Karjaa

  

**Karjaa** (ruots. *Karis*) on entinen Suomen kaupunki. Karjaa sijaitsee Suomen etelärannikolla Uudellamaalla. Karjaa yhdistyi Pohjan ja Tammisaaren kanssa 1. tammikuuta 2009 Raaseporin kaupungiksi.

Karjaan keskustaajamassa oli vuoden 2016 lopussa 7 905 asukasta.

Historia
--------

Karjaalla sijaitsi nuoremmalla roomalaisajalla merkittävä asutuskeskittymä, josta kertovat seudulta löytyneet viisi ajanjakson kalmistoa. Karjaan alue on ollut alun perin varsinaissuomalaisten asuttamaa. Rautakauden lopulla asutusta oli ainakin kolmessa keskittymässä. Nykyisen Läppträskin alue on näistä vanhin muinaislinnoineen. Toinen rautakauden lopun asutusalue oli Karjaan pohjoisosassa Mustionjoen varsilla ja kolmas nykyisessä Snappertunassa Raaseporin linnan ympäristössä.

Ruotsalaiset asuttivat alueen 1200–1300-lukujen aikana niin sanotun toisen ristiretken jälkeen. Ruotsalaissiirtolaiset kutsuivat alueen suomalaiskylää Finnbyksi. Alueelle tulleet ruotsalaiset asettuivat kylän lähistöllä oleville viljelyskelpoisille maille. Kylän nautinta-alue ulottui merelle, ruotsalaisten nimeämään Finneholmenin saareen asti. Saaren nimi on varhaisissa lähteissä kirjoitusasussa *Veckasaar*, joka lienee ollut saaren alkuperäinen suomenkielinen nimi. Karjaa näyttää ruotsalaistuneen täysin vuoden 1400 tienoilla. Siirtolaisten pääosa oli kotoisin Sveanmaalta, mutta heitä tuli myös Götanmaalta, Taalainmaalta, Gästriklandista ja myös Ahvenanmaalta.

Karjaa mainitaan ensimmäisen kerran kirjallisissa lähteissä vuonna 1326, ja se oli keskiajan alussa Länsi-Uudenmaan keskusalue. Karjaan keskeisyydestä kertoo se, että sieltä käsin tehtiin koko maakunnan piispantarkastukset ja siellä asui myös Uudenmaan veronkantaja. Myöhemmin hallintokeskus muutti Karjaalta Raaseporin linnaan.

Karjaan kaupunkiin kuului myös Mustio (ruots. *Svartå*), joka sijaitsee Karjaan keskustasta noin 14 km Lohjan suuntaan. Mustio on ollut Suomen toisen rautaruukin sijoituspaikka vuodesta 1560. Ruukin perusti Ruotsin kuninkaan Kustaa Vaasan vallan aikana Suomen herttua Juhana. Väitetään myös, että Suomen toisen auton olisi hankkinut Mustiolle kamariherra Hjalmar Linder 1900-luvun alussa. Vuonna 1873 avattu Hanko–Hyvinkää-rata ja vuonna 1899 avattu rautatieyhteys Turkuun synnyttivät Karjaalle asutustaajaman. Suora junayhteys Helsinkiin saatiin, kun säännöllinen rautatieliikenne Pasilan ja Karjaan välillä alkoi 1. syyskuuta 1903.*lähde?*

Karjaan kirkonkylästä tuli taajaväkinen yhdyskunta vuonna 1910 ja kauppala vuonna 1930, ja samalla Karjaan kauppala erosi Karjaan maalaiskunnasta, johon Mustiokin kuului. Kauppala ja maalaiskunta yhdistyivät uudelleen 1. tammikuuta 1969. Vuonna 1977 Karjaa muuttui kauppalasta kaupungiksi.*lähde?*

Ennen kaupungin lakkauttamista Karjaan kunnallisveroprosentti ehti olla Suomen korkein, 21 prosenttia. Kaupunki oli kaksikielinen ja enemmistö, 59 prosenttia asukkaista, puhui äidinkielenään ruotsia ja 38 prosenttia suomea. Karjaa kuului Uudenmaan vaalipiiriin ja sen kaupunginvaltuustossa oli 35 kaupunginvaltuutettua.*lähde?*

Merkittäviä rakennuksia
-----------------------

Hilding Ekelundin suunnittelema entinen Karjaan kaupungintalo.
Karjaan keskiaikainen kirkko.
Karjaalle antavat leimansa arkkitehti Hilding Ekelundin suunnittelemat useat rakennukset ja kaavat sekä keskiaikainen kirkko.

Kylät ja taajamat sekä kyliä kirkonkirjojen mukaan
--------------------------------------------------

Backby, Backgränd, Bengtsmora, Björnbollstad, Bondby, Brasby, Bredvik, Brynikbacka, Bålaby, Båtsmora, Bällarby, Bällby, Degerby, Domargård, Dönsby, Finnbacka, Finnby, Grabbacka, Gösbacka, Heimos, Hållsnäs, Högben, Ingvallsby, Joddböle, Jällsby, Kansbacka, Karjaan asema (Karis station), Karjaan keskusta (Karis centrum), Kasabacka, Kasaby, Kaunislahti (Grundsjö), Kiila (Kila), Kleven, Knapsby, Konungsböle, Kroggård, Kudiby, Kurby, Kvarvbacka, Leppi (Läpp), Lågbacka, Lövkulla, Mangård, Meltola (Mjölbolsta), Mjölnarby, Mustio (Svartå), Nyby, Osmundsböle, Pappila (Prästgården), Päsarby, Reiböle, Romsarby, Sannäs, Sepänkylä (Smedsby), Snällböle, Starkom, Sutarkulla, Svarvarböle, Svedja, Torsböle, Visanbacka, Västanby, Österby

Karjaan rautatieasema.
Hangon ja Raaseporin kuntajako 1960-luvulla. Karjaaseen liitettiin Karjaan maalaiskunta ja osa Snappertunasta vuonna 1977.

Nähtävyyksiä
------------

* Pyhän Katariinan kirkko
* Mustion kirkko
* Mustion linna
* Mustion ruukki
* Grabbackan linnan rauniot
* Junkarsborgin puulinnan rauniot
* Lepinjärvi (Läppträsket), lintujärvi
* Brobacka, Stora näset ja Lilla näset, muinaismuistoja
* Kroggårdsmalmenin rautakautinen kalmisto
* Grabben kanava
* Maasillan taistelun muistomerkki

Liikenne
--------

Karjaalla on Bäljensin rautatietunneli. Karjaan rautatieasemalla pysähtyvät useimmat Helsingin ja Turun väliset junat. Sieltä kulkee myös taajamajunia Hankoon. Karjaan kautta kulkee valtatie 25, josta eroaa liittymä noin kolme kilometriä keskustasta  kantatielle 51 Helsinkiin.

Yrityksiä
---------

* SBA-Interior Ab, Mustio, laivateollisuus (huonekalut, seinä- ja lattiaelementit) sekä laser- ja metallityöalihankinta. Suurin yksittäinen työnantaja Karjaan kaupungissa (2004)
* Oy Sisu Auto AB, Suomen ainoa kuorma-autotehdas.

Urheiluseuroja
--------------

* Bollklubben-46 (BK-46), jalkapallo
* Karis Idrottsklubb (KIK), yleisurheilu
* HC Raseborg (Team Camise), käsipalloseura
* Bollklubben-46 (BK-46), käsipalloseura
* Floorball Club Elit (FBC Elit), salibandy
* Karjaan Ura, suunnistus ja shakki
* Ice Team Raseborg, jääurheilu
* Team Tamminen, pyöräily
* LUP-82 Länsiuudenmaan pyöräilijät 82, Pyöräily
* Raaseporin Kendo - Rensei-Kan ry, kendo

Ruokakulttuuri
--------------

Karjaan pitäjäruoaksi nimettiin 1980-luvulla perunamakkara.

Lähteet
-------

* Kari Tarkiainen: *Ruotsin itämaa*, s. 121, 124. Helsinki: Svenska litteratursällskapet i Finland, 2010.

### Viitteet

1. ↑  Suomen pinta-ala kunnittain 1.1.2008  1.1.2008. Maanmittauslaitos. Viitattu 1.1.2009.
2. ↑  Läänien, maistraattien, kihlakuntien ja kuntien asukaslukutiedot suuruusjärjestyksessä  31.12.2008. Väestörekisterikeskus. Viitattu 8.1.2009.
3. ↑  Väestö iän ja sukupuolen mukaan alueittain  31.12.2007. Tilastokeskus. Viitattu 15.12.2017.
4. ↑  Taajamat väkiluvun ja väestöntiheyden mukaan 31.12.2016  28.9.2017. Tilastokeskus.  Arkistoitu 22.12.2017. Viitattu 22.12.2017.
5. ↑  Georg Haggrén, Petri Halinen, Mika Lavento, Sami Raninen ja Anna Wessman: *Muinaisuutemme jäljet*, s. 245. Gaudeamus, 2015.
6. 1 2  Tarkiainen, s. 121-125
7. 1 2  Saulo Kepsu: *Uuteen maahan - Helsingin ja Vantaan vanha asutus ja nimistö*, s. 38. Suomalaisen kirjallisuuden seura, 2005.
8. 1 2  Tarkiainen, s. 121, 124
9. ↑  Hilding Ekelundin arkkitehtuuri Karjaalla. Karjaa, Valtakunnallisesti merkittävät rakennetut kulttuuriympäristöt RKY. Museovirasto
10. ↑  Resiina-lehti
11. ↑  Kolmonen, Jaakko 1988. *Kotomaamme ruoka-aitta: Suomen, Karjalan ja Petsamon pitäjäruoat*, s. 54. Helsinki: Patakolmonen Ky.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Karjaa** Wikimedia Commonsissa

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Raasepori |
| --- |
|  |
| Kaupunginosat | 
* Pinjainen
* Bromarv
* Tammisaari
* Fiskari
* Karjaa
* Pohja
* Snappertuna
* Mustio
* Tenhola

 |
|  |
| Entiset kunnat | 
* Bromarv
* Tammisaari
* Tammisaaren maalaiskunta
* Karjaa
* Karjaan maalaiskunta
* Pohja
* Snappertuna
* Tenhola

 |
|  |
| Saaristo | 
* Tammisaaren saariston kansallispuisto
* Degerö
* Jussaari
* Padva
* Skärlandet

 |
|  |
| Liikenneyhteydet | 
* Rantarata
* Hangon rata
* Valtatie 25
* Kantatie 52
* Kantatie 51
* Skåldön lossi

 |
|  |
| Rakennukset | 
* Tammisaaren kaupungintalo
* Mustion linna
* Villa Skeppet

 |
|  |
| Kirkot | 
* Bromarvin kirkko
* Karjaan kirkko
* Mustion kirkko
* Pohjan kirkko
* Snappertunan kirkko
* Tammisaaren kirkko
* Tenholan kirkko

 |
|  |
| Nähtävyydet | 
* Raaseporin linna
* Fiskarsin ruukki
* Pinjaisen ruukki
* Mustion ruukki
* Tammisaaren vanhakaupunki

 |
|  |
| Museot | 
* Tammisaaren museokeskus EKTA
* Fiskarsin museo
* Forngården, Snappartuna

 |
|  |
| Organisaatiot | 
* Axxell
* Yrkeshögskolan Novia
* BK-46
* Ekenäs IF
* Uudenmaan prikaati
* Fiskars (yritys)
* Sisu Auto

 |
|  |
| Historia | 
* Junkarsborg
* Grabbacka
* Raaseporin linna
* Raaseporin kreivikunta
* Maasillan taistelu
* Tammisaaren vankileiri
* Harparskog-linja

 |

 |

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Uudenmaan maakunnan kunnat |
| --- |
|  |
| Nykyiset kunnat | 
* Askola
* Espoo
* Hanko
* Helsinki
* Hyvinkää
* Inkoo
* Järvenpää
* Karkkila
* Kauniainen
* Kerava
* Kirkkonummi
* Lapinjärvi
* Lohja
* Loviisa
* Myrskylä
* Mäntsälä
* Nurmijärvi
* Pornainen
* Porvoo
* Pukkila
* Raasepori
* Sipoo
* Siuntio
* Tuusula
* Vantaa
* Vihti

 |
|  |
| Entiset kunnat | 
* Bromarv
* Degerby
* Haagan kauppala
* Huopalahti
* Hyvinkään maalaiskunta
* Karjaa
* Karjaan maalaiskunta
* Karjalohja
* Kulosaari
* Liljendal
* Lohjan kunta
* Nummi
* Nummi-Pusula
* Oulunkylä
* Pernaja
* Pohja
* Porvoon maalaiskunta
* Pusula
* Pyhäjärvi Ul
* Ruotsinpyhtää
* Sammatti
* Snappertuna
* Tammisaaren maalaiskunta
* Tammisaari
* Tenhola

 |

 |

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* VIAF
	+ 2

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Saksa
	+ 2
* Israel
* Suomi (KANTO)
	+ 2
* Yhdysvallat

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Uppslagsverket Finland

 |

 |