Metlan logo
**Metsäntutkimuslaitos** eli Metla oli maa- ja metsätalousministeriön alainen valtion tutkimuslaitos, joka kehitti ratkaisuja metsien hoitoa, käyttöä, tuotteita, palveluja ja aineettomia arvoja koskeviin kysymyksiin. Metla perustettiin vuonna 1917.   Metla sulautui 1. tammikuuta 2015 osaksi Luonnonvarakeskusta (Luke), joka muodostettiin yhdistämällä Metlan lisäksi Maa- ja elintarviketalouden tutkimuskeskus MTT, Riista- ja kalatalouden tutkimuslaitos RKTL sekä Maa- ja metsätalousministeriön tietopalvelukeskus Tiken tilastotuotanto.

Toiminta
--------

Laki metsäntutkimuslaitoksesta määräsi Metlan tehtäväksi metsien taloudellisesti, ekologisesti ja sosiaalisesti kestävän hoidon ja käytön edistämisen tutkimuksen keinoin. 

Metla teki pääosin  soveltavaa tutkimusta. Tutkimuskohteet liittyivät muun muassa puun tuottamiseen ja metsien muuhun käyttöön, metsäenergiaan, metsien vaikutukseen taa, vastasi valtakunnan metsien inventoinnista (VMI) ja valvoi puutavaran mittausta.  Metla vastaa käytännön metsänjalostustoiminnasta sekä kansallisesta kasvigeenivaraohjelmasta metsäpuiden osalta. 

Metlalla oli myös oma kirjasto ja laboratoriotoimintaa.

Laki metsäntutkimuslaitoksesta 3.12.1999/1114 kumottiin ja 1.1.2015 alkaen tuli voimaan Laki Luonnonvarakeskuksesta 27.6.2014/561.

Toimipaikat
-----------

Metla-talo Joensuussa
Joensuun Metla-talo Yliopistokadun toiselta puolelta kuvattuna.
**Metsäntutkimuslaitoksen** (Metla) alueyksikköverkosto kattoi koko maan. Metlalla oli toimipaikkoja kymmenellä paikkakunnalla (Joensuu, Kannus, Kolari, Haapastensyrjä Lopen Läyliäisissä, Parkano, Punkaharju, Rovaniemi, Suonenjoki ja Vantaa). Niiden lisäksi sillä oli useissa kunnissa pienempiä toimipaikkoja. Vantaalle oli sijoittunut Metlan konserninjohto, Etelä-Suomen alueyksikkö, keskuslaboratorio sekä jalostus- ja kirjastorakennukset. Muhoksen toimipaikka lakkautettiin jo 2010-luvulla ja sinne sijoittuneet toiminnot siirrettiin Ouluun.

Laboratoriorakennus Vantaan Jokiniemessä valmistui vuonna 1938. Se kunnostettiin 2010-luvulla asuintaloksi.
### Joensuun Metla-talo

Metla-talo oli vuonna 2004 valmistuessaan ensimmäinen suuri puusta valmistettu, kolmikerroksinen puurunkoinen toimistotalo Suomessa. Talosta on tullut kansallinen ja kansainvälinen puurakentamisen referenssikohde, ja se on saanut myös useita palkintoja.

 Tutkimusmetsää Muhoksella.

Tutkimusmetsät
--------------

Vuoden 2008 valtion talousarvion nojalla vajaa 80 000 hehtaaria Metsäntutkimuslaitoksen hallinnassa olevia tutkimusmetsä- ja suojelualueita siirtyi Metsähallitukselle. Metla jatkaa tutkimustoimintaa useilla alueilla Metsähallituksen kanssa tehdyn sopimuksen nojalla.

Metsäntutkimuslaitoksen hallinnoimia suojelualueita oli noin 8 000 hehtaaria. Niihin kuuluivat muun muassa Kolin kansallispuisto, luonnonpuistoja sekä lehtojen-, soiden- ja vanhojen metsien suojelualueita. Lisäksi Metla suojeli alueita omalla päätöksellään. Metsähallitukselle siirtyneitä suojelualueita olivat muun muassa:

* Mallan luonnonpuisto, Enontekiö (1431/2004)
* Vesijaon luonnonpuisto, Padasjoki (634/1956)
* Hytermän luonnonsuojelualue, Kerimäki (1932)
* Punkaharjun luonnonsuojelualue, Punkaharju (137/1991)
* Saanan luonnonsuojelualue, Enontekiö (496/1988)

Henkilöstö
----------

Metlassa oli noin 800 työntekijää. Metlassa toimi yhteensä 20 professoria metsätieteiden eri alueilla.

### Johtajat

Laitosta johti "johtaja" vuosina 1918–1962 ja 1962 alkaen "ylijohtaja". Ylijohtajalle myönnettiin professorin arvo 1962.

Olli Heikinheimo 1918–1952
Oskari Lukkala 1953–1955
Risto Sarvas 1956–1962
Erkki Kalela 1962–1964
Viljo Holopainen 1964–1979
Olavi Huikari 1980–1984
Aarne Nyyssönen 1984–1988
Eljas Pohtila 1988–2003
Kari Mielikäinen 2003–30.4.2004(va)
Hannu Raitio 1.5.2004–2014 (Luonnonvarakeskuksen perustamishanke -2015)

Julkaisusarjat
--------------

Metla julkaisi yhdessä Suomen Metsätieteellisen Seuran kanssa kahta tieteellistä referoitua sarjajulkaisua sekä väitöskirjasarjaa, jonka julkaisemisessa olivat mukana myös yliopistot:

* Silva Fennica ISSN 0037-5330  (Arkistoitu – Internet Archive) (1994– )
* Metsätieteen Aikakauskirja ISSN 1455-2515  (Arkistoitu – Internet Archive) (1994– )
* Dissertationes Forestales ISSN 1795-7389  (Arkistoitu – Internet Archive) (2005– )

### Metlan omat julkaisusarjat

* Metlan uutiskirjeet ISSN 1798-4130  (Arkistoitu – Internet Archive) (2008– )
* Metlan työraportteja ISSN 1795-150X  (Arkistoitu – Internet Archive) (2004– )
* Metsätilastollinen vuosikirja ISSN 0359-968X  (Arkistoitu – Internet Archive) (1996– )
* Taimiuutiset ISSN 1455-7738  (Arkistoitu – Internet Archive) (1998– )
* Metsäsektorin suhdannekatsaus ISSN 1796-0053  (Arkistoitu – Internet Archive) (1996– )

### Päättyneitä julkaisusarjoja

* Metsäntutkimus (asiakaslehti) ISSN 1455-0393 (1997–2010)  (Arkistoitu – Internet Archive)
* Metsäntutkimuslaitoksen tiedonantoja ISSN 0358-4283 (1981–2005)  (Arkistoitu – Internet Archive)
* Pihkaposti ISSN 0783-5302 (Metsäntutkimuslaitoksen henkilökunnan tiedotuslehti, 1973–1994)
* Metsätieteellisen koelaitoksen julkaisuja (*Communicationes Instituti Forestalis Fenniae*, 1919–1932)
	+ seuraaja: Metsätieteellisen tutkimuslaitoksen julkaisuja (1929–1952)
	+ seuraaja: Metsäntutkimuslaitoksen julkaisuja ISSN 0026-1610  (Arkistoitu – Internet Archive) (1952–1988)
* Folia Forestalia ISSN 0015-5543 (1963-1993) - Metsätieteen aikakauskirjan edeltäjä.  (Arkistoitu – Internet Archive)

Suomen metsävarojen kartoitus
-----------------------------

Valtakunnan metsien inventoinnissa inventoinnissa (VMI) kartoitetaan ja seurataan Suomen metsävaroja. Se on yksi Metlalle valtion laitoksena osoitetuista viranomaistehtävistä. Ensimmäinen inventointi tehtiin jo 1921–24 ja yhdestoista tehdään vuosina 2009–13. VMI:en perusteella on koottu tietokantoja, jotka kertovat puuston määrästä, kasvusta ja hakkuumahdollisuuksista. Metsät inventoidaan monia lähteitä käyttäen: mittausryhmien koealoilta keräämien tietojen lisäksi hyödynnetään muun muassa satelliittikuvia ja numeerisia peruskarttoja. 

Vuonna 2010 Suomen metsien puuston kokonaistilavuus oli 2,3 miljardia m² ja vuotuinen kasvu 103,7 miljoonaa m². Kokonaistilavuus kasvaa edelleen, sillä metsät kasvoivat huomattavasti enemmän kuin puustoa poistui luontaisten syiden tai hakkuiden takia. Metsät ovat iältään nuoria. 

Suomen ympäristökeskuksen mukaan inventointi tuottaa luotettavaa tietoa yleisistä luontotyypeistä, mutta harvinaisten luontotyyppien ja lahopuun määrän arvioiden osalta inventoinnissa on suuret keskivirheet. Eri aikoina tehtyjen inventointien vertailu on lisäksi epävarmaa, sillä on epäselvää, missä määrin inventointien välillä tapahtuneet muutokset ovat todellisia ja missä määrin seurausta muuttuneista luokitteluista. Luonnonperintösäätiön hallituksen puheenjohtaja Pentti Linkola on todennut Metlan vääristelevän inventointitilastoja niin, että ne osoittavat puuvarojen määrän selvästi todellista suuremmaksi. Vääristelyn tarkoitus olisi Linkolan mukaan parantaa metsäteollisuuden asemaa hintaneuvotteluissa.

Säädökset ja valtion tulosohjaus
--------------------------------

Keskeisiä Metlan toimintaan liittyviä säädöksiä ovat

### Laki

* 1114/1999 Laki metsäntutkimuslaitoksesta. Voimaan 1.1.2000. Kumoaa 29.7.1976 annetun lain (653/1976) siihen myöhemmin tehtyine muutoksineen.
* 186/1988 Laki metsäntutkimuslaitoksesta annetun lain 2§:n kumoamisesta
* 1050/85
* 135/1983 Laki metsäntutkimuslaitoksesta annetun lain muuttamisesta
* 653/1976 Laki metsäntutkimuslaitoksesta (Kumottu: 1114/1999)
* 449/1929 (Kumottu: 653/1976 ) Laki metsätieteellisen tutkimuslaitoksen saattamisesta välittömästi maatalousministeriön alaiseksi
* 561/2014 Laki Luonnonvarakeskuksesta (Kumottu: Laki metsäntutkimuslaitoksesta 653/1976)

### Asetus

* 1140/1999 Asetus Metsäntutkimuslaitoksesta. Voimassa 1.1.2000 alkaen. Muutettu 22.9.2005 762/2005.
* 1167/1997 Asetus metsäntutkimuslaitoksesta annetun asetuksen muuttamisesta
* 901/1994 Asetus Metsäntutkimuslaitoksesta annetun asetuksen muuttamisesta
* 374/1991 Asetus metsäntutkimuslaitoksesta (Kumottu: 1140/1999)

### Muut

* Metsäntutkimuslaitoksen työjärjestys
* 262/1993 Maa- ja metsätalousministeriön päätös metsäntutkimuslaitoksen maksullisista suoritteista

Lähteet
-------

1. ↑  Kotus: Lyhenneluettelo  25.04.2013. Kotimaisten kielten keskus.  Arkistoitu 12.10.2013. Viitattu 19.5.2013.
2. ↑   (Arkistoitu – Internet Archive)
3. ↑   (Arkistoitu – Internet Archive)
4. ↑  Laki Metsäntutkimuslaitoksesta Finlex. Viitattu 5.8.2011.
5. ↑  [ hyvinvointiin, ihmisen ja luontaisten tekijöiden vaikutuksiin metsäekosysteemeihin, metsävaratietoon ja metsäsuunnitteluun. Myös metsäalan elinkeinotoiminnan merkitys yhteiskunnassa ja alan tulevaisuuden ennakointi olivat tärkeitä tutkimuskohteita.

Metlalla oli myös viranomaistehtäviä, jotka liittyvät lähinnä metsäsektorin tietohuoltoon. Metla muun muassa laati Suomea koskevat metsätilastot, seurasi Suomen metsien terveydentilaa, inventoi kasvihuonekaasuja, raportoi metsätuhoista ja antoi niihin liittyvää neuvona.fi/palvelut/viranomaistehtavat.htm Metsäntutkimuslaitoksen viranomaistehtävät] Metla. Viitattu 5.8.2011.
6. ↑  Suomen maa- ja metsätalouden kansallinen kasvigeenivaraohjelma MTT. Viitattu 5.8.2011.
7. ↑  Laki Luonnonvarakeskuksesta Finlex. Viitattu 27.1.2021.
8. ↑  MMM:n tiedote 5.2.2007 (Arkistoitu – Internet Archive)
9. ↑  Hannu Raitio on Vuoden Alumni Oulu.fi.  Arkistoitu 1.2.2021. Viitattu 27.1.2021.
10. ↑  Valtakunnan metsien inventoinnin kotisivut Metsäntutkimuslaitos.  Arkistoitu 18.10.2012. Viitattu 5.8.2011.
11. ↑  Sata miljoonaa rikki Metsälehti. Viitattu 5.8.2011. [vanhentunut linkki]
12. ↑  Raunio, Anne & Schulman, Anna & Kontula, Tytti (toim.): *Suomen luontotyyppien uhanalaisuus – Osa 1*, s. 24. Suomen ympäristökeskus, kesäkuu 2008. ISBN 978-952-11-3027-4. Teoksen verkkoversio (PDF) (viitattu 24.11.2008).
13. ↑  Linkola, Pentti: *Voisiko elämä voittaa*, s. 31–32. Tammi, 2005.

Aiheesta muualla
----------------

* Matti Leikola, Metlan historiikki 1 osa (Arkistoitu – Internet Archive) ja 2 osa (Arkistoitu – Internet Archive)
* Metla.fi/ (Arkistoitu – Internet Archive)
* 3D-malli