recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Projektiorganisaatio** voidaan käsitteellisesti ymmärtää kahdella eri tavalla. Sillä voidaan tarkoittaa

* organisaatiota, joka toimii yksinomaan projektityöskentelyn periaatteiden mukaan eikä pysyviä rakenteita juuri ole (puhdas projektiorganisaatio)
* perusorganisaatiota täydentävää järjestelmää, jolla tuetaan pysyvien rakenteiden toimintaa.

Jälkimmäisessä järjestelyssä (kertakäyttöinen projektiorganisaatio) projektiryhmät vastaavat uuden menetelmän, palvelun, tuotteen tai järjestelmän kehittämistyöstä, minkä jälkeen lopputulos siirtyy perusorganisaation käyttöön ja vastuulle. Samalla projektiryhmän toiminta päättyy. Kun kyseessä on puhdas projektiorganisaatio, kaikki toiminta tapahtuu erikseen kootuissa projektiryhmissä ilman pysyviä organisaatioyksiköitä. Toiminnan edellytetään tällöin koostuvan kokonaan erillisinä toteutettavista projektitehtävistä (asiakasprojekteista), jotka eivät toistu samanlaisina.

Kertakäyttöinen projektiorganisaatio
------------------------------------

Kertakäyttöinen projektiorganisaatio puretaan kun tehtävä on suoritettu ja projekti päättyy. Projektiorganisaation koko voi vaihdella paljonkin projektin laajuudesta riippuen. Projektiorganisaation laajuus voi myös vaihdella huomattavasti sen mukaan, missä vaiheessa projekti kulloinkin on. Henkilöt (*=resurssit*) tulevat suorittamaan projektiin määrättyjä tehtäviä, jonka jälkeen he siirtyvät toiseen tehtävään joko organisaation toisessa projektissa tai sen ulkopuolella. 

Projektiorganisaation kokoonpano voi koostua projektiryhmän ja ohjausryhmän lisäksi myös projektikohtaisista asiantuntijoista tai muista tukiryhmistä (*esimerkiksi tekninen tukiryhmä*). Projektiorganisaation toimivuus edellyttää osaavaa projektin ohjausta, josta yleensä vastaa *projektipäällikkö*. Projektin vastuut, valtuudet ja riittävät resurssit määritellään mahdollisimman tarkasti.

Puhdas projektiorganisaatio
---------------------------

Organisaation toiminta voi koostua kokonaan erillisistä itsenäisistä osista, joista kukin on erillinen projekti. Periaatteessa projektipäälliköillä on täysi päätösvalta kaikissa projektiin liittyvissä asioissa, mutta jotkut asiat, (*esimerkiksi henkilöstöhallinta ja taloushallinto*) voidaan organisaatiossa hoitaa keskitetysti.

Toimivan projektiorganisaation vahvuuksia ovatkin vahva kontrolli, selvä vastuullisuus ja selkeä kommunikointi organisaatiosta ulospäin. Riskitekijöinä voidaan pitää projektin suunnittelun puutteellisuudesta johtuvaa toiminnan läpinäkymättömyyttä sekä henkilöstön epätasaista työkuormaa.

Katso myös
----------

* Allianssimalli
* Projekti
* Projektinhallinta
* PSA-järjestelmä

Lähteet
-------

1. 1 2  Ruuska, Kai: *Pidä projekti hallinnassa - suunnittelu, menetelmät, vuorovaikutus*. Talentum Media Oy, 2005. ISBN 952-14-0928-2.
**Tullikamari** oli paikallisesta tullihallinnosta huolehtinut tullitoimipaikka.[1] Suomessa oli esimerkiksi vuonna 1937 tullikamareita ja väliaikaisia tullikamareita yhteensä 41 kappaletta.[2] Tullitoimipaikat olivat joko tullikamareita tai tullitoimistoja ja kumpienkin alaisena saattoi olla tulliasemia.[3]

Tullikamarin esimiehenä toimi 1960-luvulla tullinhoitaja apunaan apulaistullinhoitaja. Tullinhoitajan työtä ohjasivat lait ja asetukset ja hän oli yleensä myös syyttäjänä tullirikosjutuissa. Muita johtavia virkailijoita tullikamareissa olivat tavaroihin kohdistuvan tullinkannon yhdenmukaisuutta valvova tulliylitarkastaja ja tullitariffointia suorittava tullitarkastaja.[1]

Katso myös
----------

* Tullikamarin kulttuurikeskus

Lähteet
-------

1. 1 2  *Uusi tietosanakirja,* Tietosanakirja oy 1960–1966, hakusana tullikamari.
2. ↑  *Iso tietosanakirja,* Otava 1931–1939, hakusana tullilaitos.
3. ↑  *Uusi tietosanakirja,* Tietosanakirja oy 1960–1966, hakusana tullilaitos.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Tullikamari** Wikimedia Commonsissa
*Tämä artikkeli kertoo molekyylibiologista. Melkein samanniminen oli anatomian tutkija Emil Zuckerkandl (1849–1910).*
**Emile Zuckerkandl** (1922–2013) oli itävaltalaissyntyinen ranskalainen molekyylibiologi, joka kehitti yhdessä Linus Paulingin kanssa molekyylikelloksi nimetyn ajoitusmenetelmän California Institute of Technology -yliopistossa Kalifornian Pasadenassa 1960-luvun alkupuolella. Häntä pidetään yhtenä molekyylievoluution tutkimuksen uranuurtajista.

Zuckerhandl syntyi Itävallassa juutalaisperheeseen, jonka äiti lapsineen pakeni perheen isän luo Pariisiin natsien noustua valtaan Itävallassa 1938. Natsien vallattua myös Ranskan perhe pakeni Algeriaan, jossa asui vuoteen 1945 saakka. Emile-poika haaveili lääkärin urasta, mutta oli myös lahjakas pianisti. Matemaatikko Walther Mayer, Albert Einsteinin läheinen työtoveri Princetonin yliopistossa, kuului Zuckerhandlin perheen ystäviin ja järjesti pojalle jo perheen Algerian-vuosina stipendin, jolla tämä olisi päässyt opiskelemaan Yhdysvaltoihin. Sodan jälkeen perhe palasi kuitenkin Pariisiin, jossa Emile Zuckerkandl opiskeli aluksi Sorbonnen yliopistossa, mutta huomasi stipenditarjouksen olevan yhä voimassa ja sai opiskelupaikan Illinois’n yliopistosta. Master-tutkinnon tutkielmaprojektin hän teki Massachusettsin osavaltion Woods Holessa sijaitsevassa merentutkimuslaitoksessa ja palasi sitten valmistuttuaan Ranskaan. Siellä hän jatkoi biokemian opintojaan, meni naimisiin ja työskenteli sitten useita vuosia Ranskan suurimmassa merentutkimuslaitoksessa. 1950-luvun keskivaiheilla hän tutustui Linus Paulingiin, joka houkutteli Zuckerkandlin pariskunnan muuttamaan vuonna 1959 Kaliforniaan ja otti Emile Zuckerkandlin tutkijaksi Caltech-yliopistoon. Vuonna 1963 Zuckerkand vieraili tutkijana Dick Jonesin laboratoriossa Oregonissa. 1970-luvun alussa hän meni mukaan vastaperustetun *Journal of Molecular Evolution* -lehden toimittajaryhmään.

Lähteet
-------

1. ↑  Vuosisatamme 1000 tärkeintä ihmistä X–Zwo. (52-osainen juttusarja 1969–1970, suomennettu *The Sunday Timesista*.) *Helsingin Sanomat*, 20.9.1970, s. 15. Näköislehden aukeama (tilaajille).
2. ↑  Morgan, Gregory: The Molecular Clock (Emile ja Jane Zuckerkandlin haastattelu) *History of Recent Science and Technology*.  11.7.1996. Dibner Institute for the History of Science and Technology. Viitattu 27.1.2019. (englanniksi)


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Tšekki

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Deutsche Biographie

 |
|  |
| Muut | 
* IdRef

 |

 |
**Undu laht** (myös *Käärme laht*) on Virossa Saarenmaalla sijaitseva järvi.

Maantietoa
----------

Järven pinta-ala on 227 hehtaaria ja se on 2,6 kilometriä pitkä ja kilometrin leveä. Saaria on yli 20, joista kahden moreenipohjaisen saaren yhteinen pinta-ala on 3 ha. Suurin saari on 450 metriä pitkä Rooglaid ja pohjoispäässä järveä sijaitsee 260 metriä pitkä nimetön saari. Useimmat saaret ovat mutasaaria, jotka ovat ruohikkoisia ja näkyvät selvästi matalan veden aikana. Järven rantaviivan pituus on 16,7 kilometriä.

Järvi on erotettu merestä 150 metrisellä padolla, joka tukkii lahdensuun suonalaiselta vedenvirtaukselta. Järvialtaasta on kaivettu oja ja kanava, jota pitkin makea- ja merivesi voivat virrata sisälle ja ulos järvestä.

Järven luokittelu ja ekologia
-----------------------------

Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) (vir. *Veepoliitika Raamdirektiivi, (VRD)*) luokituksen (VRD 8) mukaan rannikkojärvi, joka on vielä yhteydessä mereen (vir. *rannikujärv (mereveega ajutiselt ühenduses olev veekogu)*). Järvi luokitellaan limnologisesti halotrofiseksi järveksi, koska veden suolapitoisuus on lievästi koholla (vir. *halotroofne tai soolatoiteline*, HA).

Lähteet
-------

1. ↑  *Estonian Environmental Register*View and modify data on Wikidata. Tieto on haettu Wikidatasta.
2. 1 2 3 4  Tamre, Ruta (toim.): *Eesti järvede nimestik*. Tallinna, Viro: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus, 2006. ISBN 978-9985-881-40-8. Teoksen verkkoversio (PDF) (viitattu 3.3.2017). (viroksi) (Arkistoitu – Internet Archive)
3. 1 2 3  Keskkonnaregister: Undu laht (vee2078730) *Keskonnainfo*. Tallinna, Viro:  Keskkonnaministeerium. Viitattu 3.3.2017. (viroksi)
4. 1 2  Undu laht, Eesti Looduse Infosüsteemis (EELIS), viitattu , (viroksi)
Kankaan kaaviokuvassa loimilangat kulkevat pitkittäin ja kude poikittain.
**Loimi** on kankaan pituussuunnassa kulkevien lankojen järjestelmä. Se muodostuu yksittäisistä loimilangoista, jotka kulkevat kangaspuiden päästä päähän. Valmiissa kankaassa ne kulkevat samaan suuntaan kuin hulpiot.

Kun kangas luodaan kangaspuihin, loimilangat pujotetaan läpi pirrasta, joka pitää langat tasaisen matkan päässä toisistaan, ja sidotaan sen jälkeen eri tavoin niin, että kangas voidaan kutoa halutulla rakenteella.

Kun kankaan loimi on luotu ja asetettu, sen väritys, tiheys, ja leveys vaikuttavat suuresti kaikkiin seuraaviin kudontatöihin, niin kauan kuin lointa riittää.

Loimen pituus lasketaan ennen loimen luomista. Loimen pituuteen vaikuttavat halutun kankaan pituus, kutistuminen pesussa ja hapsuvarat. Lisäksi täytyy huomioida, että myös alkusolmuihin tarvitaan lointa (vähintään 15 cm) ja loimen loppuosaan jää lointa, jota ei pysty kutomaan. Loimen loppuosaa sanotaan tutkaimiksi. Tutkaimille jätettävä vara on noin 40–70 cm, jonka pituus riippuu sidoksesta. Kun kangas irrotetaan kangaspuista, loimi vetäytyy eli lyhenee. Vetäytyminen johtuu siitä, että kude risteilee loimessa ja tällöin vetäytymisen määrä riippuu kuteen paksuudesta ja tiheydestä. Loimeen lisätään 5 % kudontapituudesta, jos kangas on harva. Tiheän kankaan loimeen lisätään 10 %, mattoihin ja muihin paksukuteisiin tekstiileihin 15 % sekä loimiripsimattoihin 20 % kudontapituudesta.

Katso myös
----------

* Kangas
* Kudonta
* Kangaspuut

Lähteet
-------

* Lundell, L & Windesjö E. 2005. Suuri kudontakirja. Helsinki: Tammi.

Aiheesta muualla
----------------

Kaisa Puranen: Pöytäkangaspuut: Mitä kudonta on?  18. elokuuta 2016. Käsityö verkossa Ry. Viitattu 17. heinäkuuta 2022.
**Silmänkääntäjä** (*The Illusionist*) on vuonna 2006 ensi-iltansa saanut tšekkiläis-yhdysvaltalaista tuotantoa oleva elokuva, joka perustuu Steven Millhauserin novelliin *Eisenheim the Illusionist*. Elokuvan on ohjannut Neil Burger, ja sen pääosissa ovat Edward Norton, Paul Giamatti ja Jessica Biel.

Elokuva sai Oscar-ehdokkuuden kuvauksestaan (Dick Pope).

Juoni
-----

**Varoitus:  Seuraava kirjoitus paljastaa yksityiskohtia juonesta.**
Taian mestari Eisenheim (Edward Norton) rakastuu vanhaan lapsuuden ihastukseensa Sophieen (Jessica Biel) palattuaan monien vuosien jälkeen Wieniin. Mutta hänet halutaan kihlautuvan kruununprinssin Leopoldin (Rufus Sewell) kanssa. Prinssi lopulta huomaa heidän suhteensa syvyyden ja haluaa Eisenheimin pois pelistä. Elokuvan yllättävä käänne muuttaa kaiken aivan täysin. Etsivä Uhl (Paul Giamatti) koittaa selvittää Eisenheimin mysteeriä ja saa lopuksi tietää yllättäviä asioita.

Vaikka elokuvan juoni on fiktiivinen, kruununprinssi Leopoldin hahmo sisältää viittauksen Itävallan kruununprinssi Rudolfiin, joka teki vuonna 1889 itsemurhan rakastajattarensa kanssa Mayerlingin metsästyslinnassa (Mayerlingin tapaus).

**Juonipaljastukset päättyvät tähän.**

Näyttelijät
-----------

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  Edward Norton  | … |  Silmänkääntäjä Eisenheim
  |
|  Paul Giamatti  | … |  Etsivä Walter Uhl
  |
|  Jessica Biel  | … |  Duchess Sophie von Teschen
  |
|  Rufus Sewell  | … |  Kruununprinssi Leopold
  |
|  Eddie Marsan  | … |  Josef Fischer
  |
|  Jake Wood  | … |  Jurka
  |
|  Aaron Johnson  | … |  Nuori Eisenheim
  |
|  Eleanor Tomlinson  | … |  Nuori Sophie
  |

Aiheesta muualla
----------------

* *Silmänkääntäjä* Finnkinon sivustolla (Arkistoitu – Internet Archive)
* *Taru on totuutta ihmeellisempää* Film-o-holic.com (Arkistoitu – Internet Archive)
* *Silmänkääntäjä* Leffatykki
**Københavns Idræts Forening** on yleisurheiluseura Kööpenhaminasta, Tanskasta. Seura perustettiin vuonna 1892 nimellä *Københavns Fodsports-Forening*, mutta se muutti nimensä nykyiseksi jo vuonna 1914. Københavns Idræts Forening on Tanskan vanhin yleisurheiluseura ja käyttää kotistadioninaan Østerbro Stadionia. 

Seura on menestynyt sekä kansallisella että kansainvälisellä tasolla. 37 sen edustajaa on kilpaillut olympialaisissa ja esimerkiksi 800 metrin juoksun maailmanennätysmies Wilson Kipketer edusti seuraa. Københavns Idræts Foreningilla on seuroista toiseksi eniten Tanskan-mestareita, enemmän on vain Spartalla.

Seuraa edustaneita urheilijoita
-------------------------------

* Christian Christensen
* Vilhelm Gylche
* Mogens Guldberg
* Niels Holst-Sørensen
* Valther Jensen
* Henrik Jørgensen
* Wilson Kipketer
* Gunnar Nielsen
* Henry Petersen
* Aage Rasmussen
* Eugen Schmidt
* Ernst Schultz
* August Sørensen
* Marinus Sørensen

Aiheesta muualla
----------------

* Seuran kotisivut (tanskaksi)
**Külajärv** (myös *Vellavere järv, Tootsi järv, Mõõkjärv*) on Virossa Tartumaalla Elvan kunnassa Vellaveren kylässä sijaitseva järvi.

Maantietoa
----------

Järven ympäristö on metsää ja peltoa vuorottelevaa perinnemaisemaa. Järven pinta-ala on 4,3 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 6,9 metriä ja suurin syvyys 25 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00027 kuutiokilometriä eli 0,27 miljoonaa kuutiometriä. Järven rantaviivan pituus on 750 metriä ja järven soistuneiden rantojen rantojen pohjat ovat mutaisia. Lounaasta siihen laskee metsäoja, joka saa vettä myös viereisestä Korgejärvestä. Laskuoja lähtee järven pohjoispäästä ja se luikertelee polveilevassa maastossa muutama kilometri ennen kuin se laskee Viisjaagun järveen. Se puolestaan laskee Elvan jokeen.

Järven luokittelu ja ekologia
-----------------------------

Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) (vir. *Veepoliitika Raamdirektiivi, (VRD)*) luokituksen (VRD 3) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa lämpötilakerrostuu (vir. *keskmise karedusega kihistunud veega järv*).

Järvi luokitellaan limnologisesti hypertrofiseksi järveksi, kun veden ravinnepitoisuudet ovat erittäin korkealla (vir. *hüpertroofne tai liigtoiteline*, HY). Silloin on järven biomassa suuri sekä mikrobitason että vesikasvillisuuden osalta.

Historiaa
---------

Järvi on syntynyt viimeisen jääkauden jälkeen, kun ikiroudan sulamisessa ympäristöön syntyi termokarstia. Karstista muodostui syvä kuoppa, johon kertyi vettä järveksi asti.

Katso myös
----------

* Luettelo Viron syvimmistä järvistä

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5  Tamre, Ruta (toim.): *Eesti järvede nimestik*. Tallinna, Viro: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus, 2006. ISBN 978-9985-881-40-8. Teoksen verkkoversio (PDF) (viitattu 31.3.2017). (viroksi) (Arkistoitu – Internet Archive)
2. 1 2  Keskkonnaregister: Külajärv (Vellavere) (vee2092500) *Keskonnainfo*. Tallinna, Viro:  Keskkonnaministeerium. Viitattu 31.3.2017. (viroksi)
3. ↑  Laskettu kertomalla järven pinta-ala sen keskisyvyydellä. Tämä ei ole viranomaisten määrittämä arvo!
4. 1 2  Keskkonnaregister: Vellavere Külajärv; (Vellavere järv)(lisäinfo), viitattu 20.4.2017
**Parkway Drive** on australialainen metalcore-yhtye, joka perustettiin vuonna 2002. Yhtye on julkaissut seitsemän albumia: *Killing with a Smile*, *Horizons*, *Deep Blue*, *Atlas*, *Ire*, *Reverence* ja *Darker Still* sekä kaksi split-albumia ja EP:n *Don't Close Your Eyes*.

Historia
--------

Parkway Drive perustettiin loppuvuodesta 2002. Se sai nimensä jäsenten kotikaupungissa Byron Bayssä Australiassa sijaitsevasta Parkway Drive -kadusta. Tämän kadun varrella sijaitsi Ben Gordonin vanhempien talo, "Parkway House" jonka kellarissa yhtye alkoi harjoittelemaan. Yhtyettä alkoi kokoamaan Winston, Ben ja Luke. Mukaan pyydettiin myös Benin tuntema "Weird metal guy" Jeff Ling. Yhtyeen ensimmäisiin jammeihin kokoontui heidän lisäkseen entinen basisti Brett Versteeg. Kun he alkoivat pohtimaan yhtyeen nimeä, he halusivat tietoisesti välttää metallimusiikin kliseitä kuten, blood, death, black, tears, wings, dying. Kahden kuukauden harjoittelun jälkeen koitti bändin ensimmäinen esiintyminen Byron Bay Youth Activity Centressä. Yleisöä oli paikalla noin 20 henkilöä. Esiintymisen jälkeen heidän puheilleen tuli yksi I Killed Prom Queenin jäsenistä ja ehdotti heille yhteisen albumin äänittämistä. Parkway Driven jäsenillä ei ollut tätä ennen yhtään studiokokemusta, aikaisemmat demot oli äänitetty treenikämpällä neliraiturilla. Ensimmäinen split-albumi I Killed Prom Queenin kanssa julkaistiin yhtyeen oltua kasassa vain muutaman kuukauden. Ensimmäistä albumia seurasi yhtyeen ensimmäinen Australian kiertue. Yhtye on esiintynyt Suomessa yhteensä kuusi kertaa, viimeksi Tuskassa 1. heinäkuuta 2018.

Jäsenet
-------

Nykyiset jäsenet
* Winston McCall – laulu (2002–)
* Ben Gordon – rummut (2002–)
* Jeff Ling – kitara (2002–)
* Jia O'Connor – basso (2006–)
* Luke Kilpatrick – kitara (2002–)

Entiset jäsenet
* Brett Versteeg – basso (2002)
* Shaun Cash – basso (2002–2006)

Diskografia
-----------

Studioalbumit
* *Killing with a Smile* (2005, Epitaph)
* *Horizons* (2007, Epitaph)
* *Deep Blue* (2010, Epitaph)
* *Atlas* (2012, Epitaph)
* *IRE* (2015)
* *Reverence* (2018)
* *Darker Still* (2022)

**EP:t**

* *I Killed the Prom Queen / Parkway Drive: Split CD* (2003, Final Prayer)
* *Don't Close Your Eyes* (2004, Resist)

Kokoelmat
* *New Noise* (2010, Epitaph)

DVDt
* *Parkway Drive: The DVD* (2009, Epitaph)
* *Home Is for the Heartless (2012, Epitaph)*
*Mycalesis patnialla* on suuret silmätäplät siipiensä alapuolella.
**Silmälaikku** on eläimillä yleensä suojautumista varten kehittynyt kuvio, joka muistuttaa silmää. Sen avulla eläin selviytyy paremmin saalistajan hyökkäyksestä. Aiheesta on tehty Åbo Akademissa tutkimus, joka valmistui 2013.

Silmälaikku sijaitsee yleensä vähemmän tärkeässä ruumiinosassa, jolloin saaliseläimen mahdollisuudet selviytyä paranevat. Åbo Akademin tutkimuksessa saalistajana käytettiin kolmipiikkiä, ja saalis oli keinotekoinen.

Aikaisemmin ei silmälaikkuja ole juuri tutkittu kaloilla, mutta perhosilla niitä sen sijaan on tutkittu, ja niillä on säikäyttävä vaikutus. Kaloilla sen sijaan säikäyttävää vaikutusta ei ole.

Silmälaikun on arveltu kehittyneen evoluution aikana useaan kertaan. Silmälaikullisten eliöiden parempien selviytymismahdollisuuksien vuoksi laikullisten eläinten osuus populaatiosta kasvaa.

Silmälaikulla on myös muuta merkitystä. Esimerkiksi riikinkukkokoiraalla on pyrstön kärjessä silmälaikut. Ne liittyvät kuitenkin parinvalintaan ja ovat viestinä naaraalle.

|  |  |
| --- | --- |
| Nelisilmäperhokalalla on valesilmät takaselässään. Ne hämäävät saalistajaa eikä se tiedä, kumpi on kalan etupää. | Kirjoperhossimpulla (*Dactyloptena orientalis*) on suurissa rintaevissään silmälaikut, joilla se pelottaa pois saalistajia. |

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5  Esa Töykkälä: Saaliseläin livahtaa petoa karkuun silmälaikun avulla, Yle.fi
2. ↑  Purple Flying Gurnard, *Dactyloptena orientalis* (Cuvier, 1829) *Australian Museum*.

Aiheesta muualla
----------------

* Åbo Akademissa tehdyn tutkimuksen tiivistelmä, Royal Society Publishing
Piaffe
**Piaffe** on kouluratsastusliike, joka on alun perin kehitetty sodankäyntiä varten. Nykyisin piaffea esitetään Intermediaire ja Gran Prix-luokan kouluratsastuskilpailuissa. Piaffen tarkoituksena on esittää korkeinta mahdollista kokoamisastetta antaen samalla vaikutelman paikallaan pysymisestä.

Piaffessa hevonen liikkuu tahdikkaasti säännöllisin raviaskelin paikallaan siten että etenkin etujalkojen liike on korkea. Ravin liitovaiheen tulisi säilyä ja kuolaintuntuman pysyä kevyenä.

Hevosen liikkuminen hiukankin taaksepäin, ristiin astuvat etujalat tai hevosen huojunta katsotaan arvostelussa vakavaksi virheeksi. Askelten kiireisyys, epätasainen korkeus tai epätahtisuus tai piaffelle luonteenomaisen lepovaiheen puuttuminen ovat hylkääviä virheitä.

Kouluratsastusohjelmissa piaffeen siirrytään passagen kautta. Hevosen tulisi säilyttää liikkeen tempo sekä kuolaintuntuma muuttumattomana siirtymisen aikana.

Lähteet
-------

* Suomen ratsastajainliitto ry: Kilpailusäännöt II kouluratsastus (pdf) *ratsastus.fi*. Viitattu 7.8.2012. (suomeksi)[vanhentunut linkki]
* Kouluratsastusluokat *hevosmaailma.net*.  Arkistoitu 24.12.2004. Viitattu 7.8.2012. (suomeksi)
Rio de Janeiron osavaltion sijainti Brasilian kartalla.
**Rio de Janeiron tulvat ja maanvyöryt 2010** alkoivat jatkuvilla rankkasateilla Rio de Janeiron osavaltiossa, Brasiliassa, vuoden 2009 viimeisinä päivinä. Rankkasateet aiheuttivat tulvia ja maanvyöryjä, joissa oli uuteen vuoteen mennessä kuollut 18 ihmistä. Maanantaina 4. tammikuuta 2010 sateiden lakattua lähes 80 ihmistä oli saanut surmansa. Yli neljä tuhatta alueen asukasta jouduttiin evakuoimaan.

Maanvyöryt iskivät pahimmin Angra dos Reisin kuntaan, joka sijaitsee 150 kilometriä lounaaseen Rio de Janeiron kaupungista. Pelkästään kunnan alueella sijaitsevalla Ilha Granden saarella menetettiin ainakin 35 ihmishenkeä, kun maanvyöry tuhosi hienostohotellin saaren rannalla. Myös kunnan alueella sijaitsevat Brasilian ainoat ydinvoimalat joutuivat vaaraan, ja niiden sulkemista harkittiin varotoimenpiteenä.

Lähteet
-------

1. ↑  Brazil storms and landslides kill at least 18  31. joulukuuta 2009. BBC News. Viitattu 4.1.2010. (englanniksi)
2. ↑  Maanvyöryt uhkaavat ydinvoimaloita Brasiliassa  4. tammikuuta 2010. Helsingin Sanomat. Viitattu 4.1.2010.
3. 1 2  Brasilia sulkee ehkä ydinvoimaloita maanvyöryjen takia  4. tammikuuta 2010. Yleisradio. Viitattu 4.1.2010.
4. ↑  Pedro Fonseca: Brazil death toll from floods, mudslides rises to 64  2. tammikuuta 2010. Reuters. Viitattu 4.1.2010. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* In pictures: Brazil's mudslide tragedy, kuvia katastrofista (englanniksi)
**Venäjän proletaarikirjailijain yhdistys** eli **RAPP** (ven. Росси́йская ассоциа́ция пролета́рских писа́телей, *Rossijskaja assotsiatsija proletarskih pisatelei*, РАПП) oli vuosina 1925–1932 toiminut neuvostoliittolainen kirjailijajärjestö.

RAPP:n edeltäjä Yleisvenäläinen proletaarikirjailijain yhdistys (ven. *Vserossijskaja assotsiatsija proletarskih pisatelei*) eli VAPP perustettiin vuonna 1920 Kuznitsa-kirjailijaryhmän aloitteesta. Vuonna 1923 sen johto siirtyi Oktjabr-kirjailijaryhmälle sekä Moskovan proletaarikirjailijain yhdistykselle eli MAPP:lle. Järjestö julkaisi aikakauslehteä *Na postu* (1923–1925).

VAPPin nimeksi muutettiin vuonna 1925 RAPP. Järjestö sai määräävän aseman samaan aikaan perustetussa Neuvostoliiton proletaarikirjailijoiden järjestössä (*Vsesojuznaja assotsiatsija proletarskih pisatelei* eli VAPP, vuodesta 1928 lähtien *Vsesojuznoje objedinenije assotsiatsi proletarskih pisatelei* eli VOAPP). RAPP:n johtajina toimivat muun muassa Leopold Averbah, Juri Libedinski, Dmitri Furmanov, Vladimir Kiršon ja Aleksandr Fadejev. Yhdistyksen pää-äänenkannattaja oli aikakauslehti *Na literaturnom postu* (1926–1932).

NKP(b):n tukema RAPP oli aikansa johtava kommunistinen kirjailijajärjestö. Se pyrki noudattamaan oikeaoppista ideologista linjaa ja kävi ankaraa taistelua muita kirjailijaryhmittymiä sekä Jevgeni Zamjatinin, Mihail Bulgakovin, Boris Pilnjakin ja Vsevolod Ivanovin kaltaisia "porvarillisia myötäilijöitä" vastaan. Vuoteen 1930 mennessä RAPP oli käytännössä syrjäyttänyt kilpailevat ryhmät. Järjestön aggressiivisen määräilypolitiikan ja sisäisten ristiriitojen lisääntyessä se vähitellen menetti kommunistipuolueen tuen. RAPP ja VOAPP lakkautettiin vuonna 1932, jolloin osa sen johtajista siirtyi myöhemmin tilalle perustetun neuvostokirjailijoiden liiton järjestelykomiteaan.

RAPP:lla oli paikallisosastoja eri puolilla maata. Jalmari Virtasen johtama, etupäässä suomalaisista ja karjalaisista koostunut, Karjalan proletaarikirjailijain yhdistys eli KAPP perustettiin Petroskoissa vuonna 1926. Leningradin proletaarikirjailijain yhdistyksen eli LAPP:n suomalainen jaosto perustettiin virallisesti vuonna 1928. Järjestöt julkaisivat suomenkielisiä kirjallisuuslehtiä *Soihtu* ja *Punakantele* (myöhemmin *Rintama*)

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Kratkaja literaturnaja entsiklopedija *feb-web.ru*. Viitattu 3.11.2012. (venäjäksi)
2. 1 2 3 4  Gumanitarnyi slovar ([vanhentunut linkki]) *slovari.yandex.ru*.  Arkistoitu. Viitattu 3.11.2012. (venäjäksi)
3. ↑  Kasack, Wolfgang: *Entsiklopeditšeski slovar russkoi literatury s 1917 goda*, s. 629–630. London: Overseas Publications Interchange, 1988. ISBN 0-903868-73-3. (venäjäksi)
4. ↑  Ylikangas, Mikko: *Rivit suoriksi! Kaunokirjallisuuden poliittinen valvonta Neuvosto-Karjalassa 1917–1940*, s. 150–151, 153, 163. Helsinki: Aleksanteri-instituutti, 2004. ISBN 952-10-2059-8.  Sarja: Kikimora Publications
*Tämä artikkeli kertoo Rantasalmen kylästä. Muuallakin nimi esiintyy, esimerkiksi Haukiputaalla on myös Parkumäki-niminen kylä.*
Parkumäki Zacharias Topeliuksen kirjasarjassa Finland framstäldt i teckningar 1800-luvun puolivälissä.
**Parkumäki** on kylä Rantasalmen kunnan kaakkoisosassa Etelä-Savossa. Kylällä on oma postinumero (58830). 

Parkumäellä toimii Korholan maatilamatkailutila ja hevostyövälinemuseo. Vuonna 2015 Rantasalmen kunta lakkautti kylän alakoulun (Parkumäen koulu).

Kylällä sijaitsee myös massiivinen Parkumäen muistomerkki, Kustaan III:n sodan aikana, 21. heinäkuuta 1789 Parkumäellä käydyn taistelun muistopatsas.

Lähteet
-------

1. 1 2  Parkumäki (s. 321-322) *Suomalainen paikannimikirja*. Kotimaisten kielten keskus, kotus.fi. Viitattu 16.7.2021.
2. ↑  Parkumäki (myös Asutusnimihakemiston sivulle linkitetty MML:n Nimistön tietokortti: Parkumäki) *Asutusnimihakemisto*. Kotimaisten kielten keskus, kotus.fi. Viitattu 16.7.2021.
3. ↑  Tuukka Lukinmaa: Parkumäen koulun taru loppui – valtuuston puheenjohtaja olisi lykännyt lakkautuspäätöstä  30.6.2015. yle.fi. Viitattu 16.7.2021.
4. ↑  Muistomerkit, puistot, näkö- ja lintutornit rantasalmi.fi. Viitattu 16.7.2021.
**Příkazy** (saks. *Brikaß*) on kunta (*obec*) Tšekissä Olomoucin läänissä. Se noin 15 kilometrin päässä Olomoucin kaupungista luoteeseen.

Kunnan nähtävyyksiä on ulkoilmamuseo (*Hanácké skanzen*), jonka rakennuksissa on näytteillä vanhoja paikallisena käsityönä tehtyjä huonekaluja ja leluja. Museoalueella olevassa ladossa on näytteillä sata vuotta sitten käytettyjä koneita. Paikallinen pubi on kalustettu 200 vuotta vanhoilla esineillä.

Lähteet
-------

1. ↑  Czech Statistical Office
2. ↑  Litovel – Venice of Haná

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Příkazy** Wikimedia Commonsissa

Olomoucin piirikunnan **kaupungit**, *kauppalat* ja kunnat
Babice | Bělkovice-Lašťany | Bílá Lhota | Bílsko | Blatec | Bohuňovice | Bouzov | Bukovany | Bystročice | Bystrovany | Červenka | Daskabát | Dlouhá Loučka | Dolany | Doloplazy | Domašov nad Bystřicí | Domašov u Šternberka | Drahanovice | *Dub nad Moravou* | Dubčany | Grygov | Haňovice | Hlásnice | Hlubočky | Hlušovice | Hněvotín | Hnojice | Horka nad Moravou | Horní Loděnice | Hraničné Petrovice | Huzová | Charváty | Cholina | Jívová | Komárov | Kozlov | Kožušany-Tážaly | Krčmaň | Křelov-Břuchotín | Liboš | Lipina | Lipinka | **Litovel** | Loučany | Loučka | Luběnice | Luká | Lutín | Lužice | Majetín | Medlov | Měrotín | Město Libavá | Mladeč | Mladějovice | **Moravský Beroun** | Mrsklesy | Mutkov | Náklo | *Náměšť na Hané* | Norberčany | Nová Hradečná | Olbramice | **Olomouc** | Paseka | Pňovice | Přáslavice | Příkazy | Řídeč | Samotišky | Senice na Hané | Senička | Skrbeň | Slatinice | Slavětín | Strukov | Střeň | Suchonice | Svésedlice | Štarnov | Štěpánov | **Šternberk** | Šumvald | Těšetice | Tovéř | Troubelice | Tršice | Újezd | **Uničov** | Ústín | **Velká Bystřice** | Velký Týnec | *Velký Újezd* | Věrovany | Vilémov | Želechovice | Žerotín | Libavá (sotilasalue)
Płockin voivodikunnan sijainti Puolan kartalla.
**Płockin voivodikunta** (puol. *województwo płockie*) oli 1975–1998 yksi Puolan 49 voivodikunnasta. Sen hallintokeskus oli Płock. Płockin voivodikunnan alue jaettiin vuoden 1999 hallintouudistuksessa nykyisille Łódźin ja Masovian voivodikunnille.

Lähteet
-------

1. ↑  Płockie województwo *Encyklopedia Internautica*. Viitattu 24.10.2020. (puolaksi)
2. ↑  Dz.U. z 1975 r. nr 16, poz. 91.
3. ↑  Wykaz Nowych Deskryptorów Geograficznych (151) (1-13.04.2017)

Puolan voivodikunnat 1975–1998
Biała Podlaska • Białystok • Bielsko-Biała • Bydgoszcz • Chełm • Ciechanów • Częstochowa • Elbląg • Gdańsk • Gorzów • Jelenia Góra • Kalisz • Katowice • Kielce • Konin • Koszalin • Krakova • Krosno • Legnica • Leszno • Lublin • Łomża • Łódź • Nowy Sącz • Olsztyn • Opole • Ostrołęka • Piła • Piotrków • Płock • Poznań • Przemyśl • Radom • Rzeszów • Siedlce • Sieradz • Skierniewice • Słupsk • Suwałki • Szczecin • Tarnobrzeg • Tarnów • Toruń • Wałbrzych • Varsova • Włocławek • Wrocław • Zamość • Zielona Góra
Kansalliskirjaston vanha rakennus Nevski Prospektilla.
**Venäjän kansalliskirjasto** (ven. Российская национальная библиотека, *Rossijskaja natsionalnaja biblioteka*) sijaitsee Pietarissa. Se on Venäjän vanhin yleinen kirjasto. Sitä ei pidä sekoittaa Moskovassa sijaitsevaan Venäjän valtionkirjastoon.

Kansalliskirjaston perusti Katariina Suuri vuonna 1795 Keisarilliseksi lainauskirjastoksi. Sen kokoelmien rungon muodostavat puolalais-liettualaisen Zaluskin kirjaston 250 000 kirjaa sekä Voltairen ja Denis Diderotin kokoelmat, jotka keisarinna oli ostanut heidän perikunniltaan. Kirjakokoelma karttui nopeasti, koska jokaisesta keisarillisella Venäjällä julkaistusta kirjasta piti lahjoittaa sinne yksi vapaakappale. Vuonna 1914 kirjastossa oli kolme miljoonaa kirjaa, 1970-luvulla siellä laskettiin olevan 17 miljoonaa kirjaa.

Kirjaston päärakennus Nevski prospektilla on uusklassista tyyliä. Neuvostoaikoina sen nimi oli Saltykov-Štšedrinin kirjasto kirjailija Mihail Saltykovin mukaan. Uudempi lisärakennus rakennettiin 1980- ja 1990-luvuilla Moskovski prospektille.

Nykyisin Venäjän kansalliskirjasto on yksi maailman suurimmista. Siellä on 33 miljoonaa teosta, vuosittain siellä on 1,5 miljoonaa kävijää, ja lainauksia tehdään 14 miljoonaa.

Lähteet
-------

1. ↑  History NLR.  Arkistoitu 4.11.2014. Viitattu 13.7.2013. (englanniksi)
2. ↑  The Biggest and the Most Famous Libraries in the World Travel at us.  Arkistoitu 27.6.2013. Viitattu 13.7.2013. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Venäjän kansalliskirjasto**.
* Nlr.ru.

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
	+ 2
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Espanja
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Israel
* Yhdysvallat
* Latvia
* Japani
* Tšekki
	+ 2
* Portugali
* Ruotsi
* Vatikaani

 |
|  |
| Tieteilijät | 
* CiNii

 |
|  |
| Taiteenala | 
* ULAN

 |
|  |
| Henkilöt | 
* ISIL
	+ RU-SpRNB

 |
|  |
| Muut | 
* IdRef

 |

 |
**Venäjän jalkapalloliitto** (englanniksi **Russian Football Union**, venäjäksi **Российский Футбольный Союз**, lyhenteenä **FUR**) on venäläisen jalkapalloilun kattojärjestö. Se perustettiin 19. tammikuuta 1912 ja sen tehtävänä on vastata Venäjän valioliigan sekä Venäjän jalkapallomaajoukkueen sekä Venäjän naisten jalkapallomaajoukkueen toiminnasta ja lajin edellytysten kehittämisestä. Vuosien 1946 ja 1991 välisenä aikana Venäjällä jalkapallotoimintaa hallinnoi Neuvostoliiton jalkapalloliitto.

Kansainvälisen jalkapalloliiton Fifan jäsenenä FUR on ollut vuosina 1912-1917 sekä nykyisellään yhtäjaksoisesti vuodesta 1992 lähtien. Neuvostoliiton jalkapalloliitto oli aikanaan vuosien 1946-1991 välillä. Euroopan jalkapalloliitto Uefan jäsenenä vuodesta 1954, jolloin Neuvostoliiton jalkapalloliitto hyväksyttiin liiton jäseneksi. Venäjän jalkapalloliiton puheenjohtajana toimii Aleksandr Dyukov.

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.   
Alkuperäinen artikkeli: en:Russian Football Union 

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
UEFA:n kansalliset jäsenliitot |
| --- |
|  |
| 
* Albania
* Alankomaat
* Andorra
* Armenia
* Azerbaidžan
* Belgia
* Bosnia ja Hertsegovina
* Bulgaria
* Englanti
* Espanja
* Färsaaret
* Georgia
* Gibraltar
* Irlanti
* Italia
* Itävalta
* Islanti
* Israel
* Kazakstan
* Kosovo
* Kreikka
* Kroatia
* Kypros
* Latvia
* Liechtenstein
* Liettua
* Luxemburg
* Malta
* Moldova
* Montenegro
* Norja
* Pohjois-Irlanti
* Pohjois-Makedonia
* Puola
* Portugali
* Ranska
* Romania
* Ruotsi
* Saksa
* San Marino
* Serbia
* Skotlanti
* Slovakia
* Slovenia
* Sveitsi
* Suomi
* Tanska
* Turkki
* Tšekki
* Ukraina
* Unkari
* Valko-Venäjä
* Venäjä
* Viro
* Wales

 |

 |
**Dimbal Habé** on maalaiskunta ja sen keskuskylä Moptin alueen Bankassin piirissä Malissa. Se sijaitsee Gondo-Senon tasangolla 18 kilometriä Bankassista lounaaseen. Kunnassa on 17 700 asukasta (vuonna 2009).

Dimbal Habén kunnan pinta-ala on 635 neliökilometriä. Se rajoittuu pohjoisessa Bankassin piirin Kani Bozonin, idässä Bankassin ja Soubalan, etelässä Léssagou Habén ja Séguén sekä lännessä Bandiagaran piirin Bara Saran kuntiin. Seutu kuuluu Sahelin vyöhykkeeseen. Kunnan alueella ei ole pysyviä vesistöjä.

Kuntaan kuuluu 20 kylää. Asukkaat ovat dogoneja, markoja ja fulbeja.

Paikallisia elinkeinoja ovat maanviljely, karjanhoito ja kaupankäynti. Tärkeimmät viljelykasvit ovat hirssi, durra, fonio, maapähkinä, lehmänpapu, maapapu, seesami, riisi ja teehibiskus. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet, hevoset, aasit, siat, kamelit ja siipikarja. Dimbalissa, Tiédiékandassa ja 
Garoussa pidetään viikoittaiset markkinat.

Dimbal Habén kautta kulkee Moptin ja Burkina Fason välinen maantie. Palveluihin kuuluvat koulut ja terveysasema.

Lähteet
-------

1. 1 2  4ème recensement général de la population et de l’habitat. Résultats définitifs, tome 0: Répertoire des villages *instat-mali.org*.  Arkistoitu 7.1.2017. Viitattu 24.6.2015. (ranskaksi)
2. 1 2 3 4 5  Plan de Securite Alimentaire: Commune Rurale de Dimbal-Habe 2007–2011 *fsg.afre.msu.edu*.  Arkistoitu 6.3.2016. Viitattu 24.6.2015. (ranskaksi)
3. ↑  Mali - Cercle de Bankass - Région de Mopti : Carte de référence *reliefweb.int*. Viitattu 24.6.2015. (ranskaksi)
4. ↑  Mali - Région de Mopti: Carte de référence *reliefweb.int*. Viitattu 24.6.2015. (ranskaksi)
*Zhuchengtyrannuksen* arvioitu koko.
**Zhuchengtyrannus** (nimen merkitys: "Zhuchengin tyranni") on sukupuuttoon kuollut, teropodeihin kuulunut kookas petodinosaurus. Se eli noin 84–70 miljoonaa vuotta sitten myöhäisliitukaudella. *Zhuchengtyrannuksen* fossiileja on löydetty itäisessä Kiinassa sijaitsevasta Shandongin maakunnasta, läheltä Zhuchengin kaupunkia, jonka mukaan kyseinen dinosaurus sai myös nimensä. *Zhuchengtyrannus* kuului tyrannosaureihin.

Koko ja ulkonäkö
----------------

Tutkijat ovat arvioineet *Zhuchengtyrannuksen* olleen noin 11 metriä pitkä, noin neljä metriä korkea ja lähes kuusi tonnia painava. Se oli sukua *Tyrannosaurus rexille* ja vain hieman sitä pienempi. *Zhuchengtyrannus* olikin yksi suurimmista koskaan eläneistä lihansyöjädinosauruksista. Fossiilien vähäisyyden vuoksi eläimen tarkkaa kokoa on hankala arvioida, mutta löydettyjen luiden ollessa lähes samankokoisia kuin vastaavat suurimman *Tyrannosaurus rex*-yksilön luut, voidaan todeta kyseisen eläimen olleen valtava. *Zhuchengtyrannus* oli myös yksi suurimmista aasialaisista tyrannosaureista.

*Zhuchengtyrannuksen* erottaa muista tyrannosaureista sen uniikkeja piirteitä sisältävä kallo, joka poikkeaa muista teropodeista.

Fossiilit
---------

*Zhuchengtyrannus* tunnetaan toistaiseksi vain epätäydellisen kallon, alaleuan sekä melko huonosti säilyneiden hampaiden perusteella. Luut löydettiin vuonna 2009. Fossiilien löytöpaikalta on löydetty myös luokittelemattomia, sahalaitaisia hampaita, jotka saattavat kuulua kyseiselle dinosaurukselle. Jos näin on, *Zhuchengtyrannuksen* hampaat olivat tyrannosaurien joukossa kaikkein omalaatuisimpia. *Zhuchengtyrannus* on ensimmäinen tyrannosauri, jonka fossiileja on löydetty vain Kiinasta.

Ravinto
-------

Suurin osa muista dinosauruksen löytöpaikalta löydetyistä jäänteistä kuuluvat valtavalle *Shantungosaurus*-nimiselle kasvinsyöjädinosaurukselle, joka saattoi olla joidenkin luokittelemattomien ankylosaurien tapaan *Zhuchengtyrannuksen* ravintoa.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5 6 7  Choi, Charles: T. Rex's Cousin: 'Great Tyrant' a Meat-Eating Monster *Live Science*.  31.3.2011. Viitattu 30.6.2018. (englanniksi)
2. 1 2 3 4  Zhuchengtyrannus *Prehistoric Wildlife*. Viitattu 30.6.2018. (englanniksi)
3. ↑  †*Zhuchengtyrannus magnus* Hone et al. 2011 (tyrannosaurine) *Fossilworks – Gateway to the Paleobiology Database*. Viitattu 30.6.2018. (englanniksi)


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Taksonitunnisteet | 
* Wikidata: Q1705935
* Wikispecies: Zhuchengtyrannus
* EoL: 20384012
* Fossilworks: 182140
* GBIF: 8559529

 |

 |
**Venezuelan ilmavoimat** eli *Aviación Militar Venezolana* (vuosina 1946–2006 *Fuerza Aérea Venezolana* eli FAV) on Venezuelan ilmapuolustuksen runko.

Historia
--------

Venezuelan sotilaallinen lentokoulu aloitti toimintansa 10. joulukuuta 1920, mitä pidetään Venezuelan ilmavoimien syntyhetkenä. Sen lentokalustona oli Farman, Caudron G.3 ja Caudron G.4 -lentokoneita. Toisen maailmansodan jälkeen Yhdysvallat loi Venezuelan ilmavoimat antamalla maalle ylijäämäkalustoa ja koulutustukea. Virallisesti ilmavoimat syntyivät 22. kesäkuuta 1946. Nykyiset lentotukikohdat rakennettiin 1960-luvulla. Tuolloin hävittäjinä olivat De Havilland Venom, De Havilland Vampire ja F-86. Pommikoneina olivat vanhat B-25 Mitchell -koneet.

1970- ja 1980-luvulla öljyviennillä rikastunut maa uudisti ilmavoimiensa lentokoneita, pääkalustoksi tulivat Dassault Mirage III ja F-16. Ensimmäiset F-16-koneet vastaanotti 1983 El Libertador -tukikohtaan sijoitettu Grupo Aéreo de Caza 16.

Venezuelan F-16, F-5 ja Miraget osallistuivat 2006 Cruzex III -harjoitukseen, joka oli Brasilian, Perun, Chilen, Argentiinan, Uruguayn ja Venezuelan sekä Ranskan yhteinen harjoitus.

Modernisointi 2000-luvulla
--------------------------

Ilmavoimat osti heinäkuussa 2005 Venäjältä 24 Suhoi Su-30 -hävittäjää, kun Yhdysvallat oli asettanut vientikiellon F-16-lentokoneiden varaosille. Venezuela keskusteli Suhoi Su-35 -hävittäjien ostosta vuonna 2008.

Lähteet
-------

* World Air Forces - Historical Listings: Venezuela (englanniksi)

### Viitteet

1. ↑
2. ↑  F-16s for Venezuela *f-16.net*.  (englanniksi)
3. ↑  Venezuelan F-16s *airtoaircombat.com*.  (englanniksi)
4. ↑  Fuerza Aérea Venezolana participó en ejercicio multinacional Cruzex 2006 (englanniksi)
5. ↑  Russia to promote Sukhoi-35 airplanes in South America (englanniksi)
6. ↑  Itar-Tassin uutinen (Internet Archive) (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Venezuelan ilmavoimat**.
* Sitio oficial de la Aviación Militar de Venezuela
* Sitio no oficial de la Fuerza Armada de Venezuela
**Zhu Lin** (s. 28. tammikuuta 1994) on kiinalainen tennispelaaja. Parhaimmillaan hän on ollut kaksinpelissä WTA-listan sijalla 102 lokakuussa 2018. Hän on voittanut urallaan kuusi ITF-turnausta kaksinpelissä.

Zhu pelasi WTA 125 -turnauksen pääsarjassa ensimmäisen kerran Nanchangissa heinäkuussa 2014. Hän voitti ensimmäisellä kierroksella Jang Su-jeongin, mutta hävisi toisella kierroksella Misaki Doille. Elokuussa hän karsi pääsystä Yhdysvaltain avointen pääsarjaan. Hän selvitti tiensä karsintojen kolmannelle kierrokselle, jossa hävisi Zheng Saisaita vastaan. Suzhoun WTA 125 -turnauksessa hän hävisi ensimmäisellä kierroksella Kateryna Kozlovalle. Hongkongin 250 000 dollarin WTA-turnauksessa Zhu eteni toiselle kierrokselle voitettuaan Kristýna Plíškován. Kantonn 500 000 dollarin turnauksessa hän voitti Roberta Vincin ensimmäisellä kierroksella, kunnes hävisi toisella kierroksella Hsieh Su-weille.

Lähteet
-------

1. 1 2  Zhu Lin *wtatennis.com*. WTA. Viitattu 30.1.2019. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Zhu Lin (tennispelaaja) WTA:n sivuilla (englanniksi)
* Zhu Lin (tennispelaaja) ITF:n sivuilla (englanniksi)
Moon Jae-in ja Kim Jong-un kättelevät 27. huhtikuuta 2018 järjestetyssä huippukokouksessa.
**Päivänpaistepolitiikka** (kor. 햇볕정책) tarkoittaa Etelä-Korean ulkopolitiikkaa Pohjois-Koreaa kohtaan vuosina 1998–2008. Politiikka painotti rauhanomaista yhteistyötä pohjoisen kanssa, ja tätä kautta tavoitteli rauhallista yhdistymistä. Vuonna 2000 Etelä-Korean silloinen presidentti Kim Dae-jung sai Nobelin rauhanpalkinnon pyrkimyksistä parantaa suhteita Pohjois-Koreaan. Suhteiden parantaminen jatkui Roh Moo-hyunin presidenttikaudella vuoteen 2008. Lee Myung-bakin kausi merkitsi päivänpaistepolitiikan päättymistä. 

2017-2022 Moon Jae-inin valtakaudella Etelä-Korea aloitti jälleen rauhanoimaisen lähestymistavan Pohjois-Koreaan, mikä aloitti päivönpaistepolitiikan elpymisen. Moon Jae-inin pyrkimys parantaa Koreoiden välisiä suhteita johti kolmeen Koreoiden väliseen huippukokoukseen vuoden aikana, mukaan lukien kaksi Panmunjomissa pidettyä huippukokousta. 2022 valittu presidentti Yoon Suk-yeol ei kannata päivänpaistepolitiikkaa ja on ottanut tiukemman suhtautumisen pohjoiseen.

Esimerkkejä maiden välisestä yhteistyöstä kauden aikana olivat eteläkorealaisten mahdollisuudet vierailla Kumgang-vuorilla Pohjois-Koreassa (lopetettu 2008 kun pohjoiskorealaissotilaat ampuivat eteläkorealaisen turistinaisen) ja perheiden jälleentapaamiset ensimmäistä kertaa vuosikymmeniin. Toinen maiden välinen yhteistyö on Kaesongin teollisuusalue Pohjois-Koreassa, jonne eteläkorealaiset yritykset ovat pystyneet perustamaan tehtaita.

Lähteet
-------

1. ↑  Pohjois-Korea painostaa päivänpaistepolitiikasta luopunutta Etelä-Koreaa *Yle*.  30.1.2009. Viitattu 23.7.2022.

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.   
Alkuperäinen artikkeli: en:Sunshine Policy
**Nelson A. Miles** (8. elokuuta 1839 – 5. toukokuuta 1925) oli yhdysvaltalainen sotilas, joka loi uransa Yhdysvaltain sisällissodassa ja osallistui siellä kaikkiin merkittäviin yhteenottoihin lukuun ottamatta Gettysburgin taistelua.

Pohjoisvaltioiden voiton jälkeen Miles oli merkittävässä roolissa useimmissa Suurille tasangoille ja tasankointiaaneja vastaan suuntautuneissa Yhdysvaltain armeijan sotaretkissä. Vuosina 1874–1875 hän pakotti comanchet, kiowat ja eteläiset cheyennet antautumaan Texasissa ja Coloradossa. Vuosina 1876–1877 Miles johti Little Bighornin taistelun jälkeisiä talvihyökkäyksiä ja pakotti lakotat ja pohjoiset cheyennet palaamaan reservaatteihinsa. Samana kesänä Miles joukkoineen osallistui nez percé -sotaan, joka johti päällikkö Josephin antautumiseen Montanassa. 1880-luvun jälkipuoliskon aikana Miles miehineen päätti lopullisesti apassi-johtaja Geronimon vuosikymmeniä jatkuneet ryöstöretket Yhdysvaltain ja Meksikon rajaseudulla. Vuonna 1898 hän osallistui Espanjan–Yhdysvaltain sotaan, jonka seurauksena Yhdysvallat sai haltuunsa Espanjan siirtomaat Karibialla ja Tyynellämerellä.

Miles kuoli Washington DC:ssä vuonna 1925 ollessaan lastenlastensa kanssa sirkuksessa. Tuolloin hän sai äkillisen sydänkohtauksen tehdessään kunniaa maansa lipulle kansallishymnin esityksen aikana. Hän oli kuollessaan eräs viimeisistä sisällissodan aikaisista sodanjohtajista. Miles haudattiin Arlingtonin kansalliselle hautausmaalle nimeään kantavaan mauseleumiin.

Lähteet
-------

* Greene, Jerome, *Nez Perce Summer, 1877: The US Army and the Nee-Me-Poo Crisis*, Montana Historical Society Press, 2001, ISBN 978-0917298820 (englanniksi)
* Henriksson, Markku *Alkuperäiset amerikkalaiset* Gummerus, 1985 ISBN 951-662-385-9

### Viitteet

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Nelson A. Miles**.
1. 1 2  Nelson A. Miles *nndb.com*. Viitattu 16.8.2012. (englanniksi)
2. ↑  Henriksson 1985 s. 115.
3. ↑  Nelson Appleton Miles *pbs.org*. Viitattu 16.8.2012. (englanniksi)
4. ↑  Greene 2001 s. 208 - 210.
5. ↑  Nelson Miles Mauseleum *arlingtoncemetery.net*. Viitattu 16.8.2012. (englanniksi)


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Saksa
* Israel
* Belgia
* Yhdysvallat
* Australia

 |
|  |
| Tieteilijät | 
* CiNii

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Trove

 |
|  |
| Muut | 
* NARA
* SNAC
* IdRef

 |

 |
Päiväntasaajan Guinean lippu.
**Päiväntasaajan Guinean lippu** on Päiväntasaajan Guinean kansallissymboli vaakunan, moton ja kansallislaulun ohella.

Päiväntasaajan Guinean lippu koostuu sinisestä kolmiosta sekä vihreästä, valkoisesta ja punaisesta vaakaraidasta. Maan itsenäistyessä lipussa ei vielä ollut maan vaakunaa, vaan se on lisätty lippuun myöhemmin. Päiväntasaajan Guinean ensimmäisen presidentin Francisco Macías Ngueman aikana lippuun vaihdettiin uusi vaakuna, mutta 21. elokuuta 1979 lippu ja siinä oleva vaakuna palautettiin alkuperäiseen asuunsa. Lipun mittasuhteet ovat suunnilleen 2:3.

Lipun sininen kolmio symboloi merta, joka yhdistää valtion osat toisiinsa. Vihreä raita symboloi maan kasvillisuutta, johon suuri osa maan kansasta luottaa elinympäristönään. Valkoinen kuvaa rauhaa ja punainen maan itsenäisyyden puolesta kuolleiden vuodattamaa verta. Keskellä olevassa vaakunassa on kuitukapokkipuu, jonka alla kirjoitettiin kertomusten mukaan ensimmäinen sopimus paikallisen hallitsijan ja Espanjan välillä. Vaakunan kuusi tähteä kuvaavat puolestaan valtion koostumista viidestä erillisestä saaresta ja manneralueesta.

Entiset liput
-------------

* Päiväntasaajan Guinean lippu vuosina 1968–1973Päiväntasaajan Guinean lippu vuosina 1968–1973
* Päiväntasaajan Guinean lippu vuosina 1973–1979Päiväntasaajan Guinean lippu vuosina 1973–1979

Lähteet
-------

1. 1 2  Flag of Equatorial Guinea *Encyclopaedia Britannica*. Viitattu 31.12.2021. (englanniksi)
**Professori Nuikki** (*Doctor Benjamin Boris Zachary Karbunkle*) on hullu tiedemies, joka toimii Lalli Laktoosi Leipäjuuston alaisuudessa piirrossarjassa Prätkähiiret. Rick Ungarin luoma hahmo teki ensiesiintymisensä vuonna 1993 *Prätkähiiret*-animaatiosarjan jaksossa Hanat auki!.

Hahmo
-----

Saksalainen hullu tiedemies Nuikki teki aluksi neroja keksintöjään Stiltonille, kun plutolaiset olivat tuhoamassa Marsia. Kaikki kuitenkin kääntyi huonoksi, kun Leipäjuusto lahjoi Nuikin puolelleen ja myöhemmin pilasi molempien ylennysmahdollisuuden. Hänet lähetettiin maahan Leipäjuuston ja Rasvanahan kanssa tuhoamaan maapalloa. Nuikki keksi siirrinkoneen, jonka avulla Leipäjuusto värvää palkkasotureita ja rikollisia tekemään likaiset työt.

Moton mekaaninen käsi ja Rontin häntä ovat Nuikin käsityötä. Ne hän teki Marsissa, kun Rasvanahka oli vahingossa ampunut Prätkähiiret, jotka tuotiin hänen laboratorioon aivopesua varten. He myöhemmin kuitenkin karkasivat. Nuikki myös loi Fredrik-nimisen Mutantin omaksi apulaisekseen. Nuikilla on tapana mielistellä Leipäjuustoa erilaisin ilmauksin.

Apulaiset
---------

Päivittäin eri kokeita ja keksintöjä tekevä Nuikki teki itselleen oman apulaisen, jotta hänellä riittäisi aikaa tehdä kaikki Leipäjuuston pyytämät keksinnöt valmiiksi. Yleensä Rasvanahka on myös auttamassa häntä keksintöjensä kanssa, mutta hänen kömpelyytensä ja tyhmyytensä vuoksi Nuikki luottaa enemmän Mutanttiin.

Muissa medioissa
----------------

### Videopelit

* Biker Mice from Mars -videopelissä Nuikki on pelattavana hahmona. Se on ajopelissä arvoltaan kolmanneksi paras kilpailija. Peli julkaistiin Super Nintendolle vuonna 1993.

Lähteet
-------

1. ↑  Jaksossa Hullu tiedemies saa paikan

Prätkähiiret

|  |  |
| --- | --- |
| Hahmot |  |
| Sankarihahmot | Turbo • Vinski • Moto • Santtu • Rontti • Minni • Miihkali |
| Pääviholliset | Lalli Leipäjuusto • Professori Nuikki • Rasvanahka • Mutantti • Ylipäällikkö Camembert • Teuvo Tahko • Rami Palkki • Kattinaattori • Hannibal T. Karvapallo • Tohtori Katinkoski |
| TV-sarjat | Prätkähiiret (1993–1996) (tuotantokaudet: 1. 2. 3.) • Prätkähiiret (2006–2007) (tuotantokaudet: 1.) |
| Sarjakuvat | Biker Mice from Mars |
| Videopelit | Biker Mice From Mars (1994) • Biker Mice From Mars (2006) |