recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Maaskolan junaonnettomuus** oli Viipuri-Pietari-radalla Maaskolassa noin kolmen kilometrin päässä Viipurin rautatieasemasta 17. lokakuuta 1907 aamulla kello viiden aikaan tapahtunut onnettomuus, jossa järjestelyjuna ohjautui väärin asetetun vaihteen vuoksi lyhyelle pistoraiheelle, rikkoi raiteen päässä olleen puskimen ja syöksyi suohon. Onnettomuudessa kuolivat junan veturinkuljettaja ja lämmittäjä.

Viipurista kello 4.45 kohti Pietaria lähtenyt järjestelyjuna, jossa oli 36 vaunua, saapui Viipurin ratapihan viimeiseen vaihteeseen Maaskolassa ja ohjautui sitten väärin asetetun vaihteen vuoksi pääraiteen sijasta lyhyelle pistoraiteelle, jonka päässä oli yksi tyhjä tavaravaunu. Järjestelyjuna heitti vaunun kumoon radan sivulle, syöksyi radan päässä olleen päätepuskimen läpi ja painui syvälle pehmeään suohon. Veturin tenderi syöksyi veturin päälle ja seuraavana ollut tavaravaunu murskautui miltei kokonaan sitä vasten. Veturinkuljettaja Kalle Häyrynen menehtyi heti ja lämmittäjä Pekka Maliselta paloi alaruumis pahoin veturista virranneen kuuman höyryn vuoksi. Malinen kuoli sairaalassa saamiinsa vammoihin. Vaihdemies oli asettanut vaihteen ohjaamaan pääraiteelle vähää aikaisemmin kun samaa raidetta oli kulkenut Pietariin]] matkalla ollut tavarajuna numero 624. Vaihdemiehen mukaan vaihde oli sitten jätetty tähän asentoon. Paikalla suoritettiin parhaillaan vaihdetornin asennustöitä ja arveltiin että nämä olisivat voineet vaikuttaa siihen että vaihde siirtyi väärään asentoon. Paikalle oli vastikään asennettu uusi ns. englantilaistyyppinen vaihde.

Lähteet
-------

1. 1 2  Kamala onnettomuus rautatiellä, Wiipuri, 18.10.1907, nro 241, s. 2, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
2. ↑  Junaturvallisuus S. V. rautateillä. Luettelo suuremmista junaonnettomuuksista v. 1862 — v. 1928, Veturimies, 01.03.1930, nro 3, s. 8, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
3. 1 2  Rautatieonnettomuus Viipurin ratapihalla, Karjala, 18.10.1907, nro 241, s. 2, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
4. ↑  Kamala onnettomuus rautatiellä, Wiipuri, 20.10.1907, nro 119 A (3-päiv. painos), s. 2, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
**Lego Western** (**Lego Wild West**) oli Lego Groupin teema*selvennä*, joka oli markkinoilla vuodesta 1996 vuoteen 1997. Western kertoi nimensä mukaisesti Amerikan "villin lännen" tapahtumista neljän osapuolen, uudisasukkaiden, roistojen, Yhdysvaltojen ratsuväen ja intiaanien, näkökulmasta. Vuonna 2002 eräät teeman seteistä*selvennä* julkaistiin uudelleen.

Tarina
------

Julkaisuvuonaan 1996 Western keskittyi kertomaan "Kojoottijengin" piinaamasta Silver Citystä ja sen asukkaista. Silver Cityn puolustajat, sheriffi Duke ja seitsemännen ratsuväkirykmentin linnoituksen, Fort Legoredon (tunnetaan myös nimellä Avalonin linnake), joukot pyrkivät nappaamaan hylätyssä kultakaivoksessa majaa pitävän jengin ja varsinkin jengin puna-asuisen johtajan .

Vuonna 1997 Western teemaan tuli oma "alateemansa" intiaaneista kertovien settien*selvennä* muodossa. Nämä setit kertoivat päällikkö Juoksevan karhun intiaaniheimosta. Ei ole selvää millaiset välit intiaaneilla ja muilla Western-teeman hahmoilla oli, sen sai leikkijä itse päättää.

Uudet elementit
---------------

Western toi mukanaan useita uusia Lego-elementtejä, joista varsinkin revolveri ja haulikko ovat huomattavia askeleita kohti realistisempia aseita aikaisempiin ase-elementteihin verrattuna. Teeman mukana tulivat myös ensimmäiset "puupalikat", pyöristetyt 1 x 2 peruspalikat. Nämä puupalikat muistuttivat kovasti hirsistä tehtyä seinää.

Lähteet
-------

1. ↑  Katalogin kuva[vanhentunut linkki] vuodelta 1996
2. ↑  Katalogin kuva vuodelta 1997

Aiheesta muualla
----------------

* Lista Lego Western sarjan seteistä
Yhdystie 3044 Akaan Kurjenkalliossa.
**Yhdystie 3044** on Etelä-Pirkanmaalla sijaitseva yhdystie. Tie kulkee Valkeakosken ja Akaan kaupunkien alueella.

Historia
--------

Tie on alun perin vanha osa seututie 304:sta, joka kulki Valkeakosken keskustasta Akaan Kurjenkallioon. Tie on rakennettu 1950-luvun loppupuolella. Valtatie 3:n moottoritieosuuden valmistuttua seututie oikaistiin menemään rampille, josta pääsee moottoritielle. Vanha noin neljän kilometrin pätkä numeroitiin ja luokitettiin yhdystieksi.

Liittymät välillä Kurjenkallio–Konho

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Nro | Km |   Nimi |   Tie |   Viitoitus |
|   |   **Valkeakoskentie** (1+1) |
|  |  |  | Kurjenkallio |   Hämeentie | Toijala;   alkaaViiala |
|  |  |   |  | Konhon eritasoliittymä, ramppi Turusta Helsingin suuntaan |  |
|  |  |   |  | Nahkialanjoki |  |
|  |  |   |  |      |  |
|  |  |   |  | Konhonvuolle, Vanajavesi |  |
|  |  |  |  Akaan ja Valkeakosken kunnanraja |  |  |
|   |   **Toijalantie** (1+1) |
|  |  |  | Mustaniitty |   Toijalantie | Helsinki, Hämeenlinna, Tampere;   päättyy Valkeakoski |
FAL:n rautatieverkosto kartalla.
**Ferrovie Appulo Lucane S.r.l.** (FAL) on italialainen rautatie- ja linja-autoyhtiö, joka toimii Kaakkois-Italiassa Barin, Materan ja Potenzan maakunnissa. Yhtiön kotipaikka on Bari.

Liikenne
--------

Ferrovie Appulo Lucane harjoittaa paikallisjunaliikennettä omistamallaan 183 kilometrin pituisella rataverkolla reiteillä Bari–Altamura–Matera ja Bari–Altamura–Avigliano–Potenza. FAL:n rataverkko on kapearaiteinen (950 mm) ja sähköistämätön. FAL:lla on linja-autoreittejä samoilla seuduilla yhteensä 1 000 kilometriä.

Yhtiöllä oli vuonna 2015 yhteensä 2,7 miljoonaa junamatkustajaa ja 2,5 miljoonaa bussimatkustajaa. Yhtiön lipputulot olivat yhteensä 6,1 miljoonaa euroa, 22,5 % liikenteen hoitokustannuksista.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Bilancio di Esercizio (Yhtiön vuosikertomus 2015, s. 2, 29, 51, 56, 59) *ferrovieappulolucane.it*. Viitattu 4.2.2017. (italiaksi)
2. ↑  The company - About us (Liikenneverkosto yhtiön verkkosivuilla) *ferrovieappulolucane.it*.  Arkistoitu 5.2.2017. Viitattu 4.2.2017. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Ferrovie Appulo Lucane** Wikimedia Commonsissa
**Makarov-11** on moskovalaisen televisiotoimittaja Arkadi Mamontovin mukaan Ukrainan sotilasalueella numero 1247 oleva säilytyspaikka CIA:n kiinni ottamien ja kansainvälisestä terrorismista epäilyille. Makarov-11 oli hänen mukaansa vuonna 2004 kohde S ja siellä oltiin aikaisemmin säilytetty ydinräjähteitä.

Mamontov väittää, että Ukrainan pääesikunnan päällikkö Sergei Kiritženko käski 19. heinäkuuta 2005 varuskunnan Makarov-11:n virkaa tekevää komentajaa Juri Sinjaloa valmistelemaan tilat kymmenelle kiinniotetulle ja kymmenelle saattajalle. Heinäkuun lopussa ristikkoikkunat ja vahvistetut ovet olivat valmiit.

29. heinäkuuta 2005 Ukrainan puolustusministeri Anatoli Gritšenko antoi erittäin salaisen käskyn avustaa Gulfstream IV N85VM:n laskeutumisia ja nousuja hävittäjälentoprikaati "Lännen" komentajalle eversti Valeri Lazitškij:lle 6. elokuuta 2005 alkaen. Žitomirin alueella sotilasalue A2038:n lentokentälle Ozernojeen tuotiin ensimmäinen ryhmä kiinniotettuja ja kone kävi vähintään viisi kertaa elokuun aikana.

Mamontovin väitteiden mukaan Ukrainan presidentti Viktor Juštšenko ja Yhdysvaltain keskustiedustelupalvelu CIA:n silloinen johtaja Porter Goss olivat tavanneet Krimillä 20. joulukuuta 2005 ja että tästä tapaamisesta olisi virallisilla verkkosivuilla mainittu, että maiden välistä tiedusteluyhteistyötä koordinoidaan CIA:n ja Ukrainan turvallisuuspalvelun SBU:n kesken.

Ukrainan puolustusministeriö kiirehti kieltämään väitteet.

Katso myös
----------

* CIA:n vankilennot

Lähteet
-------

1. ↑  Аркадий Мамонтов утверждает, что на Украине были тайные тюрьмы ЦРУ RIA Novosti 13.3.2006 (venäjäksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Russia Finds CIA Secret Prisons in Ukraine before Elections (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
* Ukraine denies CIA jails near Kyiv (englanniksi)
**Kuningaspäivät Helsingissä toukok. 15-17 p. 1928** on suomalainen vuonna 1928 valmistunut pitkä ajankohtaisdokumenttielokuva jonka aiheena oli Tanskan kuninkaan Kristian X:n kolmipäiväinen vierailu Helsingissä toukokuussa 1928. Elokuvan tuotti Suomi-Filmi Oy Erkki Karun johdolla. Elokuvan ensi-ilta oli Helsingin Kino-Palatsissa ja Turussa 22. toukokuuta 1928. Elokuvasta tehtiin viisi kopiota joista kolme lähetettiin Tanskaan. Elokuvan välitekstit ovat kadonneet ja samoin Kadettikoulun taistelunäytöstä Munkkiniemessä kuvannut osuus. 

Ensimmäisen vierailupäivän osuudessa Kruunuvuorenselälle saapunutta Tanskan kuninkaallista laivuetta tervehditään Suomenlinnasta ammutuin kunnialaukauksin. Kuningas Kristian ja prinssi Knud seurueineen otetaan vastaan Eteläsatamassa ja presidentti Relander tarjoaa heille lounaan Presidentinlinnassa. Tämän jälkeen kuninkaalliset vierailevat yliopistolla ja tutustuvat Ateneumin taidekokoelmiin. Toisena vierailupäivänä kuningas vierailee Lotta Svärd-yhdistyksen ja suojeluskuntien kenttäleirissä Töölön pallokentällä sekä seuraa urheiluesityksiä. Iltapäivällä Suurkirkossa pidetään juhlajumalanpalvelus ja sen jälkeen kuningas ja presidentti Relander vastaanottavat puolustusvoimien ja suojeluskuntien paraatin Suurkirkon portailla. Kolmantena vierailupäivänä kuningas ja presidentti käyvät Kansallismuseossa ja Taidehallissa. Viimeksi he seuraavat Kadettikoulun taistelunäytöstä Munkkiniemessä.

Lähteet
-------

1. 1 2  EloNet : Kuningaspäivät Helsingissä toukok. 15-17 p. 1928

Aiheesta muualla
----------------

* *Kuningaspäivät Helsingissä toukok. 15-17 p. 1928* -elokuva Elävä muisti-sivustolla
Kuningatar Maudin lahti Nunavutissa, Kanadassa.
**Kuningatar Maudin lahti** (engl. *Queen Maud Gulf*) on arktinen merialue Kanadan mantereen ja Victoriansaaren kaakkoisosan välissä, Nunavutin territoriossa. Sen länsipuolella on Cambridge Bay, joka johtaa Deasensalmeen ja Coronationinlahteen. Lahden itäpuolella on Simpsoninsalmi ja pohjoispuolella on Victoriansaaren itäpuolitse kulkeva Victoriansalmi. Lahdella olevat saaret ja sen eteläpuolinen rannikko ovat huomattavia lintujen suojelualueita. Eteläpuolinen suojelualue ja lahden itäpuolinen Adelaiden niemimaa ovat myös Kanadan Ahiak-karibujen tärkeitä laidunta- ja lisääntymisalueita.

Lahden nimesi norjalainen tutkimusmatkailija Roald Amundsen vuonna 1905 Norjan kuningattaren Maudin mukaan. Lahden pohjoisosassa sijaitsee ruotsalaisen oopperalaulaja Jenny Lindin mukaan nimetty saari ja itäosassa muun muassa Amundsenin A. E. Nordenskjöldin mukaan nimeämä Nordenskiold Islands -saariryhmä, sekä Hat Island (32 km²) ja O'Reilly Island (34,6 km²). Lahden koillispuolella, Adelaiden niemimaan pohjoispuolella sijaitsee puolestaan Kuningas Williamin saari (13 111 km²). 

John Franklinin retkikunnan kadonnut alus *HMS Erebus* löytyi Kuningatar Maudin lahden itäosasta O'Reillyn saaren länsipuolelta vuonna 2014. Retkikunnan toinen alus *HMS Terror* löytyi Terror Baystä Kuningas Williamin saaren eteläpuolelta vuonna 2016 paikallisen inuitin opastuksella.

Lähteet
-------

1. ↑  Franklin Expedition discovery brings multimedia exhibit to the ROM *Toronto Star*.  18.12.2014. Viitattu 16.11.2017. (englanniksi)
2. ↑  Ship found in Arctic 168 years after doomed Northwest Passage attempt *The Guardian*.  12.9.2016. Viitattu 16.11.2017. (englanniksi)
**Makaronilyriikka** eli makaroninen runous (ital. *poesia maccheronica*) on runouden muoto, jossa oman kielen ja vieraan kielen sanoja on sekoitettu samaan runoon leikillisen tai parodisen vaikutelman luomiseksi. Toisinaan on sekoitettu nykykieleen latinan sanoja ja taivutuspäätteitä. Alun perin käytettiin latinan ja kreikan sekoitusta, sittemmin esimerkiksi latinan ja italian sekamuotoa. Käsitteellä viitataan italialaiseen ruokalajiin, joka on sekoitus juustoa, lihaa, munia, pastaa ja voita.

Runomuoto syntyi keskiajan Italiassa, ja sen ensimmäisenä teoksena pidetään 1490 julkaistua padovalaisen Tifi degli Odasin kirjaa *Maccharonea* (1490). Odasin oppilaan, sukkeluudestaan tunnetun italialaisen Teofilo Folengon kirja *Liber Macaronices – Opus maccaronicorum* (useita versioita 1517–1552) teki runomuodosta yleisön suosikin. Makaronilyriikkaa kirjoittivat Saksassa Sebastian Brant, Johan Fischart ja Hans Sachs sekä Ranskassa François Villon. Molière pilkkaa makaronilyriikan avulla näennäisoppineisuutta näytelmässään *Luulosairas* (1673). Toisinaan myös yhdysvaltalaisten Ezra Poundin ja T. S. Eliotin runojen on katsottu edustavan makaronilyriikkaa, koska he käyttävät niissä erikielisiä sitaatteja. Yleensä niiden ei kuitenkaan katsota kuuluvan tämän runomuodon piiriin.

Makaronilyriikalle läheinen runomuoto on makaronilimerikki, jota pidetään limerikin alalajina. Limerikki on viisisäkeinen komparuno ja makaronilimerikissä on käytetty kahta kieltä olevia säkeitä. Makaronilatinaksi kutsutaan latinan ja italian kielen sekoitusta.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Yrjö Hosiaisluoma: *Kirjallisuuden sanakirja,* WSOY 2003, ISBN 951-0-27401-1
2. 1 2 3  Artikkeli: "Makaroninen runous", *Facta 2001*, osa 10, palsta 734–735, WSOY 1984, ISBN 951-0-10221-8
**Lego Power miners** on vuonna 2009 ilmestynyt uusi Lego-tuotesarja, joka muistuttaa 1999–2000 julkaistua Lego Rock Raiders -tuotesarjaa. Sen ensimmäisiä tuotteita ovat *Kivisilppuri*, *Kaivoshirmu*, *Graniitinhioja*, *Kynsikauhakaivuri*, *Voimapora* ja *Kristallinkerääjä*.

Kivimonsterit
-------------

**Glaciator** Usein hän antaa muiden tehdä työn ja ottaa itse siitä hyödyn. Glaciatorin nimi tulee mahdollisesti sanoista *gladiator*, gladiaattori, ja *glacier*, jäätikkö. Glaciator on väriltään sininen.

**Boulderax** On vahva. Hänen nimensä tulee todennäköisesti sanasta *boulder*, kivenjärkäle. Boulderax on väriltään vihreä.

**Firox** On hiiviskelijä ja utelias. Hän rakastaa kepposia ja on aina varastelemassa Power miners tiimin tavaroita. Hänen nimensä tulee mahdollisesti sanoista *fire*, tuli, ja *fox*, kettu. Firox on väriltään oranssi.

**Meltrox** Hän haluaa aina tapella, vaikka se olisi tarpeetonta. Hänen nimensä tulee todennäköisesti sanasta *melt*, sulattaa. Meltrox on väriltään punainen. 

**Sulfurix** On älykäs ja ovela. Hän ilmestyy aina silloin kun häntä vähiten osaa odottaa. Hänellä on kyky sulattaa kiveä hetkessä, ja käyttää taitoa tunnelien tekemiseen. Hänen nimensä tulee mahdollisesti sanasta *sulfur*, rikki. Sulfurix on väriltään vihreä.

Sarjaan kuuluvat tuotteet
-------------------------

* **Kivisilppuri** 8956
* **Kaivoshirmu** 8957
* **Graniitinhioja** 8958
* **Kristallikuningas** 8962
* **Kynsikauhakaivuri** 8958
* **Voimapora** 8960
* **Kivenmurskaaja** 8963
* **Luolakaivuri** 8708
* **Kristallinkerääjä** 8961
* **Titaaniporan komentotorni** 8964

Lähteet
-------

* Lego (lehti) 2009
* fi.lego.wikia.com

Aiheesta muualla
----------------

* Power Miners Legon sivuilla (Arkistoitu – Internet Archive)
* Lego Power Miners -setit (Brickset)
**Karhepuukasvit** (Cordiaceae) on Boraginales-lahkoon kuuluva pieni kukkakasviheimo. Heimon nimisuku on karhepuut (*Cordia*).

Tuntomerkit
-----------

*Varronia globosa*
Heimon kasvit ovat puuvartisia, toisinaan liaaneja. Melko usein kaarna on kuituista ja haavat muuttavat väriään ilman vaikutuksesta (oksidoituminen). Hennoimmat oksat ovat väriltään vaaleita, lähes valkoisia. Kukinnoissa ei tavallisesti ole kukkia tukevia suomuja ja kukinto on viuhkomainen, harvoin lähes dikaasio eli kaksihaarainen viuhko. Kukissa esiintyy joskus heterostyliaa eli vartaloiden erimittaisuutta. Verhiö säilyy hedelmäasteelle asti ja suurenee. Teriö on nuppuasennossa tavallisesti kiertynyt eli kontortti. Vartalot haarautuvat kahdesti tai harvemmin kerran, luotit ovat pistemäisiä tai pallomaisia. Siemenaiheet ovat suorasuuntaisia. Luumarjassa on tavallisimmin yksi kivi, joskus kaksi tai neljä. Kromosomiluku on n = 9, 14–16, 19.

Länsiafrikkalainen yksi- tai kaksilajinen *Hoplestigma* on kausivihanta puu, jonka silmut ovat suomullisia. Verhiö on yhdislehtinen ja hajoaa epäsäännöllisiin liuskoihin. Terälehtiä on 11–14, ne ovat tyvestään kasvaneet yhteen. Heteitä on 20–35, ja ne kiinnittyvät teriön tyveen. Pitkät vartalon haarat taipuvat ensin ulos, sitten sisäänpäin, ja niiden päissä on U:n muotoiset luotit.

Levinneisyys
------------

Karhepuukasvit ovat trooppisia, ja niitä kasvaa erityisesti Etelä-Amerikassa.

Luokittelu
----------

Karhepuukasvien läheisin sukulainen on eeretiakasvien (Ehretiaceae) heimo. Niiden muodostamaa evoluutiopuun haaraa luonnehtivat hammas- tai ehytlaitaiset lehtilavat ja usein hedelmänä luumarja. Lisäksi on joitakin heteenponnen ja siemenaiheen anatomisia piirteitä.

Heimossa on kolme sukua ja 330 lajia. Suvuista kaksi on runsaslajisia: karhepuita (*Cordia*) on ainakin 200, suvussa *Varronia* on 100 lajia. Kolmas suku on *Hoplestigma*. Näiden lisäksi heimoon kuuluu vielä mahdollisesti neljäntenä suku *Coldenia*.

Lähteet
-------

* Stevens, P. F. 2001 –: Angiosperm Phylogeny Website. Version 12, July 2012 [and more or less continuously updated since]. .

### Viitteet

1. ↑  Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: karhepuut (*Cordia*)
2. 1 2 3 4 5  Stevens 2001–, viitattu 17.11.2014.

Aiheesta muualla
----------------

* Suomen Lajitietokeskus: Karhepuukasvit – Cordiaceae

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Taksonitunnisteet | 
* Wikidata: Q19678339
* APNI: 217699
* CoL: 7NGXW
* FoAO2: Cordiaceae
* GBIF: 4930453
* GRIN: 289
* iNaturalist: 576375
* ITIS: 955065
* NCBI: 1561080
* Open Tree of Life: 5728208
* Tropicos: 50304883

 |

 |
Kuningatar Charlotten salmen rajat.
**Kuningatar Charlotten salmi** (engl. *Queen Charlotte Sound*, joissain yhteyksissä myös *Queen Charlotte Strait*) sijaitsee Brittiläisen Kolumbian provinssissa, Kanadassa. Salmi rajautuu pohjoisessa Hecatensalmeen, jonka raja kulkee mantereen puolella Pricesaaren eteläkärjestä Kuningatar Charlotten saariin (Haida Gwaii) kuuluvan Kunghitinsaaren eteläkärjessä sijaitsevaan Cape St James niemeen ja edelleen Vancouverinsaaren pohjoisosassa sijaitsevaan Cape Scottin niemeen ja saman saaren Cape Sutil niemestä mannermaalla sijaitsevaan Cape Caution niemeen.

Lasisienet
----------

Hecaten ja Kuningatar Charlotten salmien merenpohjassa elää erittäin harvinaisia sienieläimiin kuuluvia lasisieniä. Sieniriutat on rauhoitettu ja pohjatroolaus on kielletty suuressa osaa salmea. Osa riutoista on yli 9000 vuotta vanhoja. Hecaten ja Kuningatar Charlotten salmi ovat toistaiseksi ainoat tiedossa olevat esiintymät lasisienille. Ennen kuin lasisieniä löydettiin Hecatensalmesta vuonna 1987, niiden luultiin kuolleen sukupuuttoon 30 miljoonaa vuotta sitten.

Lähteet
-------

1. ↑  Queen Charlotte Sound BC Integrated Land Management Bureau. Viitattu 14.10.2010. (englanniksi)[vanhentunut linkki]
2. ↑  Glass Sponge Reefs Living Oceans Society.  Arkistoitu 15.8.2010. Viitattu 13.10.2010. (englanniksi)
3. ↑  Hecate Strait/Queen Charlotte Sound Glass Sponge Reefs Area of Interest Fisheries and Oceans Canada. Viitattu 13.10.2010. (englanniksi), (ranskaksi)
4. ↑  Glass Sponge Reefs CPAWS - British Columbia Chapter. Viitattu 13.10.2010. (englanniksi)
**Siniviuhkakasvit** (Goodeniaceae) on Asterales-lahkoon kuuluva koppisiemenisheimo, jonka edustajia tavataan enimmäkseen Australiassa. Vain siniviuhkojen (*Scaevola*) suku, johon koristekasvina suosittu siniviuhka (*Scaevola aemula*) kuuluu, on levinnyt laajemmalle – kaikkialle tropiikkiin. Kaikkiaan heimossa on 12 sukua ja 430 lajia.

Tuntomerkit
-----------

Siniviuhkakasvit ovat enemmän tai vähemmän ruohovartisia. Lehtiasento on kierteinen ja kukat vastakohtaisia. Teriö on usein jakautunut tyveä myöten varren puolelta. Puoliskojen sivuilla on siivekkeet, jotka saavat kummankin puoliskon näyttämään kolmeliuskaiselta. Vartalo on käyrä ja sen kärjessä on kuppimainen muodostuma, jonka keskellä on kaksiliuskainen luotti. Heteenponnet avautuvat jo nuppuasteella, ja siitepölyä kertyy edellä mainittuun kuppiin. Näin kasvi varmistaa pölytyksen. Sikiäin on lähes aina kehänalainen.

Tribukset
---------

Siniviuhkakasvien heimo jakaantuu fylogeneettisesti kolmeen tribukseen, joista yhdellä ei ole vielä nimeä.

* Nimeämätön tribus

Ryhmä koostuu kolmesta suvusta ja 97 lajista, jotka kasvavat pääosin Australiassa, jokunen Uuden-Guinean eteläosassa. Tribuksen kasveilla on kukassaan yhteen kasvaneet heteet. Suvussa *Dampiera* on 66 lajia.

* Tribus *Brunonieae* G.Don

Tribuksessa on vain yksi laji, kautta koko Australian levinnyt *Brunonia australis*. Se on ruoho, jonka kukinto on mykerömäinen. Verhiössä on rihmamaisia karvoja, teriö on säteittäissymmetrinen, eikä teriönpuolikkaissa ole siivekkeitä. Sikiäin on kehänpäällinen. Siemenessä ei ole endospermiä. 

* Tribus *Goodenieae* Dumort.

Tribus käsittää kahdeksan sukua ja 330 lajia ja on levinnyt Australiaan, Uuteen-Seelantiin, Chileen ja Kiinaan. Lisäksi siniviuhkojen (*Scaevola*) 100 lajia on valloittanut koko tropiikin rannikot. *Goodenia*-suvussa on 190 lajia. Tribuksen kasvit ovat ruohoja tai pensasmaisia, ja niiden kukissa hetiö on kiinnittynyt teriön tyveen. Kromosomiluku n = 8 (7).

Lähteet
-------

* Stevens, P. F. 2001-: Angiosperm Phylogeny Website.
* Räty, E. ja Alanko, P. 2004: Viljelykasvien nimistö. Puutarhaliitto. ISBN 951-8942-57-9

### Viitteet

1. ↑  Räty ja Alanko 2004: 127
2. 1 2 3 4  Stevens 2001–, viitattu 24.5.2012


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Taksonitunnisteet | 
* Wikidata: Q547938
* Wikispecies: Goodeniaceae
* APNI: 54559
* ATRF: Goodeniaceae
* CoL: 623M9
* EoL: 4216
* EPPO: 1GOOF
* FloraBase: 22922
* FoAO2: Goodeniaceae
* FoC: 10380
* Fossilworks: 55780
* GBIF: 3113
* GRIN: 491
* iNaturalist: 145472
* IPNI: 77126671-1
* IRMNG: 113401
* ITIS: 34768
* NCBI: 16472
* NZOR: 7a1453e0-f484-4f08-9bb6-132b9ebc4e5c
* Open Tree of Life: 751881
* POWO: urn:lsid:ipni.org:names:77126671-1
* Tropicos: 42000314
* VicFlora: 6f6c7886-d3b6-4bde-bc09-70b23e080d3d
* Watson & Dallwitz: goodenia
* WFO: wfo-7000000255
* WoRMS: 414820

 |

 |
**Chrysler Cordoba** on keskikokoinen "personal luxury car" -luokan auto, jota valmistettiin kahden sukupolven verran vuosina 1975–1983.

Ensimmäisen sukupolven Chrysler Cordoba.

Ensimmäinen sukupolvi
---------------------

**Chrysler Cordoba mk1** tuli myyntiin vuonna 1975, Cordoba nimi tule argentiinalaisesta Cordoba -kolikosta, jota käytetään myös auton keulakoristeessa. Cordobasta tuli pian yksi Chryslerin menestystuotteista ja se valmistettiin Ontarion Windsorissa. Parin ensimmäisen vuoden ajan kysyntä ylitti valmistusmäärän vaikka valmistusmäärä vuodessa oli yli 150 000 kappaletta. Cordoban tullessa myyntiin juuri tämän luokan markkinat olivat kasvamassa ja auton muotoilu halpaan hintaan yhdistettynä teki siitä hyvin suositun. Auto perustuu Chryslerin B-pohjalevyyn.

Kehitys
-------

Vuonna 1978 auto sai kasvojenkohotuksen jossa etuvalot muutettiin nelikulmaisiksi.

Moottorit
---------

Vaihteistona on A727, kolmivaihteinen automaattivaihteisto.

* **318** (LA)
* **360** (LA)
* **400** (B)

Toinen sukupolvi
----------------

**Chrysler Cordoba mk2** on edeltäjäänsä pienempi ja se perustuu Plymouth Volaren pohjalevyyn ja sen sisarmalliksi tuli Dodge Mirada. Auton muotoilu edeltäjäänsä verrattuna oli kulmikasta ja rumaa joten myyntikin jäi vähäisemmäksi.
**Shawne DeAndre Merriman** (s. 25. toukokuuta 1984, Washington, D.C.) on yhdysvaltalainen entinen amerikkalaisen jalkapallon ammattilaispelaaja. Hän oli pelipaikaltaan puolustuksen linjamies sekä tukimies. Hän pelasi kahdeksan kautta NFL-liigassa vuosina 2005–2013 edustaen San Diego Chargersia ja Buffalo Billsiä.

Merriman valittiin urallaan kolmesti NFL:n tähdistöotteluun Pro Bowliin.

Pelaajaura
----------

San Diego Chargers varasi Marylandin yliopistossa pelanneen Merrimanin vuoden 2005 varaustilaisuuden ensimmäisellä kierroksella. Varaustilaisuutta edeltäneissä testeissä Merriman oli tehnyt puolustuksen linjamiehien uuden ennätyksen korkeushypyssä.

Merrimanista tuli heti tulokaskaudellaan San Diegon tähtipuolustaja. Hänet valittiin kolme kertaa peräkkäin Pro Bowliin 2005, 2006 ja 2007. Merriman loukkaantui kauden 2008 ensimmäisessä ottelussa ja joutui olemaan koko kauden sivussa, eikä ollut enää tämän jälkeen entisensä. San Diego laittoi Merrimanin vapaiden pelaajien waivers-listalle 2010, josta Buffalo Bills poimi hänet. Merriman pelasi kaksi rikkonaista kautta Buffalossa.

Maaliskuussa 2013 Merriman ilmoitti lopettavansa pelaajauransa.

Muuta
-----

Merriman valittiin yleisöäänestyksellä EA Sportsin vuonna 2008 ilmestyneen NFL Tour -pelin kanteen.

Ammattilaisuransa jälkeen Merriman on perustanut oman Lights Out -vaatemerkin.

Lähteet
-------

1. 1 2  Shawne Merriman Stats *pro-football-reference.com*. Viitattu 18.3.2019. (englanniksi)
2. ↑  Getting the NFL's attention Baltimore Sun. Viitattu 18.3.2019. (englanniksi)
3. ↑  Gary Davenport: What in the World Happened to Shawne Merriman? Bleacher Report. Viitattu 18.3.2019. (englanniksi)
4. ↑  Shawne Merriman announces retirement from football *nfl.com*. Viitattu 18.3.2019. (englanniksi)
5. ↑  Former NFL Star Shawne Merriman Sets To Make His Mark With Lights Out Brand *alistdaily.com*. Viitattu 18.3.2019. (englanniksi)
**Siniturska** (*Micromesistius australis*) on eteläisen pallonpuoliskon viileissä vesissä elävä turskalaji, joka on varsinkin lounaisen Atlantin tärkeimpiä kalastuskohteita.

Koko ja ulkonäkö
----------------

Siniturska muistuttaa paljon samaan sukuun kuuluvaa sisarlajiaan, Pohjois-Atlantin mustakitaturskaa. Se on yleensä 30–60 senttimetrin pituinen, mutta voi kasvaa 90 senttimetriin. Kala on päältä siniharmaa ja pilkkujen kirjavoima, alta hohtavan valkoinen. Kolme selkäevää ovat selvästi erillään, samoin kaksi peräevää. Partasäie puuttuu. Koiraan vatsaevät ovat pidemmät kuin naaraan.

Levinneisyys
------------

Siniturskalla on kaksi erillistä esiintymisaluetta, joiden populaatioita pidetään eri alalajeina. *Micromesistius australis australis* elää Etelä-Amerikan eteläosaa ja Falklandinsaaria ympäröivissä vesissä 38. ja 62. leveysasteen välillä ja myös läheisillä Antarktiksen niemimaan sekä Etelä-Georgian ja Eteläisten Shetland- ja Orkneysaarten rannikoilla. Toinen alalaji *Micromesistius australis pallidus* elää Uuden-Seelannin Eteläsaarta ympäröivällä mannerjalustalla.

Elintavat
---------

Siniturskaa tavataan yleensä 100–600 metrin syvyydessä. Se elää talvisin mannerrinteen tuntumassa ja kesällä se vaeltaa tiheinä parvina etelämmäksi mannerjalustan matalikoille, erityisesti Falklandinsaarten lounaispuolelle. Lämpiminä kesinä Etelä-Amerikan populaation vaellus suuntautuu antarktisille vesille.

Uuden-Seelannin vesillä kutu tapahtuu kesä-heinäkuussa, Etelä-Amerikassa elo-lokakuussa. Kolmessa vuodessa kala on noin 30 cm:n pituinen, kymmenessä puolimetrinen. Naaraat kasvavat koiraita nopeammin ja suuremmiksi. Siniturska on petokala, joka syö nuorena muun muassa krillejä ja muita äyriäisiä, mustekaloja ja pikkukaloja.

Kalastus ja käyttö
------------------

Siniturskaa kalastetaan sen molemmilla esiintymisalueilla. Kalastus aloitettiin 1970-luvulla ja vuosisaaliit nousivat sitten ajoittain yli 200 000 tonnin; nykyään saalis on 100 000 tonnin luokkaa. Kalastus on johtanut saaliskalojen keskikoon ja –iän pienenemiseen. Tärkeimmät pyyntimaat ovat Argentiina ja Uusi-Seelanti. Kalan lisääntymisalueilla pyynti tapahtuu pelagisilla ja pohjatrooleilla. Saalis joko pakastetaan blokkeina tai prosessoidaan kalajauhoksi rehukäyttöön.

Lähteet
-------

* *Micromesistius australis* (peilipalvelin) *FishBase*. Froese, R. & Pauly, D. (toim.). (englanniksi)
* FAO Fisheries Fact Sheet: *Micromesistius australis*

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Taksonitunnisteet | 
* Wikidata: Q589537
* Wikispecies: Micromesistius australis
* ADW: Micromesistius\_australis
* CoL: 42Z4S
* FishBase: 320
* GBIF: 2415774
* iNaturalist: 614162
* IRMNG: 10151144
* ITIS: 164775
* NCBI: 369968
* NZOR: 43156cb6-d80a-4e7a-85f5-2677d784e851
* Plazi: FB8E23AF-DD26-2C13-2064-6FF304E897E7
* WoRMS: 234781
* ZooBank: 4FB154E4-B3A7-42C1-85F3-41A7052B850A

 |

 |
**Herra Tompkins** on alkujaan ukrainalaissyntyisen fyysikon George Gamovin luoma kuvitteellinen hahmo, joka esiintyy useissa hänen teoksissaan. Tunnetuimpia teoksia on *Herra Tompkins fysiikan ihmemaassa*, joka pyrkii selittämään ja kuvaamaan maallikoille tavanomaisia fysiikan ilmiöitä. Alkuperäinen teos on myös Gamowin osittain kuvittama.

Kirjojen päähenkilö herra Tompkins on varsinaiselta ammatiltaan pankkivirkailija, mutta innokas fysiikan harrastaja. Hänen seikkailujaan fysiikan ihmemaassa seurataan muun muassa sekä hänen eloisien uniensa että käymiensä yleisöluentojen kautta. Eniten huomiota kirjoissa saavat 1900-luvun päätutkimuskohteet, kuten suhteellisuusteoria, kosmologia ja kvanttifysiikka.

Alun perin Gamow oli kirjoittanut vain lyhyitä tarinoita Tompkinsin seikkailuista populaaritieteelliseen *Discovery*-lehteen, kunnes Cambridge University Press julkaisi teoksen ensimmäistä kertaa yhtenäisenä kokonaisuutena vuonna 1940 nimellä *Mr Tompkins in Wonderland*. Sittemmin kirja sai vielä jatkoa vuonna 1944 julkaistusta kirjasta *Mr Tompkins Explores the Atom*. 

Vuonna 1999 Russell Stannard julkaisi kirjasta *Herra Tompkins fysiikan ihmemaassa* uudistetun painoksen nimellä *Herra Tompkinsin uusi maailma*. Stannardin versio oli ajanmukaistus Gamowin alkuperäisistä tarinoista ja sisälsi muun muassa neljä kokonaan uutta lukua, jotka käsittelivät sekä mustia aukkoja että nykyaikaisia hiukkaskiihdyttimiä.

Suomennetut teokset
-------------------

* Gamow, George: *Herra Tompkins fysiikan ihmemaassa*. (Mr Tompkins in wonderland, 1938/1940; Mr Tompkins explores the atom, 1945. Yhteislaitos Mr Tompkins in Paperback, 1965.) Suomentanut Markus Hotakainen. Kuvitus: George Gamow ja John Hookham. Helsinki: Art House, 1999. ISBN 951-884-254-X.
* Gamow, George; Stannard, Russell: *Herra Tompkinsin uusi maailma*. (The new world of Mr Tompkins, 2001.) Toimittanut Russell Stannard. Suomentanut Markus Hotakainen. Kuvitus: Michael Edwards. Helsinki: Art House, 2002. ISBN 951-884-315-5.

Lähteet
-------

1. 1 2   Gamow, G.; Stannard, R.: "Herra Tompkinsin uusi maailma, Gamowin alkuperäinen esipuhe s. 10–11, Art House, 2002

Aiheesta muualla
----------------

* Johan Lahdenperä: Tiedesatu, joka herättää halun ryhtyä tutkijaksi. Helsingin Sanomat 23.1.2000.
**Sinitöyhtönärhi** (*Cyanocitta cristata*) on pohjoisamerikkalainen töyhtönärhien sukuun kuuluva varpuslintu.

Koko ja ulkonäkö
----------------

Linnun pituus on 22–30 cm ja paino 70–100 grammaa. Höyhenpuku on kaksivärinen: linnun alapuoli ja naama ovat valkoiset tai vaaleanharmaat ja selkäpuoli, päälaki, siivet ja pyrstö siniset. Sukupuolet ovat samanvärisiä, mutta koiras on kooltaan hieman suurempi.

Vanhin rengastettu sinitöyhtönärhi eli 17,5-vuotiaaksi. Vankeudessa pidetty naaras eli 26 vuotta ja kolme kuukautta vanhaksi.

Esiintyminen
------------

Sinitöyhtönärhi elää Pohjois-Amerikassa Yhdysvaltojen itä- ja keskiosissa aina Floridassa ja Texasin itäosissa asti sekä Kanadan etelä- ja itäosissa. Lajin esiintymisalueen laajuus on 6,7 miljoonaa neliökilometriä ja maailmanpopulaation koko on noin 22 miljoonaa yksilöä.

Elinympäristö
-------------

Sinitöyhtönärhet asuvat valoisissa sekametsissä, puistoissa ja istutusmetsiköissä, myös ihmisasutuksen liepeillä.

Lisääntyminen
-------------

Sinitöyhtönärhet muodostavat yleensä elinikäisen parisuhteen. Ne lisääntyvät pohjoisilla alueilla kerran kesässä, etelässä kahdesti, ja rakentavat risuista löyhän pesärakennelman puuhun tai pensaaseen. Naaras munii 3–6 munaa, keskimäärin 4,5. Pääosin naaras hautoo noin 17 päivää, ja koiras käy ruokkimassa sitä haudonnan aikana. Poikasia hoitavat molemmat vanhemmat. Poikaset jättävät pesän 17–21 päivän ikäisinä ja itsenäistyvät pari kuukautta myöhemmin. Sinitöyhtönärhi saavuttaa sukukypsyyden yksivuotiaana.

Ravinto
-------

Videotallenne sinitöyhtönärhestä syömässä pähkinöitä ruokinnalla.
Sinitöyhtönärhi on kaikkiruokainen lintu, jolle kelpaavat siemenet, hedelmät, marjat, hyönteiset ja muut selkärangattomat, sammakot, linnunpoikaset ja munat sekä jätteet. Se kaivaa syksyisin maahan ruokavarastoja talven varalle.

Lähteet
-------

* ADW (englanniksi)

### Viitteet

1. ↑  BirdLife International: *Cyanocitta cristata* *IUCN Red List of Threatened Species. Version 2013.2*.  2012. International Union for Conservation of Nature, IUCN, Iucnredlist.org. Viitattu 8.3.2014. (englanniksi)


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Taksonitunnisteet | 
* Wikidata: Q199758
* Wikispecies: Cyanocitta cristata
* ABA: blujay
* ADW: Cyanocitta\_cristata
* Avibase: 1DA430B8663CD4BE
* BirdLife: 22705611
* BOLD: 9782
* CoL: 32NKH
* BOW: blujay
* eBird: blujay
* EPPO: CYNCCR
* Euring: 15350
* Fossilworks: 129837
* GBIF: 2482593
* GNAB: blue-jay
* IBC: blue-jay-cyanocitta-cristata
* iNaturalist: 8229
* IRMNG: 10886549
* ITIS: 179680
* IUCN: 22705611
* NatureServe: 2.101039
* NBN: NHMSYS0001689463
* NCBI: 28727
* ODNR: blue-jay
* TSA: 5522
* Xeno-canto: Cyanocitta-cristata

 |

 |
**Council on American-Islamic Relations** (lyh. **CAIR**, suom. *Amerikkalais-islamilaisten suhteiden neuvosto*) on Yhdysvaltain suurin islamilainen ihmis- ja kansalaisoikeusjärjestö. Sen päämaja sijaitsee Capitol Hillillä Washington D.C:ssä, ja sillä on paikallisosastoja koko maassa.

Järjestö perustettiin kesäkuussa 1994. Osasyynä CAIR:n perustamiseen oli Arnold Schwarzeneggerin tähdittämä elokuva Tosi valheita, jota yhdysvaltalaiset muslimijärjestöt kritisoivat arabi- ja muslimivastaiseksi.

CAIR:n toiminta-ajatuksena on "parantaa islamin ymmärrystä, edistää keskustelua, turvata kansalaisvapaudet, voimaannuttaa yhdysvaltalaiset muslimit ja rakentaa liittoja​​, jotka edistävät oikeudenmukaisuutta ja keskinäistä ymmärrystä". Se on puuttunut yhdysvaltalaisiin muslimeihin kohdistuneeseen syrjintään, etniseen profilointiin ja häirintään.

CAIR on saanut osakseen kritiikkiä useiden virkamiesten ja järjestöjen taholta. Sitä on syytetty muun muassa ääri-islamistisen agendan ajamisesta, ja sillä on väitetty olevan kytköksiä Muslimiveljeskuntaan ja Hamasiin. Marraskuussa 2014 CAIR lisättiin Arabiemiraattien terrorismiyhteyksistä epäiltyjen listalle. CAIR on kiistänyt syytökset ja kutsuu niitä islamofobiseksi lokakampanjaksi.

Katso myös
----------

* Islam Yhdysvalloissa

Lähteet
-------

1. ↑  CAIR at a Glance cair.com. Viitattu 18.4.2021.  (englanniksi)
2. ↑  Shaheen, Jack: *Reel Bad Arabs: How Hollywood Vilifies a People*. Olive Branch Press, 2001. ISBN 1-56656-388-7. (englanniksi)
3. ↑  About Us cair.com. Viitattu 18.4.2021.  (englanniksi)
4. ↑  Scrutiny Increases for a Group Advocating for Muslims in U.S.  14.3.2007. New York Times. Viitattu 18.4.2021.  (englanniksi)
5. ↑  FBI Cuts Ties With CAIR Following Terror Financing Trial  30.1.2009. Fox News. Viitattu 18.4.2021.  (englanniksi)
6. ↑  ‘Witch hunt’ fears as US may outlaw Muslim Brotherhood  1.2.2017. Al Jazeera. Viitattu 18.4.2021.  (englanniksi)
7. ↑  US Muslim organization seeks removal from UAE terror list  17.1.2015. Arab News. Viitattu 18.4.2021.  (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* CAIR:n kotisivut (englanniksi)
**Fort-Liberté** (Kreoliksi: *Fòlibète*) on kaupunki Haitissa. Asukkaita oli vuoden 2003 väestönlaskennassa 30 110. Fort-Liberté on myös samannimisen Haitin koillisosien hallinnollisen alueen, arrondissementin, pääkaupunki. 

Fort-Liberté on yksi maan vanhimmista kaupungeista, espanjalaisten vuonna 1578 perustama. Ranskalaisten suunnittelema kaupunki sijaitsee lahden rannalla, josta päästään vesitse moniin linnakkeisiin. Niistä kuuluisin on Fort Dauphin, joka rakennettiin 1732. Vuonna 1756 linnoituksessa syntyi silloisen komentajan poika, josta tuli sittemmin pitkään palvellut värikäs poliitikko ja kirjailija Vincent-Marie Viénot de Vaublanc. 

Haitin vallankumouksen aikana Napoléon Bonaparten lähettämät ranskalaiset joukot nousivat ensimmäiseksi maihin juuri Fort-Libertéssä. Kenraali  Rochambeaun johtamat joukot hyökkäsivät kaupunkiin ja tuhosivat linnakkeen puolustajat. Joukot olivat saaneet tehtäväkseen valloittaa koko saari jälleen Ranskalle ja saattaa orjuus uudestaan voimaan.

Nimen vaiheita
--------------

Kaupunki on tunnettu useilla nimillä. Taíno-intiaanit ja espanjalaiset kutsuivat sitä nimellä **Bayaha**, mutta ranskalaiset antoivat sille nimen **Fort-Dauphin**, jotka se kantoi heidän poistumiseensa vuonna 1804, jonka jälkeen se sai nykyisen nimensä. 

Kun entinen Haitin armeijan kantaupseeri ja sittemmin Haitin presidentti Henri Christophe julistautui 1811 kuninkaaksi nimellä Henri I, hän nimesi kaupungin uudelleen kuninkuuttaan korostavalla nimellä **Fort-Royal**, mutta hänen kuoltuaan 1820 siitä tuli jälleen **Fort-Liberté**.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Fort-Liberté** Wikimedia Commonsissa

* (ranskaksi) Profil de la ville de Fort-Liberté (Arkistoitu – Internet Archive) Haiti Reference
* (ranskaksi) Période Française (Arkistoitu – Internet Archive) Haiti Reference

Lähteet
-------

1. ↑  Väestönlaskenta *Institut Haïtien de Statistique et d'Informatique* (IHSI), 7. elokuuta 2003.
2. ↑  Profil de la Ville du Fort Liberté (Arkistoitu – Internet Archive)
**Paul McBeth** (s. 9. heinäkuuta 1990) on yhdysvaltalainen frisbeegolfaaja ja lajin kuusinkertainen maailmanmestari vuosilta 2012–2015, 2019 ja 2022.*tarvitaan parempi lähde* Muita McBethin voittamia major-tason kisoja ovat United States Disc Golf Championships 2015, 2018 ja 2021; European Open 2013 ja 2015 Copenhagen Open 2013,; European Masters 2014 ja 2015 ja Aussie Open 2015. Hän on voittanut Yhdysvaltain kansallisen sarjan 2012 ja 2013. McBethiä pidetään yleisesti nykyajan frisbeegolfin (eli Ken Climon jälkeisen ajan) parhaana ja menestyneimpänä pelaajana.

Kalifornian Huntington Beachistä kotoisin oleva McBeth tunnetaan lempinimellä McBeast. Hän kertoo suosivansa kiekkoja, jotka ovat täysipainoista kevyempiä. Hänellä on hallussaan ennätys kaikkien aikojen parhaimman ratingin kierroksesta, jonka hän heitti 2013 Memorial Championship:issä. Kierroksen rating tulos oli 1132

Nuorempana McBeth harrasti baseballia, jonka hän vaihtoi frisbeegolfiin noin 14-vuotiaana. Ammattilaisura alkoi vuonna 2007.

Hänen uransa ansiot ovat yli 380 000 dollaria (toukokuussa 2018). Hänen sponsoreitaan ovat Innova Discs ja Adidas. Vuoden 2019 Wintertime Open:sta lähtien McBethin pääsponsorina on toiminut Discraft. 

McBethillä on hallussaan frisbeegolfin kaikkien aikojen korkein rating, kun hänen arvonsa nousi tulokseen 1062 heinäkuussa 2020.

Lähteet
-------

1. 1 2   (Arkistoitu – Internet Archive)
2. 1 2 3 4 5 6
3. ↑  Jaana Hyyryläinen: Nokialla parhaillaan kisaava frisbeegolfin ykkösnimi aloitti ammattilaisena 17-vuotiaana: "Ei ollut oikein mitään hävittävää"  21.7.2017. Nokian Sanomat. Viitattu 22.7.2017. [vanhentunut linkki]
4. ↑
5. ↑
6. ↑
7. ↑
8. ↑
9. ↑
10. ↑
11. ↑
12. ↑  Top 6 Best Men's Disc Golf Players *Rocky Road*. Viitattu 27.4.2023.
13. ↑  Jesse Weisz: Part 1: Player Ranking *Ultiworld Disc Golf*. Viitattu 27.4.2023.
14. ↑
15. ↑
16. ↑
17. ↑
18. ↑
19. ↑

Aiheesta muualla
----------------

* Pelaajatiedot PDGA:n sivuilla
| "Sailing Free"Olivia Lufkin |
| --- |
| Singlen "Sailing Free" kansikuva |
| Singlen tiedot |
|  Julkaistu | 15. huhtikuuta 2009 |
|  Tuottaja(t) | Cutting Edge |
|  Tyylilaji | Pop rock |
|  Kesto | 15.14 |
|  Levy-yhtiö | Cutting Edge |
| Olivia Lufkinin muut singlet |
| "Wish/Starless Night"2006 | "Sailing Free"2009 |  |

**Sailing Free** on Olivia Lufkinin yhdestoista single, joka julkaistiin 15. huhtikuuta 2009. Se on hänen ensimmäinen single yli kahden vuoden tauon jälkeen, jota aiemmin Olivia oli viimeksi julkaissut "Wish/Starless Nightin" lokakuussa 2006. Sailing Free on tehty yhteistyössä Inoranin, Luna Sea-yhtyeen kitaristin kanssa ja se tehtiin PlayStation Portable:lle julkaistulle Sengoku Basara Battle Heroes-pelille.

Kappale sijoittui ensimmäisen viikon 2,418 kappaleen myynnillään parhaimmillaan sijalle #25 lukuisilla musiikkilistoilla. Tähän mennessä singleä on myyty yli 3,300 kappaletta.

Raitalista
----------

* 1. "Sailing Free"
* 2. "Love Love Love"
* 3. "Undress"
* 4. "Sailing Free"(Karaoke version)
* 5. "Undress"(Karaoke Version)

Lähteet
-------

1. ↑  Last.fm: Olivia - Sailing Free *last.fm*.
Herrad Landsbergilaisen omakuva teoksesta *Hortus deliciarum* noin vuodelta 1180.
**Herrad Landsbergilainen** (noin 1130 – 25. heinäkuuta 1195) oli elsassilainen nunna ja lähellä Strasbourgia sijainneen Hohenburgin luostarin abbedissa. Hän kirjoitti kuvaensyklopedian *Hortus deliciarum (*suom*. Ilojen puutarha)*. Herrad syntyi aatelissukuun Landsbergin linnassa noin vuonna 1130 ja liittyi nuorella iällä Hohenburgin luostariin. Herradista tuli luostarin abbedissa vuonna 1167 missä tehtävässä hän pysyi kuolemaansa saakka.

Herrad aloitti teoksensa *Hortus deliciarum* kirjoittamisen jo vuonna 1165. Teos on kooste kaikista tuon ajan tieteistä, mukaan lukien teologia. Teos tunnetaan ennen kaikkea laajan kuvituksensa ansiosta: se sisältää tekstin ohella 336 kuvaa, joista monet ovat teologisten, filosofisten ja kirjallisten teemojen symbolisia esityksiä. Kuvat esittävät myös historiallisia aiheita, kirjailijan omia kokemuksia ja tämän luostarisisaria. Teos sisältää lainauksia antiikin ajan kirjailijoilta, ja tekstin oheen on sijoitettu Herradin omaa runoutta.

Alkuperäinen teos tuhoutui Strasbourgin kirjaston palossa Saksan–Ranskan sodan aikana vuonna 1870, mutta teksti ja kuvat ovat säilyneet niistä aiemmin tehtyinä kopioina.

Lähteet
-------

* Turner, William: Herrad of Landsberg *Catholic Encyclopedia*.  1910. Robert Appleton Company.

### Viitteet

1. 1 2 3  Turner, 1911


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF
* WorldCat
	+ 2
	+ 3

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Norja
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Israel
* Yhdysvallat
* Ruotsi
* Tšekki
* Australia
* Alankomaat
* Puola
* Vatikaani

 |
|  |
| Taiteenala | 
* ULAN

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Deutsche Biographie

 |
|  |
| Muut | 
* Europeana
* IdRef

 |

 |
**Christian Hans Herluf Bidstrup** (10. tammikuuta 1912 Berliini, Saksan keisarikunta – 26. joulukuuta 1988 Lillerød, Tanska) oli tunnettu tanskalainen pilapiirtäjä.*lähde?*

Bidstrup arvosteli varsinkin länsimaisia vallanpitäjiä. Hän tunnustautui kommunistiksi. Hän sai Neuvostoliitosta Leninin rauhanpalkinnon ja arvostetun Työn punaisen kunniamerkin. Häntä on arvioitu myös länsimaissa ja arvostettukin.*lähde?*

Jyllands-Postenin artikkelissa vuodelta 2000 verrataan Bidstrupia sellaisiin kuuluisuuksiin kuin Hans Christian Andersen, Karen Blixen ja Martin Andersen Nexø, mutta hänen arvioidaan jääneen poliittisista syistä vähemmälle huomiolle.

Lähteet
-------

1. ↑  Eva Plesner: Fra bidsk satire til ertotisk glød *Jyllands-Posten*.  1.7.2000. Viitattu 17.1.2019.

Aiheesta muualla
----------------

* Herluf Bidstrup – Cartoons (Arkistoitu – Internet Archive)

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Saksa
* Israel
* Yhdysvallat
* Ruotsi
* Tšekki
* Alankomaat
* Puola

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Deutsche Biographie

 |
|  |
| Muut | 
* Europeana
* IdRef

 |

 |
**Herman Andimba Toivo ya Toivo** (22. elokuuta 1924 Ambomaa, Lounais-Afrikka – 9. kesäkuuta 2017 Windhoek, Namibia) oli namibialainen poliitikko, joka osallistui aktiivisesti toimintaan maansa itsenäistymiseksi. Hän oli perustamassa *Ovambomaan kansankongressia* (OPC) vuonna 1957, kun itsenäisyysliike sai alkunsa.

Poliittinen aktivismi johti siihen, että Etelä-Afrikan viranomaiset vangitsivat Toivo ya Toivon vuonna 1966. Hänet tuomittiin 26. tammikuuta 1968 pretorialaisessa tuomioistuimessa 20 vuoden vankeuteen. Hänet lähetettiin Robben Island -saarelle, lähelle Kapkaupunkia.

Hän toimi vuosia *Lounais-Afrikan kansanjärjestön* (SWAPO) pääsihteerinä.

Namibian itsenäistyttyä hän sai hallittavikseen useita ministerinsalkkuja: työministerin (1990–1999), kaivos- ja energiaministerin (1999–2003) sekä vankilaministerin (2003–2006).

Nimi *"Toivo ya Toivo"* on suomeksi *"Toivo Toivonpoika"*. Toivo ya Toivon isä työskenteli paikallisessa, suomalaisten lähetyssaarnaajien perustamassa evankelis-luterilaisessa kirkossa.

Herman Toivo ya Toivo vieraili pääministeri Kalevi Sorsan kutsumana Suomessa kesäkuun alussa 1984.

Lähteet
-------

1. ↑  Andimba Herman Toivo Ya Toivo *South African History Online*.  3.7.2013 (päivitetty 3.9.2019). Viitattu 30.11.2021. (englanniksi)
2. ↑  Hannula, Tommi: Namibian kansallissankari ja Mandelan vankitoveri "Toivo Toivonpoika" on kuollut – "Halusitte kolonialisoida meidät psykologisesti", hän sanoi suomalaisista *HS.fi*.  13.6.2017. Viitattu 30.11.2021.

Aiheesta muualla
----------------

* Birgitta Lång, Merja Saarinen, Liisa Taskinen, Kirsti Paajanen & Hannu Paajanen: In memoriam: Andimba Toivo ya Toivo, suuri namibialainen Kansan Uutiset. 22.6.2017.

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Saksa
* Yhdysvallat

 |

 |
**August Friedrich Rudolf Hoernle** (Rudolf Hoernlé tai A. F. Rudolf Hoernle; 1841 Intia – 1918) oli saksalainen kielitieteilijä, joka oli aikansa johtavia
muinaisintialaisten käsikirjoitusten asiantuntijoita.

Hoernle syntyi Intiassa, jossa hänen saksalainen isänsä toimi anglikaanisen kirkon lähetyssaarnaajana. Hän suoritti yliopistotutkinnon Sveitsissä ja siirtyi
jatko-opiskelijaksi Lontooseen perehtymään sanskritin kieleen Theodor Goldstückerin opastuksella. Vuonna 1865 hän palasi Intiaan ja toimi aluksi filosofian opettajana Benaresissa. Samalla hän perehtyi syvällisesti vanhoihin indoarjalaisiin kieliin ja muinaisintialaisiin käsikirjoituksiin. Myöhemmin hän asui Kalkutassa ja Oxfordissa.

Sanskritinkielistä Bowerin käsikirjoitusta, jonka Hoernle pystyi suurelta osin tulkitsemaan.
Hoernlesta tuli yksi tunnetuimmista orientalisteista, kun hän vuonna 1881 pystyi tulkitsemaan Intian luoteisosasta löytyneitä käsikirjoituskatkelmia, joiden ennestään tuntematon kirjaimisto oli totuttua vanhemmalta ajalta ja jota muut tutkijat eivät osanneet lukea. Hänen tunnetuimmat tutkimuskohteensa olivat Keski-Aasiasta löytyneet Bowerin käsikirjoitus (1891) ja Weberin käsikirjoitus (1893).
Kaikkiaan hän julkaisi 115 tieteellistä teosta, artikkelia ja tutkielmaa. 

Hoernle sai tahran tutkijanmaineelleen, kun hän 1890-luvulla erehtyi pitämään hotanilaisen antiikkikauppias Islam Akhunin myymiä 
"muinaisia kirjoituksia" aitoina. Teksteissä oli Akhunin omatekoisia kirjoitusmerkkejä, joita Hoernle yritti parhaansa mukaan tulkita teoksissaan. Tutkimusmatkailija Marc Aurel Stein oli kuitenkin epäluuloinen ja sai Akhunin vuonna 1901 myöntämään tehneensä tekstit itse. Hoernle peitti virheensä poistamalla väärät tiedot teostensa uusista painoksista mainitsematta korjauksista sanallakaan.

Lähteet
-------

1. ↑  Hoernlé, (Augustus Frederic) Rudolf. Oxford Dictionary of National Biograbhy.
2. 1 2 3 4  Hopkirk, Peter: *Silkkitie : Tutkimusmatkat kadonneiden kaupunkien ja aarteiden jäljillä Kiinan Keski-Aasiassa*, s. 154–160, 165–169. Alkukielinen teos: Foreign Devils in the Silk Road, (1980). Suomentanut Hannes Virrankoski. Karisto, 1996. ISBN 951-23-3601-4.



|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Israel
* Yhdysvallat
* Kreikka
* Alankomaat
* Vatikaani

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Deutsche Biographie
* Trove

 |
|  |
| Muut | 
* SNAC
* IdRef

 |

 |