**Demeterin ja Koren pyhäkkö** oli antiikin aikainen Demeterille ja Korelle eli Persefonelle omistettu pyhäkkö Pergamonissa Vähässä-Aasiassa, nykyisessä Turkissa. Sen rauniot sijaitsevat Pergamonin akropoliin etelärinteessä, ja ovat osa Unescon maailmanperintökohdetta *Pergamon ja sen monikerroksinen kulttuurimaisema*.

Historia
--------

Pyhäkön paikka oli kulttipaikkana viimeistään klassisella kaudella 400-luvun eaa. lopulla tai 300-luvun eaa. alussa. Nykyisen pyhäkön rakennutti Pergamonia hallinneen attalidien hallitsijasuvun perustaja Filetairos (hallitsi 283–263 eaa.) hellenistisen kauden alkupuolella 200-luvulla eaa. Näin se oli hellenistisen Pergamonin varhaisimpia ellei varhaisin pyhäkkö. Sitä laajennettiin Attalos I:n (hallitsi 241–197 eaa.) aikana, jolloin ainakin osan siitä rakennutti piirtokirjoituksen mukaan tämän puoliso Apollonis. Pyhäkkö liittyi kaupungin Thesmoforia-juhlaan.

Pyhäkköalueen raunioita.
Pyhäkköaluetta uusittiin kahdesti roomalaisella kaudella, ensimmäisen kerran varhaisella keisarikaudella ajanlaskun alun tienoilla ja toisen kerran 100-luvun jaa. jälkimmäisellä puoliskolla, jolloin ainakin osan kunnostustöistä kustansi neuvosmies Claudius Silianus Aesimus. Näin pyhäkkö oli paitsi kaupungin varhaisimpia myös pitkäikäisimpiä. Bysanttilaisella kaudella entinen pyhäkköalue oli asuinkäytössä.

Pyhäkköalueen raunioita: etualalla alttari, taempana temppeli.
Pyhäkköalueen arkeologiset kaivaukset alkoivat 1900-luvun alussa Wilhelm Dörpfeldin johdolla. Kaivauksia jatkoi Carl Helmut Bohtz 1960-luvulla.

Rakennukset
-----------

Pyhäkkö sijaitsee Pergamonin gymnasionin luoteispuolella noin 100 metriä pitkällä terassipengerryksellä. Pyhäkköalueen keskellä sijaitsi pieni joonialaista tyyliä edustanut temppeli, jonka sisäänkäynti oli itäpäässä. Se oli antatemppeli, jonka julkisivussa oli kaksi pylvästä (*distylos in antis*). Temppelin koko oli noin 14,1 × 8 metriä, ja sen pronaos ja naos eli cella olivat suurin piirtein samankokoiset, toisin sanoen pronaos oli poikkeuksellisen suuri ja cella poikkeuksellisen pieni. Temppelin friisi oli koristeltu bukranion-koristeilla eli häränpäillä. Alttari, joka oli koristeltu voluutoilla, sijaitsi temppelin itäpuolella eli oven edustalla noin 9,5 metrin päässä. Sen koko oli noin 7,2 × 2,6 metriä ja korkeus lähes metrin. Temppeli ja alttari olivat pyhäkköalueen vanhinta osaa ja peräisin Filetairoksen ajalta.

Pyhäkköalueen sisäänkäynti oli itäpäästä propylonin kautta. Pohjois-, länsi- ja eteläsivulta pyhäkköalue oli reunustettu stoilla eli pylväshalleilla, jotka edustivat eri tyylisuuntia. Pohjoissivun stoa koostui koko sivun mittaisesta ylemmästä stoasta, jonka koko oli noin 87 × 5,6 metriä, ja puolet lyhyemmästä alemmasta stoasta, jonka koko oli noin 41,5 × 3,5 metriä. Loppupuolen paikalla oli suorista penkkiriveistä koostunut katsomo (*theatron*), joka oli tarkoitettu Thesmoforian kulttimenoja seuraaville. Länsistoan koko oli noin 21,6 × 4,6 metriä ja etelästoan koko noin 91,7 × 10,4–10,8 metriä. Nämä pyhäkköaluetta ympäröineet rakennukset olivat Apolloniksen rakennuttamia tai myöhempiä.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Stillwell, Richard & MacDonald, William L. & McAllister, Marian Holland (toim.): "PERGAMON Mysia, Turkey", *The Princeton Encyclopedia of Classical Sites*. Princeton, N. J.: Princeton University Press, 1976. Teoksen verkkoversio.
2. 1 2 3 4 5 6  Piok Zanon, Cornelie: The Sanctuary of Demeter at Pergamon: Architecture and Dynasty in the Early Attalid Capital (Doctoral Dissertation)  2009. University of Pittsburgh. Viitattu 2.11.2020.

Kirjallisuutta
--------------

* Bohtz, Carl Helmut: *Das Demeter-Heiligtum*. Altertümer von Pergamon. Bd. 13. Berlin: de Gruyter, 1981. ISBN 3-11-00848-05.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Demeterin ja Koren pyhäkkö** Wikimedia Commonsissa