Porsaan paahtopaistia.
Sianruhoja.
Sian vatsaa.
**Sianliha** on sian tai sian poikasen eli porsaan lihaa, jota käytetään ravinnoksi.

Sianliha on makkaran käytetyin raaka-aine, ja sianlihasta valmistetaan myös muun muassa kinkkua ja pekonia.

Sianliha on vielä vuonna 2012 maailman eniten kulutettu liha, mutta broileri on sittemmin ohittanut sianlihan.

Sian teurastus
--------------

Siat teurastetaan Suomessa yleensä jo puolen vuoden iässä, jolloin ne painavat noin 90 kiloa. Muuualla maailmassa siat saatetaan teurastaa vasta 150–200 kilon painoisina, jolloin saadaan rasvaisempaa lihaa.

Ruhon osat ja niiden käyttö
---------------------------

Noin 55 prosenttia Suomessa kasvatetun 78-kiloisen sian elopainosta on lihaa, 13 % luuta, 9 % ihonalaista rasvaa eli silavaa, 4 % verta ja 3 prosenttia sisäelimiä. 

Rasvan kokonaismäärän osuus sianruhosta oli 1990 alun Yhdysvalloissa noin 40 prosenttia. Sian ruhon osat.  
  

1. Pää

2. Kaula

3. Kamara, eli nahan syötävä osuus.

4. Etuselkä  

Luuton osa on *kasleri* eli niska. Uunipaistiksi, leikkeisiin, pihveihin, paistirulliksi, talouskyljyksiin, kastikkeisiin, pataruokiin. Kaslerista tehdään myös nyhtöpossua.

5. Rinta

6. Kyljysselkä  

Luinen kyljysselkä. Porsaankyljykset.

7. Ulkofilee  

Uunissa kypsennettäväksi, pihveiksi ja leikkeiksi.

8. Sisäfilee  

Porsaan arvokkain ja murein osa. Kokonaiseksi paistiksi, viipaleiksi, leikkeiksi, noisetteiksi, grilliin.

9. Kylki  

Porsaan rasvaisin osa. Kastikelihaksi, savustettavaksi, läskisoosiin, viipaleiksi, ribseiksi. Pekoni on suolattua ja savustettua kylkisilavaa.

10. Vatsa

11. Lapa  

Haudutettaviin lihapatoihin, kastikkeisiin, wokkeihin, verkkopaistiksi, karjalanpaistiin, jauhelihaan, uunissa kypsennettäväksi.

12. Kinkku  

Ulkopaisti, kulmapaisti, sisäpaisti, paahtopaisti. Paistettavaksi, leikkeisiin, kuutioiksi ja suikaleiksi vokkeihin ja kastikkeisiin, joulukinkuksi sekä karjalanpaistiin.

13. Potka  

Hernekeittoon, uunissa kypsennettäväksi tai vaikkapa Holomuussiin.

14. Sorkka

15. Saparo

Ravintosisältö
--------------

Sianlihassa on erityisen paljon B₁-vitamiinia eli tiamiinia. Sianliha sisältää myös jonkin verran hyvin imeytyvää hemi-rautaa, joka edistää myös kasviperäisen raudan imeytymistä.

Sianlihan keskimääräinen perusravintoainesisältö 100 grammaa kohti Finelin mukaan:

| Ravintoaine | Määrä / 100 g |
| --- | --- |
| Proteiini | 18,3 g |
| Rasvahapot | 15,2 g |
| - tyydyttyneet | 6,1 g |
| - yksittäistyydyttymättömät | 6,7 g |
| - monityydyttymättömät | 2,0 g |
|

**Sianlihan rasvahappoprofiili** (Elintarvikkeiden koostumustietopankki Fineli, Long‐chain omega‐3 fatty acids in red meat, Rasvahappokoostumus, mangalitzan liha, Strategies for Optimising the Fatty Acid Composition of Beef, Espanjalainen Iberico-porsaanliha - ainutlaatuinen maku ja tumma intensiivisyys)| Sikarotu | Tyydyttyneet | Kertatyydyttymättömät | Monityydyttymättömät: | linolihappo | klupadonihappo (DPA) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Heinällä ruokittu IIberiansika |  ? | 55 % |  ? |  ? |  ? |
| Heinällä ruokittu villasika | 38 % | 50 % | 12 % |  ? |  ? |
| Viljalla ruokittu tehotuotantosika | 42 % | 47 % | 11 % | 9 % | 28 mg |
| Rypsiöljyllä ruokittu tehotuotantosika | 31 % | 49% | 20 | 13,5 % | ? |

Rypsiöljyllä ruokitun niin sanotun rypsiporsaan liha on tavallista marmoroituneempaa eli rasvoittuneempaa. Rypsiporsaan rasva sisältää 50 prosenttia enemmän linolihappoa ja 26 prosenttia vähemmän tyydyttyneitä rasvahappoja viljalla ruokitun porsaan lihaan verrattuna. 

Rypsiporsaan lihaa yritettiin markkinoida tavallisen sianlihan sydänystävällisenä vaihtoehtona. Elintarviketurvallisuusvirasto Evira joutui kuitenkin kieltämään tämän, koska väitteen totuudenmukaisuudesta ei ollut olemassa tieteellistä näyttöä. Rypsiporsaan nauttimisen ei ole havaittu vaikuttavan esimerkiksi veren rasva-arvoihin.

Kulutus
-------

Sianlihaa kulutettiin vuonna 2010 maailmassa noin 103 miljoonaa tonnia. Suurimmat kuluttajamaat:

| Kuluttajamaa | Miljoonaa tonnia |
| --- | --- |
| Kiina | 51,1 |
| Euroopan unioni | 21,3 |
| Yhdysvallat | 8,6 |
| Venäjä | 2,8 |
| Brasilia | 2,6 |
| Japani | 2,5 |

Sianliha oli aiemmin Suomen eniten kulutettu lihalaji. Sianlihaa syötiin vuonna 2011 36,4 kilogrammaa henkeä kohti, mikä oli lähes puolet kaikesta kulutetusta lihasta.

Tuotanto
--------

Sianlihaa tuotettiin vuonna 2010 noin 103 miljoonaa tonnia. Suurimmat tuottajamaat:

| Tuottajamaa | Miljoonaa tonnia |
| --- | --- |
| Kiina | 51,1 |
| Euroopan unioni | 23,0 |
| Yhdysvallat | 10,2 |
| Brasilia | 3,2 |
| Venäjä | 1,9 |
| Vietnam | 1,9 |
| Kanada | 1,8 |
| Japani | 1,3 |
| Filippiinit | 1,3 |

Euroopan unionissa teurastetaan 250 miljoonaa sikaa vuosittain (2009). Yli puolet EU:n sikojen tuotannosta on kuudessa maassa: Espanja, Tanska, Hollanti, Saksa, Unkari ja Britannia.

Vuonna 2008 Suomessa tuotettiin sianlihaa 217 tuhatta tonnia, ja sianliha oli Suomen tärkein lihateollisuuden vientituote.

Sika teurastetaan Suomessa noin 5–6 kuukauden ikäisenä ja keskimäärin 86 kilogramman painoisena.

Sian ruokinta
-------------

*Katso myös: Sikatalous*
Sikoja ruokitaan rehulla, jonka pääkomponentti on vilja. Suurin osa Atrian markkinoiman sianlihan tuotantoon käytetystä viljasta on kotimaista.

Suomalaiset siat tarvitsevat myös valkuaisrehua, koska Suomessa tuotettava sianliha on peräisin lihaksikkaiksi ja vähärasvaisiksi jalostetuista kannoista. Yli puolet Atrian markkinoiman sianlihantuotannon valkuaisrehusta on alkoholinvalmistuksen sivutuotteena syntyvää ohravalkuaista. Loppu valkuaisrehu on peräisin esimerkiksi härkäpavusta tai soijasta.

Pyrkimys sianlihan rasvaprosentin pienentämiseen on lisännyt tyydyttymättömien rasvahappojen osuutta sianlihan sisältämistä rasvahapoista. Viljalla ruokittujen sikojen lihasta valmistettu kestomakkara on laadultaan parempaa kuin rasvatäydennettyä rehua syöneiden sikojen lihasta valmistettu, koska pehmeä rasva jättää makkaran pehmeäksi, jolloin se ei kypsy kunnolla. Rehurasva, joka sisältää 12–16 hiiltä sisältäviä rasvahappoja, heikentää sianlihan aromia, koska kyseiset rasvahapot korvaavat sianlihan aromin muodostavia 18 hiilltä sisältäviä rasvahappoja.

Tyydyttymättömien rasvahappojen lisääminen rehuun muuttaa selkäsilavan rasvahappoprofililia tyydyttymättömään suuntaan sekä saattaa aiheuttaa esimerkiksi makkaroiden valmistukseen käytetyn selkäsilavan normaalia nopeampaa härskiintymistä ja makuvirheitä. Rasvahappojen ennenaikaista vanhenemista esiintyy etenkin lihaa suolatessa ja savustettaessa esimerkiksi pekonin valmistuksen yhteydessä. Varsinkin linolihappo pehmentää selkäsilavaa. Monityydyttymättömiä rasvahappoja sisältävään rehuun on lisättävä härskiintymista estävää E-vitamiinia tai sen esiastetta. Etenkin rypsiölyä sisältävän rehun on havaittu heikentävän makkaran rasvahappojen säilyvyyttä.

Lihaksen sisäisen rasvan määrän kasvu parantaa sianlihan mehukkuutta. Eräiden tutkijoiden mukaan tyydyttävä maku edellyttäisi, että lihaksen sisäinen rasvapitoisuus olisi vähintään 2,0–2,5 prosenttia. Rehun valkuaistason nostaminen vähentää lihaksen sisäistä rasvaa. Myös rasvan lisääminen rehuun vähentää lihaksen sisäistä rasvaa paljon tyydyttymätöntä rasvaa sisältäviä kasviöljyjä lukuun ottamatta. Liika kalajauhon tai kalaöljyn käyttö aiheuttaa lihaan makuvirheitä.

Ilmastokuorma
-------------

Kypsentämättömän 90-grammaisen porsaanleikkeen elinkaarenaikaiset kasvihuonekaasupäästöt ovat arviolta 653 grammaa CO2-ekv, mikä vastaa noin 14 prosenttia suomalaisen keskivertokuluttajan päivittäisen ravinnon aiheuttamista kasvihuonekaasupäästöistä. Laskelma sisältää teurastamon, jakelun ja vähittäiskaupan arvioidut päästöt 850 grammaa CO2-ekv/lihakilo.

Uskonnolliset kiellot
---------------------

Sianlihan syöminen on ruokatabu eli kiellettyä muun muassa juutalaisuudessa ja islamissa.

Lähteet
-------

1. ↑  Makkaran ainesosat *www.lihatiedotus.fi*. Viitattu 6.10.2021.
2. 1 2 3  Meat Production/Consumption by Type and Country:  2012. U.S. Census Bureau. Viitattu 5.2.2013.
3. ↑  Production of meat worldwide by meat type, 2021 *Statista*. Viitattu 16.9.2021. (englanniksi)
4. ↑  Sika kasvaa kilon päivässä – jo viikon poikkeama tuotantoketjussa voi aiheuttaa ongelmia *Yle Uutiset*. Viitattu 1.4.2021.
5. ↑  Vanhanajan lihankäsittely - läskiäkin arvostetaan *Maaseutumedia*.  6.2.2020. Viitattu 23.5.2023.
6. ↑  Teurastamon sivutuotteiden hyötykäyttö suomalaisessa ruokajärjestelmässä. Jani Kaikkonen & Janne Keskevaari. Opinnäytetyö, Ruokatuotannon johtamisen koulutusohjelma 2018.
7. ↑  L. P. Johnson, M. F. Miller, K. D. Haydon, J. O. Reagan: The prediction of percentage of fat in pork carcasses.  *Journal of Animal Science*, 1990-12, 68. vsk, nro 12, s. 4185–4192. PubMed:2286560. doi:10.2527/1990.68124185x. ISSN 0021-8812. Artikkelin verkkoversio.
8. 1 2 3 4  Pekkala, Hannu: Sian leikkaus (pdf) (s. 1) *Lihalehti*.  2002. Helsinki:  Lihakeskusliitto.  Arkistoitu 9.1.2015. Viitattu 17.2.2013.
9. 1 2 3 4 5 6 7 8  Syötävän hyvä lihaopas Lihatiedotus.  Arkistoitu 2.7.2013. Viitattu 5.2.2013.
10. ↑  Nyhtöpossu eli Pulled Pork *Kotiliesi*. Viitattu 2.5.2018.
11. ↑  Elintarvikkeet (haku) - Fineli *fineli.fi*. Viitattu 6.10.2021.
12. ↑  Liha, kala ja kananmuna. Ruokatieto.
13. ↑  Sianliha keskiarvo Fineli.  Arkistoitu 21.7.2013. Viitattu 5.2.2013.
14. ↑  Long‐chain omega‐3 fatty acids in red meat. Nutrition & Dietetics, Volume 64, Issue s4 p. S135-S139,
15. ↑   (Arkistoitu – Internet Archive)
16. ↑
17. ↑  Espanjalainen Iberico-porsaanliha - ainutlaatuinen maku ja tumma intensiivisyys.
18. ↑  Rasva tuo lihaan makua ja mehevyyttä *Aromi*. Viitattu 27.4.2023.
19. ↑  Elintarvike - Fineli *fineli.fi*. Viitattu 6.6.2023.
20. ↑  Elintarvike - Fineli *fineli.fi*. Viitattu 6.6.2023.
21. ↑  Taloussanomat: TS: HK:n "parempi rypsiporsas" luovutti *Ilta-Sanomat*.  3.8.2011. Viitattu 27.4.2023.
22. ↑  Lehtinen, Katri: Enemmän monityydyttymättömiä rasvahappoja sisältävän porsaanlihan vaikutus plasman lipideihin ja plasman fosfolipidien rasvahappokoostumukseen terveillä aikuisilla.  *pro gradu*, 2015.  Helsingin yliopisto. Artikkelin verkkoversio.
23. ↑  Lihan kulutus Suomessa Lihatiedotus.  Arkistoitu 18.3.2013. Viitattu 5.2.2013.
24. ↑  Kansalaisjärjestöjen mukaan EU-maiden sioilla huonot oltavat.  *Helsingin Sanomat*, 22.1.2010, s. B5.
25. 1 2 3  Sika - Suomen tärkein lihalaji Maa- ja metsätalousministeriö.  Arkistoitu 9.1.2015. Viitattu 5.2.2013.
26. 1 2  Sikojen rehut ja ruokinta *Atria*. Viitattu 20.10.2021.
27. 1 2 3  Sian ja naudan ruokinnan vaikutus lihan laatuun. Maatalouden tutkimuskeskuksen julkaisuja A7.
28. ↑  Williams, A.G. Audsley, E. and Sandars, D.L: Determining the environmental burdens and resource use in the production of agricultural and horticultural commodities. Main report. Defra Research Project IS0 205. Bedford: Cranfield University & Defra. 2006.
SEKÄ Seppälä, Jyri, Ilmo Mäenpää, Sirkka Koskela, Tuomas Mattila, Ari Nissinen, Juha-Matti Katajajuuri,
Tiina Härmä, Marja-Riitta Korhonen, Merja Saarinen ja Yrjö Virtanen: 2009: Suomen kansantalouden
materiaalivirtojen ympäristövaikutusten arviointi ENVIMAT-mallilla. Suomen Ympäristö
20/2009.
29. ↑  Taipale, Ulla: Juutalainen ruokakulttuuri SRK-opisto. Viitattu 5.2.2013.
30. ↑  Islamin ruokasäännöt Islamopas. Viitattu 5.2.2013.

Aiheesta muualla
----------------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Sianliha**.
* Possupedia *possupedia.fi*.  Arkistoitu 28.11.2012.