**Viola Malmi** (14. maaliskuuta 1932 Kontupohja, Karjalan ASNT –  15. maaliskuuta 2010 Petroskoi) oli petroskoilainen balettimestari, kansantanssinopettaja ja perinteentutkija. Viola Malmi omisti elämänsä karjalaiselle kulttuurille. Karjalan kansantanssien elvyttäjänä häntä nimitettiin tanssialan Lönnrotiksi, sillä hän keräsi talteen karjalaista tanssi-, juhla- ja leikkiperinnettä ja julkaisi niitä käsitteleviä kirjoja Venäjällä ja Suomessa.

Viola Malmin äiti oli Karjalan tanssitaiteen ja Kantele-yhtyeen perustajien joukkoon kuulunut balettimestari Helmi Malmi. Näyttelijäksi Viola Malmi valmistui vuonna 1957 Leningradin valtiollisesta teatteri-instituutista. Oltuaan melkein kymmenen vuotta Riian nuorisoteatterin ja Petroskoin venäläisen draamateatterin näyttämöllä hän aloitti opinnot Leningradin konservatorion balettimestariosastolla.

Malmi oli petroskoilaisten Karjala- ja Karjalainen Gornitsa -yhtyeiden perustaja. Karjalaa hän johti vuosina 1973–1988 ja Gornitsaa 1988–2001. Hän on ohjannut tansseja muun muassa Suomalaisen teatterin näytelmissä *Kalevala* ja *Kanteletar*. Hän elvytti muun muassa Kižin saaren kansanperinnejuhlat ja Kintahankylän perinnejuhlat ja johti niitä. Malmi elvytti inkeriläisia röntyskä-tansseja ja toi Röntyskä-ryhmän esiintymään Suomeenkin.

Suomessa hän toimi muun muassa Oriveden kansantanssikurssien opettajana. Hän oli 1990-luvulla vietettyjen Kontiolahden Taikayö-tapahtumien sielu ja oli järjestämässä kansanperinteeseen pohjautuvia laskiaisjuhlia Kontiolahdella ja Tohmajärvellä. Hän ohjasi Joensuussa Motoran 25-vuotisjuhlaesityksen *Karjalan neidot* 1994. Gornitsa ja Ranuan Kalevala-ryhmä tekivät vuosina 1995–2004 seitsemän Kalevalaan pohjautuvaa suurproduktiota, jotka Malmi käsikirjoitti ja ohjasi.

Tunnustuksia
------------

* Karjalan hallituksen Sampo-kulttuuripalkinko 1999
* Venäjän tunnustuspalkinto Venäjän Sielu 2008
* Suomen Kansantanssin Ystävien SKY kunniajäsen 2001
* Malmin kotitalon seinään Petroskoin Lenininkatu 25:een kiinnitettiin 20.9.2020 hänestä kertova muistolaatta.

Teoksia
-------

* Junno, Sauli – Malmi, Viola– Riikonen, Rauni – Riikonen, Sakari: Leikkilipas. Leikkejä ja tansseja Karjalasta ja Suomesta. Toim. Tellervo Riikonen. Keuruu: Ilias Oy. 130 s. 2003
* Viola Malmi. Elämäni tanssi - Karjalaisen kansantanssin arkea ja juhlaa - Virtain kulttuurintutkimusaseman raportteja, Tutkivi 3.2005
* Viola Malmi: Karjalaisen kansantanssin lähteillä. 1993.
* Malmi, Viola: Karjalaisia kansantansseja; Ritva Sabellin suomennoksen pohjalta toimittaneet Pirkko-Liisa Rausmaa, Esko Rausmaa. Helsinki: Suomalaisen kansantanssin ystävät, 1982. 95 s. ISBN 951-95693-1-6. Alkuteos: Narodnyje tantsy Karelii.

Lähteet
-------

1. 1 2  Tiina Salmi: Viola Malmi[vanhentunut linkki] Muistokirjoitus Helsingin Sanomissa.
2. ↑  Neuvosto-Karjalasta löytyisi tanssinohjaajia Suomeen.  *Karjalainen*, 6.2.1989.
3. ↑  Official Karelia -verkkosivut
4. ↑  Dmitri Svintsov: Kansantanssille omistettu elämä.  *Karjalan Sanomat*, 16.3. 2011, s. 9.
5. ↑  Anna Tarzalainen: Nauru on paras lääke.  *Karjalan Sanomat*, 18.6.2014, s. 3.
6. ↑  Karjalan Sanomat 17.3.2010
7. ↑  Karjala Pohjois-Karjalassa.  *Karjalainen*, 8.6.1988.
8. ↑  Leena Vähäkylä: Viola noitui kansan mukana.  *Karjalainen*, 10.7.1995, s. 11.
9. ↑  Tanssia ja tarinoita – Motora 50 vuotta, s. 9. Nuorisoseura Motora, 2018
10. ↑  Karjalan Sanomat 14.3.2007
11. ↑  Arto Sirén: Karjalainen tanssi ei ole kadonnut.  *Karjalainen*, 13.3. 2002.
12. ↑  Matti Siippainen: Karjalaiset tanssit saivat uuden kirjan.  *Karjalainen*, 25.9.1993.


|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Yhdysvallat

 |

 |