recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Antisyntetaasioireyhtymä** on harvinainen tulehduksellinen lihassairaus. Se aiheuttaa lihas-, keuhko- ja niveltulehduksia, joiden yhteydessä esiintyy antisyntetaasivasta-aineita. Sairauden esiintyvyydeksi on arvioitu 1/25 000 – 1/33 000, mutta siihen on arvioitu liittyvän alidiagnosointia. Esiintyvyys on naisilla kaksinkertainen miehiin verrattuna. Keskimäärin antisyntetaasioireyhtymä puhkeaa 50 vuoden iässä, mutta alkamisiässä esiintyy huomattavaa vaihtelua. Antisyntetaasioireyhtymä kuvattiin ensimmäisen kerran 1980-luvulla. Sen on arvioitu kattavan 20–40 % tuntemattoman tekijän aiheuttamista tulehduksellisista lihassairauksista.

Oireet
------

Antisyntetaasioireyhtymä aiheuttaa melkein kaikilla sairastuneilla lihastulehduksen, jonka tyypillinen oire on lihasheikkous. Usein lihasheikkouteen yhdistyvät lihasten arkuus, kipu ja jäykkyys. Oireita ilmenee hartioiden, olkavarsien, reisien, lantion ja selän suurissa lihasryhmissä. Oireet voivat olla äkillisesti puhkeavia tai vähitellen kehittyviä. Lihasten surkastuminen saattaa johtaa antisyntetaasioireyhtymässä pysyvään lihasheikkouteen. Vaikeassa tautimuodossa saattaa esiintyä lisäksi nielemisvaikeuksia (dysfagia). Antisyntetaasioireyhtymään liittyy useimmissa tapauksissa myös keuhkotulehdus, joka voi olla taudin hallitseva piirre. Keuhkotulehdus aiheuttaa hengenahdistusta rasituksessa ja taudin edetessä mahdollisesti levossa. Joskus keuhkosairauden oireena voi ilmetä pitkään kestävä kuiva yskä. Keuhkot saattavat sairaudessa arpeutua, ja pahenevan hengitysvajauksen kehittyminen on mahdollista.

Noin puolissa tapauksista antisyntetaasioireyhtymä aiheuttaa nivelkipuja ja -tulehdusta. Tällöin tyypillistä on käsien ja jalkaterien pikkunivelten symmetrinen tulehtuminen. Yleisoireena voi antisyntetaasioireyhtymässä ilmetä kuumetta noin joka viidennellä sairastuneella ja joskus ruokahaluttomuutta sekä tahatonta laihtumista. Noin 40 %:lla antisyntetaasioireyhtymää sairastavista esiintyy Raynaud'n ilmiö eli valkosormisuus. Osalla potilaista iho saattaa paksuuntua ja halkeilla kämmenissä, käsien sivuilla ja sormissa.

Diagnostiikka ja hoito
----------------------

Antisyntetaasioireyhtymä on todettavissa oirekuvan ja antisyntetaasivasta-aineiden määrityksen pohjalta. Sairautta hoidetaan yleensä vuosia kestävällä kortisonivalmisteiden käytöllä. Kortisonihoidon yhteydessä käytetään useimmiten syklofosfamidia, mikäli taudinkuvaan kuuluu vaikea keuhkosairaus. Immuunivasteen vähentämiseksi antisyntetaasioireyhtymän hoidossa käytetään usein metotreksaattia tai atsatiopriinia.

Jos muut hoitomuodot eivät tuota riittävää vastetta, antisyntetaasioireyhtymää voidaan pyrkiä hoitamaan rituksimabilla. Lääkkeiden lisäksi hoitomuoihin voi kuulua fysioterapia ja muu kuntoutus. Antisyntetaasioireyhtymän pitkäaikaisennustetta määrittää ensisijaisesti keuhkosairauden laatu ja vaikeusaste.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5  Tom Pettersson, Antisyntetaasisyndrooma Reumaliitto, viitattu 17.11.2023
**Hakkōdan välikohtaus** (jap. 八甲田雪中行軍遭難事件, *Hakkōda settchū kōgun sōnanjiken*) on 23. tammikuuta 1902 tapahtunut onnettomuus Hakkōdan vuorilla, Japanissa. Onnettomuutta kutsutaan myös "kuoleman marssiksi". Kaikki alkoi, kun Aomorin viides jalkaväkirykmentti komennettiin sotaharjoituksiin Venäjä-Japanin sodan takia.*selvennä* Heidän tarkoituksensa oli harjoitella pakkasolosuhteita ja testata armeijan kalustoa.

Tapahtumien kulku
-----------------

Yksikkö lähti matkaan aamulla klo 6:55, 23. tammikuuta 1902. Tavoitteena oli kiivetä Tashiron kuumalle lähteelle. Noin kello 16.00 yksikkö saavutti Umatateban vuorenhuipun, joka oli vain neljän kilometrin päässä ensimmäisen päivän tavoitteesta. Sää alkoi kuitenkin pahentua, ja sitä seurasi lumimyrsky. Yksikkö kierteli monta päivää vuoristossa, kunnes 26. tammikuuta etsintäpartio lähetettiin etsimään kadonnutta rykmenttiä. He löysivät ensimmäisenä rykmentin kapteenin, jonka jälkeen pantiin käyntiin kuukausia kestänyt etsintäoperaatio. Rykmentin 210 jäsenestä 193 menehtyi. Hakkōdalla sattui vuonna 1997 toinen sotilasharjoitusten yhteydessä tapahtunut onnettomuus, kun 3 sotilasta menehtyi hengitettyään tulivuorikaasua.

Lähteet
-------

* The Hakkoda "Death March" (1902) Aomorin kaupunki.  Arkistoitu 5.10.2006. Viitattu 6. elokuuta 2021. (englanniksi)
**National Geographic** on yhdysvaltalaisen National Geographic Societyn kuukausittain julkaisema virallinen tiede- ja aikakauslehti. Lehden ensimmäinen painos julkaistiin vuonna 1888.
Tyypillisesti sen kantta reunustava keltainen värikehys on lehden rekisteröimä tavaramerkki. Lehti tunnetaan artikkeleistaan, valokuvistaan ja kartoistaan. Lehteä julkaistaan englannin lisäksi useilla muilla kielillä. 

Vuodesta 2001 alkaen lehteä julkaistiin myös suomeksi.

Lehden päätoimittaja on Susan Goldberg.

9. syyskuuta 2015 National Geographic Society julkisti 21st Century Foxin kanssa tehdyn sopimuksen, jossa lehden julkaisijaksi tuli uusi yhtiö, National Geographic Partners, jota kontrolloi 21st Century Fox.*lähde?*

Disney-yhtiö osti 21st Century Foxin ja samalla National Geographic -lehden vuonna 2017. 

Joulukuussa 2022 lehti irtisanoi 200 henkilöä eli 12% työvoimastaan. Vuonna 2023 lehti irtisanoi viimeiset 19 toimittajaansa. Kirjoitustyön tekevät vastedes freelance-kirjoittajat ja muutamat jäljelle jääneet palkolliset. Vuodesta 2024 alkaen lehteä ei enää myydä Yhdysvaltain lehtikioskeissa.

Katso myös
----------

* National Geographic Suomi, lehden suomenkielinen versio
* Sharbat Gula, kuuluisan kansikuvan kohde
* Steve McCurry, lehden valokuvaaja
* Le Tour du monde, varhaisempi ranskankielinen lehti

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **National Geographic (lehti)**.

Lähteet
-------

1. ↑  LYHYESTI | National Geographic -lehti myös suomeksi *Helsingin Sanomat*.  17.1.2001. Viitattu 16.1.2022.
2. ↑  National Geographic Masthead *Pages*.  14.7.2020. Viitattu 16.1.2022. (englanniksi)
3. ↑  Michael Zhang: Disney to Buy National Geographic in $52 Billion Deal for Fox *PetaPixel*.  15.12.2017. Viitattu 2.7.2023. (englanniksi)
4. ↑  Abené Clayton: National Geographic reportedly lays off its last staff writers *The Guardian*.  29.6.2023. Viitattu 2.7.2023. (englanniksi)
Jeesus rukoilee Öljymäellä Pietarin, Jaakobin ja Johanneksen seurassa. Rabendenin mestarin puuveistoksia (1515). 
**Etiamsī omnes, ego nōn** on latinankielinen sanonta, joka tarkoittaa "Vaikka kaikki muut, en minä".

Alkuperä
--------

Lause on peräisin Matteuksen evankeliumista. Pääsiäisaterian jälkeen Öljymäellä Jeesus ennustaa, että sinä yönä kaikki opetuslapset luopuvat hänestä. Pietari sanoi silloin: "Vaikka kaikki muut luopuisivat sinusta, minä en koskaan luovu". Latinankielisessä Versio Vulgatassa lause kuuluu: "*Et si omnes scandalizati fuerint in te, ego numquam scandalizabor*."

Merkitys ja käyttö
------------------

Sanonta kertoo, että henkilö sanoutuu irti epäoikeudenmukaisuuksista, jotka yleinen mielipide hyväksyy. 

Philipp von Boeselager antoi kirjoittaa lauseen talonsa frontaaliin. Hän oli saksalaisupseerina osallistunut Hitlerin salamurhayritykseen 20.7.1944, mutta jäänyt henkiin. Historioitsija Joachim Fest, jonka kirjan pohjalta Hitlerin viimeisiä päiviä kuvaava elokuva Perikato on tehty, antoi muistelmiensa nimeksi *Ich nicht* ("En minä"). Venäjällä lause on laskuvarjojääkärien tunnuksena muodossa "ei kukaan paitsi me" (*nikto krome nas).*

Lähteet
-------

1. ↑  Matteuksen evankeliumi 26:33 *Raamattu*. Raamattu.fi.
2. ↑  Evangelium secundum Matthaeum *Biblia Sacra*. Viitattu 3.4.2022. (latinaksi)
3. ↑  Valentino, Paolo: La mia armata a cavallo per abbattere il nazismo *Corriera della Sera*.  1.7.2005. Viitattu 3.4.2022. (italiaksi)
4. ↑  von Lovenberg, Felicitas: Auch wenn alle mitmachen - ich nicht *Frankfurter Allgemeine Zeitung*.  6.9.2006. Viitattu 3.4.2022. (saksaksi)
5. ↑  Jeskanen, Jenna: Burjatian poikien sota *Helsingin Sanomat*.  5.2.2013. Viitattu 5.2.2023.
Finnamylin tehdas Kokemäellä.
**Finnamyl Oy** on perustettu vuonna 1999, mutta itse tehdas on toiminut Kokemäellä jo vuodesta 1942. Tehtaan aikaisemmat omistajat ovat olleet Hämeen Peruna Oy, Raisio Yhtymä, Ciba ja viimeisimpänä BASF. Finnamyl Oy siirtyi takaisin kotimaiseen omistukseen 30.9.2010. Omistajina ovat nykyään sopimusviljelijät, toimiva johto sekä eräät yhteistyötahot. *lähde?*

Kokemäellä valmistetaan, pakataan ja markkinoidaan perunatärkkelystä ja elintarvikkeita kaupan keskusliikkeille sekä elintarviketeollisuudelle. *lähde?* Osa Kokemäen tuotannosta myydään paperiteollisuuden tarpeisiin. Konserniin kuuluu myös Lapuan Peruna Oy, jonka koko tuotanto myydään modifioitavaksi paperiteollisuuden käyttöön.

Kolmen Konstin perunajauhot, luomuperunajauhot ja Helmi-perunasuurimot sekä useat kaupan merkillä valmistetut perunajauhot valmistetaan Kokemäellä. 2010-luvun jälkipuoliskolla markkinoille tuli myös luomuperunasuurimo.

Tuotteiden raaka-aine, tärkkelysperuna, kasvaa pääosin Satakunnan ja Etelä-Pohjanmaan hietamailla. Kun tehtaalle tulevat perunat on pesty, ne raastetaan ja niistä erotetaan kiintoaine (kuori, soluseinät) perunarehuksi nautakarjatiloille. Päätuote perunatärkkelys erotetaan seuraavana, ja jäljelle jää soluneste, joka aiemmin on levitetty lannoitteeksi pelloille. Vuonna 2015 valmistui Kokemäelle proteiinilaitos, joka erottaa proteiinin solunesteestä, ja sen jälkeen soluneste haihdutetaan Adven Oy:n toimesta lannoitteeksi. Lapualle valmistuu solunesteen haihdutuslaitos 2016. *lähde?*

Aiheesta muualla
----------------

* Pörssitieto: Hämeen Peruna Oy.


1. 1 2 3 4 5 6  Nurkkala, Heli: *Perunatärkkelykset gluteenittomassa leivonnassa*. PowerPoint-kalvosarja. Finnamyl, sivustolla Foodwest, 2016. Teoksen verkkoversio (PDF) (viitattu 23.2.2022).
2. ↑  Haihdutusmenetelmä – aidosti osana asiakkaan tuotantoprosessia *Adven Oy*.  8.9.2017. Viitattu 23.2.2022.
Taikavarvun avulla "Herra Kerhonen löytää Suomen kansalle kuivuuden poistajan": kuvateos Herra Kerhosen. Suomen Kuvalehti 49/1933. Piirtänyt Gösta Thilén.
**Herra Kerhonen** oli Veli Giovannin (H. J. Viherjuuri) ideoima sarjakuva, joka ilmestyi säännöllisesti *Suomen Kuvalehdessä* vuosina 1930–1936. Herra Kerhosta piirsi Gösta Thilén vuodesta 1930 kuolinvuoteensa 1934 saakka. Viherjuuri pyysi sen jälkeen Olavi Vikaista jatkamaan sarjan piirtämistä. Vikainen käsikirjoitti *Herra Kerhosta* itse. Sarjakuva ilmestyi myös muissa lehdissä kuten *Uuden Suomen* sunnuntailiitteessä, *Kalle Viksarissa* ja *Joulukärpäsessä* aina vuoteen 1950 saakka. *Herra Kerhonen* -albumi ilmestyi 1933 Otavan julkaisemana.

Sarjakuvan päähenkilö herra Kerhonen oli tupsutukkainen ja pönäkkä liivipukua käyttävä arvokas porvarisherra, joka joutui usein vähemmän arvokkaisiin tilanteisiin. Hän esiintyi aluksi yksin vain satunnaisten sivuhenkilöiden vaikuttaessa tapahtumiin. Muutaman vuoden kuluttua mukaan tuli vakituinen hahmo: iso italialaisen näköinen ja isoviiksinen painija, joka käsitteli Kerhosta kuin rukkasta silmät huolettomasti puoliummessa.

Sarjat sisälsivät lähes aina sanatonta huumoria. Itsenäisyyspäivän juhliin Kerhonen ripusti rintapieleensä niin paljon mitaleja, että lapset luulivat häntä joulukuuseksi ja pistivät piiritanssiksi hänen ympärillään. Rouva Kerhonen näytti aina kaapin paikan, ja herra Kerhonen sai ommella itse omat takinnappinsa.

*Herra Kerhonen* oli aikanaan hyvin suosittu, ja hahmosta oli Arabian valmistama pöytäveistos, joka samalla toimi säästölaatikkona. 

Helsingissä Etu-Töölössä oli myös Kerhonen-niminen ravintola Mechelininkatu 13:ssa.

*Herra Kerhosesta* julkaistiin vuonna 2011 postimerkki.

Albumi
------

* Veli Giovanni: *Herra Kerhonen*. Kuvat piirtänyt Gösta Thilén. Esipuheella täydennetty laitos alun perin vuonna 1933 julkaistusta albumista. Esipuhe: Ville Hänninen. Helsingissä: Otava, 2011. ISBN 978-951-1-25524-6.

Lähteet
-------

1. ↑  Kaukoranta, Heikki & Kemppinen, Jukka: *Sarjakuvat*, s. 185. Otava, 1982. ISBN 951-1-06710-9.

Aiheesta muualla
----------------

* S. Santikko: Herra Kerhonen haastelee (Arkistoitu – Internet Archive). Kvaak.fi 19.8.2008.
* Reijo Valta: Herra Kerhonen. Pois työpöydältä 18.4.2012.
Filiátes  
Όρη Φιλιατών

|  |  |
| --- | --- |
| Sijainti | 
Thesprotia, Epeiros, KreikkaAlbania |
| Korkeus merenpinnasta | 
1 064 m |

muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa WikidataaTietolaatikon dokumentaatioNäytä Wikidatasta tulevat arvot

**Filiátes** (kreik. Φιλιάτες eli *Óri Filiatón*, Όρη Φιλιατών, "Filiáteen vuoret") on vuori ja vuorijono Epeiroksessa luoteisessa Kreikassa ja pohjoisosaltaan myös Albanian puolella. Sen korkeus on 1 064 metriä.

Filiátes-vuoren Kreikan puoleiset osat sijaitsevat Thesprotian alueyksikön alueella. Vuoren korkeimman huipun nimi on Kótsion (Κότσιον) tai Theóstrougka (Θεόστρουγκα). Vuoren lähellä sijaitsevat Filiáteen kaupunki ja Filiáteen kunta ovat saaneet nimensä vuoresta.

Vuori on osa Natura 2000 -aluetta, johon kuuluu myös muun muassa läheinen Tsamantás-vuori.

Lähteet
-------

1. 1 2  Το σύνολο των κορυφών *Oreivatein*.  Arkistoitu 17.9.2018. Viitattu 10.9.2018.
2. 1 2  Φιλιατών Όρη *Pezoporia*. Viitattu 10.9.2018.
3. ↑  Βουνά της Ελλάδος *greeceheaven.com*.  Arkistoitu 17.9.2018. Viitattu 10.9.2018.
4. ↑  GR2120009 Ori Tsamanta, Filiaton, Farmakovouni, Megali Rachi *Natura 2000*. Viitattu 10.9.2018.
**Kuuno Adalbert TalviOja** (sukunimi aik. *Bäckman*; 24. joulukuuta 1865 Tottijärvi – 20. maaliskuuta 1933 Heinola) oli suomalainen oppikoulun lehtori ja kirjallisuuden tutkija.

TalviOjan vanhemmat olivat kappalainen, varapastori Knut Adolf Bäckman ja Maria Elisabet Wirberg. Hän pääsi ylioppilaaksi 1885 Turun lyseosta ja opiskeli Helsingin yliopistossa valmistuen filosofian kandidaatiksi ja maisteriksi 1890. Talvioja toimi Heinolan keskikoulun ja sen jatkoluokkien uskonnon ja ruotsin nuorempana lehtorina 1893–1933 sekä jatkoluokkien rehtorina.

TalviOja kirjoitti 1915 tutkielman kirjailija Jaakko Juteinista.

TalviOja oli naimisissa vuodesta 1891 Olga Adolfina Ståhlen kanssa.

Teoksia
-------

* *Jaakko Juteini ja hänen kirjallinen toimintansa*. Heinola 1915. E-kirjana Gutenberg-projektissa.
* *Jaakko Juteini kirjailijana*, teoksessa *Heinolan keskikoulu ja jatkoluokat. Kertomus lukuvuodelta 1914-1915*. Heinola 1915

Lähteet
-------

* Kuuno A. Talvioja SKS:n kirjailijamatrikkelissa (toimimaton linkki)
* Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899. *Helsingin yliopisto*.  Arkistoitu 4.3.2016.

Aiheesta muualla
----------------

* Vapaasti ladattavia Kuuno A. TalviOjan e-kirjoja Projekti Lönnrotista sekä Project Gutenbergista.

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Suomi (KANTO)

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899

 |

 |
**Länsi-Hollola** muodostuu Hollolan Vesijärven rannan länsipuolisista alueista. Siihen kuuluvat Hatsinan, Järventaan, Kastarin, Pinnolan, Sairakkalan, Tenhelän, Toivolan ja Vihatun kylät, jotka ovat yhteistyössä edistääkseen kylien esille tuomista myönteisesti uusille asukkaille.

Valtatie 12:n äärellä olevat kylät
----------------------------------

### Sairakkala

**Sairakkala** on valtatie 12:n varrella oleva kylä, josta ovat yhteydet etelään Hausjärvelle. Kylässä on ollut 1800-luvulla rakennettu kauppa, joka on purettu. Paikalla on SEO-jakelumittari josta saa myös polttoöljyä. Sairakkalassa on myös tiehallinnon pysähdyspaikka ja opastetaulu.

1960-luvulla kun uskottiin Lahden laajenevan 300 000 asukkaan kaupungiksi, esitettiin, että Hollola olisi viidennen kerran luovuttanut alueitaan Lahden kaupungille ja perustanut kuntakeskuksen kauas nykyisen kuntakeskuksen länsipuolelle Sairakkalaan.

### Kastari

Kastari sijaitsee Sairakkalasta länteen Hämeenkoskelle päin. Se on maaseutua, josta lakkautettiin peruskoulun ensimmäisten luokkien koulu. Kastari on maaseutua, jossa on suuri uudehko 850 eläimen emakkosikala, Kastarin Porsas Oy. Alue Kastari-Hatsina-Kutajoki on nimetty valtakunnallisesti arvokkaaksi maisema-alueeksi

### Vihattu

Vihattu on valtatie 12:n pohjoispuolella kulkevan valtatiensuuntaisen tien varrella oleva kylä.

Pohjoiset kylät
---------------

### Järventaka

Järventaka on Sairakkalan ja Hollolan kirkonkylän pohjoispuolella sijaitseva kylä, joka on Sairakkalan järven rannalla.

Muuta
-----

Toivolasta on valittu Akseli Bucht, talonpoikaissäädyn valtiopäivämies 1738-1739, Säkäri

Lähteet
-------

1. ↑ . Viitattu 14.4.2012.

Aiheesta muualla
----------------

* Länsi-Hollolan kyläyhdistys
* Putulankulma (Arkistoitu – Internet Archive)

### Kirjallisuutta

* Aaltonen, Erkki ym. (toim.): *Länsi-Hollolan kyläkirja*. Länsi-Hollolan kyläkirjatoimikunta, 2002.

Hollola

|  |  |
| --- | --- |
| Kyliä ja paikkoja | Hakosilta • Hankaa • Hedelmätarha • Herrala • Hälvälä • Kirkonkylä • Kukonkoivu • Laitiala • Länsi-Hollola • Messilä • Miekkiö • Okeroinen • Paimela • Pyhäniemi • Sairakkala • Salpakangas • Tennilä • Tiirismaa • Uskila • Vanhatalo • Vesala • Vesikansa |
| Luonto | Hahmajärvi • Hammonjoki • Iso-Tiilijärvi • Keski-Tiilijärvi • Kiikunlähde • Kintterönsuon aarnimetsä • Kivijärvi • Kotajärvi • Kutajärvi • Kutajärven alue • Laasonpohja • Pirunpesä • Pähkinäkukkula • Riihikallio-Pilkanmäki • Sairakkalanjärvi • Tiirismaan luonnonsuojelualue • Työtjärvi • Vesijärvi • Vähä-Tiilijärvi |
| Nähtävyyksiä ja tapahtumia | Herralan kylämuseo • Hiljaisuuden huone • Hollo ja Martta • Hollolan Hirvi • Hollolan keskiaikainen kivikirkko • Hollolan keskiaikatapahtuma • Hollolan kotiseutumuseo • Hollolan kunnantupa • Hälvälän ampumarata • Kapatuosia • Laitialan kartano • Linnamäki • Messilän kartano • Pyhäniemen kartano |
| Liikenne | Herralan rautatieasema • Hollolan lentokenttä • valtatie 12 • kantatie 54 • seututie 296 • yhdystie 2955 • yhdystie 2956 • yhdystie 3173 • Launeen tie |
| Muuta | Camping Messilä • Hollolan kunnanvaltuusto • Hollolan lukio • Hollolan seurakunta • Hollolan Sanomat • Hollolan Seutu • Hollolan vaakuna |
Kallídromo  
ΚαλλίδρομοKallídromo-vuorta Thermopýleestä nähtynä.

|  |  |
| --- | --- |
| Sijainti | 
Fthiotis, Keski-KreikkaKreikka Kreikka |
| Korkeus merenpinnasta | 
1 419 m |

Kartta

|  |  |
| --- | --- |
| Koordinaatit | 
38° 43′ 43″ P, 22° 36′ 36″ IView and modify data on Wikidata  |

muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa WikidataaTietolaatikon dokumentaatioNäytä Wikidatasta tulevat arvot

**Kallídromo** (kreik. Καλλίδρομο) eli *Sarómata* (Σαρώματα) on vuori Keski-Kreikassa. Sen korkeus on 1 419 metriä.

Kallídromo sijaitsee kaakkoisen Fthiotiin alueyksikön alueella lähellä Thermopýlesin eli Thermopylain rannikkoaluetta. Sen pohjoispuolella on Maliakóslahti, länsipuolella Oíti-vuori ja eteläpuolella Kifisós-joen laakso. Vuoren korkeimman huipun nimi on Gkióza (Γκιόζα). Osa vuoren alueesta on luonnonsuojelualuetta.

Vuoresta on saanut nimensä Kallídromon kylä Kaména Voúrlan kunnassa.

Lähteet
-------

1. ↑  Kallidromo, Mountain, Fthiotida *Greek Travel Pages*. Viitattu 20.2.2017.
2. ↑  Oros Kallidromo *For Open Forests*.  Arkistoitu 23.3.2017. Viitattu 20.2.2017.
Kantílio  
ΚαντήλιοKantílio-vuori.

|  |  |
| --- | --- |
| Sijainti | 
Euboia, Keski-Kreikka,Kreikka Kreikka |
| Korkeus merenpinnasta | 
1 246 m |

Kartta

|  |  |
| --- | --- |
| Koordinaatit | 
38° 41′ 56″ P, 23° 26′ 06″ IView and modify data on Wikidata  |

muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa WikidataaTietolaatikon dokumentaatioNäytä Wikidatasta tulevat arvot

**Kantílio** (kreik. Καντήλιο) tai *Kantíli* (Καντήλι) (myös *Kandílio*/*Kandíli*) on vuori Euboian saarella Kreikassa. Sen korkeus on 1 246 metriä.

Näkymä Kantílio-vuorelta Pohjoiselle Euboianlahdelle ja Manner-Kreikkaan.
Kantílio sijaitsee Euboian luoteisosassa lähellä Pohjoisen Euboianlahden rannikkoa. Lähimmät kylät ovat Troúpi ja Prokópi. Vuori laskee länsiosastaan jyrkästi mereen ja erottaa näin Euboian pohjoisosan rannikon kokonaan saaren keskiosan rannikosta.

Lähteet
-------

1. ↑  Gibbons, Bob: *Greece*, s. 150. Travellers' nature guides. Oxford University Press, 2003. ISBN 0198504373. Teoksen verkkoversio.
2. ↑  Kramer-Hajos, Margaretha: *Mycenaean Greece and the Aegean World: Palace and Province in the Late Bronze Age*, s. 14. Cambridge University Press, 2016. ISBN 1107107547. Teoksen verkkoversio.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Kantílio** Wikimedia Commonsissa
**Giovanni Pablo Simeone Baldini** (s. 5. heinäkuuta 1995 Buenos Aires, Argentiina) on argentiinalainen jalkapalloilija, joka edustaa Italian Serie A:ssa pelaavaa SSC Napolia. Oikeajalkainen Simeone on pelipaikaltaan hyökkääjä.

Ura
---

### Seurajoukkueura

Simeone on River Platen kasvatti. Hän debytoi seuran edustusjoukkueen paidassa Argentiinan Primera Divisiónissa kaudella 2013–2014, jolloin hän pelasi 17 ottelua tehden kaksi maalia. Vuonna 2014 Simeone voitti seuran kanssa Primera Divisiónin Torneo Finalin sekä Copa Sudamericanan ja vuonna 2015 Recopa Sudamericanan ja Copa Libertadoresin.

Heinäkuussa 2015 Simeone siirtyi lainalle saman sarjan Club Atlético Banfieldiin. Vuonna 2016 hän siirtyi Italiaan, ensin Genoaan, jossa pelasi kauden aikana 35 Serie A:n ottelua ja teki 12 maalia. Vuonna 2017 hän siirtyi Fiorentinaan 17 miljoonalla eurolla. Hän pelasi seurassa kahden kauden aikana 74 Italian pääsarjaottelua ja teki 20 maalia. Kesällä 2019 hän siirtyi lainasopimuksella Cagliariin ja siirto vakinaistettiin seuraavana kesänä. Hän pelasi Cagliarissa runsaan kahden kauden aikana 71 ottelua ja teki 18 maalia. Kaudella 2021–2022 hän pelasi Veronassa lainalla 35 Serie A -ottelua ja teki 17 maalia. Hän siirtyi Veronaan 10,5 miljoonalla eurolla heinäkuussa 2022, mutta pelasi kauden 2022–2023 lainalla Napolissa, joka voitti Italian-mestaruuden. Kauden 25 liigaottelussa hän viimeisteli neljä maalia. Mestarien liigassa pelaamissaan seitsemässä ottelussa hän teki niin ikään neljä maalia. Hän siirtyi vakituisesti Napoliin 12 miljoonalla eurolla kesällä 2023.

### Maajoukkueura

Simeone kuului Argentiinan alle 20-vuotiaiden maajoukkueeseen vuoden 2015 Etelä-Amerikan -mestaruusturnauksessa, jossa Argentiina voitti mestaruuden ja Simeone turnauksen maalikuninkuuden yhdeksällä osumallaan. Aikuisten maajoukkuetasolla Simeone olisi voinut edustaa myös synnyinmaataan Espanjaa mutta pelasi ensimmäisen maaottelunsa Argentiinan A-maajoukkueessa syyskuussa 2018. Pelattuaan viidessä ystävyysottelussa vuonna 2018 hän pelasi seuraavan maaottelunsa kesäkuussa 2023.

Muuta
-----

Simeonen isä Diego Simeone oli myös ammattilaisjalkapalloilija. Nykyisin hän toimii espanjalaisen Atlético Madridin päävalmentajana. Giovanni Simeone syntyi Diegon pelatessa samassa madridilaisseurassa.

Saavutukset
-----------

**River Plate**

* Argentiinan Primera División: Torneo Final (2015)
* Copa Sudamericana: 2014
* Copa Libertadores: 2015
* Recopa Sudamericana: 2015

**Napoli**

* Serie A: 2023

**Argentiina**

* Alle 20-vuotiaiden Etelä-Amerikan-mestaruuskilpailut: kultaa (2015)

Lähteet
-------

1. 1 2
2. ↑  Giovanni Simeone Transfermarkt-sivustolla (englanniksi)

Napoli – Serie A
1 Meret |
3 Natan |
4 Demme |
5 Jesus |
6 Mário Rui |
7 Elmas |
9 Osimhen |
13 Rrahmani |
14 Contini |
16 Idasiak |
17 Olivera |
18 Simeone |
20 Zieliński |
21 Politano |
22 Di Lorenzo |
23 Zerbin |
24 Cajuste |
29 Lindstrøm |
55 Østigård |
59 Zanoli |
68 Lobotka |
70 Gaetano |
77 Kvaratskhelia |
81 Raspadori |
95 Gollini |
99 Zambo Anguissa |
Valmentaja Garcia
Sveitsin vinttikoirarata Hyvinkäällä
Vinttikoiraradan lähtökoppi Hyvinkäällä
**Vinttikoiraradat** ovat ovaalin muotoisia, noin 500 m pitkiä ja pintana niissä on hiekka tai nurmikko. Yhdessä kilpailulähdössä juoksee kerrallaan enintään 6 koiraa, jotka lähtevät samaan aikaan aukeavista lähtökopeista. Edellä kulkee moottorilla toimiva jänis eli viehe. Kilpailtavat matkat ovat noin 300 m (sprinttimatka), noin 500 m (keskimatka) ja noin 700 m (pitkämatka).

Vinttikoiraradat Suomessa
-------------------------

| Rata | Paikkakunta | Pinnoite | Liitto | Valmistunut |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Virpiniemen rata | Haukipudas | Hiekka | GRL & SVKL | 2000 |
| Tuomarinkartano | Helsinki | Nurmi | SVKL | 1983 |
| Sveitsin rata | Hyvinkää | Hiekka | GRL & SVKL | Kunnostettu 2007 |
| Mikkelin rata | Mikkeli | Ruoho | SVKL | 1968 |
| Oravikosken rata | Leppävirta | Hiekka | SVKL | Suljettu |
| Mourungin rata | Kempele | Nurmi | SVKL | 1975, nykyisin suljettu |
| Luotsinmäen rata | Pori | Hiekka | GRL | Suljettu 1997 |
| Kaupin rata | Tampere | Hiekka | GRL & SVKL | 1964 |
| Metsämäen rata | Turku | Hiekka | GRL | 1996 |
| Vätin rata | Turku | Hiekka | SVKL | 1970 luvun alussa |
|

Suomessa ratakilpailuja järjestää kaksi liittoa. Suomen vinttikoiraliiton (SVKL) kisoissa kilpailuoikeuden saavat kaikki koejuoksut suorittaneet vinttikoirat. Greyhound Racing Liiton kilpailuissa kilpailuoikeudet saavat greyhoundit ja whippetit.

Katso myös
----------

* Vinttikoirakilpailut

Aiheesta muualla
----------------

* Greyhound Racing liitto
* Suomen vinttikoiraliitto
* Yhdysvaltojen vinttikoiraradat ja niiden pituudet (Arkistoitu – Internet Archive)
* Kennel Maxwin - Vinttikoiraradat suomessa

Lähteet
-------

* GRL rataesittelyt[vanhentunut linkki]
**Vihtori Wiljam Sarjala** (vuoteen 1935 **Sulo**; 18. joulukuuta 1901 Laitila – 6. toukokuuta 1977 Espoo) oli suomalainen agrologi ja Maalaisliiton (myöh. Suomen Keskustapuolue) kansanedustaja ja ministeri.

Sarjala sai kunnallisneuvoksen arvonimen 1962. Hänen poikansa oli professori ja opetushallituksen pääjohtaja Jukka Sarjala.

Varhaiset vuodet
----------------

Sarjalan vanhemmat olivat maanviljelijä Herman Sulo ja Liisa Särkijärvi. Hän kävi kansakoulun ja suoritti maamieskoulun 1924 ja maamiesopiston 1927 valmistuen agrologiksi. Sarjala oli maataloustyönjohtajana Lohjalla 1925, maatalousneuvojana Kangasniemellä vuosina 1928–1941, alueneuvojana Kangasniemellä 1941–1948 ja Kangasniemen asutuskassan rahastonhoitajana 1934–1952. Sotavuosina Sarjala toimi työvoimapäällikkönä 1941–1944 ja Mikkelin työvoimapiirin tarkastajana 1944.

Poliittinen ura
---------------

Sarjala oli Maalaisliiton (vuodesta 1965 Keskustapuolue) kansanedustajana 1948–1969 edustaen Mikkelin läänin vaalipiiriä. Sarjala toimi eduskunnan I varapuhemiehenä 1966 ja verolakivaliokunnan puheenjohtajana 1968. Hän oli II valtiovarainministeri ja sen jälkeen kulkulaitosten ja yleisten töiden ministeri Sukselaisen I hallituksessa 1957. Sukselaisen II hallituksessa 1959–1961 ja Miettusen I hallituksessa 1961–1962 Sarjala toimi valtiovarainministerinä.

Presidentin valitsijamiehenä Sarjala oli vuosien 1950, 1956, 1962 ja 1968 presidentinvaaleissa. Hän oli mukana kunnallispolitiikassa Kangasniemen kunnanvaltuuston puheenjohtajana. Hän oli myös jäsenenä muun muassa hinta- ja palkkaneuvostossa, Maalaisliiton keskushallituksessa ja Kunnallisliiton hallituksessa.

Lähteet
-------

1. ↑  Kulha, Keijo K.: "Sarjala, Wiljam (1901–1977)", *Suomen kansallisbiografia, osa 8*, s. 675–676. Helsinki: Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2006. ISBN 951-746-449-5. / Teoksen verkkoversio.
2. 1 2 3 4  .aspx Wiljam Sarjala *Suomen kansanedustajat*. Eduskunta.
3. ↑  Muistot: Jukka Sarjala *hs.fi*.  17.6.2006. Helsingin Sanomat. Viitattu 3.11.2018.
4. ↑   Wiljam Sarjala *Suomen ministerit*. Valtioneuvosto.

Aiheesta muualla
----------------

* .aspx Wiljam Sarjala *Suomen kansanedustajat*. Eduskunta.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä:**Kusti Eskola** | **Suomen kulkulaitosten ja yleisten töiden ministeri**1957 | Seuraaja:**Aku Sumu** |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä:**Päiviö Hetemäki** | **Suomen valtiovarainministeri**1959−1962 | Seuraaja:**Osmo P. Karttunen** |

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Suomi (KANTO)

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Kansallisbiografia
* Eduskunta
* Valtioneuvosto
* Uppslagsverket Finland
* Biografiasampo

 |

 |
*Hakusana "Helleaalto" ohjaa tänne. DC-universumin superroistosta kerrotaan artikkelissa Helleaalto (sarjakuvahahmo).*
Euroopan lämpöaallossa 2003 kuoli 35 000 ihmistä.
**Lämpöaalto** eli **helleaalto** on pitkittynyt epätavallisen lämpimien sääolosuhteiden ajanjakso, johon saattaa liittyä myös lisääntynyt ilmankosteus.

Lämpöaallolle ei ole yleismaailmallista määritelmää, vaan käsitettä käytetään suhteessa aluekohtaisiin keskivertosääolosuhteisiin. Maailman ilmatieteen järjestön virallisen määritelmän mukaan lämpöaallosta on kyse, kun päivittäinen maksimilämpötila ylittää lämpimänä vuodenaikana huomattavasti keskimääräisen maksimilämpötilan vähintään kahtena päivänä peräkkäin.

Vakavat lämpöaallot ovat aiheuttaneet sadon menetyksiä, ennenaikaisia hypertermiasta johtuvia kuolemia sekä ilman jäähdytyksestä johtuvia sähkökatkoksia.

Lämpöaallot ja ilmaston lämpeneminen
------------------------------------

Ilmastopaneeli IPCC:n yhteenvedossa todetaan, että lämpöaallot erittäin todennäköisesti lisääntyvät, voimistuvat ja pitenevät maailmanlaajuisesti ilmaston lämpenemisen seurauksena. Yhä useampi kaupunki altistuu lämpöaalloille, mikä uhkaa erityisesti vanhusten terveyttä. Lämpöaaltojen aiheuttaman kuormituksen vuoksi sadot harvenevat*selvennä*, juomaveden tarve kasvaa ja laatu heikkenee, terveysriskit kasvavat. Vaikutukset kohdistuvat erityisesti lämpimillä alueilla asuviin, puutteellisesti asuviin vanhuksiin, lapsiin ja köyhiin.*lähde tarkemmin?*

Katso myös
----------

* Helle
* Kuivuus

Lähteet
-------

1. ↑  European heatwave cause 35 000 deaths, New Scientist, 10. marraskuuta 2003
2. ↑  Heatwave, Metoffice
3. ↑  Climate Change 2007: Impacts, Adaptation and Vulnerability. IPCC.

Ilmastonmuutos ja ilmaston lämpeneminen

|  |  |
| --- | --- |
| Syyt | 
* Kasvihuoneilmiö
* Kasvihuonekaasu
* Hiilidioksidi
* Metaani
* Auringon aktiivisuus
* Ilmaston viileneminen
* Milankovićin jaksot
* Vulkanismi
* Laattatektoniikka
* Termohaliinikierto

 |
| Vaikutukset | 
* Ilmastopakolaisuus
* Merien happamoituminen
* Merenpinnan nousu
* Tulvat
* Sadannan muutokset
* Kuivuuskaudet
* Lämpöaallot
* Äärimmäiset sääilmiöt
* Trooppiset hirmumyrskyt

 |
| Tiede | 
* Hallitustenvälinen ilmastopaneeli IPCC
* Ilmastoherkkyys
* Ilmastomalli
* Palautekytkennät
* Kaupunkisaarekeilmiö
* Keskiajan lämmin kausi
* Pieni jääkausi
* Hiilinielu
* Otsonikato
* Historialliset vaikutukset

 |
| Keskustelu ja politiikka | 
* Hillitseminen
* Hinku-verkosto
* Sopeutuminen
* Kioton sopimus
* Kööpenhaminan ilmastokokous
* UNFCCC
* Päästökauppa
* Sternin raportti
* Uusiutuva energia
* Energiansäästö
* Oregonin vetoomus
* Energiapolitiikka
* Euroopan unionin energiapolitiikka
* Suomen energiapolitiikka
* Kiinan energiapolitiikka

 |
**Mauno Nikolai Jussila** (15. elokuuta 1908 Vahto – 3. marraskuuta 1988 Turku) oli suomalainen agrologi ja maanviljelijä sekä Maalaisliiton–Keskustapuolueen kansanedustaja ja ministeri.

Jussilan vanhemmat olivat maanviljelijä Albert Nikolai Jussila ja Lovisa Aleksandra Koivisto. Hän kävi kansakoulun ja suoritti maamieskoulun 1930 ja pienviljelysneuvojaopiston 1933. Jussila oli Liedon maamiesseuran maatalousneuvojana 1934–1935, Pienviljelijäin keskusliiton pienviljelysneuvojana ja piirikonsulenttina Turun piirissä 1935–1950 sekä Oy Turunmaan toimitusjohtajana 1950–1951. Hän toimi maanviljelijänä Maariassa vuodesta 1940 lähtien.

Jussila oli maalaisliiton kansanedustajana 1951–1965 ja keskustapuolueen kansanedustajana 1965–1970 edustaen Turun läänin eteläistä vaalipiiriä. Jussila toimi II valtiovarainministerinä Fagerholmin II hallituksessa 1956–1957 ja Fagerholmin III hallituksessa 1958–1959. Miettusen I hallituksessa 1961–1962 hän oli II sosiaaliministerinä ja Karjalaisen I hallituksessa 1963 Jussila oli ensin II valtiovarainministerinä ja joulukuussa 1963 kuuden päivän ajan valtiovarainministerinä. Viimeksi Jussila oli maatalousministerinä Virolaisen hallituksessa 1964–1966.

Jussila toimi presidentin valitsijamiehenä vuosien 1950, 1956, 1962 ja 1968 presidentinvaaleissa. Kunnallispolitiikassa hän oli mukana Maarian kunnanvaltuuston ja Turun kaupunginvaltuuston jäsenenä. Jussila oli myös Maalaisliiton puoluevaltuuskunnan ja keskushallituksen jäsen ja jäsenenä muun muassa Saaristoasiain neuvottelukunnassa ja MTK:n valtuuskunnassa.

Jussila sai kunnallisneuvoksen arvonimen 1971.

Lähteet
-------

* Uola, Mikko: / Jussila, Mauno (1908–1988). *Kansallisbiografia-verkkojulkaisu (maksullinen)*.  13.10.2004. Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura.
* Mauno Jussila *Suomen kansanedustajat*. Eduskunta.
* Mauno Jussila *Suomen ministerit*. Valtioneuvosto.

 

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä:**Osmo P. Karttunen** | **Suomen valtiovarainministeri**1963 | Seuraaja:**Esko Rekola** |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä:**Samuli Suomela** | **Suomen maatalousministeri**1964−1966 | Seuraaja:**Nestor Kaasalainen** |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt Muokkaa Wikidatassa | 
* Kansallisbiografia
* Eduskunta
* Valtioneuvosto
* Biografiasampo

 |

 |
Antony Tudor
**Antony Tudor** (4. huhtikuuta 1909 Lontoo – 19. huhtikuuta 1987) oli brittiläinen balettitanssija ja koreografi. Vuosina 1930–1938 hän tanssi muun muassa Ballet Rambertin ja Sandlers Wells Ballet’n solistina. Tämän jälkeen hän muutti Yhdysvaltoihin, missä esiintyi Ballet Theatressa ja toimi vuodesta 1947 johtajana Metropolitan-balettikoulussa. 1960-luvun alkupuolella hän oli Tukholman oopperan balettimestari.

Lähteet
-------

1. ↑  *Otavan iso tietosanakirja, osa 9*, s. 45. Helsinki: Otava, 1965.
2. ↑  *Facta, osa 9*, s. 919. 8. p.. Porvoo Helsinki: WSOY: Tietosanakirja, 1977. ISBN 951-0-01489-3.


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF
	+ 2

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Norja
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Israel
* Yhdysvallat
* Alankomaat

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Deutsche Biographie

 |
|  |
| Muut | 
* SNAC
* IdRef

 |

 |
Tiedosto:3 https://www.laitilansanomat.fi/wp-content/uploads/2020/07/5454040-scaled.jpgJääkäripataljoona 27:n 3. komppania.
**Frans Wiktor Heinonen** (5. marraskuuta 1894 Pöytyä – 15. syyskuuta 1916 Latvia) oli suomalainen jääkäri. Hänen vanhempansa olivat työmies Gustaf Adolf Heinonen ja Vendla Fredriika Färm.

Opinnot
-------

Heinonen kävi viisi luokkaa Turun suomalaista klassillista lyseota.

Jääkärikausi
------------

Heinonen liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan jääkäripataljoona 27:n 3. komppaniaan 13. tammikuuta 1916 ja otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella ja Riianlahdella, missä hän kaatui vartiopalvelusta suorittaessaan saadessaan kranaatin sirpaleesta otsaansa. Hänet haudattiin suomalaiseen sankarihautaan Riianlahden rannalle, Hänet on haudattu samaan hautaan Dumbeen Latsche-joen suulle saksalaisten aseveljien kanssa. Samassa haudassa lepää myös neljä muuta partiokahakoissa vuonna 1916 kaatunutta suomalaista jääkäriä: Einar Otto Evert Myntti, Emil Aleksander Kantola, Viktor Kamis ja Konrad Johan Olof Pehrsson. Kuollessaan hän oli naimaton ja kirjoilla Turussa.

Lähteet
-------

* Sotatieteen Laitoksen Julkaisuja XIV, Suomen jääkärien elämäkerrasto 1975, Vaasa 1975 ISBN 951-99046-8-9.
* Puolustusministeriön Sotahistoriallisen toimiston julkaisuja IV, Suomen jääkärien elämäkerrasto, WSOY Porvoo 1938.
* E. Jernström, Jääkärit maailmansodassa Sotateos oy Helsinki 1933
* *Suomen sotasurmat 1914–1922* © 2001– Valtioneuvoston kanslia, Suomi Finland
* Toim. Lars Westerlund, Suomalaiset ensimmäisessä maailmansodassa, Valtioneuvoston kanslian julkaisu 6/2004 ISBN 952-5354-48-2

### Viitteet

1. 1 2 3  Suomen jääkärien elämäkerrasto 1938
2. 1 2 3  Suomen jääkärien elämäkerrasto 1975
3. ↑  Suomen sotasurmat 1914–1922


    Ylennykset ja kunniamerkit    



|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **Ylennykset** |  | **Kunniamerkit** |
| * Jääkäri 1916
 | Jääkärimerkki | * Jääkärimerkki
 |
*Tämä artikkeli käsittelee vuonna 1946 lakkautettua kuntaa. Suomen nykyisestä kunnasta kertoo Akaa.*

**Akaa** (ruots. *Ackas*) oli nykyisen Akaan kaupungin alueella ennen Toijalan kauppalan perustamista vuonna 1946 sijainnut kunta ja sitä edeltänyt kirkkopitäjä. 

Kartta Akaan ja Valkeakosken kuntaliitoksista. Entisen Akaan kunnan rajat vuosina 1895, 1895-1932 ja 1932-1946 korostettuna punaisella.
Kirkkopitäjänä Akaa itsenäistyi Sääksmäestä vuonna 1483. Urjala oli Akaan kappeliseurakuntana jo keskiajalla ja erosi omaksi kirkkoherrakunnakseen vuonna 1589. Kylmäkoski oli Akaan rukoushuonekuntana vuodesta 1666, tuli kappeliksi vuonna 1892 ja itsenäistyi vuonna 1897. Akaan kunta perustettiin pitäjänkokouksessa vuonna 1870 sen jälkeen, kun oli annettu asetus kunnallishallinnosta maaseudulla. Vuonna 1932 Akaan pohjoisosa erotettiin uudeksi Viialan kunnaksi, johon liitettiin myös osia Lempäälästä ja Vesilahdesta.

Akaan kunta lakkautettiin vuonna 1946, jolloin sen kirkonkylästä lähialueineen muodostettiin itsenäinen Toijalan kauppala. Muu osa kunnasta liitettiin Kylmäkoskeen, Viialaan ja Sääksmäkeen.

Vuoden 2007 alussa Toijala ja Viiala yhdistyivät, ja tämän kuntaliitoksen jälkeen uuden kaupungin nimenä on jälleen Akaa. Myös Kylmäkosken kunta liittyi uudelleen perustettuun Akaaseen vuoden 2011 alusta. Akaan kirkko ja seurakunta ovat kantaneet koko ajan Akaan nimeä.

Väkiluvun kehitys:

* 1751: 1 726 as.
* 1805: 2 702 as.
* 1860: 1 675 as.
* 1900: 3 616 as.
* 1930: 4 534 as.

Lähteet
-------

* Nenonen, Kaisu-Maija & Teerijoki, Ilkka: *Historian suursanakirja*. Helsinki: WSOY, 1998. ISBN 951-0-22044-2.

### Viitteet

1. ↑  Hirsjärvi, J. V.: Muinaisjäännöksiä Tammelan kihlakunnassa.  *Lounais-Hämeen kotiseutu- ja museoyhdistyksen vuosikirja*, 1949, nro XVIII, s. 68. Forssa:  Lounais-Hämeen kotiseutu- ja museoyhdistys.


|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Pirkanmaan maakunnan kunnat |
| --- |
|  |
| Nykyiset kunnat | 
* Akaa
* Hämeenkyrö
* Ikaalinen
* Juupajoki
* Kangasala
* Kihniö
* Kuhmoinen
* Lempäälä
* Mänttä-Vilppula
* Nokia
* Orivesi
* Parkano
* Pirkkala
* Punkalaidun
* Pälkäne
* Ruovesi
* Sastamala
* Tampere
* Urjala
* Valkeakoski
* Vesilahti
* Virrat
* Ylöjärvi

 |
|  |
| Entiset kunnat | 
* Aitolahti
* Akaa
* Eräjärvi
* Ikaalisten epäitsenäinen kauppala
* Ikaalisten maalaiskunta
* Karkku
* Keikyä
* Kiikka
* Kiikoinen
* Kuhmalahti
* Kuru
* Kylmäkoski
* Luopioinen
* Längelmäki (osa)
* Messukylä
* Mouhijärvi
* Mänttä
* Pohjaslahti
* Sahalahti
* Suodenniemi
* Suoniemi
* Sääksmäki
* Teisko
* Toijala
* Tottijärvi
* Tyrväntö (osa)
* Tyrvää
* Vammala
* Viiala
* Viljakkala
* Vilppula
* Äetsä

 |

 |
Prilidiano Pueyrredón:*Omakuva*
**Prilidiano Pueyrredón** (24. tammikuuta 1823 – 3. lokakuuta 1870) oli argentiinalainen taidemaalari. Hän maalasi muotokuvia ja arkielämää. Häntä pidetään kotimaansa merkitävimpänä 1800- luvun taidemaalarina. 

Varakkaan ja vaikutusvaltaisen perheen poika Pueyrredón lähetettiin Eurooppaan opiskelemaan. Hän valmistui Ranskassa insinööriksi, mutta hän innostui kuvataiteista ja ryhtyi maalaamaan. 

Insinöörin uransa ohella Pueyrredón toimi arkkitehtina. Hän suunnitteli myös Buenos Airesin ulkopuolella sijaitsevan huvilan, jota käytetään nykyään Argentiina presidentin virka-asuntona. Lisäksi hän suunnitteli julkisia rakennuksia ja korjausrakentamista. 

Nykyään Pueyrredónin insinöörin ja arkkitehdin urat on unohdettu ja häntä pidetään ennen kaikkea klassisena muotokuvamaalarina, jonka malleina oli oman aikansa yläluokkaa. Hänen maisemamaalauksiaan pidetään nykyään ennen kaikkea historiallisina dokumentteina. 

Taiteilijana Pueyrredón oli tuottelias. Vuosien 1850 - 1860 väliltä häneltä on säilynyt 233 teosta. Vuoden 1860 jälkeen hänen terveytensä alkoi merkittävästi heiketä ja samalla tuotteliaisuus luonnollisesti väheni. Vuoden 1870 jälkeen hänen työnsä alkli unohtua, kunnes hänet löydettiin 1930- luvulla ja häntä alettiin pitää Argentiinan maalaustaiteen edelläkävijänä. Buenos Airesiin on perustettu hänen elämäntyölleen omistettu museo.

Valikoituja teoksia
-------------------

* Manuela Rosas de Terreron muotokuva.Manuela Rosas de Terreron muotokuva.
* Doña Josefa Sáenz Valienten muotokuvaDoña Josefa Sáenz Valienten muotokuva
* Tauko maaseudulla.Tauko maaseudulla.

Viitteet
--------

1. 1 2 3 4
2. 1 2

Aiheesta muualla
----------------

* 

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Saksa
* Israel
* Yhdysvallat

 |
|  |
| Taiteenala | 
* Museum of Modern Art
* Musée d'Orsay
* ULAN

 |
|  |
| Muut | 
* Europeana
* IdRef

 |

 |
Barry Trotz vuonna 2009.
**Barry Trotz** (s. 15. heinäkuuta 1962 Winnipeg, Manitoba) on kanadalainen jääkiekkovalmentaja. Hän on NHL-joukkue Nahville Predatorsin General Manager. Trotz on valittu kahdesti NHL-liigan parhaaksi valmentajaksi.

Trotz toimi vuosina 1997–2014 NHL-joukkue Nashville Predatorsin päävalmentajana, ja oli syksyllä 2013 Pohjois-Amerikan ammattilaissarjojen toiseksi pisimpään tehtävässään toiminut päävalmentaja; ainoastaan NBA-koripalloliigan San Antonio Spursin päävalmentaja Gregg Popovich on toiminut tehtävässään pidempään yhtäjaksoisesti.

Trotz valmensi Washington Capitalsia vuosina 2014–2018 ja voitti Stanley Cupin 2018. Kesästä 2018 lähtien Trotz valmensi New York Islandersia. Hänet erotettiin yhden epäonnistuneen kauden jälkeen toukokuussa 2022.

Lähteet
-------

1. ↑  Barry Trotz EliteProspects-sivustolla (englanniksi) Viitattu 7.10.2013
2. ↑  Riku Isokoski: Yllätyspotkut! Islanders erotti hyvää työtä tehneen päävalmentajansa *Iltalehti.fi*.  9.5.2022. Viitattu 9.5.2022.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Barry Trotz** Wikimedia Commonsissa

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä:**Bob Hartley** | **Jack Adams Awardin voittaja**2016 | Seuraaja:**John Tortorella** |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä:**Gerard Gallant** | **Jack Adams Awardin voittaja**2019 | Seuraaja:**–** |
*Hakusana "kondensaatio" ohjaa tänne. Se voi tarkoittaa myös kondensaatioreaktiota.*
Aineen olomuodot
**Tiivistyminen** eli **kondensaatio** on aineen olomuodon muutosprosessi, jossa kaasumainen aine muuttuu nesteeksi. Kaasumainen aine on joko kaasua tai höyryä. Höyryn ero kaasuun on se, että höyry voidaan tilavuutta muuttamalla muuttaa nesteeksi. Kaasussa liike-energia on niin suurta, ettei kaasu voi muuttua nesteeksi, ellei lämpötila laske.

Tiivistymiseen liittyviä luonnonilmiöitä ovat muun muassa sade ja kaste. Tiivistymistä ja muita olomuodon muutoksia hyödynnetään monissa teknisissä laitteissa kuten jääkaapeissa ja ilmastointilaitteissa.

Aineen tiivistyessä aine luovuttaa lämpöenergiaa, tiivistymisessä vapautuva energia on kullekin aineelle ominainen ja se on sama kuin höyrystymislämpö. Tiivistymisessä aineen lämpötila ei muutu, vaan pysyy koko prosessin ajan vakiona.

Aineen tiivistymislämpötila riippuu paineesta. Paineen ollessa korkea, aineen höyrystymislämpötila on korkea eli samalla aineen tiivistymislämpötila nousee.

Kastepiste
----------

Vesihöyry tiivistynyt hämähäkin verkkoon
Ilman jäähtyessä riittävästi vesihöyry muuttuu kylläiseksi ja tiivistyy sumuksi tai kasteeksi esimerkiksi autojen tuulilasiin. Tällöin ilman suhteellinen kosteus on 100% ja kastepistettä vastaava kylläisen vesihöyryn paine on yhtä suuri kuin ilmassa olevan vesihöyryn osapaine. Kastepisteen ollessa veden jäätymispistettä alempi vesihöyry härmistyy jääksi. Kastepisteessä vettä ei haihdu avoimesta astiasta ilmaan ja esimerkiksi pyykki ei kuivu.

Lähteet
-------

1. ↑  Olomuodot ja olomuotojen muutokset, Kemia, Internetix

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Tiivistyminen** Wikimedia Commonsissa

Aineen olomuodot
kiinteä • neste • kaasu • plasma

jähmettyminen ↔ sulaminen • höyrystyminen ↔ tiivistyminen • härmistyminen ↔ sublimoituminen

(Bosen–Einsteinin kondensaatti • fermioninen kondensaatti • supralasi • supraneste)
**Eino August Räsänen** (15. marraskuuta 1921 Kuopion maalaiskunta – 8. syyskuuta 1997 Kuopio) oli suomalainen apulaisjohtaja ja sosiaalineuvos, joka toimi Keskustan kansanedustajana Kuopion läänin vaalipiiristä vuosina 1962–1970.

Räsänen suoritti kansakoulun vuonna 1941. Hän työskenteli maanviljelijänä, Maalaisliiton Kuopion piirin toiminnanjohtajana sekä Rautaruukin palveluksessa sosiaalipäällikkönä sekä apulaisjohtajana. Kunnallispolitiikassa Räsänen oli mukana toimien sekä kunnanvaltuuston että kunnanhallituksen jäsenenä Kuopion maalaiskunnassa sekä valtuuston jäsenenä Kuopiossa. Presidentin valitsijamiehenä hän toimi vuosien 1962 ja 1968 vaaleissa.

Räsäsen vanhemmat olivat maanviljelijä August Räsänen ja Anna Roponen. Räsänen oli naimisissa Hilkka Annikki Jauhiaisen kansa vuodesta 1949 lähtien. Hän sai sosiaalineuvoksen arvonimen vuonna 1980, minkä lisäksi hänelle myönnettiin herastuomarin arvo lautamiehenä toimimisesta.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  .aspx Eino Räsänen (poliitikko) *Suomen kansanedustajat*. Eduskunta.


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt Muokkaa Wikidatassa | 
* Eduskunta

 |

 |
**Karl August Malmberg** (22. tammikuuta 1819 Kuopio – 6. tammikuuta 1901 Kuopio) oli suomalainen kollegiasessori, kunnallismies ja herännäisjohtaja.

Malmbergin vanhemmat olivat kruununvouti Jakob Johan Malmberg (1786–1845) ja Gustava Fredrika Holmberg (1789–1871). Hän oli kollegiasessori ja toimi Kuopion läänin lääninrahastonhoitajana. Malmberg oli myös Kuopion kaupungin raatimiehenä.

Malmberg oli naimisissa 1850–1880 Christina Ottiliana von Fieandtin (1822–1880) kanssa jonka isä oli Haapaniemen topografikunnan päällikkö Otto Karl von Fieandt (1758–1825). Heidän lapsiaan olivat lehtori, suomalaisuusmies August Johannes Mela (1846–1904), kirkkoherra Karl Eliel Mela (1857–1924) ja lyseon lehtori Emil Othniel Malmberg (1863–1952).

Kirjallisuutta
--------------

* Pekka Lappalainen : *Karl August Malmberg – "Kuopion kuulu Malaperi" – kunnallismies ja herännäisjohtaja*. Kuopio 1957

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Kyösti Sormusen Geneanet-sivusto : Carl August Malmberg (Arkistoitu – Internet Archive)
2. ↑  MALMBERG (→ MELA) Karl Eliel. *Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899*. Helsingin yliopiston verkkojulkaisu.
3. ↑  MALMBERG Emil Othniel. *Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899*. Helsingin yliopiston verkkojulkaisu.