recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
On olemassa vielä paljon tähtitieteeseen liittyviä asioita, joita ei ole vielä ratkaistu.

Kosmologia ja tähtitiede
------------------------

**Laajeneva maailmankaikkeus**
Miksei tyhjiön nollapiste-energia aiheuta valtavaa kosmologista vakiota? Mikä estää sitä tekemästä niin? Onko epätäydellinen kosmologinen vakio vastuussa havaitusta kiihtyvästä maailmankaikkeuden laajenemisesta?

**Baryonigeneesi**
Miksi havaittavassa maailmankaikkeudessa on niin paljon enemmän materiaa kuin antimateriaa?

**Pimeä aine**
Mitä pimeä aine on? Onko se jotenkin yhteydessä supersymmetriaan? Eikö ilmiön ominaispiirteet kerro jonkinlaisesta aineesta, vaan itse asiassa painovoiman lisääntymisestä?

**Entropia**
Miksi maailmankaikkeudella oli niin vähän entropiaa menneisyydessä, jonka tuloksena oli menneisyys ja tulevaisuus ja termodynamiikan toinen laki?

**Neutriinon massa**
Minkälainen mekanismi on vastuussa neutriinojen massan luomisesta? Onko neutriino oma antipartikkelinsa? Tai voisiko se olla antipartikkeli, joka ei yksinkertaisesti voi liittyä ja annihiloitua normaalin partikkelin kanssa sen epäsäännöllisen olomuotonsa vuoksi?

**Alkeishiukkasten massa**
Suhteellisuusteorian ekvivalenssiperiaatteen mukaan kaikkien alkeishiukkasten inertian ja painovoiman suhde on sama. Ei kuitenkaan ole olemassa kokeellisia todisteita. Emme siis voi tietää makroskooppisen pienen antimateriakappaleen massaa.

**Maailmankaikkeuden muoto**
Mikä on "muoto"? Kosmista laajenemista käsittelevä hypoteesi kertoo, että maailmankaikkeuden muoto voisi olla mittaamaton, mutta vuodesta 2003 Jean-Pierre Luminet ja muut ovat esittäneet, että maailmankaikkeuden muoto voisi olla Poincarén dodekaedrinen avaruus (Poincaré dodecahedral space). Onko muoto mahdotonta mitata, onko se Poincarén avaruus (ks. Poincarén otaksuma), vai onko se jokin muu 3-monisto.

Tähtitiede ja astrofysiikka
---------------------------

**Auringon koronan lämpötila**
Miksi auringon korona on niin paljon auringon pintaa lämpimämpi?

**Gammapurkaukset**
Kuinka nämä lyhytkestoiset, mutta voimakkaat ilmiöt syntyvät? Syyksi on arveltu mustan aukon syntyä valtavasta tähdestä.

**Hipparcosin anomalia**
Kuinka kaukana Plejadit ovat?

**Galaksin rotaatiokäyrä**
Onko pimeä aine syynä galaksin keskustaa kiertävien tähtien teoreettisen ja havaitun nopeuden eroavaisuuteen, vai onko kyse jostakin muusta?

**Supernovat**
Mikä on tarkka määritelmä sille, milloin kuolevan tähden luhistuminen muuttuu räjähdykseksi?

**OMG-hiukkanen**
Minkä takia jotkut kosmiset säteet omaavat yleistä rajaa korkeamman määrän energiaa?

**Pioneer-anomalia**
Mikä aiheuttaa poikkeaman aurinkokunnan ulko-osiin lähetettyjen luotainten radoissa?

Katso myös
----------

* Ratkaisemattomat fysiikan ongelmat

Lähteet
-------

*
**Nisiini** (C143H230S7N42O37) on useita rengasrakenteita sisältävä peptideihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään muun muassa elintarvikkeiden säilöntäaineena.

Ominaisuudet, tuotanto ja käyttö
--------------------------------

Nisiiniä tuottaa *Lactococcus lactis* -bakteeri. Se koostuu 34:stä aminohaposta, ja rakenteessa on osana epätavanomaisia aminohappoja kuten lantioniinia, metyylilantioniinia, 2-aminovoihappoa, dehydroalaniinia ja dehydrobutyriiniä. Nämä aminohapot muodostuvat proteiinisynteesinjälkeisessä muunteluvaiheessa. Nisiini tehoaa moniin grampositiivisiin bakteereihin kuten *Lactococcus*-, *Lactobacillus*-, *Enterococcus*-, *Streptococcus*-, *Clostridium*- ja *Listeria*-sukujen lajeihin. Gramnegatiivisiin bakteereihin nisiini ei tehoa. Antibioottiset ominaisuudet perustuvat bakteerien soluseinän heikentymiseen ja sekä DNA:n, RNA:n, proteiinien ja polysakkaridien biosynteesin häiriintymiseen. Nisiini on tehokkain happamissa olosuhteissa.

Nisiiniä tuotetaan bioteknisesti kasvattamalla *Lactococcus lactis*-bakteeria rasvattomassa maidossa.

Nisiiniä käytetään estämään haitallisten bakteerien kasvua esimerkiksi juustoissa ja säilykkeissä. Yhdisteen E-koodi on E234.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Edmund M. Wise Jr.: *Peptides, Kirk-Othmer Encyclopedia of Chemical Technology*, John Wiley & Sons, New York, 2000.
2. ↑  Alén, Raimo: *Kokoelma orgaanisia yhdisteitä: Ominaisuudet ja käyttökohteet*, s. 1198. Helsinki: Consalen Consulting, 2009. ISBN 978-952-92-5627-3.
3. 1 2  Norma L. Heredia, Irene V. Wesley, Jose Santos -Carcia: *Microbiologically Safe Foods*, s. 495-497. John Wiley & Sons, 2009. ISBN 978-0-470-05333-1. Kirja Googlen teoshaussa (viitattu 29.7.2022). (englanniksi)
4. ↑  Benjamin Caballero, Paul Finglas, Fidel Toldrá: *Encyclopedia of Food and Health*, s. 318. Academic Press, 2015. ISBN 9780123849472. Kirja Googlen teoshaussa (viitattu 29.7.2022). (englanniksi)
5. ↑  E234 - Nisiini Ruokavirasto. Viitattu 21.9.2023.
**Dr. Rick Strassman** (s. 1952 Los Angeles, Kalifornia ) on lääketieteen lisensiaatti, joka on erikoistunut psykiatriaan kliinisessä farmakologiassa.

Kliininen tutkimus
------------------

Strassmanin tutkimukset ovat tähdänneet selvittämään dimetyylitryptamiinin (DMT), voimakkaan enteogeenin ja psykedeelin, vaikutuksia ihmiseen. Hän on ehdottanut että DMT:tä syntyisi aivoissa käpyrauhasessa. DMT:tä esiintyy lukuisissa kasveissa ja myös ihmisruumiissa. Sen kemiallinen rakenne on samankaltainen serotoniinin ja melatoniinin kanssa. Strassmanin viisivuotisen tutkimusprojektin aikana DMT:tä annettiin yhteensä noin 400 annosta 60 vapaaehtoiselle koehenkilölle. Koehenkilöistä yli puolet raportoivat samankaltaisia kokemuksia. Näille kokemuksille oli yleistä itsestään muuntuvien geometristen kuvioiden näkeminen ja erittäin vaikuttavat kohtaamiset planeettamme ulkopuolisten olentojen kanssa ja niiden kanssa vuorovaikuttaminen. Tutkimus toteutettiin University of New Mexico's School of Medicine -yliopistossa Albuquerquessa, Meksikossa, jossa Strassman toimi psykiatrian professorina. Strassman on esittänyt, että ihmisen lähestyessä kuolemaa käpyrauhanen vapauttaa DMT:tä ja saa aikaan niin kutsutun kuolemanrajakokemuksen. Tutkimusprojektista on syntynyt kirja ja elokuva *DMT: The Spirit Molecule*.

Lähteet
-------

* Rick Strassman (with Slawek Wojtowicz, Luis Eduardo Luna and Ede Frecska): "Inner Paths to Outer Space: Journeys to Alien Worlds through Psychedelics and Other Spiritual Technologies". Park Street Press 2008, ISBN 978-1594772245
* Rick Strassman: *DMT: The Spirit Molecule: A Doctor's Revolutionary Research into the Biology of Near-Death and Mystical Experiences*. Park Street Press 2001, ISBN 0-89281-927-8
* Rick Strassman: *Hallucinogens* (chapter), in *Mind-Altering Drugs: The Science Of Subjective Experience*. Oxford University Press 2005, ISBN 0-19-516531-4

### Viitteet

1. 1 2  Rick Strassman *rickstrassman.com*.  Arkistoitu 23.12.2008.
2. ↑  Potentially hallucinogenic 5-hydroxytryptamine receptor ligands bufotenine and dimethyltryptamine in blood and tissues. *ncbi.nlm.nih.gov*.
3. ↑  DMT: The Spirit Molecule (movie) *thespiritmolecule.com*.  Arkistoitu 26.12.2008.


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Israel
* Yhdysvallat
* Tšekki
* Kroatia
* Puola

 |
|  |
| Muut | 
* Europeana
* IdRef

 |

 |
**Hollywood** on Andreas Falkenhahnin (Airsoft Softwair) kaupallisesti levittämä ohjelmointikieli, jonka pääasiallisena tavoitteena on toimia multimediaohjelmien tuottamisessa. Hollywood on saatavissa AmigaOS (68k), AmigaOS 4 (PPC), MorphOS, WarpOS, AROS ja Windows -käyttöjärjestelmille. Tällä hetkellä Mac OS X -järjestelmälle ei ole olemassa omaa versiotaan ohjelmasta vaikkakin ohjelma kykenee tuottamaan käynnistettävän ohjelman tällekin alustalle. Hollywoodissa on sisäärakennettu ristiinkääntäjä, joka kykenee automaattisesti tallentamaan käynnistettäviä tiedostoja kaikille ohjelman tukemille alustoille. Tuotetut käynnistettävät tiedostot ovat täysin itsenäisiä eivätkä ole riippuvaisia mistään ulkopuolisista tiedostoista, joten ne voi haluttaessa käynnistää vaikka USB-muistitikulta.

Hollywood Designer on lisäohjelma Hollywoodiin, jonka avulla Hollywoodia voi käyttää Powerpoint-tyylisten interaktiivisten esitelmien tuottamiseen ilman ohjelmointitaitoa.

Historia
--------

Hollywoodin juuret ovat Amiga-tietokoneessa ja se on saanut inspiraatiota muista Amiga-ohjelmointikielistä kuten AMOS, Blitz BASIC, ja Amiga E. Hollywoodin luoja Andreas Falkenhahn aloitti ohjelman tekemisen keväällä 2002. Versio 1.0 ohjelmasta julkaistiin marraskuussa 2002, mutta ainoastaan 68000-pohjaisille Amiga-järjestelmille. Kuukautta myöhemmin seurasi natiivi versio PowerPC-pohjaisille MorphOS-järjestelmille. Tuki WarpOS-alustalle tuli Hollywood versiossa 1.9 joka ilmestyi keväällä 2004 yhdessä ensimmäisen Hollywood Designerin ensijulkaisun kanssa. AmigaOS 4 -alustaa on tuettu maaliskuusta 2005 lähtien. Versiosta 2.0 (julkaistu tammikuussa 2006) lähtien Hollywood on käyttänyt Lua-ohjelmointikieltä sen virtuaalikoneena, mutta kuitenkin merkittävillä muutoksilla sen syntaksissa ja toiminnassa. Versiosta 3.0 (tammikuu 2008) lähtien Hollywood myös ensimmäistä kertaa toimi myös kahdessa ei Amiga-tyyppisessä alustassa: Windows ja Mac OS X -alustoissa. Versiosta 4.5 (tammikuu 2010) lähtien Hollywood on ollut saatavissa omalla ohjelmointiympäristöllä myös Windows-käyttöjärjestelmälle.

Hello World -ohjelma
--------------------

Hello World -ohjelma voisi Hollywoodissa näyttää tältä:

```
   Print("Hello World!")
   WaitLeftMouse
   End

```

Yllä oleva koodi avaa uuden ikkunan, tulostaa siihen tekstin "Hello World!" valkoisilla kirjaimilla ja odottaa että vasenta hiiren nappia painetaan ennen kuin ohjelma lopetetaan. Hollywood avaa ikkunan automaattisesti. Jos ei muutoin ohjelmaan ole laitettu, niin Hollywood avaa uuden 640x480-resoluutioisen ikkunan automaattisesti ohjelman suoritusta varten.

Hollywood Designer
------------------

Hollywood Designer on lisäohjelma Hollywoodiin Powerpoint-tyyppisten interaktiivisten esitysten tekemiseen ilman ohjelmointitaitoa.

Aiheesta muualla
----------------

* Viralliset kotisivut ja foorumi (englanniksi)
* Tekijän kotisivut (englanniksi)
* Cubic IDE (Arkistoitu – Internet Archive), IDE-ohjelmointityökalu Hollywood-tuella (englanniksi)
* CodeBench (Arkistoitu – Internet Archive), AmigaOS 4 IDE-ohjelmointityökalu Hollywood-tuella (englanniksi)
* Hollywood Designerilla luotu esimerkkiohjelma (norjaksi)
**Taipaleen museokanava** on puoli kilometriä pitkä sulkukanava Varkaudessa, Unnukan ja Haukiveden Siitinselän välillä. Se rakennettiin vuosina 1835–1840, ja se oli Suomen ensimmäinen kanava, jossa oli sulkuportit. Kanava on nykyään museokanavana, ja se sijaitsee noin sata metriä itään toimivasta kanavasta. Taipaleen kanavan rakennustyömaalla oli myös Suomen ensimmäinen rautatie vuosina 1836–1840.

1900-luvun alussa kanavassa toimivat mylly ja saha, joiden jäänteet on nykyään poistettu. Museokanava on nykyään tyhjillään, eikä siinä ole enää puisia sulkuportteja.

Kuvia
-----

* Museokanavan tasausallasMuseokanavan tasausallas
* Museokanavan alasulkuMuseokanavan alasulku
* Museokanavan yläsulkuMuseokanavan yläsulku
* Museokanavan alapääMuseokanavan alapää
* Museokanavan yläpääMuseokanavan yläpää

Lähteet
-------

1. 1 2  Taipaleen kanavamuseo  2016. Liikennevirasto.  Arkistoitu 13.8.2016. Viitattu 21.7.2016.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Taipaleen museokanava** Wikimedia Commonsissa

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Perustiedot Wikidatassa: Taipaleen museokanava (Q18346752)ohje |
| --- |
|  |
| esiintymä kohteesta | kanava, museo |
|  |
| valtio | Suomi |
|  |
| sijaitsee hallinnollisessa yksikössä | Varkaus |
|  |
| koordinaatit | 62°18′08″N 27°54′44″E﻿ / ﻿62.3021039°N 27.9122069°E﻿ / 62.3021039; 27.9122069 |
|  |
|  |

 |
**Kino Regina** on elokuvateatteri keskustakirjasto Oodissa Helsingin Kluuvissa. Teatteria hallinnoi KAVI eli Kansallinen audiovisuaalinen instituutti. Yksisalisessa teatterissa on 250 istumapaikkaa ja 11 metrin kokoinen valkokangas. Teatteri sijaitsee kirjaston alakerrassa, rakennuksen pohjoispäässä.

KAVIn aiempi esitystoiminta keskittyi yli kolmenkymmenen vuoden ajan Orion-nimellä Kampissa sijaitsevaan Orion-teatteriin, mutta tammikuussa 2019 paikaksi vaihtui Oodi. Orionin toiminnasta siirtyi vastaamaan Elävän kuvan keskus. Oodi-kirjastoon rakennetun uuden elokuvateatterin nimestä tuli kunnianosoitus Regina Linnanheimolle, yhdelle suomalaisen elokuvan kultakauden tunnetuimmista näyttelijöistä.

Reginan kalustoon kuuluvat kaksi 35 millimetrin filmille tarkoitettua projektoria sekä erillinen projektori 16 millin filmille. 1950-luvulla valmistetulla kombiprojektorilla voidaan esittää 70 millimetrin filmejä. Yli puolet elokuvista esitetään filmiltä. Digitaalisia elokuvia varten teatterista löytyy 4K-tasoinen digiprojektori, ja myös 3D-elokuvien esittäminen on mahdollista. Äänentoistossa käytetään Dolby Atmos -järjestelmää. Reginan salin suunnittelussa on pyritty siihen, että kaikilta paikoilta on hyvä näkyvyys valkokankaalle. Sali on myös esteetön.

Ohjelmisto
----------

Teatterin tarjonta kattaa elokuvan historian varhaisvaiheista nykyelokuvaan. Reginassa esitetään niin klassikoita, taide-elokuvaa kuin uudempiakin elokuvia. Ohjelmistoon kuuluu myös esimerkiksi seminaareja ja sing-along-näytöksiä. Teatteri on yksi eri elokuvafestivaalien näytöspaikoista Helsingissä.

Maanantaisin ja päiväsaikaan Regina on auditoriokäytössä, mutta iltapäivästä iltakymmeneen saakka täysin elokuvanäytösten käytettävissä. Elokuvanäytösten aikataulu ei ole riippuvainen Oodi-kirjaston aukioloajoista.

Teatteria käytetään paljon myös elokuvakasvatuksessa, ja oppilaitoksille järjestettyjen näytösten myötä Reginassa vierailee vuosittain noin 7 000–8 000 lasta ja nuorta. Elokuvakasvatusnäytöksiin sisällytetään myös alustus ja oppimateriaalipaketti, toisinaan myös työpajoja ja esimerkiksi tekijävierailuita.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Tietoa Reginasta *Kino Regina*. Viitattu 21.1.2021.
2. 1 2 3 4 5 6 7 8  Typpö, Juho: Tällainen on keskustakirjasto Oodin uusi elokuvateatteri – Eerikinkadun perinteikkään Orionin korvannut Kino Regina avattiin vihdoin yleisölle *HelsinginSanomat*.  12.1.2019. Viitattu 21.1.2021.
3. 1 2 3  Kino Regina tuo elokuvat Oodiin *Oodi*.  21.6.2018. Viitattu 21.1.2021.
4. 1 2  Helsingin pienet elokuvateatterit ovat elämyksiä! Listasimme 6 kauneinta – joko kävit kaikissa? *Kotiliesi*. Viitattu 21.1.2021.
5. ↑  Hämäläinen, Jukka: Helsingin ydinkeskusta sai uuden leffateatterin – nimettiin elokuvakaunottaren mukaan *Länsiväylä*.  9.1.2019. Viitattu 21.1.2021.
6. ↑  Vilkman, Sanna: Elokuva-arkiston aarteita tarjoillaan nyt Oodissa – Kino Reginan huipputekniikka tekee oikeutta klassikkofilmeille *Yle*.  14.1.2019. Viitattu 21.1.2021.
7. 1 2 3  Usein kysyttyä *Kino Regina*. Viitattu 21.1.2021.
8. ↑  Elokuvakasvatus *Kino Regina*. Viitattu 21.1.2021.

Aiheesta muualla
----------------

* Viralliset kotisivut
**Anne Kathleen Lockhart** (s. 6. syyskuuta 1953 New York City, New York) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Lockhart on näytellyt lähinnä sivuosia, lisäksi hän on ääninäyttelijä ja suosittu mainoskasvo. Lockhartin rooleista tunnetaan eritoten Sheba televisiosarjassa *Taisteluplaneetta Galactica*.

Ura
---

Anne Lockhart näytteli jo nelivuotiaana lyhytelokuvassa *T Is for Tumbleweed*, lisäksi hän näytteli mainoksissa, mutta pääpaino oli kuitenkin koulunkäynnissä. Vuosina 1959–1962 Lockhart oli kreditoimattomana esiintyjänä äitinsä June Lockhartin tähdittämässä televisiosarjassa *Lassie*. Vuonna 1965 hänellä oli kreditoitu rooli sarjassa *Death Valley Days*, minkä jälkeen hän on näytellyt yli 60 roolia.

Lockhartilla on ollut roolitehtäviä muun muassa televisiosarjoissa *Ritari Ässä*, *Simon & Simon*, *Murhasta tuli totta* ja *Diagnoosi: Murha*. Vuonna 1979 Lockhart näytteli luutnantti Shebaa televisiosarjassa *Taisteluplaneetta Galactica*; hän oli mukana yhdessätoista jaksossa. 2000- ja 2010-luvuilla Lockhartilla on ollut pieniä roolitehtäviä muun muassa sarjoissa *NCIS Rikostutkijat*, *West Wing*, *Studio 60* ja *Chicago Fire*.

Valkokankailla Lockhart debytoi lännenelokuvassa *Jory* (1973). Sittemmin hän näytteli muun muassa trillerissä *Sunburst* (1975), seikkailuelokuvassa *Joyride* (1977), komediassa *Hambone and Hillie* (1983) ja kauhukomediassa *Troll* (1986). Lockhartin ura on jatkunut lähinnä sivurooleissa, kuten poliisin osa elokuvassa *Big Bad John* (1990) ja Marion Rosen osa perhedraamassa *Dakota's Summer* (2014).

Lockhart on näytellyt myös mainoksissa ja ääninäyttelijänä.

Sukutausta
----------

Lockhartin vanhemmat ovat näyttelijä June Lockhart ja John F. Maloney. Hänen äitinsä vanhemmat Gene Lockhart ja Kathleen Lockhart olivat myös näyttelijöitä. Anne Lockhart varttui Brentwoodissa Kaliforniassa.

Lähteet
-------

1. ↑  Battlestar's Anne Lockhart relies on talent, not name *The San Bernardino County Sun*.  1979. Viitattu 1.12.2020.

Aiheesta muualla
----------------

* Battlestarwiki: Anne Lockhart (Arkistoitu – Internet Archive)

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.   
Alkuperäinen artikkeli: en:Anne Lockhart (actress) 

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Saksa

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Deutsche Synchronkartei
* Elonet

 |

 |
Talo puiston suunnalta.
**Rietveld-Schröder-talo** on arkkitehtonisesti merkittävä entinen yksityisperheen asuintalo Utrechtissä, Alankomaissa. Sen piirsi vuonna 1924 arkkitehti Gerrit Rietveld Schröderin perheen kodiksi. Rouva Schröder tilasi talon "mieluiten ilman seiniä". Talo on esimerkillinen ja ainoa todellinen De Stijl -arkkitehtuurin mallikappale.

Kaksikerroksinen rakennus on tehty talorivin päähän, mutta se ei millään lailla yritä sitoutua naapureihinsa. Ulkopinta muodostuu valkoisista, harmaista ja värillisistä sekä lasisista suorakaiteista, jotka näyttävät liukuvan toistensa päälle. Vaikutelma on saatu aikaan muun muassa tekemällä useita parvekkeita.

Alakerran tilajako on varsin perinteinen: portaikko keskellä ja sen ympärillä keittiö ja kolme asuinhuonetta, joita voi käyttää joko makuu- tai olohuoneina. Yläkerran arkkitehti halusi jättää vessaa ja kylpyhuonetta lukuun ottamatta yhtenäiseksi tilaksi, mutta rouva Schröder halusi liikuteltavat väliseinät. Paneeleita liu’uttamalla yläkerta voi saada lukemattomia erilaisia muotoja, joita perhe toteutti lasten muuttaessa yksi toisensa jälkeen kotoa. Rouva Schröder asui talossa kuolemaansa vuonna 1985 asti. Sen jälkeen talo on ollut museona.

Rietveld-Schröder-talo on Unescon maailmanperintökohde.

Lähteet
-------

1. ↑  Rietveld Schröderhuis (Rietveld Schröder House) Unesco

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Rietveld-Schröder-talo** Wikimedia Commonsissa

*
Jussi Savio Isku-Volleyn paidassa
**Jussi Savio** (s. 26. kesäkuuta 1980) on suomalainen lentopalloilija, joka pelasi 2007–2008 kaudella Tampereen Isku-Volleyn riveissä, Lentopallon SM-liigassa. 

Iskuun 2007 kaudella Tuomas Tihisen paikkaajaksi hankittu Savio on syntynyt 1980 perinteikkäässä lentopallokaupungissa Pieksämäellä. Isku-Volleyn lisäksi hänet on nähty pelannut Keski-Savon Paterissa ja voittanut siellä SM-pronssia ja Suomen cupin hopeaa 2000. Savio on pelannut yli 200 liigaottelua.

Paras sijoitus Saviolla SM-liigassa on vuonna 2007 hankittu neljäs sija juuri Isku-Volleyn riveissä. Savio on myös tuttu näky beach volley-kentille, jossa hän voitti yhdessä parinsa Toni Tuomisen kanssa Suomen mestaruuden vuonna 2004. Lisäksi Savio on pelannut kansainvälisillä kentillä beach volleyta, yhdessä parinsa Toni Tuomisen kanssa.

Joukkueet
---------

* 2002-2006 Keski-Savon Pateri
* 2006-2008 Tampereen Isku-Volley

Lähteet
-------

1. ↑  Jussi Savio Isku-Volleyn riveihin  2006. Kaleva. Viitattu 6.7.2015.
Gonzalo Fernández de Córdoban patsas Madridissa (Manuel Oms, 1883).
**Gonzalo Fernández de Córdoba** (1. syyskuuta 1453 – 2. joulukuuta 1515) oli espanjalainen kenraali. Häntä kutsuttiin lisänimellä *El Gran Capitán* eli "suuri kapteeni".

Elämäkerta
----------

Córdoban rintakuva (Ricardo Bellver, 1875).
Córdoban vanhemmat olivat don Pedro Fernándes de Córdoba ja Trastámaran kuninkaalliseen sukuun kuulunut doña Elvira de Herrera. Córdoba oli pariskunnan toinen poika. Córdoba osallistui Kastilian perimyssotaan vuosina 1475–1479 ja Granadan sotaan vuosina 1481–1492. Sodassa Granada valloitettiin ja reconquista päättyi. Sodan aikana Córdoba johti Illoran linnakkeen puolustusta. Hän kunnostautui tässä tehtävässä ja lisäksi hän torjui Espanjan kuningatar Isabellan saattuetta kohtaan suunnatun maurien hyökkäyksen.

Córdoba nousi kuningatar Isabellan suosioon ja hän sai vuonna 1495 komennettavakseen noin 5 000 miestä, jotka lähetettiin Napolin kuningas Ferdinand II:n tueksi. Córdoba hävisi ensimmäisen taistelun Seminarassa sveitsiläis-ranskalaista armeijaa vastaan, mutta kokosi armeijan uudelleen ja toimi menestyksekkäästi loppu sodan ajan. Hän palasi vuonna 1498 takaisin Espanjaan, jossa osallistui maurien kapinan kukistamiseen. Tämän jälkeen Córdoba lähetettiin takaisin Italiaan, jossa hän oli vuosina 1501–1507 Napolin varakuninkaana.

Seminarassa kärsimänsä tappion vuoksi Córdoba muutti armeijansa taktiikkaa. Hän sijoitti keihäsmiesneliöiden sivuille tuliaseilla aseistettuja sotilaita. Tällaista uutta muodostelmaa kutsuttiin *colunella*ksi. Muodostelma oli toimiva, eikä Córdoba hävinnyt enää yhtäkään taistelua urallaan. Menestystä selittää uuden taktiikan lisäksi myös huolellinen kenttälinnoittaminen. Uusi taktiikka osoitti voimansa viimeistään vuonna 1503 Cerignolan taistelussa, jossa Córdoban johtamat 8 000 jalkamiestä voittivat ranskalaisten 32 000 miehen armeijan, joka koostui suurimmaksi osaksi raskaasta ratsuväestä ja sveitsiläisistä palkkasotureista. Cerignolan taistelu oli Córdoban uran näyttävin voitto. Myöhemmin Córdoban *colunella* kehittyi edelleen ja siitä syntyi espanjalainen neliö, eli *tercio*.

Kuningas Ferdinand Katolilainen kutsui Córdoban takaisin Espanjaan vuonna 1507, jonka jälkeen Córdoballe ei enää annettu joukkoja johdettavaksi. Hän kuoli 2. joulukuuta 1515.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5  Malkki, Marjomaa, Raitasalo, Karasjärvi, Sipilä: *Sodan historia*, s. 118. Helsinki: Otava, 2008. ISBN 978-951-1-21885-2.


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Espanja
* Ranska
* BnF data
* Katalonia
* Saksa
* Israel
* Belgia
* Yhdysvallat
* Tšekki
* Alankomaat
* Puola
* Vatikaani

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Deutsche Biographie

 |
|  |
| Muut | 
* SNAC
* IdRef

 |

 |
**Itävallan turkkilaiset** ovat Itävallassa asuvia turkkilaisia. Vuoden 2001 väestönlaskennan mukaan maassa asui 127 226 turkkilaista, mutta todellisen määrän arvioidaan olevan 200 000–300 000. Turkkilaiset ovat maan suurin kansallisuuden hakijaryhmä sekä suurin muslimiryhmä. Suurin osa eli noin 200 000 turkkilaista elää Wienissä loppujen asuessa Ala-Itävallassa, Ylä-Itävallassa, Salzburgissa ja Tirolissa.

Historia
--------

Turkkilaisia tuotiin Itävaltaan vierastyöläisinä Turkin kanssa vuonna 1964 solmitun sopimuksen jälkeen. Vuodesta 1971 maahan tuli myös pakolaisia Turkista. Työvoiman saapumista alettiin rajoittaa lainsäädännöllä 1973 lähtien. Siitä lähtien turkkilaisia on tullut maahan lähinnä perheidenyhdistämisen kautta. Lisäksi monet ovat hakeneet Itävallan kansalaisuutta, jonka saamiseksi maassa on täytynyt asua 10 vuoden ajan. Islam sai virallisen tunnustuksen uskonnollisena yhteisönä vuonna 1979, ja samasta vuodesta lähtien alettiin järjestää turkinkielistä opetusta wieniläisissä kouluissa. Turkkilaisiin kohdistuneet epäluulot ovat kasvaneet syyskuun 11. päivän iskujen ja Madridin pommi-iskujen jälkeen.

Nykypäivä
---------

Turkkilainen päivä Wienissä.
Itävallan turkkilaisella yhteisöllä on useita järjestöjä, jotka ovat usein luonteeltaan poliittisia. Yhteyksiä on etenkin Itävallan vasemmistoon. Järjestöillä on yhteyksiä myös muissa Euroopan maissa toimiviin vastaaviin järjestöihin. Turkkilaiset ovat aliedustettuina korkeakoulutettujen joukossa, ja tämä näkyy etenkin naisten ja toisen polven turkkilaisten keskuudessa.

Katso myös
----------

* Itävallan ja Turkin suhteet

Lähteet
-------

1. ↑  Kommission für Migrations und Integrationsforschung der Österreichischen Akademie der Wissenschaften (PDF) Statistik Austria.  Arkistoitu 14.1.2017. Viitattu 4.4.2014.
2. 1 2 3  Turks Minority Rights Group International. Viitattu 11.4.2011. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Itävallan turkkilaiset** Wikimedia Commonsissa
Kolmannen sukupolven Panther 8×8
**Rosenbauer Panther** on itävaltalaisen Rosenbauerin valmistama lentokenttäpaloauto.

Historia
--------

Uusimman sukupolven Panther 6×6
Panther korvasi 1990-luvulla Rosenbauer Simban. Ajoneuvon ensimmäinen sukupolvi julkaistiin vuonna 1991, toinen 1998, kolmas 2005 ja neljäs 2015. Uusimmasta sukupolvesta on neljä erilaista mallia: Panther 4×4, 6×6, 6×6S ja 8×8.

Suomessa
--------

Helsinki-Vantaan vanha Panther vuonna 2006
Vuonna 2019 Helsinki-Vantaan lentoasemalle ostettiin viisi uusimman sukupolven 6×6 Pantheria korvaamaan vahempaa Rosenbauerin valmistamaa kalustoa. Osa vanhoista paloautoista siirrettiin muille Suomen lentoasemille.

Lähteet
-------

1. ↑  Modern fire fighting vehicles | Rosenbauer PANTHER *www.rosenbauer.com*. Viitattu 19.9.2023. (saksaksi)
2. ↑  From special model to series *30yearspanther.rosenbauer.com*. Viitattu 19.9.2023. (englanniksi)
3. ↑  Helsinki-Vantaan uudet paloautot tykittävät 9 000 litraa vettä minuutissa – näin "pantterit" sammuttaisivat lentokonepalon *Ilta-Sanomat*.  18.4.2019. Viitattu 19.9.2023.

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.   
Alkuperäinen artikkeli: en:Rosenbauer Panther
Vuonna 2018 avattu Finnkino Itis.
**Itis** on Finnkinon elokuvateatteri, joka sijaitsee kauppakeskus Itiksessä. Itis Finnkinossa on yhdeksän salia, joissa on yhteensä 1 063 asiakaspaikkaa. Elokuvateatterissa on Suomen ensimmäinen Imax-teatterisali. Elokuvateatteri avattiin 30. marraskuuta 2018.

Imax-salissa sijaitsee Suomen suurin valkokangas, joka on kooltaan noin 14 metriä kertaa 24 metriä.

Imax-salin lisäksi teatterissa on kaksi motorisoiduin nahkapenkein varustettua Luxe-salia. 

Anttilan entisiin tiloihin saneerattu teatteri on Finnkinon suurin investointi Helsingin keskustassa sijaitsevan Tennispalatsin teatterin avaamisen jälkeen, joka avattiin 1997.

Lähteet
-------

1. ↑  Helsinki – Itis (Arkistoitu – Internet Archive) Finnkino.
2. 1 2  Perttula, Ville: Itikseen avataan huomenna Suomen ensimmäinen Imax-sali – Finnkinon toimitusjohtaja: "Tässä on kansainvälisen brändin hohtoa" *Markkinointi & Mainonta*.  29.11.2018. Alma Talent Oy. Viitattu 4.12.2018.
3. 1 2  Taneli Topelius: Helsingin Itäkeskukseen avattiin perjantaina täysin poikkeava elokuvateatteri – merkittävä ero muihin Suomen leffasaleihin verrattuna *Ilta-Sanomat*.  30.11.2018. Viitattu 2.10.2023.
**Tove Jansson: Tee työtä ja rakasta** on Tuula Karjalaisen kirjoittama vuonna 2013 julkaistu Tove Janssonista kertova elämäkerta.

Sisällys
--------

Kirjassa käsitellään Janssonin tuotoksia ja tarinoita niiden takana, kuten kuvituksia, maalauksia, kirjoja, runoja, sarjakuvia, sanoituksia ja pilapiirroksia. Karjalainen hyödyntää elämäkerrassa Janssonin kirjeenvaihtoa sotaa pakenevan nuoruudenystävän Eva Konikoffin kanssa. Kirjassa paneudutaan myös Janssonin perheeseen ja matkaan Muumien tuottamisen parissa.

Suosio
------

Elokuussa 2014 kirjaa oltiin myyty yli 20 000 kappaletta ja se palkittiin samana vuonna Lauri Jäntin tietokirjapalkintolla. Kirja herätti myös kiinnostusta kansainvälisesti, sillä Elina Ahlbäck Literary Agency neuvoitteli kirjalle maailmanlaajuiset englanninkieliset käännösoikeudet Penguinille ja sopimukset Venäjälle, Viroon, Japaniin, Kiinaan, Norjaan, Ruotsiin ja Saksaan.

Lähteet
-------

1. ↑  antikvaari.fi/teos/tove-jansson-tee-tyota-ja-rakasta/62a31daeeaa1ec176c38830e *antikvaari.fi*. Viitattu 20.8.2023.
2. ↑  Tove Jansson : tee työtä ja rakasta (Tuula Karjalainen) *Kirjavinkit*.  24.11.2013. Viitattu 20.8.2023.
3. ↑  Tuula Karjalaisen kirjoittamaa Tove Jansson -elämäkertaa on myyty jo yli 20 000 kappaletta | Tammi *www.sttinfo.fi*. Viitattu 20.8.2023.
Summan kartano
**Summan kartano** on Haminan Summassa sijaitseva kartano. Sen päärakennus on 1700-luvulta, ja sitä on laajannettu 1800-luvulta. Sisäosat ovat säilyneet suurelta osin alkuperäisinä.

Historia
--------

Kiinteistön ensimmäisiä omistajia on ollut pommerilaisperäinen aatelismies Niklis Poitz, joka sai maaomistuksia Vehkalahdelta 1400-luvun loppupuolella ja perusti säterikartanonsa kylään jonka nimeksi sitten muodostui Poitsila. Valtionhoitaja Eerik Akselinpoika myönsi rälssioikeudet herra Niklisille vuonna 1463.

Maaomaisuuskokonaisuuteen kuulunut Summan kylässä ollut tila siirtyi perintöosuutena Poitz-suvun tyttären Aune Niilontyttären (synt n 1470) avioliitolla Reitkallin kartanon Junkar-Husgavel-suvulle perinnönjaossa, joka 1520-luvulla toimitettiin Niklis Poizin pesän jakamiseksi. Summan kartanonkin omistajana oli viimeistään vuodesta 1546 Reitkallin Näkin säterin herra Petteri Niilonpoika, Junkar-sukua (joka kuoli 1590-luvulla).

1660-luvulle tultaessa Reitkallin kartanonherra, Henrikki Junkar, oli velkaantunut niin että hän rahaa saadakseen myi Summan kartanon vapaaherra Lauritsa Creutz vanhemmalle. Tämä puolestaan joidenkin vuosien kuluttua myi Summan vaimonsa veljelle, maaherra Kustaa Duwallille.

1700-luvun puolivälissä, pikkuvihan jälkeen, venäläisten hallitsemaan maakuntaan jääneen Summan kartanon osti kihlakunnantuomari Arvid Renner, joka johti suomalaista "autonomiataistelua" - hän ensin oli mukana huolehtimassa että Ruotsi menetti alueen, ja sen jälkeen balttilaisen maaherran von Campenhausenin tuella huolehti, että myöskään venäläiset eivät saaneet sanottavaa otetta alueen rutiininomaisesta vallankäytöstä. Merkittävin asema alueella jäikin sinne asetetuille virkamiehille, jotka olivat osaksi baltteja, osaksi ruotsalaisia ja monet suomalaisia.

Poitsilan kartanon omistajaperheen poika, virkamies Taavetti Bruun osti Summan kartanon Rennerin perillisiltä. Sittemmin hänen perikuntansa myi kartanon hänen sisarentyttärensä (Jaakoppiina 'Bine' Stevenin) aviomiehelle, kauppaneuvos Antton Bruunille, joka itsekin oli Taavetti Bruunin serkun poika.*lähde?*

Anttonin ja Binen poika, ministerivaltiosihteeri Theodor Bruun peri Summan kartanon ja korotettiin vapaaherran arvoon. Tämän pojanpojan tytär, paronitar Christina Bruun kuoli 2010 ilman jälkeläisiä.*lähde?*

Katso myös
----------

* Bruun, omistajasuku vuoteen 2010
* kauppaneuvos Anttoni Bruun ja jälkeläisiään, Genealogics-tietokannassa

Lähteet
-------

1. ↑  Summan kartano Kaakkois-Suomen ympäristökeskus
2. ↑  Vähäkangas, T, Uusmaalainen rälssisukusikermä, Genos 1999
3. ↑  Hausen, R, Bidrag till Finlands historia V

* Sjöström (2011), *Medieval landed inheritances of the Junkar and Vilken lineages of Vehkalahti, Finland*, Journal of the Foundation for Medieval Genealogy vol 3 issue 5 (2011 January), pp 425-461
**Cédric Vasseur** (s. 18. elokuuta 1970 Hazebrouck) on entinen ranskalainen maantiepyöräilijä, Ranskan ympäriajon kaksinkertainen etappivoittaja. Hän oli ajajatyypiltään hyökkääjä, irtiottoihin pyrkivä pyöräilijä.

Ammattilaisuransa Novemail-tallissa vuonna 1993 aloittanut Vasseur ajoi GAN-joukkueen väreissä saavuttaessaan ensimmäisen voittonsa GP Midi Libren neljännellä etapilla vuonna 1996. Seuraavana vuonna hän voitti Ranskan ympäriajon viidennen osuuden 147 kilometrin irtioton jälkeen ja piti kilpailun johtajan keltaista paitaa seuraavien viiden etapin ajan. 

Seuraavat vuodet Crédit Agricolen ja US Postalin joukkueissa eivät olleet kovin menestyksekkäitä. Siirryttyään Cofidis-talliin Vasseur voitti vuonna 2002 GP Isbergues -kilpailun sekä Dunkerquen neljän päivän ajon viidennen osuuden. Seuraavana vuonna hän oli paras Dauphiné Libérén seitsemännellä osuudella sekä Pariisi–Correze-etappikilpailussa ja Hessenin ympäriajossa. Lombardian ympäriajossa hän oli kuudes.

Vuonna 2004 Vasseur joutui doping-epäilyjen kohteeksi monien muiden Cofidis-tallin ajajien tavoin, mutta hänen nimensä puhdistettiin sittemmin. Seuraavana vuonna hän sijoittui toiseksi Ranskan ympäriajon 18. etapilla. 

Vasseur edusti vuodesta 2006 lähtien Quick·Step - Innergetic-tallia. Debyyttivuonnaan belgialaistallissa hän voitti toistamiseen GP Isbergues -kilpailun. Seuraavan vuoden Ranskan ympäriajossa, uransa viimeisessä, hän voitti kymmenennen etapin oltuaan loppukirissä paras viiden miehen karkulaisryhmästä. Vasseur lopetti uransa kauden 2007 jälkeen.

Cédric Vasseurin isä Alain Vasseur osallistui Ranskan ympäriajoon 1970-luvun alkupuolella ja saavutti poikansa tavoin etappivoiton sooloajon jälkeen.

Lähteet
-------

Cédric Vasseur Trap–Friis-tietokannassa (englanniksi)

1. ↑   Ympäriajon etappivoitto Ranskaan Yle 18.7.2007
**Katherine "Kate" Pace-Lindsay** (o.s. **Pace**, s. 13. helmikuuta 1969 North Bay, Ontario) on kanadalainen alppihiihtäjä, syöksylaskun maailmanmestari. Hän on pituudeltaan 175 cm.

Pace-Lindsay voitti syöksylaskun maailmanmestaruuden Moriokassa 1993. Lillehammerin olympialaisissa 1994 hän oli syöksylaskussa viides ja supersuurpujottelussa kahdestoista. Sierra Nevadan MM-kilpailuissa 1996 hän sijoittui syöksylaskussa neljänneksi.

Pace-Lindsay sijoittui syöksylaskun maailmancupin kokonaiskilpailussa toiseksi kaudella 1993–1994 ja viidenneksi kaudella 1992–1993. Hän voitti maailmancupin syöksylaskukilpailut Kvittfjellissä maaliskuussa 1993 ja Tignes'ssä joulukuussa 1993. Lisäksi hän sijoittui samassa lajissa toiseksi Vailissa maaliskuussa 1994 sekä kolmanneksi Veysonnaz'ssa helmikuussa 1993 ja Cortina d'Ampezzossa tammikuussa 1994.

Lähteet
-------

1. 1 2  Kate Pace-Lindsay *Sports-Reference.com*.  Arkistoitu 12.12.2012. Viitattu 24.10.2014. (englanniksi)
2. 1 2 3  Kate Pace Kansainvälinen hiihtoliitto (FIS).  (englanniksi)
Inkoon satama  
Inkoon satamaInkoon satamaInkoon sataman sijainti
Inkoon satama-alue ja sen vieressä sijaitseva Inkoon voimalaitos ympäristöineen vuoden 2006 ilmakuvassa.
**Inkoon satama** (LOCODE: FI INK ) on Inkoossa, Uudellamaalla, Suomenlahden rannalla sijaitseva, yksityisesti omistettu kauppasatama. Se on eräs Suomen ympäri vuoden avoinna pidettävistä talvisatamista. Sataman liikenne pohjautuu hakurahteihin. Satamassa ei ole säännöllistä linjaliikennettä.

Suomen Inkoon ja Viron Paldiskin välille vuonna 2019 valmistunut Balticconnector-maakaasuputkiyhteys saapuu varsin lähelle, noin parin kilometrin etäisyydelle Inkoon satamasta.

Liikenne
--------

**Inkoon sataman vuosittainen rahtimäärä:**  


| vuosi | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| yhteensä milj. tonnia | 1,89 | 1,46 | 1,30 | 1,28 | 1,34 | 1,78 | 1,54 | 1,35 | 1,43 | 1,44 |

### Fortumin satama Inkoossa

Aivan Inkoon sataman länsipuolella sijaitsee myös Fortumin yksityinen satama (laituri), jota käytettiin harvakseltaan  Inkoon hiililaudevoimalaitoksen hiilikuljetuksiin. Vuosina 2013–2015 satamaan ei kirjattu enää lainkaan ulkomaan rahtiliikennettä, sillä voimala suljettiin vuonna 2014. Voimalan purkaminen aloitettiin vuonna 2017 ja saatiin täysin purettua vuonna 2020. Vielä 2012 Fortumin sataman kautta kulki 0,35 miljoonan tonnin kokonaisrahtimäärä.

### LNG-alus Exemplar

*Pääartikkeli: Exemplar*
Kesäkuussa 2022 ilmoitettiin, että Suomi ja Viro vuokraavat yhdessä nestemäisen maakaasun (LNG) varastointiin tarkoitetun LNG-terminaalitankkeri *Exemplarin* turvaamaan Suomen ja Viron maakaasunsaantia. Alus saapui 28.12.2022 Inkoon satamaan kaasuverkkoon kytkemistä varten.

Lähteet
-------

1. ↑  United Nations Code for Trade and Transport Locations (UN/LOCODE)- (FI) Finland (YK:n koodi kauppa- ja liikennepaikoille (UN/LOCODE) - Suomi) unece.org. Viitattu 7.9.2016. (englanniksi)
2. ↑  Inkoo Shipping: Inkoon satama inkooshipping.fi. Viitattu 7.9.2016.
3. 1 2 3 4  Annual statistics, Goods traffic, 2015 (linkki vuoden 2015 tilastoon, vastaavasti aiemmat vuodet 2003–2014) Satamaliitto, finnports.com. Viitattu 7.9.2016. (englanniksi)
4. ↑  Inkoon ja Paldiskin välille rakennetaan kaasuputki inkoo.fi.  Arkistoitu 13.9.2016. Viitattu 8.9.2016.
5. ↑  Baltic Connector Oy on Suomen ja Virton kaasuverkot yhdistävän kaasuputksen suomalainen toteuttaja balticconnector.fi.  Arkistoitu 9.9.2016. Viitattu 8.9.2016.
6. ↑  Balticconnector - Maakaasuputki Suomen ja Viron välillä. 2015. Ympäristövaikutusten arviointiselostus. Suomi  2015. gasum.com.  Arkistoitu 16.9.2016. Viitattu 8.9.2016.
7. ↑  Heikki Arola: Fortum aikoo purkaa Inkoon hiilivoimalan – kirjaa tappioita lähes 200 miljoonaa  21.1.2016. hs.fi. Viitattu 7.9.2016.
8. ↑  Suomi ehti ennen Viroa: Järkälemäinen kaasulaiva sijoitetaan Inkooseen – näin "kaasumuunnin" eli kelluva LNG-terminaali toimii *Yle Uutiset*.  9.6.2022. Viitattu 9.6.2022.

Aiheesta muualla
----------------

* Inkoo Shipping - Yhteystiedot
Blancpain kronografi -rannekello.
**Blancpain** on sveitsiläinen mekaanisten luksus- ja arvokellojen valmistaja, jonka perusti kelloseppä Jehan-Jaques Blancpain vuonna 1735 Villeretissä, Sveitsissä. Nykyisin Blancpain kuuluu Swatch Groupiin.

Yritys ei kertomansa mukaan ole koskaan valmistanut kvartsikoneistoisia saati digitaalinäyttöisiä kelloja, eikä myöskään tule valmistamaan tulevaisuudessa. Nykyisin Blancpain valmistaa noin 10 000 kelloa vuodessa. Jokainen Blancpainin kello on yksittäisen kellosepän valmistama.  

Blancpain on tunnettu Blancpain 1735 -kellostaan, joka on yksi monimutkaisimmista koskaan valmistetuista mekaanisista kelloista. Kellossa on erilaisia ominaisuuksia, kuten muun muassa tourbillon, repeater-toiminto, kalenteri ja kronografi. Mallia on valmistettu rajoitettu 30 kappaleen erä, yksi kello vuodessa. 

Blancpain on myös tunnettu Fifty-Fathoms-kellostaan, joka on Yhdysvaltain laivaston valitsema ja myös Jacques-Yves Cousteaun käyttämä palkintoja voittaneessa elokuvassaan. Vuonna 1984 Blancpain aloitti *maailman pienimmän* mekaanisen koneiston valmistamisen. Tätä seurasi *maailman ohuin* mekaaninen kello vuonna 1989.

Lähteet
-------

1. ↑  The Manufactures
2. ↑  Swatch Group - Blancpain
3. ↑  Blancpain - Tradition & innovation
4. ↑  Blancpain - Assembly (Arkistoitu – Internet Archive)
5. 1 2  Blancpain History

Aiheesta muualla
----------------

* Blancpainin kotisivut

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Swatch Group |
| --- |
|  |
| Brändit | 
* Balmain
* Blancpain
* Breguet
* Certina
* Flik Flak
* Glashütte Original
* Hamilton
* Harry Winston
* Jaquet Droz
* Léon Hatot
* Longines
* Mido
* Omega SA
* Rado
* Swatch
* Tissot
* Union Glashütte

 |
|  |
| Tuotanto | 
* Assemti
* CHH Microtechnique
* Comadur
* Diantus Watch
* Dress Your Body
* ETA
* ALscor
* Manufacture Ruedin
* Meco Suisse
* Mom le Prelet
* Nivarox
* Novi
* Rubattel et Weyermann
* Swatch Group Assembly
* Termiboites
* Universo

 |
|  |
| Elektroniikka | 
* EM Microelectronic
* Micro Crystal
* Renata
* Swiss Timing

 |
|  |
| Jakelu | 
* Hour Passion
* Tourbillon

 |
|  |
| Muuta | 
* Cite du Temps
* Omega Museum
* Swatch Museum
* Longines Museum
* German Watch Museum Glashütte
* Swatch Art Peace Hotel
* Nicolas G. Hayek Center

 |

 |
**Dwight Edwin Stones** (s. 6. joulukuuta 1953 Los Angeles, Kalifornia) on entinen yhdysvaltalainen korkeushyppääjä. Stones saavutti olympialaisissa kaksi pronssimitalia: sekä Münchenissä 1972 että Montréalissa 1976 tuloksella 221 cm. Montréalin olympialaisiin Stones lähti suurena ennakkosuosikkina ja maailmanennätyksen haltijana, mutta sateinen sää ei sopinut hänen tekniikalleen. Stones osallistui myös vuoden 1984 Los Angelesin olympialaisiin ja sijoittui neljänneksi.

Stones paransi korkeushypyn maailmanennätystä kolmesti: 230 cm heinäkuussa 1973 Münchenissä, 231 cm kesäkuussa 1976 Philadelphiassa sekä 232 cm elokuussa 1976 jälleen Philadelphiassa. Hän oli ensimmäinen maailmanennätyksen hypännyt floppaaja. Koko urheilu-uransa parhaan tuloksen 234 cm hän hyppäsi vuonna 1984. Urheilu-uransa jälkeen Stones on toiminut kotimaassaan urheilun televisiokommentaattorina.

Lähteet
-------

1. ↑  Butler, Mark (toim.): *IAAF Statistics Handbook: Helsinki 2005*, s. 259. IAAF, 2005. (englanniksi)
2. ↑  Butler, Mark (toim.): *IAAF Statistics Handbook: Helsinki 2005*, s. 468. IAAF, 2005. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Dwight Stonesin kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt Muokkaa Wikidatassa | 
* World Athletics
* Tilastopaja 🔒

 |

 |
Paketti Vöneriä.
**Vöner** on kasviproteiinivalmiste, joka valmistetaan vehnäproteiinista. Se on suomalainen tuotemerkki, vegaaninen vastine kebablihalle. Tiettävästi vegaaninen kebab on kehitetty alun perin Berliinissä, perinteisen lihasta valmistetun dönerin kotikaupungissa.

Vönerin kehitys
---------------

Helsinkiläinen ravintoloitsija Siva Parlar alkoi kehittää omaa kasvispohjaisen "kebabin" reseptiä ravintolakeittiössään vuonna 2016. Viisi kuukautta kestäneen kehitystyön jälkeen Parlar alkoi etsiä sopivaa tehdasta, joka voisi alkaa valmistaa tuotetta. Tuote tuli markkinoille huhtikuussa 2017. Siva Parlar kehitti Vönerin eli vegaanisen dönerin alun perin oman ravintolansa tarpeisiin.

### Vastaanotto

Vöneriä alettiin myydä kaupoissa joulusesongin 2017 aikaan. Puoli vuotta myöhemmin, Vöneriä sai Suomesta 15 eri kaupungista, yli 60 ravintolasta.

Vöner palkittiin VegeAwards 2019 -tapahtumassa vuoden parhaaksi kasvisproteiiniksi. Vöner voitti maaliskuussa 2019 Ilta-Sanomien makutestin, jossa vertailtiin erilaisia lihan korvikkeita.

### Ravintoarvot

per 100 g
* Energiaa 971 kj/232 kcal
* rasvaa 10,1 g
	+ josta tyydyttyneitä 0,62 g
* hiilihydraattia 5,25 g
	+ josta sokereita 0,62 g
* proteiinia 32,1 g
* suolaa 1,83 g

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Sundell, Petra: Suomalainen uutuuskebab viedään käsistä – tänä vuonna ruokakauppoihin, jatkossa Euroopan markkinoille!  10.10.2017. MTV uutiset. Viitattu 19.3.2019.
2. ↑  Vönerin voittokulku jatkuu: Tulossa taas vegaaninen uutuustuote City. Viitattu 19.3.2019.
3. ↑  VegeAwards 2019 City. Viitattu 19.3.2019.
4. ↑  Kaikkiruokainen makuraati testasi korvikkeet lihalle – voittaja oli ylivoimainen: "Ei huomaa makueroa lihaan" Ilta-Sanomat. Viitattu 19.3.2019.
5. ↑  Vöner viipale 200g *voner.fi*.  Arkistoitu 9.3.2020. Viitattu 19.3.2019.
**Suomalais-virolainen kulttuurisäätiö** on Suomen ja Viron välistä kulttuuri- ja taidealojen yhteistyötä vahvistava, maiden molemminpuolista kielitaitoa parantava ja maiden yhteisten hankkeiden kehittämistä sekä kolmansiin maihin suuntautuvan kulttuuriviennin edistämistä tukeva säätiö.

Suomalais-virolainen kulttuurirahasto tukee Suomen ja Viron yhteisiä taide-, kulttuuri- ja koulutushankkeita apurahoilla, joita voidaan myöntää yksityishenkilöille ja yhteisöille.

Säätiö on rekisteröity vuonna 2017 Suomessa, mutta säätiön hallitukseen kuuluu jäseniä Suomesta ja Virosta. Säätiön varojen tarkoituksenmukaista hallintaa, tukien myöntämistä sekä strategisten päätösten laatua valvoo suomalaisista ja virolaisista kulttuuri-, talous- ja taidealojen asiantuntijoista koostuva laajapohjainen hallintoneuvosto. Säätiön toimitusjohtaja on Jaana Vasama, ja sen hallitukseen kuuluvat puheenjohtaja Gunnar Okk, Petteri Aarnos, Riho Grünthal, Sirje Helme, Rein Lang sekä Sofi Oksanen.

Ajatus säätiön perustamisesta syntyi vuonna 2008, ja sitä ehdottivat entinen Suomen Viron-suurlähettiläs Jaakko Blomberg sekä Pohjoismaisen Investointipankin varapääjohtaja Gunnar Okk Suomen ja Viron pääministereiden tilaamassa Suomen ja Viron yhteistyön mahdollisuudet 2008 -raportissa.

Suomalais-virolaisen kulttuurisäätiön ovat perustaneet 24 yksityishenkilöä sekä 15 yritystä ja yhteisöä Suomesta ja Virosta. Säätiön perustajiin kuuluvat muun muassa Tallinnan yliopisto, Turun yliopisto, Åbo Akademi, Tallinnan teknillinen yliopisto ja Tarton yliopisto. Suomen ja Viron valtiot tekivät merkittävät lahjoitukset säätiölle valtioiden viettäessä itsenäisyyksiensä satavuotisjuhlia.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Suomalais-virolainen kulttuurisäätiö *suvi-saatio.fi*. Viitattu 2.10.2023.
2. ↑  Suomalais-virolainen kulttuurisäätiö *suvi-saatio.fi*. Viitattu 2.10.2023.
3. ↑  Suomalais-virolainen kulttuurisäätiö *suvi-saatio.fi*. Viitattu 2.10.2023.
**Néos Marmarás** (kreik. Νέος Μαρμαράς) on Kreikan kaupunki, joka kuuluu hallinnollisesti Sithonían kuntaan, Chalkidikín alueyksikköön ja Keski-Makedonian alueeseen. Kaupungin väkiluku on 3 158 (vuonna 2011).

Néos Marmaráksen kaupunki mereltä.
Néos Marmaráksen pieni kaupunki, suomeksi "Uusi Marmarás", sijaitsee Chalkidikín niemimaan keskimmäisen niemen Sithonían länsirannikolla Toronaíoslahden rannalla noin 120 kilometriä kaakkoon Thessalonikista. Se on niemen suurin asutus. Kaupungin nimi viittaa Marmaran (Marmará) eli Prokonnesoksen (Prokónnisos) saareen, josta tuli alueelle paljon kreikkalaisevakkoja vuoden 1923 Kreikan ja Turkin väestönvaihdossa.

Néos Marmarás muistuttaa ulkoisesti saaristokaupunkia, koska se sai tieyhteyden muualle Chalkidikílle vasta vuonna 1952. Kaupunki on suosittu kesänviettopaikka, ja tuolloin sen asukasluku nousee noin 20 000:een.

Néos Marmarás muodostaa myös laajemman kaupunkiyhdyskunnan (Δημοτική Κοινότητα Νέου Μαρμαρά, *Dimotikí Koinótita Néou Marmará*), johon kuuluvat varsinaisen Néos Marmaráksen kaupungin lisäksi kylät Agía Kyriakí, Azápiko, Galíni, Ímeri Eliá, Limáni Karrá, Parthenónas ja Styladário sekä Spalathronísian saaret ja Kélyfoksen saari. Koko yhdyskunnan väkiluku on 3 352.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Απογραφή Πληθυσμού - Κατοικιών 2011. Väestönlaskennan tulokset (XLS)  2011. The Hellenic Statistical Authority (Kreikan tilastokeskus ELSTAT).  Arkistoitu 16.10.2015. Viitattu 1.9.2014. (kreikaksi)
2. ↑  Νέος Μαρμαράς *Halkidiki Travel*. Viitattu 1.9.2020.
3. 1 2 3  Neos Marmaras *The Halkidiki Project*. Viitattu 1.9.2020.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Néos Marmarás** Wikimedia Commonsissa
Birger Thölix vuoden 1970 paikkeilla.
**Karl Birger Thölix** (22. heinäkuuta 1931 Turku – 16. toukokuuta 2017 Turku) oli suomenruotsalainen toimittaja, kirjailija ja *Vasabladetin* pitkäaikainen päätoimittaja. Koulutukseltaan Thölix oli diplomiekonomi. Vuonna 1991 hänelle myönnettiin professorin arvonimi.

Thölix toimi *Österbottningenin* päätoimittajana Kokkolassa 1961–1964 ja siirtyi vuonna 1964 *Vasabladetin* päätoimittajaksi. Hän toimi *Vasabladetin* johdossa vuoteen 1992, jolloin hän jäi eläkkeelle.

Kirjallisessa tuotannossaan Thölix keskittyi käsittelemään suomenruotsalaista lehdistöhistoriaa ja suomenruotsalaisuuden kohtalokysymyksiä.

Lähteet
-------

1. ↑  Vasabladet: Birger Thölix är död. *Hufvudstadsbladet* 16.5.2017.
2. ↑  *Vem och vad 1996: Biografisk handbok*, s. 593. Helsingfors 1996. ISBN 951-50-0800-X

Aiheesta muualla
----------------

* Thölix, Birger hakuteoksessa *Biografiskt lexikon för Finland*.
* Thölix, Birger hakuteoksessa *Uppslagsverket Finland* (2012). (ruotsiksi)

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Vasabladetin logo | Edeltäjä:**Edvin Sundquist** | **Vasabladetin päätoimittaja**1964–1992 | Seuraaja:**Dennis Rundt** |

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Saksa
* Suomi (KANTO)
* Yhdysvallat

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Biografiskt Lexikon
* Uppslagsverket Finland

 |

 |