**Suomennettu tieteiskirjallisuus** alkoi muun maailmankirjallisuuden kääntämisen myötä science fictionin isähahmojen Jules Vernen ja H. G. Wellsin käännöksillä.

Historia
--------

Nykyaikainen tieteiskirjallisuus kehittyi 1800-luvun lopulla. Aikaisemmin oli julkaistu utopiakirjallisuutta ja erilaista fantasiakirjallisuutta. Tieteiskirjallisuuden syntyvaiheisiin liitetään etenkin ranskalainen Jules Verne. Eräitä hänen teoksistaan käännettiin suomeksi jo 1800-luvun puolella. Niistä selvästi tieteiskirjallisuutta on *Matkustus Maan keskipisteeseen* (1879). Englantilaisen H. G. Wellsin suomentaminen alkoi myös varhain, esimerkiksi *Ensimmäiset ihmiset kuussa* ilmestyi suomeksi Samuli Suomalaisen käännöksenä 1907 ja *Aikakone* Lyyli Vihervaaran käännöksenä 1917.

1920-luvulta alkaen käännettiin Edgar Rice Burroughsin suosittuja seikkailuromaaneja, kuten Mars-kirjoja. 1930-luku oli tieteiskirjallisuuden suomentamisen osalta vaisu. Karel Čapekin *Salamanterisota* (1938) ennakoi osaltaan fasismin nousua. Merkittävin 1940-luvun tieteiskirjallisuuden suomennos on Aldous Huxleyn *Uljas uusi maailma* vuonna 1944. Samaan dystopian lajityyppiin kuuluu myös George Orwellin *Vuonna 1984* (1950).

Anglosaksinen tieteisfiktio tuli Suomeen 1953–54 yleisen amerikkalaisen populaarikulttuurin aallon mukana. Vuonna 1953 suomennettiin Ray Bradburyn *Marsin aikakirjat*. Seuraavalla vuosikymmenellä. Kirjayhtymän Arena-sarjassa ilmestyivät Bradburyn klassikot *Fahrenheit 451* ja *Kuvitettu mies*.

1960- ja 70-lukujen taitteen kuumatkat lisäsivät kiinnostusta tieteiskirjallisuutta kohtaan. Uusi tieteiskirjallisuuden suomennosaalto alkoi 1970-luvun alussa ja jatkui 1990-luvulle asti. Vuonna 1973 suomennettiin Stanislaw Lemin *Solaris* ja seuraavana vuonna WSOY alkoi julkaista tieteiskirjallisuuden sarjaa, jossa ilmestyi vuoteen 1996 asti lähes 60 teosta. Sarjassa julkaistiin muun muassa amerikkalaisen Isaac Asimovin keskeinen tuotanto, alkaen romaanista *Itse jumalat* (1974). Sarjassa ilmestyi myös Frederik Pohlin ja C. M. Kornbluthin kapitalismisatiiri *Avaruuden kauppamiehet* (1975) ja Ursula K. Le Guinin palkittu *Pimeyden vasen käsi* (1976). Esa Adrian käänsi sarjaan 1980-luvulla neuvostoliittolaisten Arkadi ja Boris Strugatskin kirjoja, kuten *Stalkerin*.

Samoihin aikoihin WSOY:n kanssa myös Kirjayhtymä alkoi julkaista tieteisromaanejaan sarja-asussa. Englantilaisen Arthur C. Clarken merkittävät romaanit ilmestyivät sarjassa. Stanislaw Lemin mestariteos *Kyberias* ilmestyi sarjassa 1982 Matti Kannoston käännöksenä. Asimovilta, Clarkelta ja Lemiltä suomennettiin sarjojen myötä myös heikkotasoisempia myöhäistuotannon teoksia.

1980-luvulla tieteisklassikoiden suomentaminen jatkui, mutta mukaan alkoi tulla myös anglosaksisessa tieteiskirjallisuudessa 1960-luvulla vaikuttaneen niin sanotun uuden aallon suuntauksen edustajia. Näitä oli brittiläisen Brian Aldissin *Pimeät valovuodet* (1982). Nuorten tieteiskirjallisuuden muistetuimpia teoksia oli WSOY:n julkaisema John Christopherin *Tripodien aika* (1979).

John Books Oy julkaisi 1981 tieteishuumorin klassikon *Linnunradan käsikirja liftareille* Pekka Markkulan kääntämänä. Jalava julkaisi muun muassa Christopher Priestin ja Bob Shawn teoksia. Tieteiskirjallisuutta ilmestyi myös valtavirtakirjallisuuden nimissä, kuten Margaret Atwoodin dystopia *Orjattaresi* (1986). Helsingin science fiction -seura alkoi jakaa vuosittain Tähtivaeltaja-palkintoa parhaasta suomeksi ilmestyneestä science fiction -kirjasta. Ensimmäisen palkinnon sai vuonna 1986 WSOY Cordwainer Smithin novellikokoelmasta *Planeetta nimeltä Shajol*.

Fantasiakirjallisuus nousi 1990-luvulla ja suurten kustantamojen tieteissarjat päättyivät. Tärkeimmät tieteiskirjallisuuden kustantamot 1990-luvuilla ja 2000-luvun alussa olivat kaksi uutta kustantamoa: Like ja Loki-Kirjat. Like julkaisi etenkin Philip K. Dickiä ja Loki älyllisesti haastavia teoksia J. G. Ballardilta, Iain M. Banksilta ja Simon Ingsiltä. *Tähtivaeltaja*-lehti toi 2000-luvun puolivälissä esille termin uuskumma. Yhdysvaltalaisen Gene Wolfen kauan suomeksi odotettu tieteisfantasiasarja *Uuden auringon kirja* suomennettiin 2012–2016 (Gummerus).

Tieteiskirjallisuutta on suomennettu epätasaisesti. Vanhempaa tieteiskirjallisuutta on kuitenkin käännetty melko paljon. 1960-luvulla ilmestyneen ja sitä uudemman tieteiskirjallisuuden suomennuttaminen on ollut satunnaisempaa. Suomennoksia vaille ovat jääneet esimerkiksi Thomas M. Disch, Harlan Ellison ja R. A. Lafferty.

Katso myös
----------

* Luettelo suomennetuista science fiction -kirjoista

Lähteet
-------

* Sisättö, Vesa: Tieteis- ja fantasiakirjallisuus. Teoksessa Riikonen, H. K. (päätoim.): *Suomennoskirjallisuuden historia 1*. Helsinki: Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2007. ISBN 978-951-746-889-3.

### Viitteet

1. 1 2  Sisättö 2007, s. 503–504.
2. 1 2 3 4 5  Sisättö 2007, s. 504–506.
3. 1 2 3  Sisättö 2007, s. 507–508.
4. ↑  Tähtivaeltaja-voittaja 1986 *kirjavinkit.fi*. Viitattu 23.12.2012.
5. ↑  Andersson, Laura: Scifiä vai spekulatiivista fiktiota (PDF) *Kulttuurivihkot*.  6/2007. Viitattu 23.12.2012.
6. ↑  Sisättö 2007, s. 503.