Latvan maalaiskunta Äänisenrannan piirin kartalla
Rakenteilla oleva Muurmannin rautatie ja Lavdan asema. Kuva:Sergei Mihailovitš Prokudin-Gorski 1915
**Latva** eli **Ladva** (ven. Ладва) on maalaiskunta ja sen keskustaajama Äänisenrannan piirin etelärajalla Karjalan tasavallassa Venäjällä. Historiallinen Aunuksen Karjalan Latvan kunta oli olemassa myös Venäjän keisarikunnan aikana.

Latvan maalaiskunta
-------------------

Latvan maalaiskunta sijaitsee Leningradin alueen vastaisella rajalla ja se rajoittuu pohjoisessa Puujoen maalaiskuntaan, idässä Šokšun vepsäläiseen maalaiskuntaan, lännessä Latva-Vetkan maalaiskuntaan ja luoteessa Uudenkylän maalaiskuntaan. Latvan taajaman lisäksi kuntaan kuuluu Puhtan kylä. Kunnassa oli noin 2 700 asukasta vuonna 2006.

Latvan taajama
--------------

Latvan taajama sijaitsee Jyvenjoen varrella Muurmannin radan itäpuolella noin 60 kilometriä Petroskoista etelään. Latvan asutus levittäytyy seitsemän kilometrin matkalle Jyvenjoen varrelle. Latvassa oli noin 3 200 asukasta vuonna 1996. Latvassa toimii maatalousosakeyhtiö, Majak, (entinen valtiontila) ja se on yksi Karjalan tasavallan suurimpia maatalousyrityksiä. Latvassa toimii myös maatalouskoulu, joka kouluttaa muun muassa konemiehiä. Nähtävyyksistä mainittakoon Nikolskajan kirkkomuseo.

Latva oli aluksi Äänisenrannan piirin hallinnollinen keskus, mutta nykyisin piirin hallinto sijaitsee Petroskoissa.

Historiallinen Latvan kunta
---------------------------

Venäjän keisarikunnassa Latvan kunta kuului Aunuksen kuvernementin Petroskoin kihlakuntaan. Kunta rajoittui lännessä Ääniseen, kaakossa Soutjärven kuntaan, lounaassa Vaasenin kuntaan, lännessä Pyhäjärven kuntaan, pohjoisessa Suojun kuntaan ja Petroskoin kaupunkiin. Vuonna 1902 kunnassa oli 6 249 asukasta. Latvan kunnan väestö oli venäläistyneitä karjalaisia. Neuvostovallan aikaan Latvan kunta lakkautettiin 1920-luvulla ja liitettiin Äänisenrannan piiriin.

Historia
--------

Latva on perustettu vuonna 1473. Latvan alue oli jatkosodan aikana Suomen miehittämä 1941–1944.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5 6  Yrityspalvelu Karelski: *Karjalan tasavalta vuonna 1997*. Jyväskylä: Yrityspalvelu Karelski, 1997. ISBN 952-90-8324-6.
2. ↑  Homén, Theodor (toim.): *Itä-Karjala ja Kuollan Lappi*, s. 160. Helsinki:Otava, 1918.

Aiheesta muualla
----------------

* Karjalan tasavallan virallinen sivusto (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi)

Karjalan tasavallan vaakuna**Äänisenrannan piiri**
Äänisenrannan piiriÄänisenrannan piiri
**Hallinnollinen keskus: Petroskoi** (ei itse kuulu piiriin)  

**Maalaiskunnat:**
Garnizonnoje | Järventakuinen | Latva | Latva-Vetka | Meliorativnyi | Pai | Puujoki | Suoju | Uusikylä | Uusi-Vilka   

**Vepsäläiset maalaiskunnat:**
Kalajoki | Šokšu | Šoutjärvi   


Itä-Karjalan entiset kunnat ja kaupungit

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Vienan Karjala | 

|  |  |
| --- | --- |
| Kemin kihlakunta | Jyskyjärvi • Kantalahti • Kemi (kaupunki) • Kieretti • Kiestinki • Kontokki • Kouta • Kuolisma • Laapina • Njuhtša • Oulanka • Paanajärvi • Pistojärvi • Ponkama • Solokka • Sorokka • Suiku • Suikujärvi • Suma • Tunkua • Uhtua • Usmana • Vitsataipale • Voijärvi • Vojatšu • Vuokkiniemi |

 |
| Aunuksen Karjala | 

|  |  |
| --- | --- |
| Poventsan kihlakunta | Danilova • Kiimasjärvi • Lindjärvi • Mäntyselkä • Paatene • Petrovski Jam • Porajärvi • Poventsa (kaupunki) • Repola • Rimoila • Rukajärvi • Sunku |
| Petroskoin kihlakunta | Ahnus • Jallahti • Latva • Munjärvi • Kentjärvi • Kontupohja • Petroskoi (kaupunki) • Pyhäjärvi • Soutjärvi • Suoju • Suurlahti • Säämäjärvi • Tipinitsa • Tiudia • Tolvoja |
| Aunuksen kihlakunta | Aunus (kaupunki) • Kotkatjärvi • Mätässyvä • Nekkula • Riipuskala • Tulemajärvi • Vaaseni • Vieljärvi • Vitele |

 |