recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Sotholmin kihlakunnan sijainti Tukholman läänin kartalla.
**Sotholmin kihlakunta** (ruots. *Sotholms härad*) oli kihlakunta Tukholman läänissä Ruotsissa. Vuoden 1945 väestönlaskennan mukaan kihlakunnan maapinta-ala oli 892,85 neliökilometriä ja asukasluku 15 879 henkeä. Kihlakuntaan kuuluneet kunnat olivat Sorunda, Västerhaninge, Österhaninge, Tyresö, Dalarö, Nämdö, Ornö, Utö, Muskö, Ösmo ja Torö.

Kihlakunnan sisällä sijaitsi Nynäshamnin kaupunki. Kihlakunnan tuolloista kunnista Sorunda, Torö ja Ösmo kuuluvat nykyään Nynäshamnin kuntaan, Nämdö Värmdön kuntaan ja Tyresö muodostaa Tyresön kunnan. Muut entiset kunnat kuuluvat nykyään Haningen kuntaan.

Lähteet
-------

1. ↑  I. Areal och folkmängd inom särskilda förvaltnings­områden m.m. befolk­nings­agglomera­tioner (PDF) (Tab. 1. Areal, folkmängd efter kön och civilstånd samt folkmängdstäthet i kommuner, församlingar, municipalsamhällen, härad och län den 31 december 1945, enligt indelningen den 1 januari 1946) *Folkräkningen den 31 december 1945*.  24.3.1947. SCB: Historisk statistik:  Statistiska centralbyrån. Viitattu 3.10.2015. (ruotsiksi)
Maltalainen päällepainama sotaveromerkki vuodelta 1918.
Kanadalainen sotaveromerkki vuodelta 1915.
**Sotaveromerkki** on postimerkkilaji, joka kiinnitetään postilähetykseen tavallisen postimerkin lisäksi. Se on samankaltainen kuin postiveromerkki, mutta siitä saatavat tulot käytetään sotakulujen maksamiseen. Kuten muidenkin postiverojen maksaminen sotaveromerkkien käyttäminen on ollut pakollista tiettyinä aikoina.

Ensi kerran sotaveromerkit otettiin käyttöön Espanjassa 1874 kolmannen karlistisodan aikana. Useita muitakin merkkejä julkaistiin vuonna 1879. Ne olivat peruspainatukseltaan samanlaisia kuin sinä vuonna julkaistut tavalliset postimerkit, mutta niissä oli lisäteksti *Impuesto de Guerra* tai *Impto de Guerra*. Ensimmäisen maailmansodan aikana brittiläiset territoriot tuottivat sotaveromerkkejä päällepainamalla tavallisiin postimerkkeihin sanat *WAR* (sota) tai *WAR TAX* (sotavero).

Kanada meni askeleen pidemmälle ja alkoi 1915 muunnella amiraaleja esittävän postimerkkisarjansa painolevyjä. Aluksi merkkeihin lisättiin teksti *WAR TAX* ja vuonna 1916 teksti *1 T C*, joka tarkoitti että merkistä kannettiin siihen merkityn postimaksun lisäksi yhden sentin suuruinen vero. Tällaisten merkkien käyttö postilähetyksissä oli välttämätöntä, eikä suinkaan vapaaehtoista.
**Language-ryhmä** eli **kielirunouden koulukunta** on Yhdysvalloissa syntynyt 1960-luvun lopulta ja 1970-luvun alusta lähtien vaikuttanut runouden koulukunta. Sen merkittäviä edustajia ovat Rae Armantout, Ron Silliman, Charles Bernstein, Lyn Hejinian, John Ashbery ja Bruce Andrews. Kriitikko Juha-Pekka Kilpiö laskee artikkelissaan koulukunnan ulkojäseneksi Steve McCafferyn

Ryhmä ei ole yhtenäinen koulukunta, eikä sillä ole selvää ohjelmaa eikä jäsenluetteloa. Sen runouden julkaisukanavia ovat olleet pienlehdet, erityisesti Bernstein ja Andrewsin vuosina 1978–1982 toimittama L=A=N=G=U=A=G=E. Viisi koulukunnan runoilijaa, Bruce Andrews, Charles Bernstein, Ray DiPalma, Ron Silliman ja McCaffery julkaisivat yhteiskokoelman *Legend* (1980).

Koulukunnan keskeisiä tekstejä on Sillimanin essee "Disappearance of the Word, Appearance of the World". Runoussuuntausta määrittelevä käsite on Kilpiön mukaan kielen materiaalisuus, joka viittaa kieleen ja runokeinoihin laajasti käsitettynä, niin että siihen kuuluvat äänteelliset ominaisuudet tai sellaiset fragmentaariset tekstit, joiden katkelmia ei voi liittää tunnistettavaan kontekstiin.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Juha-Pekka Kilpiö: Kirjoituskonesommitelma. Steve McCafferyn konkreettinen runous ja (uus)materiaalinen kieli *jyx.jyu.fi*.  9.6.2017. Viitattu 1.4.2018.
2. ↑  Legend *eclipsearchive.org*. Viitattu 1.4.2018.  (Sivulla on linkki *Legendin* ladattavaan pdf-tiedostoon)
S. J. Pentti vuonna 1933 suojeluskunnan univormussa.
**Samuel Johannes Malakias Pentti** (vuoteen 1905 **Fransén**; 11. elokuuta 1885 Kalvola – 28. maaliskuuta 1954) oli suomalainen jyrkän oikeistolaisena tunnettu asianajaja ja toimittaja, joka oli *Uuden Suomen* päätoimittajana 1930-luvulla.

Pentin vanhemmat olivat kirkkoherra Wilhelm Waurio (ent. Fransén) ja Aina Matilda Alander. Hän pääsi ylioppilaaksi 1904 ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1909 ja maisteriksi 1910. Pentti suoritti myös lakitieteen kandidaatin tutkinnon 1916 ja sai varatuomarin arvon 1928.

Pentti toimi asianajajana Lahdessa, Tampereella ja Helsingissä vuosien 1914–1954 välillä. Hän oli Yhtyneet Paperitehtaat Oy:n lakimiehenä vuosina 1922–1954 ja kuului yhtiön hallitukseen. Pentti oli Suomen suojelusliiton asiamiehenä 1920–1921. Hän toimi *Kauppalehden* päätoimittajana 1921–1922, *Iltalehden* päätoimittajana 1920-luvun lopulla sekä *Uudessa Suomessa* ensin toimittajana vuosina 1927–1928 ja sitten päätoimittajana 1932–1940.

Pentti kuului Kokoomuksen oikeistosiipeen, ja hän kannatti yhteistyötä Lapuan liikkeen kanssa ja vastusti puolueessa maltillista linjaa ajanutta J. K. Paasikiveä. Pentti oli vuosina 1932–1935 Helsingin kaupunginvaltuuston jäsen ja kuului 1930-luvulla jonkin aikaa kokoomuksen puoluehallitukseen ja toimi puolueen rahastonhoitajana.

S. J. Pentti oli naimisissa vuodesta 1916 puoliksi norjalaisen Helmi Arnebergin kanssa. Helmi Arneberg-Pentti toimi 1930-luvulla johtajana Lotta Svärd-järjestössä. Heidän poikansa K. H. Pentti (1918-2014) toimi Nesteen varatoimitusjohtajana sekä puolustustaloudellisen suunnittelukunnan johtajana. K. H. Pentin poikia ovat edesmenneet Erkki J. Pentti ja Heikki Pentti. Pentin suku omistaa enemmistön rakennusteollisuusalalla toimivasta Lemminkäis-yhtiöstä. Yritys tuli perheelle K. H. Pentin vaimon Eva Vilamon kautta, joka oli Lemminkäisen perustajan rakennusmestari Oskari Vilamon tytär.

Lähteet
-------

* Vesa Vares: "Pentti, Samuel Johannes (1885–1954)", *Suomen kansallisbiografia, osa 7*, s. 631–632. Helsinki: Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2006. ISBN 951-746-448-7. / Teoksen verkkoversio.
* Wikiaineisto: Kuka kukin oli 1961
* Heikki Pentti – kartellikonna vai kilpailusankari. *Talouselämä* 23.4.2004.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt Muokkaa Wikidatassa | 
* Kansallisbiografia
* Biografiasampo

 |

 |
**Sotilaallinen satelliitti** on keinotekoinen maata kiertävä satelliitti, joka liittyy sotilaalliseen toimintaan.
Vakoilusatelliitit eli tiedustelusatelliitit ovat tunnetuin sotilaallisten satelliittien ryhmä. Vakoilusatelliitteja ovat kuvaussatelliitit, radiotiedustelusatelliitit (elektroniset tiedustelusatelliitit) ja valtamerien tarkkailusatelliitit. On myös mm. sotilaallisia navigointi- ja sääsatelliitteja. Varhaisvaroitussatelliitti havaitsee laukaistavan ohjuksen säteilemän lämmön. Tappajasatelliitti tuhoaa vihollisen satelliitin. FOBS on osittain satelliittiradalle nouseva ydinkärki, jollaiset on kielletty kansainvälisellä sopimuksella.

Sotilaallisten satelliittien tyypit
-----------------------------------

Yhdysvaltain puolustusvoimien Milstar-tietoliikennesatelliitti
* Vakoilusatelliitit eli tiedustelusatelliitit
	+ Kuvaussatelliitit
	+ Elektroniset satelliitit
		- Ferret-tyyppiset radiotiedustelusatelliitit
	+ Valtamerien valvontasatelliitit
* Sotilaalliset viestintäsatelliitit eli kommunikaatiosatelliitit
* Sotilaalliset sääsatelliitit
* Sotilaalliset geodeettiset satelliitit
* Tuhoojasatelliitit eli tappajasatelliitit
* Varhaisvaroitussatelliitit eli ennakkovaroitussatelliitit
	+ Mm. Defense Support Program
* Ydinräjäytysten havaitsemiseen kykenevät satelliitit
	+ Mm. Vela-satelliitti

Katso myös
----------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Sotilaallinen satelliitti**.
* KH-11
**Suomen Hevosurheilumuseo** on Lounais-Hämeessä Ypäjällä sijaitseva erikoismuseo. Vuonna 2006 perustetun museon tehtävänä on arkistoida, tutkia ja esitellä suomalaisen hevosurheilun historiaa. Museorakennus on Ypäjän Hevosopiston alueella, Kartanonkylän kartanon 1700-luvulla rakennetun viljamakasiinin tiloissa. 

Hevosurheilumuseon kokoelmien vanhimmat esineet ovat peräisin 1600-luvulta. Kokoelmiin kuuluu muun muassa esineistöä olympialaisista ja muista ratsastuksen arvokisoista sekä Puolustusvoimien esineistöä. Museon arkisto käsittää kirjallisuutta ja asiakirjoja 1800-luvulta nykyaikaan. Perusnäyttelyn lisäksi museolla on vuosittain vaihtuva erikoisnäyttely. Suomen Hevosurheilumuseo harjoittaa myös julkaisutoimintaa, ja sen tiloista löytyy museomyymälä.

Lähteet
-------

* Suomen Hevosurheilumuseon sivut (Arkistoitu – Internet Archive)

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Perustiedot Wikidatassa: Suomen Hevosurheilumuseo (Q18346696)ohje |
| --- |
|  |
| esiintymä kohteesta | museo |
|  |
| valtio | Suomi |
|  |
| sijaitsee hallinnollisessa yksikössä | Ypäjä |
|  |
| koordinaatit | 60°48′11″N 23°17′43″E﻿ / ﻿60.803126°N 23.295157°E﻿ / 60.803126; 23.295157 |
|  |
|  |

 |
**Suomen Filmikamari ry** on vuonna 11. tammikuuta 1923 perustettu elokuva-alan yhdistysten keskusjärjestö. Aloitteen järjestön perustamiselle teki Abel Adams. Sääntöjensä mukaan liiton "tarkoituksena on toimia koko elokuva-alan terveen kehityksen hyväksi". Nykyisin siihen kuuluu kaksi jäsenjärjestöä: Suomen elokuvateatteriliitto (SEOL) sekä Suomen elokuvatoimistojen liitto (SEL). Filmikamarin hallituksen puheenjohtajana toimii Katarina Nyman, varapuheenjohtajana Aku Jaakkola ja toimitusjohtajana Tero Koistinen.

Käytännön toiminnassa Filmikamari pyrkii vaikuttamaan elokuvapoliittisiin ratkaisuihin ja elokuva-alaa koskevaan lainsäädäntöön. Se tekee esityksiä ja antaa lausuntoja viranomaisille elokuva-alan kysymyksistä. Lisäksi se pyrkii edistämään elokuva-alan yhdistysten yhteisiä tavoitteita ja tasoittamaan keskinäisten eturistiriitoja.

Julkisuudessa näkyvin Filmikamarin toimintamuoto on viikon Top 20- ja viikonlopun Top 20 -elokuvatilastojen julkaiseminen. Filmikamari huolehtii Yhdysvaltain elokuva-akatemian pyynnöstä Suomen Oscar-toimikunnan asettamisesta Suomen ehdokkaan valitsemiseksi parhaan ulkomaisen elokuvan Oscar-palkinnon saajaksi.

Filmikamari on jakanut elokuva-alan kultaista ansiomerkkiä vuodesta 1951 ja hopeista ansiomerkkiä vuodesta 1953. Ansiomerkeistä päättää Filmikamarin hallitus.

SFK oli vuoteen 1940 saakka *Suomen Biografiliitto ry*.

Lähteet
-------

1. ↑  Filmikamari | Filmikamari täyttää 100 vuotta *www.filmikamari.fi*. Viitattu 11.1.2023.
2. ↑  Hilapieli, Urmas A.: *Kino-Suomi: Elokuvan esittämisen historia 1896-2021*, s. 64. Kustannusosakeyhtiö Teos, 2021. ISBN 978-952-363-216-5.
3. ↑  Filmikamarin puheenjohtaja vaihtuu - ja muita syyskokousuutisia – *Filmikamarin uutisia, 29.11.2019*
4. ↑  Filmikamari | Hallitus *www.filmikamari.fi*. Viitattu 4.5.2022.
5. ↑  Filmikamari | Henkilöstömuutoksia Suomen Filmikamari ry:ssä *www.filmikamari.fi*. Viitattu 5.5.2022.
6. ↑  Filmikamari | Suomen Filmikamari ry *www.filmikamari.fi*. Viitattu 16.5.2022.
7. ↑  Filmikamari | Tervetuloa Filmikamariin *www.filmikamari.fi*. Viitattu 16.5.2022.
8. ↑  Hytti nro 6 Suomen Oscar-ehdokkaaksi *Yle Uutiset*.  11.10.2021. Viitattu 16.5.2022.
9. ↑  Filmikamari | Elokuva-alan ansiomerkit *www.filmikamari.fi*. Viitattu 19.5.2022.

Aiheesta muualla
----------------

* Suomen Filmikamarin kotisivut
* Suomen Filmikamari ry:n hallitukset, asiamiehet ja toimitusjohtajat kautta aikain
Kekolajittelun esitys. Aluksi alkioista muodostetaan kekoehtoa toteuttava maksimikeko, joka näkyy animaatiossa.
**Kekolajittelu** on J. W. J. Williamsin vuonna 1964 kehittelemä lajittelualgoritmi, joka perustuu kekorakenteeseen. Aluksi lajiteltavasta joukosta muodostetaan maksimikeko, jonka varmistetaan täyttävän kekoehdon. Kun keko on valmis, sen suurin alkio poistetaan, asetetaan valmiin listan alkuun ennen muita valmiita alkioita ja keko käsitellään uudestaan kekoehdon täyttymiseksi. Tätä jatketaan kunnes alkio on järjestyksessä.

Kekolajittelu on yleensä hivenen hitaampi kuin pikalajittelu, mutta sillä on kuitenkin tätä paljon suotavampi asymptoottinen suoritusaika huonoimmassa tapauksessa, O(*n log n*). Pikalajittelun tavoin kekolajittelu ei ole vakaa lajittelualgoritmi, eli samansuuruiseksi käsitettävien alkioiden keskinäinen järjestys voi vaihtua lajiteltaessa. 

Kekolajittelu toimii minimitilassa eikä siten vaadi joukon koosta riippuvaa lisämuistia.

Esimerkki kekolajittelusta
--------------------------

* Aloitetaan joukosta [2, 4, 3, 0, 6, 1, 5, 8, 7].
* Muodostetaan kekorakenne. Kekorakennetta kuvaa käsiteltävässä joukossa sarja listoja, jotka kuvaavat keon eri tasoja (ylin alkio on ensimmäisenä, sen kaksi ala-alkiota seuraavana, jne.).

```
             [ 2 ]
     [ 4 ]           [ 3 ]
 [ 0 ]   [ 6 ]   [ 1 ]   [ 5 ] 
[8] [7]

```

* Suoritetaan *heapify*-operaatio, joka varmistaa, että keko on kekoehtoa totteleva maksimikeko. Siten ylimpänä on keon suurin alkio, ja kaikki keossa olevat alkiot ovat suurempia kuin mikään niiden alialkioista.

```
             [ 8 ]
     [ 7 ]           [ 5 ]
 [ 4 ]   [ 6 ]   [ 1 ]   [ 3 ] 
[0] [2]

```

* Poistetaan keon ylin kohta (korkein arvo) ja asetetaan se listan *alkuun*. Keko pienenee nyt yhdellä. Otetaan keon 'viimeinen' alkio ja asetetaan se ylimmäksi.

```
Tulos: [8]

             [ 2 ]
     [ 7 ]           [ 5 ]
 [ 4 ]   [ 6 ]   [ 1 ]   [ 3 ] 
[0] ---

```

* Suoritetaan *siftDown*: siirretään ylimpänä olevaa arvoa aina suurimpaa alialkiotaan päin (vaihtaen niiden paikkaa) kunnes kekoehto taas täyttyy. (2 ja 7 sekä 2 ja 6 vaihtavat paikkaa, siinä järjestyksessä.)

```
Tulos: [8]

             [ 7 ]
     [ 6 ]           [ 5 ]
 [ 4 ]   [ 2 ]   [ 1 ]   [ 3 ] 
[0] 

```

* Jatketaan suurimman alkion poistamista ja kekoehdon varmistamista kunnes keko on kutistunut yhteen alkioon. Silloin lisäämme tämän alkion ensimmäisenä listaan (sillä kekolajittelu rakentaa listaa suurimmasta pienimpään, lopusta alkuun).
**Cristiana Girelli** (s. 23. huhtikuuta 1990 Gavardo, Italia) on italialainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän pelaa nykyisin italialaisen Juventus FC:n riveissä. Girelli on edustanut Italian naisten jalkapallomaajoukkuetta vuodesta 2013 lähtien. Vuoden 2019 MM-kilpailujen päättyessä hän on pelannut 66 maaottelua ja tehnyt niissä 32 maalia. MM-kilpailuissa 2019 hän pelasi avauskokoonpanossa neljässä Italian viidestä ottelusta ja teki kolme maalia alkulohko-ottelussa Jamaikaa vastaan.

Lähteet
-------

1. ↑  Italy - C. Girelli - Profile with news, career statistics and history - Soccerway *int.soccerway.com*. Viitattu 16.4.2019.
2. ↑  uefa.com: Cristiana Girelli *Uefa.com*. Viitattu 16.4.2019. (englanniksi)
3. ↑  Cristiana Girelli joins Juventus Women *Juventus.com*. Viitattu 16.4.2019.
4. ↑  Cristiana Girelli (Juventus) - Player Profile - FlashScore.com *www.flashscore.com*. Viitattu 16.4.2019. (englanniksi)
5. ↑  Cristiana Girelli FIFA.  Arkistoitu 8.6.2019. Viitattu 9.7.2019. (englanniksi)
6. ↑  Italy *FIFA Women's World Cup France 2019*. FIFA.  Arkistoitu 8.6.2019. Viitattu 9.7.2019. (englanniksi)

  

Italian joukkue – Jalkapallon naisten EM-kilpailut 2013
1 Penzo |
2 Gama |
3 D'Adda |
4 Tuttino |
5 Tona |
6 Neboli |
7 Domenichetti |
8 Gabbiadini |
9 Panico |
10 Girelli |
11 Parisi |
12 Marchitelli |
13 Camporese |
14 Iannella |
15 Mauro |
16 Bartoli |
17 Rosucci |
18 Stracchi |
19 Brumana |
20 Manieri |
21 Motta |
22 Schroffenegger |
23 Salvai |
Valmentaja Cabrini

Italian joukkue – Jalkapallon naisten EM-kilpailut 2017
1 Giuliani |
2 Salvai |
3 Gama |
4 Stracchi |
5 Linari |
6 Iannella |
7 Guagni |
8 Gabbiadini |
9 Mauro |
10 Rosucci |
11 Bonansea |
12 Marchitelli |
13 Bartoli |
14 Tucceri |
15 Fusetti |
16 Giugliano |
17 Di Criscio |
18 Sabatino |
19 Galli |
20 Cernoia |
21 Carissimi |
22 Schroffenegger |
23 Girelli |
Valmentaja Cabrini

Italian joukkue – Jalkapallon naisten MM-kilpailut 2019
1 Giuliani |
2 Bergamaschi |
3 Gama |
4 Galli |
5 Linari |
6 Rosucci |
7 Guagni |
8 Parisi |
9 Sabatino |
10 Girelli |
11 Bonansea |
12 Marchitelli |
13 Bartoli |
14 Tarenzi |
15 Serturini |
16 Fusetti |
17 Boattin |
18 Mauro |
19 Giacinti |
20 Tucceri |
21 Cernoia |
22 Pipitone |
23 Giugliano |
Valmentaja Bertolini

Italian joukkue – Jalkapallon naisten EM-kilpailut 2022
1 Giuliani |
2 Bergamaschi |
3 Gama |
4 Galli |
5 Linari |
6 Giugliano |
7 Simonetti |
8 Rosucci |
9 Sabatino |
10 Girelli |
11 Bonansea |
12 Schroffenegger |
13 Bartoli |
14 Bonfantini |
15 Filangeri |
16 Di Guglielmo |
17 Boattin |
18 Caruso |
19 Giacinti |
20 Piemonte |
21 Cernoia |
22 Durante |
23 Lenzini |
Valmentaja Bertolini

Italian joukkue – Jalkapallon naisten MM-kilpailut 2023
1 Giuliani |
2 Severini |
3 Orsi |
4 Di Guglielmo |
5 Linari |
6 Giugliano |
7 Cantore |
8 Bonansea |
9 Giacinti |
10 Girelli |
11 Glionna |
12 Baldi |
13 Bartoli |
14 Beccari |
15 Serturini |
16 Dragoni |
17 Boattin |
18 Caruso |
19 Lenzini |
20 Greggi |
21 Cernoia |
22 Durante |
23 Salvai |
Valmentaja Bertolini
Kontrabasson soittoa pizzicatona.
Keski-C, pizzicatona  
Middle C pizz.mid Toista**(ohje)**
**Pizzicato** [pittsiˈkaːto] on jousisoittimen soittotapa, jossa soittaja jousella soittamisen sijaan näppäilee kieliä sormilla. Tuloksena on lyhyt, nopeasti sammuva ääni. Soittotavan ensimmäisiä käyttäjiä oli Monteverdi, jonka sävellyksessä *Il Combattimento di Tancredi e Clorinda* (noin 1638) pizzicato esiintyy tiedättävästi ensimmäistä kertaa musiikin historiassa. Sävellyksessä on ohjeena käyttää kahta oikean käden sormea ja näppäistä kieltä. Monteverdi käytti myös muita uusia soittotapoja, kuten tremoloa, luodakseen uusia sointivärejä ilmaisun korostamiseksi ja tuodakseen musiikkiin tunnelmaa. Vuonna 1756 Leopold Mozart ohjasi soittajaa teoksessaan *Versuch einer gründlichen Violinschule* soittamaan pizzicaton käyttäen oikean käden etusormea. Tapa on vakiintunut yleisimmäksi pizzicaton soittotavaksi, vaikka toisinaan käytetään myös keskisormea. Pizzicato on melko usein käytetty jousisoitinten soittotapa, joka merkitään nuoteissa myös lyhenteenä *pizz*.

Lähteet
-------

* Kruckenberg: *Sinfoniaorkesteri ja sen soittimet*. WSOY, 1993. ISBN 951-0-21226-1.
* Nordström: *Kaikki musiikista*. WSOY, 1989. ISBN 951-0-21189-3.
Kekkonen-toppen

|  |  |
| --- | --- |
| Sijainti | 
Norrbottenin lääni,  Ruotsi |
| Vuoristo | 
Skandit |
| Korkeus merenpinnasta | 
1 481 m |

muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa WikidataaTietolaatikon dokumentaatioNäytä Wikidatasta tulevat arvot

**Kekkonen-toppen** on Pohjois-Ruotsissa lähellä Kebnekaisea sijaitseva tunturinhuippu. Huippu on 1 481 metriä korkea.

Kekkonen-toppen on nimetty Suomen tasavallan presidentin Urho Kekkosen mukaan. Lähistöllä moottorikelkkailemassa vuonna 1971 ollut Kekkonen tuli kysyneeksi huipun nimeä. Kun kukaan ei tiennyt nimeä, seurueeseen kuulunut Norrbottenin läänin maaherra Ragnar Lassinantti keksi ja ajoi huipun nimeksi Kekkonen-toppen.

Kekkonen-toppen on Ruotsissa ainoa poliitikon mukaan nimetty luontokohde. Ruotsin maanmittauslaitos Lantmäteriet käyttää kohdetta esimerkkinä siitä, kuinka luontokohteita ei saa nimetä. Nykyisin laki estää vastaavan nimeämisen.

Suomessa ei ole Kekkosen mukaan nimettyjä luontokohteita, mutta vuonna 1983 perustettu kansallispuisto on nimetty Urho Kekkosen kansallispuistoksi.

Lähteet
-------

1. ↑  Kekkonen-toppen | Kebnekaise.net *www.kebnekaise.net*.  Arkistoitu 6.4.2016. Viitattu 16.1.2018. (ruotsiksi)
2. 1 2 3  Kekkonen on tunturi Ruotsissa *Yle Uutiset*. Viitattu 16.1.2018.

Aiheesta muualla
----------------

* Kekkonen-toppen Eniron karttapalvelussa
**Kekrola** oli kylä Kivennavan pitäjässä Karjalankannaksella. Kylän keskustasta oli matkaa rajalle nelisen kilometriä, Kivennavan kirkonkylään Seppälän kylän ja Ronnunkylän kautta 12 kilometriä. 

Kekrolassa oli talvisodan syttyessä 63 tilaa. Kekrolan tilat olivat pieniä, vain kolmasosa tiloista oli elinkelpoisia ilman muualta hankittuja sivuansioita. Monet pikkutilalliset olivat käsityöammatin harjoittajia. Ennen Suomen itsenäistymistä kekrolalaiset elivät kaupankäynnillä Pietariin. Sinne ja pietarilaisille Kivennavalla ja Terijoella asuville huvila-asukkaille maa- ja karjataloustuotteita sekä kaikkea muuta, marjoja, sieniä, metsälintuja, saunavastoja. Kekrolan kansakoulu aloitti toimintansa vuonna 1902 vuokrahuoneistossa ja omassa koulurakennuksessa v.1906. Kekrolassa kävivät koulua Seppälän kylän ja Ronnunkylän lapset kunnes Seppälän koulu valmistui vuonna 1925. 

Nykyisin Kekrolan kylän paikkeilla on muutama talo peltojen ja metsän keskellä tien A120 varrella.

Lähteet
-------

1. ↑  *Kivennapa kylästä kylään*, s. 71-76. Karisto 1987, Hämeenlinna.

Aiheesta muualla
----------------

* VirtuaaliKivennapa

Kivennavan kylät
Ahjärvi • Hartonen • Hiirelä • Holttila • Ikola • Jalkala • Joutselkä • Jäppinen • Kanala • Karvala • Kaukolempiälä • Kauksamo • Kekrola • Kivennavan kirkonkylä • Kontu • Korpikylä • Kotselkä • Lavola • Liikola • Lintula • Lipola • Miettilä • Multala • Mustapohja • Pamppala • Patrikki • Pihlainen • Polviselkä • Raivola • Rantakylä • Rasala • Riihisyrjä • Riihiö • Rontu • Räikylä • Saarenmaa • Seppälä • Siiranmäki • Soppikylä • Suurselkälä (Suurselkä) • Tammiselkä • Tirttula • Tonteri • Uupune • Vaittila • Vanhakylä • Vehmainen • Voipiala • Vuottaa • Ylentelä
| "Sucker for Pain"Lil Wayne, Wiz Khalifa, Imagine Dragons, Logic & Ty Dolla Sign ft. X Ambassadors |
| --- |
| Singlen "Sucker for Pain" kansikuva |
| Singlen tiedot |
|  Albumilta | *Suicide Squad: The Album* |
|  Äänitetty  | 2016 |
|  Julkaistu | 24. kesäkuuta 2016 |
|  Formaatti | digitaalinen lataus |
|  Tuottaja(t) | Alex da Kid |
|  Tyylilaji | hip hop, rap |
|  Kesto | 04.03 |
|  Levy-yhtiö | Atlantic Records |
| Lil Waynen muut singlet |
| "No Problem"2016 | "Sucker for Pain"2016 | "Running Back"2017 |
| Wiz Khalifan muut julkaisut |
| "Kush Ups"2016 | "Sucker for Pain"2016 | "Fuck Apologies"2016 |
| Imagine Dragonsin muut julkaisut |
| "I Was Me"2015 | "Sucker for Pain"2016 | "Levitate"2016 |

**Sucker for Pain** on yhdysvaltalaisräppärien Lil Waynen, Wiz Khalifan, Logicin, Ty Dolla Signin sekä yhdysvaltalaisyhtye Imagine Dragonsin musiikkikappale, jolla vierailee myös yhdysvaltalaisyhtye X Ambassadors. Sen julkaisi Atlantic Records elokuvan Suicide Squad soundtrack-albumin toisena singlenä 24. kesäkuuta 2016. Kappaleen ovat sanoittaneet Wayne, Khalifa, Dan Reynolds, Daniel Platzman, Wayne Sermon, Benjamin McKee, Logic, Ty Dolla Sign, X Ambassadors, sekä sen tuottaja Alex da Kid. Kappaleen musiikkivideo julkaistiin singlen julkaisupäivänä.

"Sucker for Pain" sai positiivisen vastaanoton musiikkikriitikoilta, jotka kehuivat sen rytmiä ja biittejä. Arvostelumenestyksen lisäksi kappale oli myös kaupallinen menestys, sen päästyä singlelistan viiden parhaan joukkoon Libanonissa, Norjassa, Portugalissa, Suomessa ja Uudessa-Seelannissa sekä kymmenen parhaan joukkoon Australiassa, Itävallassa, Latviassa, Ruotsissa, Saksassa, Slovakiassa, Tanskassa, Tšekissä ja Venäjällä. Lisäksi se on myynyt Italiassa kaksinkertaista ja Yhdysvalloissa kolminkertaista platinaa.

Lähteet
-------

1. 1 2  Sucker For Pain (with Logic, Ty Dolla $ign & X Ambassadors) *amazon.co.uk*.
2. ↑  Lil Wayne, Wiz Khalifa, Imagine Dragons With Logic And Ty Dolla $ign Featuring X Ambassadors ‎– Sucker For Pain *discogs.com*.
3. ↑  Logic & Ty Dolla $ign ft X Ambassadors - Sucker for Pain *youtube.com*.
4. ↑  Hear Lil Wayne, Imagine Dragons' Loopy 'Sucker For Pain' *rollingstone.com*.  Arkistoitu 27.8.2017. Viitattu 26.5.2020.
5. ↑  'Sucker for Pain' video has new 'Suicide Squad' awesomeness *usatoday.com*.
6. ↑  Italian single certifications – Lil Wayne, Wiz Khalifa & Imagine Dragons feat. Logic, Ty Dol – Sucker for Pain *fimi.it*.
7. ↑  "American single certifications – Lil Wayne – Sucker for Pain *riaa.com*.

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.   
Alkuperäinen artikkeli: en:Sucker for Pain
Gaussin vanamalli
**Lähilaskeumamallien** avulla pyritään selvittämään jonkin lähteen, kuten tehtaan piipuun, aiheuttamat saasteleviämiset lähiympäristössä. Stationaarisen lähilaskeumallin mukaan epäpuhtauspitoisuuksien keskihajonta kasvaa ja normaalijakauma levenee tuulen suuntaisesti. Pitoisuus näin ollen laimenee myötävirtaan. Näitä malleja kutsutaan *Gaussin leviämismalleiksi*.

Gaussin vanamalli
-----------------

Gaussin vanamallissa (*Gaussian plume*) pistemäisen päästölähteen saastepilven konsentraatio {\displaystyle {C}} tietyissä pisteissä on suoraan verrannollinen lähteen konsentraatiopitoisuuteen {\displaystyle {Q}} ja kääntäen verrannollinen vallitsevan tuulen nopeuteen {\displaystyle {u}}:

{\displaystyle {C(x,y,z)}={\frac {Q}{2\pi \sigma \_{y}\sigma \_{z}{u}}}\exp \left[{\frac {-y^{2}}{2\sigma \_{y}^{2}}}\right]\left(\exp \left[{\frac {-\left({z}-{H}\right)^{2}}{2\sigma \_{z}^{2}}}\right]+\exp \left[{\frac {-\left(z+H\right)^{2}}{2\sigma \_{z}^{2}}}\right]\right)}, missä

  

{\displaystyle \exp \left[{\frac {-y^{2}}{2\sigma \_{y}^{2}}}\right]} ja {\displaystyle \exp \left[{\frac {-\left(z-H\right)^{2}}{2\sigma \_{z}^{2}}}\right]} ovat laimenemistermit y- ja x- akselien suuntaisesti.

  

{\displaystyle \sigma \_{y}} ja {\displaystyle \sigma \_{z}} ovat keskihajonnan mukaisia parametrejä, jotka ovat riippuvaisia piipun etäisyydestä {x} ja vaihtokertoimesta {\displaystyle {K}}.
Koska pistemäinen lähde ei sijaitse piipun juuressa, on otettava huomioon sen efektiivinen korkeus, {\displaystyle {H}}. Efektiivinen korkeus ottaa huomioon myös lömmöstä aiheutuneen nosteen piipun suulla. 

  

Saastevanan edetessä ja laskeuteussa maahan, sen eteneminen estyy alaspäin. Tämän johdosta saastepitoisuudet kasvavat maanpinnan yläpuolella ja näin ollen saasteet "heijastuvat" maasta takaisin ilmaan. Matemaattisesti kyseinen heijastuminen on otettu huomioon käyttäen ns. "peilikuvalähdettä", joka vastaa mitoitukseltaan alkuperäistä päästölähdettä, mutta joka on peilattu maanpinnan alapuolelle. Tämä näkyy Gaussin vanamallissa viimeisenä terminä:

{\displaystyle \exp \left[{\frac {-\left(z+H\right)^{2}}{2\sigma \_{z}^{2}}}\right]}

  

Malli ei ota huomioon päästövaihteluita, eikä läheisistä rakennuksista aiheutuvia virtaushäiriöitä. Gaussin vanamalli ei myöskään sovellu yli 5 km pidemmille matkoille.

Muita analyyttisiä ratkaisuja
-----------------------------

* Hetkelliset päästöt (*Gaussian puff*)
* Viivamaiset lähteet (*Gaussian line plume*)

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Lahdes,R & Laukkanen: "Ilmansuojelu. Luonnontieteellisiä perusteita", 2003
2. 1 2  Miller, C W: *Models and parameters for environmental radioloqical assessments*. Springfield: , 1984. ISBN 0-87079-517-1.
3. ↑  Hannu Savijärvi ja Timo Vihma: "Rajakerroksen fysiikka I". Helsingin yliopisto, Meteorologian laitos, 2001

Linkkejä
--------

* Gaussin vanamallin pohjalta tehty mallintamisohjelma
**Kekokoi** (*Myrmecozela ochraceella*) on aitokoihin lukeutuva pieni perhoslaji. Se on elintavoiltaan myrmekofiili eli sidoksissa muurahaisiin.

Koko ja ulkonäkö
----------------

Kekokoi on 13–17 mm siipivälillään pieni perhoslaji. Etusiivet ovat vain heikosti kiiltävät ja yksiväriset sävyn vaihdellessa okrankeltaisesta ruosteenruskeaan. Myös takasiivet ovat aavistuksen kiiltävät, mutta harmaat tai harmaanruskeat ja niiden reunaripset ovat kellanruskeita. Tuntosarvet ovat pituudeltaan noin kaksi kolmasosaa etusiiven pituudesta.

Levinneisyys ja lentoaika
-------------------------

Lajin levinneisyysalue ulottuu Skotlannista Keski-Euroopan poikki Baltiaan ja Pohjoismaihin sekä idässä Venäjälle saakka. Levinneisyyteen liittyy kuitenkin laajoja aukkoja, joista perhosia ei ole tavattu. Suomessa lajia on tavattu Ahvenanmaalta ja etelärannikolta pitkälle Lappiin, mutta havaintoja on vain hajanaisesti ja ne puuttuvat kokonaan laajoilta alueilta. Perhoset lentävät kesä-heinäkuussa.

Elinympäristö ja elintavat
--------------------------

Kekokoi on piilotteleva laji, jonka elintavoista ei tiedetä kovinkaan paljoa. Se elää sekä toukkana että aikuisena muurahaiskekojen sisällä, pääasiassa suoympäristöissä. Isäntämuurahaisiksi on ilmoitettu ainakin tupsukekomuurahainen (*Formica aquilonia*), pohjankekomuurahainen (*Formica lugubris*) sekä kekomuurahainen (*Formica rufa*). Perhoset ovat aktiivisia öisin, mutta niitä tavataan lennosta harvoin ja silloinkin yksitellen. Voi olla etteivät perhoset lennä kuin etsiessään parittelukumppania. Tehokkain tapa löytää laji on töniä muurahaiskekoja, jolloin perhosia nousee pesän pinnalle yhdessä muurahaisten kanssa.

Toukka on aktiivinen koko talven syöden pesästä löytyvää, hajoavaa orgaanista materiaalia.

Suomen lajiston uhanalaisarvioinnissa 2010 kekokoi luokiteltiin silmälläpidettäväksi (NT).

Ravinto
-------

Toukka syö muurahaiskeosta löytyvää kuollutta orgaanista ainesta.

Lähteet
-------

1. ↑  Svenska fjärilar (ruotsiksi)
2. 1 2 3 4 5  B. Å. Bengtsson, G. Palmqvist & R. Johansson: *Nationalnyckeln till Sveriges flora och fauna. Fjärilar. Käkmalar–säckspinnare (Lepidoptera: Micropterigidae–Psychidae)*. Uppsala: SLU, 2008. ISBN 998-91-88506-60-3.  s. 411–412
3. ↑  Perhoswiki[vanhentunut linkki]
4. ↑  Jari-Pekka Kaitila, Kari Nupponen, Jaakko Kullberg & Erkki Laasonen 2010. Perhoset. Julk.: Rassi, P. Hyvärinen, E. Juslén, A. & Mannerkoski, I. (toim.). Suomen lajien uhanalaisuus – Punainen kirja 2010. Ympäristöministeriö & Suomen ympäristökeskus, Helsinki. (Arkistoitu – Internet Archive) s. 460


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Taksonitunnisteet | 
* Wikidata: Q6948344
* Wikispecies: Myrmecozela ochraceella
* BioLib: 44884
* BOLD: 286139
* CoL: 45BFR
* EoL: 128124
* EUNIS: 299167
* Fauna Europaea: 433437
* Fauna Europaea (new): 7348712d-b06e-46e9-93a0-4cde0a39c79c
* GBIF: 1856098
* iNaturalist: 1000701
* IRMNG: 10783779
* LepIndex: 131580
* NBN: NHMSYS0000503306
* NCBI: 753373

 |

 |
Adidas Telstar Durlast.
**Adidas Telstar** oli virallinen kisapallo jalkapallon MM-kilpailuissa Meksikossa 1970. Vuoden 1974 MM-kisoissa Länsi-Saksassa se oli virallisena ottelupallona nimellä *Telstar Durlast* yhdessä *Chile Durlast* -pallon kanssa. Jälkimmäinen oli Telstarista poiketen kokonaan valkoinen.

Pallo perustui Selectin 1960-luvun alussa markkinoille tuomaan malliin, joka koostui 32:sta käsin ommellusta nahkapalasta. Niistä 12 on mustia säännöllisiä viisikulmioita ja 20 valkoisia säännöllisiä kuusikulmioita. Se oli suunniteltu erityisesti mustavalkotelevisiolle. Adidas Telstar sai nimensä vuonna 1962 avaruuteen lähetetystä Telstar-satelliitista, joka muistutti ulkonäöltään jalkapalloa.

Lähteet
-------

* Aamulehti sivu B22, 29.6.2010
* History of World Cup balls

Jalkapallon MM-kilpailujen viralliset ottelupallot
Telstar (1970) | Telstar Durlast / Chile Durlast (1974) | Tango (1978) | Tango España (1982) | Azteca (1986) | Etrusco Unico (1990) | Questra (1994) | Tricolore (1998) | Fevernova (2002) | +Teamgeist (2006) | Jabulani (2010) | Brazuca (2014) | Telstar 18 (2018) | Al Rihla (2022)
Pjotr Boborykin.
**Pjotr Dmitrijevitš Boborykin** (ven. Пётр Дми́триевич Боборы́кин, 27. elokuuta 1836 Nižni Novgorod – 12. elokuuta 1921 Lugano, Sveitsi) oli venäläinen kirjailija.

Pjotr Boborykin syntyi tilanomistajan perheeseen. Hän opiskeli Kazanin ja Tarton yliopistoissa. Boborykin aloitti näytelmäkirjailijana vuonna 1860 ja julkaisi vuosina 1862–1864 omaelämänkerrallisen romaanin *V put-dorogu* ("Matkalle lähtiessä"). Vuosina 1863–1865 hän toimitti ja julkaisi *Biblioteka dlja tštenija* -kirjallisuuslehteä ja toimi myöhemmin *Otetšestvennyje zapiskin* kirjeenvaihtajana sekä muun muassa *Vestnik Jevropyn* ja *Severnyi vestnikin* avustajana. 1890-luvun alusta lähtien hän asui ulkomailla.

Boborykin on kirjoittanut yli sata romaania, pitkää kertomusta, näytelmää ja kirjallisuustieteellistä teosta. Hän kuvaa niissä 1800-luvun lopun Venäjän yhteiskuntaa kriittisesti naturalismin hengessä. Kestävää arvoa on muistelmateoksella *Za polveka* ("Puolen vuosisadan aikana"). Boborykin tunnetaan myös siitä, että hän toi venäjän kieleen sanan *intelligentsia* sen nykyisessä merkityksessä.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Kratkaja literaturnaja entsiklopedija *feb-web.ru*. Viitattu 19.11.2012. (venäjäksi)
2. ↑  Gumanitarnyi slovar *slovari.yandex.ru*. Viitattu 19.11.2012. (venäjäksi)[vanhentunut linkki]

Aiheesta muualla
----------------

* Pjotr Boborykinin teoksia Lib.ru-sivustolla (venäjäksi)

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Norja
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Israel
* Yhdysvallat
* Latvia
* Tšekki
* Australia
* Kroatia
* Alankomaat
* Puola
* Venäjä

 |
|  |
| Tieteilijät | 
* CiNii

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Deutsche Biographie
* Trove

 |
|  |
| Muut | 
* Europeana
* SNAC
* IdRef

 |

 |
**Adil Abdul-Mahdi** on irakilainen poliitikko, joka toimi maansa pääministerinä lokakuusta 2018 toukokuuhun 2020 asti. Hän on aikaisemmin toiminut öljyministerinä. Vastavalitun kurdipresidentin Barham Salihin arveltiin Mahdin nimityksellä tavoittelevan maan olojen rauhoittumista. Saddam Husseinin syrjäyttämisen jälkeen on ollut käytäntönä, että parlamentin puhemies on sunni arabi, pääministeri shiialainen arabi ja presidenttinä kurdi. Mahdi oli kompromissiedokas, jonka maan molemmat shiialaispuolueet olivat valmiit hyväksymään.

Mahdi on ensimminen pääministeri 13 vuoteen joka ei ole shiialaisen Islamilainen Da’wa-puolueen jäsen. Hallituksen muodostaminen oli vaikeaa, sillä Basran alueen kansanedustajat eivät hyväksyneet kaikkia ehdotettuja ministereitä. 25. lokakuuta 2018 yli puolet ministerinpaikoista oli saatu täytettyä parlamentin hyväksymillä ehdokkailla, ja niin Mahdi saattoi vannoa virkavalansa.

Valintansa hetkellä Mahdi oli 76-vuotias. Hän pakeni Irakista 1960-luvulla, kun poliittinen toiminta oli tuottanut hänelle kuolemantuomion. Maanpaossa Mahdi asettui Ranskaan ja suoritti taloustieteen tohtorin tutkinnon. Hän liittyi Irania lähellä olevaan SCIRI-puolueeseen, ja palasi kotimaahansa Saddam Husseinin hallinnon kaaduttua. Vuosina 2005–2011 hän oli maansa varapresidentti. Hän oli Abadin hallituksen öljyministerinä vuoteen 2016, kunnes erosi protestina huonolle työilmapiirille ja kaaokselle. Vuonna 2017 hän erosi myös SCIRI-puolueesta.

Lähteet
-------

1. 1 2  Iraqi president names Adel Abdul-Mahdi as next prime minister *The Guardian*.  3.10.2018. Viitattu 4.11.2018.
2. 1 2  New Iraq President Barham Saleh names Adel Abdul Mahdi as PM *BBC News*.  3.10.2018. Viitattu 4.11.2018.
3. ↑  Prime Minister Abdul-Mahdi sworn in with 14 ministers, so far *Rudaw*. Viitattu 4.11.2018.

Irakin vaakunaIrakin pääministerit
Abdulkarim Qasim | Ahmad Hasan al-Bakr | Tahir Yahya | Arif Abdulrazzaq | Abdulrahman al-Bazzaz | Naji Talib | Abdulrahman Arif | Tahir Yahya | Abdulrazzaq al-Nayif | Ahmad Hasan al-Bakr | Saddam Hussein | Sa’dun Hammadi | Muhammad Hamza al-Zubaidi | Ahmad Husain Khudair al-Samarra’i | Saddam Hussein  

Vuodesta 2004  

Ayad Allawi | Ibrahim al-Ja’fari | Nuri al-Maliki | Haider al-Abadi | Adil Abdul-Mahdi | Mustafa Al-Kadhimi | Mohammed Shia al-Sudani



|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Saksa
* Israel
* Yhdysvallat
* Alankomaat

 |
|  |
| Muut | 
* IdRef

 |

 |
**Sillikuningaskalat** (Chimaeriformes) on koppapäisiin kuuluva pieni rustokalojen lahko. Se on koppapäisten ainoa elossa oleva lahko, ja se käsittää kolme heimoa ja yhteensä noin 30 lajia; näistä tunnetuin on sillikuningas. Sillikuningaskalat ovat melko kookkaita syvänmeren kaloja jotka saalistavat pohjaeläimiä herkän kuononsa avulla.

Sillikuningaskaloilla on tyypillisesti suuri pää sekä pitkä ja kapea pyrstö. Etummainen selkäevä on lyhyt ja korkea, taempi taas pitkä ja matala. Etummaisen selkäevän ensimmäinen ruoto on muuntunut erilliseksi piikiksi, jonka tyvellä on myrkkypussi.

Toisin kuin useimmat muut kalat sillikuningaskalat eivät niinkään ui pyrstöään vaan suuria rintaeviään liikuttamalla. Ne vaikuttavat ylipäätään kömpelöiltä.

Toisin kuin hailla, koppapäisten hampaat ovat talttamaiset ja yhteen kasvaneet kuin nokaksi, jolla kala murskaa ravintonaan käyttämänsä pohjan nilviäiset ja äyriäiset.

Sillikuningaskalat ottavat hengityksessä tarvitsemansa veden sieraintensa kautta, toisin kuin hait, jotka hengittävät suun kautta. Kidukset sijaitsevat yhdessä kiduskammiossa.

Muiden rustokalojen tapaan sillikuningaskaloilla on sisäinen hedelmöitys. Koiraan vatsaevä on muotoutunut eväsiittimeksi. Koiraat ovat naaraita pienempiä ja niillä on usein otsassaan nuijamainen uloke, jolla koiras tarttuu naaraaseen paritellessaan. Naaras munii munansa parittain. Ne ovat suuria ja ne asetetaan pohjalle munakoteloissa, joissa on jopa 20 senttimetrin mittainen kova nahkamainen kuori. Poikaset kuorituvat noin kolmen kuukauden kuluttua.

Sillikuningaskalojen liha mainitaan maukkaaksi ja sitä syödään Kiinassa ja Uudessa-Seelannissa. Euroopassa sillikuningaskaloja on pyydetty niiden maksan takia, jonka öljyä on käytetty voiteluaineena ja lääkintärasvana.

Lahkon nimi Chimaeriformes viittaa kreikkalaisen mytologian khimaira-taruhirviöihin, joiden rakenne oli leijonan, vuohen ja käärmeen yhdistelmä. Oudon näköisten kalojen nimet liittyvät sekasikiörakenteeseen myös muissa kielissä, niitä kutsutaan merikissoiksi, merikaniineiksi, merikoiriksi ja merilouhikäärmeiksi.

Lahkon suomenkielinen nimi sillikuningaskalat tulee vastaavasta ruotsinkielisestä termistä.

Lähteet
-------

1. ↑  Everhart, Mike: Chimaeroids (Ratfishes): A new taxon of cartilaginous fish from the Smoky Hill Chalk *Oceans of Kansas Paleontology*. Viitattu 24.1.2019. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Order Summary for Chimaeriformes (peilipalvelin) *FishBase*. Froese, R. & Pauly, D. (toim.). (englanniksi)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Taksonitunnisteet | 
* Wikidata: Q5290058
* Wikispecies: Chimaeriformes
* ADW: Chimaeriformes
* AFD: Chimaeriformes
* BioLib: 15396
* BOLD: 227
* CoL: X9
* EoL: 8902
* Fossilworks: 34790
* GBIF: 880
* iNaturalist: 60451
* IRMNG: 11054
* ITIS: 161009
* NBN: NBNSYS0000173046
* NCBI: 7864
* NZOR: f0e70598-5386-4bdf-b1c7-21b8f17caf06
* Plazi: 03A3DB49-C050-B83F-82E7-C4FAFE187CBB
* WoRMS: 10217

 |

 |
**Kertakäyttömuoveilla** (engl. single-use plastics, SUP, tai disposable plastics) tarkoitetaan kertakäyttöisiä muovituotteita, joiden käyttö on lyhytaikaista ja tuotetta ei sellaisenaan käytetä uudelleen samassa käyttötarkoituksessa. Muovituotteella tarkoitetaan tuotetta, joka on valmistettu muovista. Muovi on polymeerinen ja synteettinen materiaali eli sitä ei sellaisenaan esiinny luonnossa. Muovi voi sisältää polymeerin lisäksi lisäaineita, joilla parannetaan materiaalin työstö- ja käyttöominaisuuksia.

Sekä muovin että lyhytaikaisuuden määritelmät voidaan tulkita monella tavalla. YK:n käyttämän määritelmän mukaan kertakäyttöisiä muovituotteita ovat tuotteet, joita on tarkoitus käyttää vain kerran ennen kuin tuote heitetään pois tai kierrätetään. Tällaisia tuotteita ovat esimerkiksi muovipussit, ruokapakkaukset, pullot, pillit, kupit, astiat ja ruokailuvälineet.

EU:n määritelmän mukaan kertakäyttöistä tuotetta käytetään vain kerran tai lyhyen aikaa. EU:n kertakäyttödirektiivi pyrkii puuttumaan merten roskaantumiseen. Tämän vuoksi kertakäyttömuovin määritelmäkin kohdentuu yleisimpiin rannoilta löytyviin muovituotteisiin. Tällaisia muovituotteita ovat esimerkiksi take away -ruokien pakkaukset, juomamukit, kertakäyttöiset ruokailuvälineet ja -astiat, erilaiset muovia sisältävät vanutuotteet, muovitikut ja pillit, filtterisavukkeet sekä muovipullot. Muovisia elintarvikepakkauksia voidaan EU:n kertakäyttömuovidirektiivin määritelmän mukaan myös pitää kertakäyttöisinä muovituotteina, mikäli pakkaus sisältää tuore- tai valmisruokaa tai juomaa, joka ei edellytä lisävalmistamista. Tällaisia kertakäyttöisiä muovipakkauksia ovat esimerkiksi pikaruokapakkaukset tai ateria-, voileipä-, wrap- ja salaattirasiat, sekä elintarvikepakkaukset, joissa on tuore- tai valmisruokaa, joka ei edellytä lisävalmistamista, kuten hedelmiä, vihanneksia tai jälkiruokia.

Direktiivi määrittelee listan tuotteista, jotka ovat kerta­käyttö­muovi­tuotteita. Näiden käytön rajoitukset astuvat voimaan 2021. Kertakäyttömuovin kielto on leviämässä EU:n esimerkin kautta myös muualle maailmaan.

Lähteet
-------

1. ↑  Pakkausmateriaalien ABC *packageheroes.fi*.  Arkistoitu 27.1.2020. Viitattu 27.012020.
2. ↑  Giacovelli, C: Single-Use Plastics: A Roadmap for Sustainability.  2018. United Nations Environment Programme.
3. ↑  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2019/904 *eur-lex.europa.eu*.
4. ↑  Parliament seals ban on throwaway plastics by 2021 | News | European Parliament *www.europarl.europa.eu*.  27.3.2019. Viitattu 27.1.2020. (englanniksi)
5. ↑  New implementation strategy for India’s single-use plasti... - GARD *www.gard.no*. Viitattu 27.1.2020.
**Ekho** (m.kreik. Ἠχώ) oli kreikkalaisessa mytologiassa nymfi, joka puhui aina, kun muut puhuivat, ja joka ei koskaan aloittanut keskustelua muiden vaietessa. Hänestä tuli kaikuna tunnetun akustisen ilmiön henkilöitymä.

Ovidiuksen versio
-----------------

Ovidiuksen *Muodonmuutoksissa* Ekho kuvataan nymfiksi, joka pidätteli Heraa loputtomilla puheillaan auttaen siten muita nymfejä pakenemaan lemmenseikkailuistaan tämän puolison Zeuksen kanssa ennen kuin Hera ehti saada heidät kiinni itse teosta. Tästä rangaistuksena hän lausui Ekholle, että tämän petollinen kieli kelpaisi tästä eteenpäin ainoastaan vähäisimpään käyttöön. Siitä eteenpäin Ekho saattoi ainoastaan toistaa toisten sanoja.

Narkissos, jokijumala Kefissoksen ja nymfi Liriopen erityisen kaunis viisitoistavuotias poika, vaelsi metsässä, ja Ekho rakastui tähän ja alkoi seurata tätä. Mitä kauemmin hän seurasi Narkissosta, sitä enemmän hän tätä himoitsi, mutta hän ei voinut kuin odottaa, koska ei saanut ääntä suustaan ensimmäisenä. Narkissos kuitenkin pysähtyy huutaen tovereilleen: "Kuka on täällä?", johon Ekho vastaa: "Täällä!" Hämillään nuorukainen jatkaa: "Tule tänne!", ja Ekho vastaa samoin. Uudelleen ja uudelleen Narkissos huutaa, ja äänen pettämänä lopulta pyytää: "Yhtykäämme täällä!", johon Ekho huudahtaa onnellisena: "Yhtykäämme!" ja ryntää rakastettunsa kaulaan. Narkissos pakenee tältä huudahtaen: "Irroita kätesi! Mieluummin kuolo kuin että koskaan hyväilisit minua!" Ekho vastaa: "Hyväilisit minua", ja pakenee syvälle metsään torjumisen masentamana. Rakkauden polttamana hänen ruumiinsa riutuu niin, että lopulta hänestä on jäljellä enää kivettyneet luut ja hänen äänensä, joka edelleen vastaa kukkuloilta, vaikka häntä itseään ei enää näykään.

Ekho rukoilee jumalia, että myös Narkissokselta kiellettäisiin tämän rakkauden kohde. Jumalatar Nemesis kuuli pyynnön, ja sai Narkissoksen rakastumaan omaan kuvajaiseensa. Kun Narkissos riutuu lähteen äärellä tuijottaen vain omaa kuvaansa, Ekhon kerrotaan huokailleen edelleen tämän rinnalla ja lopulta Narkissoksen kuoltua toistaneen uudelleen ja uudelleen naiadien surua.

Ekho, Alexandre Cabanel, 1887.

Longoksen versio
----------------

Longos kertoo teoksessaan *Dafnis ja Khloe* Ekhon olleen erityisen kaunis kuolevaisen isän ja nymfin tytär, joka tanssi nymfien ja soitti muusien kanssa. Ekho kuitenkin torjui sekä miesten että jumalien lähentelyt pitäen neitsyyttään arvokkaampana. Pan, suuttuneena tämän torjunnasta ja kateellisena musiikillisesta lahjakkuudestaan, lähettää hulluuden paikallisten paimenten pariin, ja nämä raivoissaan repivät Ekhon kappaleiksi. Nymfien vuoksi maa kätkee palat sisäänsä, josta ne edelleen toistavat ääniä - mukaan lukien Panin soiton - kuten aiemminkin.

Lähteet
-------

1. ↑  Ovidius: *Muodonmuutoksia* iii, 359–369 (engl. käännös).
2. ↑  Ovidius: *Muodonmuutoksia* iii, 339-358 (engl. käännös).
3. ↑  Ovidius: *Muodonmuutoksia* iii, 402–406 (engl. käännös).
4. ↑  Ovidius: *Muodonmuutoksia* iii, 494–508 (engl. käännös).
5. ↑  Longos: *Dafnis ja Khloe*, iii (engl. käännös (Arkistoitu – Internet Archive)).

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Ekho** Wikimedia Commonsissa
SWOT-nelikenttä

|  |
| --- |
| Osa artikkelisarjaa |
| Strategia |
|  |
| Tärkeimmät ulottuvuudet
* Strategia
* Strateginen johtaminen
* Sodankäynnin strategia
* Strateginen suunnittelu
* Peliteoria
* Strategian opinnot
* Strateginen ajattelu
 |
| Ajattelijat
* Michael Porter
* Gary Hamel
* C. K. Prahalad
* James Collins
* Basil Liddell Hart
* Carl von Clausewitz
* Sunzi
* Alfred Thayer Mahan
 |
| Käsitteet
* Liiketoimintamalli
* Kilpailuetu
* Arvoketju
* Suoritustehokkuus
* Ydinosaaminen
* Porterin geneeriset strategiat
 |
| Viitekehykset ja työkalut
* SWOT-analyysi
* Viiden kilpailuvoiman malli
* Balanced scorecard
* Ansoffin matriisi
* OGSM
* PEST-analyysi
* Strategiakartta
 |
| * n
* k
* m
 |

**SWOT-analyysi** (**S**trengths, **W**eaknesses, **O**pportunities, **T**hreats) on nelikenttämenetelmä, jota käytetään strategian laatimisessa, sekä oppimisen tai ongelmien tunnistamisessa, arvioinnissa ja kehittämisessä. Se on hyödyllinen ja yksinkertainen työkalu yrityksen toiminnan, hankkeiden ja projektien suunnittelussa. SWOT-analyysin kohteena voi olla jonkin yrityksen toiminta koko laajuudessaan, jonkin tuotteen tai palvelun asema ja kilpailukyky tai esimerkiksi kilpailijan toiminta ja kilpailukyky.*kenen mukaan?*

SWOT-analyysissä kirjataan ylös analysoidun asian:

* sisäiset vahvuudet
* sisäiset heikkoudet
* ulkoiset mahdollisuudet
* ulkoiset uhat

SWOT-analyysi on kahden ulottuvuuden kuvaama nelikenttä. Kaavion vasempaan puoliskoon kuvataan myönteiset ja oikeaan puoliskoon negatiiviset asiat. Kaavion alapuoliskoon kuvataan organisaation ulkoiset ja yläpuoliskoon sisäiset asiat.

Tämän jälkeen SWOT-analyysin pohjalta voidaan tehdä päätelmiä, miten vahvuuksia voidaan käyttää hyväksi, miten heikkoudet muutetaan vahvuuksiksi, miten tulevaisuuden mahdollisuuksia hyödynnetään ja miten uhat vältetään. Tuloksena saadaan toimintasuunnitelma siitä, mitä millekin asialle pitää tehdä.

SWOT-mallia on tarkoitus käyttää ideointiin ja jatkokehittelyyn.

Katso myös
----------

* Viiden kilpailuvoiman malli

Lähteet
-------

* Lindroos, Jan-Erik & Lohivesi, Kari: *Onnistu strategiassa*. Helsinki:: WSOY, 2004. ISBN 951-0-28547-1.
* Manoharan, P.Krishnan: "20 SWOT Analysis", *Education and Personality Development*, s. 111-114. APH Publishing Corporation, 2008. ISBN 978-81-313-0398-6. (englanniksi)

### Viitteet

1. ↑  Manoharan, P.Krishnan: *Education snd Personality Development*, s. 111. APH Publishing Corporation, 2008. ISBN 978-81-313-0398-6. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **SWOT-analyysi** Wikimedia Commonsissa