recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Hurrikaani Stan** oli vuoden 2005 Atlantin hurrikaanikauden 18. nimetty trooppinen myrsky ja kymmenes hurrikaani. Se oli suhteellisen heikko 1. luokan hurrikaani Saffirin-Simpsonin hurrikaaniasteikolla, ja se aiheutti pahoja tulvia ja maanvyöryjä Keski-Amerikassa, erityisesti Guatemalassa, El Salvadorissa ja eteläisessä Meksikossa. Stan aiheutti ainakin 769 ihmisen kuoleman.

Myrskyn kehitys ja reitti
-------------------------

Stan kehittyi trooppiseksi myrskyksi Jukatanin niemimaan edustalla 2. lokakuuta trooppisesta matalapaineesta. Se iski samana päivänä maihin Jukatanissa ja heikkeni trooppiseksi matalapaineeksi ennen siirtymistään eteläiselle Meksikonlahdelle.

Stan saavutti jälleen trooppisen myrskyn voiman ja lopulta hurrikaanin voiman 4. lokakuuta. Se iski maihin samana päivänä Kaakkois-Meksikossa, Veracruzin kaupungin eteläpuolella.

Myrsky aiheutti tulvia, maanvyöryjä ja kovia tuulia läpi sen reitin eteläisessä ja itäisessä Meksikossa sekä läpi Keski-Amerikan. Suurin osa tuhoisista tulvista aiheutui Stanin ulommista osista.

Vaikutukset
-----------

Jotkut arviot kuolleiden lukumäärästä ovat jopa 2000, mutta kaikkia kuolemia ei voi sauoraan yhdistää Staniin. Se yhdistyi laajempaan matalapainejärjestelmään, joka aiheutti samaan aikaan tulvia Meksikon itäosissa ja Keski-Amerikassa. Pahinta tuhoa Stan aiheutti Guatemalassa, jossa kuolleita saattoi olla yli tuhat. Avustusjärjestöt arvioivat että kaikkiaan Stanin mutavyöryt ja tulvat vaikuttivat lähes puolen miljoonan guatemalalaisen elämään. el Salvadorissa avun tarvetta lisäsi samassa kuussa tapahtunut tulivuorenpurkaus.

Lähteet
-------

1. ↑  Richard J. Pasch and David P. Roberts: Tropical Cyclone Report Hurricane Stan *National Hurricane Center*.  14 February 2006. Viitattu 24.7.2021.
2. ↑  Humanitarian assistance and rehabilitation for El Salvador and Guatemala - UN SG Report (A/61/78-E/2006/61) *Reliefweb*. Viitattu 24.7.2021.
**Hurrikaani Wilma** oli 21. nimetty myrsky ja 12. hurrikaani vuoden 2005 Atlantin ennätyksellisen hurrikaanikauden aikana. Se alkoi kehittyä lokakuun alussa, ja 17. lokakuuta se voimistui trooppiseksi myrskyksi, kunnes siitä tuli 18. lokakuuta hurrikaani. Wilma oli ensimmäinen hurrikaani, joka nimettiin w-alkuisella nimellä siitä lähtien, kun aakkosellinen nimeäminen otettiin käyttöön vuonna 1950.

Wilma voimistui 18. lokakuuta klo 12.00 (UTC) jälkeisten 24 tunnin aikana trooppisesta myrskystä 5. luokan hurrikaaniksi. Samana aikana tuulen nopeus voimistui 110 km/h:sta aina 280 km/h:iin asti, paikoin yli 78 metriin sekunnissa. Ilmanpaine myrskykeskuksessa putosi 90 millibaaria 882 millibaariin, mikä on matalin Atlantilla koskaan hirmumyrskylle mitattu arvo. Koskaan aikaisemmin ei myöskään ole ollut kolmea 5. luokan hurrikaania samalla Atlantin hurrikaanikaudella.

Wilma aiheutti Haitissa maanvyöryjä, joissa ainakin kymmenen ihmistä kuoli. Wilma viipyi pitkään Cancúnin lomakohteen lähellä Meksikossa Jukatanin niemimaalla, ja se aiheutti rajuja tulvia sekä tuhosi lukuisia rakennuksia. Wilma aiheutti Kuubassa ja Floridan eteläkärjessä laajoja tuhoja yllyttyään jälleen 3. luokan hurrikaaniksi matkattuaan Meksikonlahden yli.

Wilma aiheutti suoraan 23 ihmisen kuoleman: 12 Haitilla, yhden Jamaikalla, neljä Meksikossa, viisi Floridassa ja yhden Bahamalla. Taloudellisten vahinkojen arvioitiin nousseen Yhdysvalloissa 20 miljardiin dollariin. Myös Meksikossa ja Bahamalla tuhot olivat suuria, mutta yksityiskohtia ei ole julkaistu.

Lähteet
-------

1. ↑  Tropical Cyclone Report Hurricane Wilma (Arkistoitu – Internet Archive) National Hurricane Center NOAA
Tapparan kausi 1964-65 oli ehkäpä huonoimpia, mitä seura on historiansa aikana nähnyt, sillä hallitseva Suomen mestari sijoittui sarjassa viimeiseksi ja täten putosi alemmalle sarjatasolle. Kauden vaikeaksi teki se, että Tapparan luottopelaajat Esko Luostarinen ja Seppo Liitsola siirtyivät muihin tehtäviin, ja kauden aikana useampi pelaaja oli loukkaantunut ja pelikiellossa. Tappara sai 18 pelistä ainoastaan 4 voittoa ja pisteitä 9. Tämä sijoitti Tapparan viimeiselle sijalle, sillä toisiksi viimeisenä olevalla HJK:lla oli 4 pistettä enemmän.

Sarjataulukko
-------------

Lähde: 


|  Joukkue  | O | V | T | H | TM | PM | ME | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Karhut, Pori | 18 | 10 | 4 | 4 | 71 | 44 | +27 | 24 |
| Ilves, Tampere | 18 | 10 | 4 | 4 | 70 | 44 | +26 | 24 |
| Lukko, Rauma | 18 | 10 | 0 | 8 | 64 | 43 | +21 | 20 |
| TPS, Turku | 18 | 9 | 2 | 7 | 51 | 63 | -12 | 20 |
| SaiPa, Lauritsala | 18 | 9 | 1 | 8 | 79 | 61 | +18 | 19 |
| RU-38, Pori | 18 | 8 | 2 | 8 | 43 | 52 | -9 | 18 |
| KooVee, Tampere | 18 | 7 | 3 | 8 | 61 | 61 | 0 | 17 |
| HIFK, Helsinki | 18 | 6 | 4 | 8 | 65 | 72 | -7 | 16 |
| HJK, Helsinki | 18 | 6 | 1 | 11 | 52 | 98 | -46 | 13 |
| Tappara, Tampere | 18 | 4 | 1 | 13 | 49 | 67 | -18 | 9 |

Tapparan ottelut
----------------

1. SaiPa–Tappara (6-5)

2. Tappara–Karhut (2-4)

3. Tappara–Lukko (5-4)

4. Tappara–HIFK (4-4)

5. Tappara–Ilves (3-4)

6. RU-38–Tappara (3-0)

7. TPS–Tappara (4-1)

8. HJK–Tappara (4-2)

9. TK-V–Tappara (2-5)

10. Tappara–TK-V (1-2)

11. Tappara–TPS (6-3)

12. Lukko–Tappara (2-3)

13. Tappara–HJK (2-5)

14. Tappara–RU-38 (2-4)

15. Ilves–Tappara (5-3)

16. HIFK–Tappara (2-0)

17. Tappara–SaiPa (4-7)

18. Karhut–Tappara (2-1)

Muutto Hakametsän jäähalliin
----------------------------

Suomen ensimmäinen jäähalli saatiin valmiiksi 1965 tammikuussa ja ensimmäinen peli pelattiin tammikuun viimeisenä päivänä. Vastakkain tässä historiallisessa pelissä oli Tapparan paikallisvastustaja Tampereen Ilves. Peli oli tiukka, mutta loppujen lopuksi Ilves voitti Tapparan lukemin 5-3. Tästä alkoi suomalaisessa jääkiekossa uusi aikakausi, kun kaikki joukkueet alkoivat siirtyä jäähalleihin ja suomalainen jääkiekko otti askeleen lähemmäksi ammattilaisuutta.

Lähteet
-------

1. ↑  Kausikertomus 1964-65 *www.tappara.fi*. Viitattu 6.6.2023.
2. ↑  TAPPARAN VALMENTAJAT *www.tappara.fi*. Viitattu 6.6.2023.
3. ↑  TAPPARAN KAPTEENIT *www.tappara.fi*. Viitattu 6.6.2023.
4. ↑  Championnat de Finlande de hockey sur glace 1964/65 *www.hockeyarchives.info*. Viitattu 6.6.2023.
"**Impressions**" on John Coltranen säveltämä jazzkappale vuodelta 1961. Coltrane nauhoitti kappaleen newyorkilaisella jazzklubilla nimeltä *Village Vanguard* ja julkaisi sen albumilla *Impressions*. Nauhoituksessa soittivat Coltranen lisäksi alttosaksofonisti Eric Dolphy, pianisti McCoy Tyner, basisti Jimmy Garrison ja rumpali Elvin Jones. Coltrane nauhoitti kappaleen konsertissa useita kertoja; se on julkaistu muun muassa livealbumeilla *Live at the Vanguard*, *The 1961 Helsinki Concert* ja *My Favorite Things: Coltrane at Newport*.

Sävellys on esimerkki modaalisesta jazzista. Se perustuu Ahmad Jamalin vuoden 1955 versioon kappaleesta "Pavanne" ja on harmonialtaan identtinen Miles Davisin vuoden 1959 sävellyksen "So What" kanssa.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Eric Nisenson: *Ascension: John Coltrane and his quest*, s. 126. Da Capo Press, 1995. ISBN 978-0-306-80644-5. (englanniksi)
2. ↑  Derek Taylor: John Coltrane: *Impressions* *All About Jazz*.  1.8.2000. Viitattu 1.6.2011. (englanniksi)
3. ↑  Joe Lovano: John Coltrane: Impressions (1961) *Jazz.com*.  Arkistoitu 6.2.2010. Viitattu 1.6.2011. (englanniksi)
4. ↑  Eric Novod: John Coltrane: Impressions (1963) *Jazz.com*. Viitattu 1.6.2011. (englanniksi)
5. ↑  Stanley Crouch: *Considering Genius: Writings on jazz*, s. 99. Basic Civitas Books, 2007. ISBN 978-0-465-01512-2. (englanniksi)
EOS 650D
**Canon EOS** (Electro-Optical System) on japanilaisen Canon-merkin suunnittelema sarja järjestelmäkameroita. EOS-malleja on sekä ammattilaisille että harrastajille suunnattuja jokaiseen hintaluokkaan.

Canonilla on useampia erilaisia objektiivimounteja digitaalisiin EOS-järjestelmäkameroihin: EF, joka on tarkoitettu kinokoon kameroihin, mutta on yhteensopiva sellaisenaan myös kroppisensorien kanssa, EF-S, joka on edullisempi valmistaa ja on suunniteltu kroppikennoisille (Canonilla APS-H, APS-C), sekä EF-M, joka on tarkoitettu peilittömiin järjestelmäkameroihin. Lisäksi uutena on tullut RF-mountille suunniteltu ammattilaistason objektiivimallisto, joka on suunnattu uusille kinokoon peilittömille EOS R -sarjalaisille.

  

Joitakin kameroita myydään eri maanosissa ja maissa eri nimillä, esimerkiksi Pohjois-Amerikassa 400D tunnetaan nimellä EOS DIGITAL REBEL XTi ja Japanissa EOS Kiss Digital X.

Vuonna 1987 julkaistusta sarjan ensimmäisestä kamerasta EOS 650:sta*selvennä* lähtien sarjan kamerat olivat filmikameroita, mutta 2000-luvun vaihteessa alan digitalisoitumisen mukana myös EOS-sarja muuttui digitaaliseksi. Tästä kertoo myös mallinumeron perään lisätty D-kirjain (esim. EOS 650D). Canonin peilittömät järjestelmäkamerat tunnistaa M- ja R-merkinnöistä. EOS M -sarjaan kuuluvat Canonin kroppisensorikoon kennot, kuten esimerkiksi EOS M5. EOS R -sarjaan kuuluvat Canonin täyskennot eli kinokoon kennot, kuten esimerkiksi EOS R6.

Canon EOS -malleja
------------------

### Digitaaliset peilittömät järjestelmäkamerat

* Canon EOS M
* Canon EOS M5

### Digitaaliset järjestelmäkamerat

#### 1-sarja

* Canon EOS 1Ds (täyskenno)
* Canon EOS 1Ds Mark II (täyskenno)
* Canon EOS 1Ds Mark III (täyskenno)
* Canon EOS 1D Mark IV
* Canon EOS 1D X (täyskenno)

#### 5-6-7-sarja

* Canon EOS 5D (täyskenno)
* Canon EOS 5D Mark II (täyskenno)
* Canon EOS 5D Mark III (täyskenno)
* Canon EOS 5D Mark IV (täyskenno)
* Canon EOS 6D (täyskenno)
* Canon EOS 6D Mark II (täyskenno)
* Canon EOS 7D
* Canon EOS 7D Mark II

#### 10-sarja

Ensimmäiset Canonin itse kokonaan valmistamat DSLR-kamerat oli numeroitu poikkeavasti verrattuna myöhempiin samaan sarjaan kuuluneisiin kameroihin. Niiden ilmiasu on vastaava kuin myöhempien 10-sarjalaisten. EOS-, D30-, D60- ja 10D-runkoihin voi kiinnittää vain EF-objektiiveja. Myöhempiin 10-sarjan kameroihin käyvät sekä EF- että EF-s-objektiivit.

* Canon EOS D30
* Canon EOS D60
* Canon EOS 10D
* Canon EOS 20D
* Canon EOS 30D
* Canon EOS 40D
* Canon EOS 50D
* Canon EOS 60D
* Canon EOS 70D
* Canon EOS 77D
* Canon EOS 80D
* Canon EOS 90D
* 100-sarja

* Canon EOS 100D
* Canon EOS 200D
* Canon EOS 300D
* Canon EOS 350D
* Canon EOS 400D
* Canon EOS 450D
* Canon EOS 500D
* Canon EOS 550D
* Canon EOS 600D
* Canon EOS 650D
* Canon EOS 700D
* Canon EOS 750D
* Canon EOS 760D
* Canon EOS 800D

#### 1000-sarja

* Canon EOS 1000D
* Canon EOS 1100D
* Canon EOS 1200D
* Canon EOS 1300D
* Canon EOS 2000D
* Canon EOS 4000D

#### R-sarja

* Canon EOS R (täyskenno)
* Canon EOS RP (täyskenno)
* Canon EOS Ra (täyskenno)
* Canon EOS R5 (täyskenno)
* Canon EOS R6 (täyskenno)

### Filmijärjestelmäkamerat

* Canon EOS 300
**Ulla Marketta Lempiäinen** (myöh. **Aartolahti**, s. 11. toukokuuta 1950 Helsinki) on entinen suomalainen yleisurheilija, jonka päälaji oli 100 metrin aitajuoksu. Hän edusti Järvenpään Paloa.

Lempiäinen karsiutui alkuerissä San Sebastiánin 1977 sisäratojen EM-kilpailujen 60 metrin aitajuoksussa. Hän edusti Suomea aikuisten maaotteluissa vuosina 1971–1977 voittaen 100 metrin aitajuoksun Ruotsi-maaottelussa Helsingissä 1974 ja 1976 sekä Tukholmassa 1975 ja 1977. Lisäksi hän voitti hallimaaottelussa Ruotsia vastaan 60 metrin aidat Turussa 1974.

Lempiäinen sai Kalevan kisoissa 100 metrin aitajuoksussa kultaa 1973, 1974, 1975, 1976 ja 1977, hopeaa 1971 ja 1972 sekä pronssia 1969 ja 1970. Lisäksi hän sai 100 metrin juoksussa pronssia 1976 ja 1977  sekä 200 metrin aidoissa hopeaa 1972 ja 1973. Sisäratojen SM-kilpailuissa hän voitti 60 metrin aitajuoksussa kultaa 1974, 1975, 1976 ja 1977.

Lempiäinen juoksi 100 metrin aitojen ennätyksensä 13,87 Helsingissä 14. elokuuta 1977. Saman matkan sileän hän juoksi parhaimmillaan aikaan 12,19 Helsingissä 27. toukokuuta 1976. Hallissa hän juoksi 60 metriä 7,83 Turussa 1977 ja 60 metrin aitajuoksun aikaan 8,60 San Sebastiánissa 1977.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5  Ulla Lempiäinen Tilastopaja (vaatii kirjautumisen, maksullinen palvelu).   Viitattu 16.6.2009
2. ↑  Laitinen, Esa: *Suomen yleisurheilun tilasto-osa*, s. 243–256. , 1987.
3. ↑  Finnish Championships *www.gbrathletics.com*. Viitattu 16.6.2009. (englanniksi)
4. ↑  Laitinen, Esa: *Suomen yleisurheilun tilasto-osa*, s. 482, 486. , 1987.
5. ↑  Finnish Indoor Championships *www.gbrathletics.com*. Viitattu 16.6.2009. (englanniksi)
**Canoe.ca** ja **canoe.com** (**Canadian Online Explorer**) on kanadalainen portaali, joka julkaisee uutisia, viihdeuutisia ja tarjoaa erilaisia internetpalveluja englannin- ja ranskankielillä. Ranskankielisen version omistaa Québecor Média tytäryhtiönsä Canoë Inc.:n välityksellä, ja englanninkielisen sivuston (canoe.com) Postmedia Network. 

Canoe oli aikoinaan 100 suosituimman kanadalaisen nettisivuston joukossa. Canoe.ca:lla on ollut lähes 8 miljoonaa kävijää kuukaudessa. Portaalin suosio on kuitenkin vähentynyt, sillä alkukesällä 2017 sekä ranskankielinen canoe.ca että englanninkielinen canoe.com löytyivät Amazon-yhtiöiden Alexa-verkkotilastojen mukaan enää 900.–1000. suosituimman kanadalaisen verkkosivuston joukosta.

Lähteet
-------

1. 1 2  Canoë Inc Company Profile hoovers.com. Viitattu 6.7.2017. (englanniksi)
2. ↑  Arkistoitu kopiocanoe.com Traffic Statistics alexa.com.  Arkistoitu 10.10.2016. Viitattu 6.7.2017. (englanniksi)
3. ↑  Arkistoitu kopiocanoe.ca Traffic Statistics alexa.com.  Arkistoitu 10.2.2017. Viitattu 6.7.2017. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* en.canoe.com (englanniksi)
* fr.canoe.ca[vanhentunut linkki] (ranskaksi)
Hätäsen talo Enontekiön kotiseutumuseolla.
**Enontekiön kotiseutumuseo** esittelee enontekiöläistä asutusta 1900-luvun alussa. Museon päärakennuksena toimii Raattamasta siirretty Hätäsen talo, joka on rakennettu 1800-luvun lopulla. Muita museoalueen rakennuksia ovat Ylikyröstä siirretty Vieno Kyrön pirtti 1920-luvulta, 1700-luvun liima-aitta, Kaukosesta siirretty navetta ajalta ennen sotia sekä Muotkajärveltä siirretty savusauna vuodelta 1937.

Museo sijaitsee Hetan kirkonkylältä kolme kilometriä Vuontisjärven suuntaan. Sijaintipaikalla on pitkä historia, paikalla on asuttu jo mesoliittisella kivikaudella 5000-7000 vuotta sitten.

Museo perustettiin vuonna 1987 ja avattiin yleisölle vuonna 1991. Sen omistaa Enontekiön kunta.

Museo on avoinna kesäisin.

Lähteet
-------

1. ↑ . Tieto on haettu Wikidatasta.
2. 1 2 3 4  Lapin maakuntamuseo *rovaniemi.fi*.  Arkistoitu 7.8.2019. Viitattu 1.6.2020.


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Perustiedot Wikidatassa: Enontekiön kotiseutumuseo (Q62413861)ohje |
| --- |
|  |
| esiintymä kohteesta | paikallismuseo, kulttuurihistoriallinen museo |
|  |
| valtio | Suomi |
|  |
| sijaitsee hallinnollisessa yksikössä | Enontekiö |
|  |
| katuosoite | Ounastie 437, 99400 Enontekiö |
|  |
| koordinaatit | 68°23′47″N 23°41′51″E﻿ / ﻿68.39636°N 23.69742°E﻿ / 68.39636; 23.69742 |
|  |
|  |

 |
**Kiiltoeukryfia** (*Eucryphia lucida*) on kunoniakasvien (Cunoniaceae) heimoon, eukryfioiden (*Eucryphia*) sukuun kuuluva kasvilaji. Se on ainavihanta puulaji, joka voi kasvaa 10–30 metriä korkeaksi, mutta jää toisinaan vain korkeaksi pensaaksi. Rungon halkaisija voi olla 50–60 cm. Kiiltoeukryfian kukat tuottavat hyvin mettä mehiläisille. Kiiltoeukryfia risteytyy myös usein muiden eukryfialajien kanssa.

Kiiltoeukryfia kasvaa metsissä, tavallisesti jokien varsilla 30–500 metrin korkeudella merenpinnasta. Joskus laji voi kasvaa jopa 800 metrin korkeudessakin. Kiiltoeukryfia kasvaa luonnossa Australian Tasmaniassa.

Kiiltoeukryfiaa kasvatetaan koristekasvina ja sitä on käytetty myös perinteisessä lääkinnässä sekä puutavarana. Kiiltoeukryfia on temperaattisten alueiden kasvi ja kasvaa parhaiten alueilla, joilla päivien keskilämpötila on vuoden ympäri +12°C – +22°C. Laji kuitenkin selviää alueilla, joilla päivien keskilämpötila on +5°C – +26°C vuoden ympäri. Lepotilassa kasvi voi selvitä –5°C:een lämpötilastakin, mutta nuoret yksilöt kärsivät usein pahoja vaurioita pakkasessa. Kiiltoeukryfialle suotuinen vuotuisen sademäärä on 1300–1700 mm, mutta laji pärjää 1000–2500 mm vuotuisella sademäärälläkin. Kiiltoeukryfia vaatii kasvaakseen avoimen, mutta suojaisen kasvupaikan sekä hieman kostean ja kalkittoman maaperän, jonka pH on mielellään 5–6.

Lähteet
-------

* Useful Temperate Plants: *Eucryphia lucida* (englanniksi)

### Viitteet

1. ↑  IUCN SSC Global Tree Specialist Group & Botanic Gardens Conservation International (BGCI): *Eucryphia lucida* *IUCN Red List of Threatened Species. Version 2021-3*.  2021. International Union for Conservation of Nature, IUCN, Iucnredlist.org. Viitattu 4.1.2022. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Global Biodiversity Information Facility (GBIF): *Eucryphia lucida* (englanniksi)
* Trees and Shrubs Online: *Eucryphia lucida* (englanniksi)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Taksonitunnisteet | 
* Wikidata: Q1238182
* Wikispecies: Eucryphia lucida
* APNI: 92069
* CoL: 3BYLT
* Ecocrop: 5954
* EoL: 5553313
* EPPO: EUALU
* GBIF: 3920268
* GRIN: 16132
* iNaturalist: 178220
* IPNI: 337097-1
* IUCN: 61990635
* NCBI: 3791
* Open Tree of Life: 1035581
* PfaF: Eucryphia lucida
* Plant List: kew-2802767
* POWO: urn:lsid:ipni.org:names:337097-1
* Tropicos: 50146647
* WFO: wfo-0000681185

 |

 |
**Ulla Pia Nielsen** (17. helmikuuta 1945 – 22. elokuuta 2020), taiteilijanimeltään **Ulla Pia**, oli tanskalainen laulaja. Ulla Pia aloitti uransa Kööpenhaminassa paikallisten orkestereiden solistina ja lauloi 1960-luvun puolivälissä jazzmuusikko Finn Zieglerin kanssa. Ulla Pia voitti Dansk Melodi Grand Prixin 1966 kappaleella *Stop - mens legen er go* ja valikoitui näin Tanskan edustajaksi saman vuoden Eurovision laulukilpailuun. Kansainvälisessä Eurovision laulukilpailussa hän sijoittui 14:nneksi 18 kilpailijan joukosta.

Muihin tunnetuimpiin Ulla Pian kappaleisiin kuuluivat *Flower Power Tøj* (1969) ja *Karina* (1971).

Ulla Pia kuoli syöpään 75-vuotiaana 22. elokuuta 2020.

Lähteet
-------

* Stod bag utallige ørehængere: Sangerinden Ulla Pia er død *dr.dk*. Viitattu 5.5.2022. (tanskaksi)

### Viitteet

1. ↑  Denmark: Melodi Grand Prix 1966 *eurovisionworld.com*. Viitattu 5.5.2022.
2. ↑  Luxembourg 1966 *eurovision.tv*. Viitattu 5.5.2022.


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Saksa

 |
|  |
| Taiteenala | 
* MusicBrainz

 |
|  |
| Muut | 
* Europeana

 |

 |
**Phleng Chat** ("Kansallislaulu", เพลงชาติ) on vuodesta 1939 Thaimaan kansallislaulu. Laulun sävelsi Peter Feit (thainkielinen nimi Phra Jenduriyang, 1883-1968), joka oli saksalaisen maahanmuuttajan poika ja kuninkaan musikaalinen neuvonantaja. Laulu sävellettiin vain muutama päivä sen jälkeen, kun maasta tuli perustuslaillinen monarkia vuonna 1932. Laulu esitettiin ensi kerran maan yleisradiossa heinäkuussa 1932. Thaimaan virallisena kansallislauluna säilyi kuitenkin maan kuningashymni Phleng Sanrasoen Phra Barami.

Laulun alkuperäiset sanat laati Khun Wichimatra. Vuonna 1939, jolloin maa muutti nimensä Siamista Thaimaaksi, julistettiin myös kilpailu uusien sanojen luomiseksi. Kilpailun voitti eversti Luang Saranupraphan (1896–1954). Laulu julistettiin virallisesti Thaimaan kansallislauluksi 10. joulukuuta 1939. Maan pääministeri Phibunsongkhram määräsi, että kansallislaulu tulee soittaa maan yleisradiossa joka päivä klo 8:00 ja 18:00, jolloin kaikkien on osoitettava kunnioitustaan nousemalla seisomaan. Määräys on voimassa edelleen.

Thainkieliset sanat
-------------------

| *Thaiksi* | *Translitteraatio* |
| --- | --- |
| ประเทศไทยรวมเลือดเนื้อชาติเชื้อไทย | Prathet Thai Ruam Lueat Nua Chat Chua Thai, |
| เป็นประชารัฐ ไผทของไทยทุกส่วน | Pen Pracha Rat, Phathai Khong Thai Thuk Suan, |
| อยู่ดำรงคงไว้ได้ทั้งมวล | Yu Damrong Khong Wai Dai Thang Muan, |
| ด้วยไทยล้วนหมาย รักสามัคคี | Duai Thai Luan Mai, Rak Samak Khi, |
| ไทยนี้รักสงบ แต่ถึงรบไม่ขลาด | Thai Ni Rak Sa-ngop, Tae Thueng Rop Mai Khlat, |
| เอกราชจะไม่ให้ใครข่มขี่ | Ekkarat Cha Mai Hai Khrai Khom Khi, |
| สละเลือดทุกหยาดเป็นชาติพลี | Sala Lueat Thuk Yat Pen Chat Phali, |
| เถลิงประเทศชาติไทยทวี มีชัย ชโย | Thaloeng Prathet Chat Thai Thawi Michai Cha-yo. |

Suomenkielinen käännös
----------------------

ประเทศไทยรวมเลือดเนื้อชาติเชื้อไทย

Vapaiden maata yhdistää kansa, rotu ja verenperintö
เป็นประชารัฐ ผไทของไทยทุกส่วน

olemme kansallisvaltio, meidän thaitten omaa maata jokainen jyvänen
อยู่ดำรงคงไว้ได้ทั้งมวล

olemme säilyneet yhtenäisenä erottamattomana
ด้วยไทยล้วนหมาย รักสามัคคี

olemalla aina täysin hengessä yhtä
ไทยนี้รักสงบ แต่ถึงรบไม่ขลาด

me thait olemme rauhanomaisia, mutta uhattuna emme pelkää
เอกราชจะไม่ให้ใครข่มขี่

itsenäisyyttä emme anna kenenkään loukata
สละเลือดทุกหยาดเป็นชาติพลี

joka veripisaran annamme kansakunnalle uhrina
เถลิงประเทศชาติไทยทวีมีชัย ชโย

jotta maa meidän vapaiden nousee on voittava eläköön!

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  THAILAND: National Anthem of Thailand *Anthems*. National Anthems of the World Organisation (NAW). Viitattu 30.11.2019. (englanniksi)
2. 1 2 3 4 5  Thailand (National Anthem) National Anthems.info. Viitattu 30.11.2019. (englanniksi)
3. 1 2 3  Thailand *The World Factbook*. Central Intelligence Agency (CIA). Viitattu 30.11.2019. (englanniksi)

Linkit
------

* Kuuntele laulettu versio Phleng Chat Thaista
* Kuuntele instrumentaaliversio Phleng Chat Thaista
**Ulla-Riitta Kaasinen** (s. 16. syyskuuta 1960) on suomalainen entinen jalkapalloilija, joka on peliuransa jälkeen toiminut myös jalkapallovalmentajana. Kaasinen on yksi suomalaisen naisjalkapalloilun uranuurtajista. Hän on Suomen ensimmäisiä naisjalkapalloilijoita, jonka ura alkoi jo juniori-ikäisenä ja myös ensimmäisiä ulkomaille siirtyneitä suomalaisia naispelaajia. Suomen ohella Kaasinen pelasi viisi vuotta Ruotsissa ja edusti A-maajoukkuetta 15 vuoden ajan.

Ura
---

Kaasinen aloitti pääsarjaurana HJK:ssa jo 14-vuotiaana ja pelasi saman ikäisenä myös ensimmäisen A-maaottelunsa. Vuonna 1982 hän siirtyi Ruotsiin AIK:n joukkueeseen ja pelasi yhden kauden myös seuran paikalliskilpailijassa Hammarbyssä. Suomen palattuaan Kaasinen edusti HJK:n lisäksi PP-Futista ja Helsinki Unitedia.

Useilla pelipaikoilla pelannut Kaasinen voitti urallaan kahdeksan Suomen mestaruutta, joista kuusi tuli HJK:n riveissä ja lisäksi hän saavutti yhden Helsinki Unitedissa sekä PP-Futiksessa. Suomen Cupin Kaasinen voitti neljästi. Maajoukkueuralla hän pelasi 41 ottelua ja teki niissä kuusi maalia.

Pelaajauransa jälkeen Kaasinen ryhtyi valmentajaksi. Hän toimi muun muassa Suomen A-maajoukkueen kakkosvalmentajana ja valmensi Malmin Palloseuran naisten Suomen mestaruuteen vuonna 1994. Myöhemmin Kaasinen on työskennellyt eri tehtävissä Suomen Palloliiton Uudenmaan ja Helsingin piireissä. Vuonna 2018 Kaasinen valittiin ansioistaan Suomalaisen jalkapallon kunniagalleriaan.

Saavutukset
-----------

### Pelaajana

* Suomen mestaruus: 1975, 1979, 1980, 1981, 1987, 1989, 1990, 1991, 1992
* Naisten Suomen Cup: 1981, 1990, 1991, 1992

### Valmentajana

* Suomen mestaruus: 1994

Lähteet
-------

* Soininen, Heidi (toim.): *Jalkapallokirja 2008*, s. 159–167. Helsinki: Suomen Palloliitto, 2008. ISSN 0787-7188.

### Viitteet

1. 1 2 3 4  Ulla Kaasinen *Hall of Fame*. Suomen jalkapallomuseo.  Arkistoitu 17.4.2021. Viitattu 20.4.2021.
2. ↑  Suomalainen, Ilkka: MPS:n johtokaksikko (vain tilaajille)  8.10.1994. Helsingin Sanomat. Viitattu 22.2.2009.
**Soundclash** on Jamaikalta lähtöisin oleva sound systemien välinen mittelö tai kilpailu, jossa yleisö valitsee esiintyvien sound systemien joukosta suosikkinsa.

Soundclashissa mitellään siitä, kuka pystyy omilla dubplateillaan ja viihdytystaidoillaan voittamaan yleisön puolelleen. Dubplatet eli spesiaalit ovat sound systemille teetettyjä erikoisversioita suosittujen jamaikalaisartistien kappaleista, joiden sanat on yleensä muutettu muotoon, jossa omaa soundia kehutaan ja vastapuolen soundeja taas väheksytään. Clasheissa soitetaan tyypillisesti pelkkiä dubplateja samaan tapaan kuin sound systemit soittavat normaalitilanteessa äänilevyjä sillä erolla, että mikrofonimiehet juontavat tilaisuutta huomattavasti aggressiivisemmin ottein kehottaen yleisöä nostamaan oman soundin voittajaksi ja usein myös piikitellen tai väheksyen muita osallistuvia sound systemejä. Voittaja ratkaistaan tyypillisesti dub-fi-dubilla eli viimeiseksi kilpailuun jääneet kaksi soundia soittavat vuorotellen dubplate -spesiaaleja ennalta sovitun määrän. Jo soitettuja kappaleita ei clashissa sovi soittaa uudestaan. Yleisö ratkaisee voittajan pitämällä ääntä, huutamalla, soittamalla torvia yms. Yleisön kanssa kommunikointi on siis voittajaksi tahtovalle ensiarvoisen tärkeä taito hyvien spesiaalien lisäksi.

Soundclash – kulttuuri on suhteellisen uusi ilmiö Pohjoismaissa mutta kulttuuri on ollut kovassa kasvussa viime vuosien aikana reggaen suosion mukana. Ruotsissa ja Suomessa on syntynyt kymmeniä sound systemejä jotka osallistuvat clasheihin ja viihdyttävät reggaeyleisöä tansseissaan säännöllisesti. Yleisönä olevalle soundclash eroaa perinteisistä tansseista / keikoista merkittävällä tavalla; illan intensiteetti ja energia ovat todella korkealla ja yleisön reaktiot soundeihin ovat ratkaisevassa asemassa.

Ensimmäinen valtakunnallinen soundclash Suomessa järjestettiin joulukuussa 2004. Voiton vei Komposti.
2005 voiton vei turkulainen MPV ja 2006 pokaali palasi Kompostille.
**Kiillegneissi** on eräs yleinen gneissin tyyppi. Gneissien mineraalikoostumus ratkaisee, mitä lisämääreitä gneissin nimeen tulee. Kiillegneissi on rakenteeltaan hiukan liuskeinen gneissi. Sen tummista mineraaleista pääosa on biotiittia eli tummaa kiillettä, jonka lisäksi mukana on maasälpää, kvartsia ja muskoviittia. Näiden mineraalien suhteet voivat vaihdella paljonkin. Kiillegneissin väri vaihtelee mineraalikoostumuksen mukaan harmaasta mustaan.

Kiillegneissi on syntytavaltaan metamorfista kiveä. Maankuorten liikkeiden yhteydessä on syntynyt kova paine ja lämpötila, jolloin sedimentti- ja magmakivilajit ovat muuttuneet rakenteeltaan liuskaiseksi. Alkuperäisenä, metamorfoosia edeltävänä kivilajina on savikivi. Kiilleliuske halkeaa yhdensuuntaisiksi laatoiksi. Kiillegneissiä onkin luonnehdittu rakenteeltaan heikoimmaksi gneissityypiksi.

Kiveä käytetään rakennusten pinnoissa ja pihalaattoina. Varsinkin 1950-luvulla rakennusten sokkelien pinnoittaminen liuskekivillä oli muodissa. 

Keski-Pohjanmaan maakuntakivi on gneissi ja maakunnan kallioperän yleisin gneissityyppi on kiillegneissi. Alueen kiillegneissi on tyypillisesti väriltään harmaa tai punertava, raitainen ja liuskeinen kivi. Siinä paksummat karkearakeiset kerrokset vuorottelevat ohuiden, hienorakeisten kerrosten kanssa. Punertavat graniittiset suonet ovat suhteellisen yleisiä. Kiillegneississä on voi olla sormenpään kokoisia, vaaleita, alumiinirikkaiden mineraalien muodostamia kyhmyjä.

Esimerkiksi Helsingin Roihuvuoressa toimi aikoinaan kiilleliuskelouhos.

Lähteet
-------

1. ↑  Mikko Turunen: Metamorfisten kivien luokittelu *geologia.fi-sivusto*. Viitattu 19.7.2016.
2. ↑  Kivilajien jaottelu ja syntytavat kaiva.fi-sivusto kaivannaistietoa kaikille. Viitattu 19.7.2016.
3. ↑  Teema 1. Korkea ja matala rannikko - Faktat P9. Gneissi (pdf) (Botnia-Atlantica Meret, vuoret ja rajat ylittävä yhteistyö) Maailmanperintö yhteistyössä 63°N.  Arkistoitu 7.8.2016. Viitattu 19.7.2016.
4. ↑  Maakuntakivet: Keski-Pohjanmaa - Gneissi Geologinen tutkimuskeskus.  Arkistoitu 22.5.2018. Viitattu 19.7.2016.

Aiheesta muualla
----------------

* Yrjö Kähkönen: Luku 7: Svekofenniset liuskealueet - merestä kallioksi (pdf, sivut 199–227 teoksesta Suomen kallioperä) (Arkistoitu – Internet Archive)
**Ulla-Maija (Ulla) Juurola** (o.s. **Harkki**, 15. kesäkuuta 1942 Kuorevesi – 25. kesäkuuta 2019 Lahti) oli suomalainen poliitikko. Hän oli valtiotieteiden kandidaatti ja Lahden kaupunginhallituksen puheenjohtaja 2005–2006. Hän toimi SDP:n kansanedustajana vuosina 1995–2003.

Hän työskenteli ulkoasiainministeriössä, Helsingin kaupungilla, Lohjan kaupungilla ja Lahden kaupungilla, missä myös koulutuspalvelukeskuksen talousjohtajana.

Ulla Juurola oli Lahden kaupunginvaltuutettuna 1981–1991, 1997–2000 ja 2005–2008. Kunnallisissa luottamustehtävissä Juurola oli muun muassa koululautakunnan jäsenenä 1981–1984, tuli valituksi sen varapuheenjohtajaksi kaudeksi 1985–1988 ja puheenjohtajaksi 1989. Päijät-Hämeen liitossa Juurola oli yhteistyöryhmän puheenjohtajana 2001–2005 sekä Päijät-Hämeen maakuntahallituksen puheenjohtajana 2001–2005.

Lahden kaupunginhallitus myönsi 1.11.2005 Juurolalle Lahti-mitalin numero 46.

Lähteet
-------

1. ↑  Ilola, Lauri: Mittavan uran poliitikkona tehnyt Ulla Juurola on poissa.  *Etelä-Suomen Sanomat*, 29.6.2019, s. A6.

Aiheesta muualla
----------------

* .aspx Ulla Juurola *Suomen kansanedustajat*. Eduskunta.
* Ulla Juurolan muistokirjoitus Helsingin Sanomissa

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt Muokkaa Wikidatassa | 
* Eduskunta

 |

 |
**Soumana Sako** (myös *Sacko*, s. 1950 Nyamina) on malilainen taloustieteilijä ja poliitikko.

Sako valmistui ylioppilaaksi Askia Mohamedin lyseosta ja suoritti projektinhallinnan maisteritutkinnon Malin virkamieskorkeakoulussa. Hänellä on kehitystalouden tohtorintutkinto Pittsburghin yliopistosta. Sako oli yksi opiskelijajärjestö UNEM:n perustajista.

Sako toimi Malin valtiovarainministerinä vuosina 1986–1987. Hän tuli kuuluisaksi talousrikosten ja korruption vastaisista toimistaan. Jouduttuaan eroamaan Sako työskenteli YK:n kehitysohjelmassa Moussa Traorén hallinnon kaatumiseen saakka vuonna 1991.

Väliaikainen presidentti Amadou Toumani Touré nimitti Sakon siirtymäkauden hallituksen pääministeriksi huhtikuussa 1991. Hän suoriutui tehtävistään menestyksekäästi ja erosi presidentti Alpha Oumar Konarén astuessa virkaan kesäkuussa 1992.

Sako on toiminut YK:n, Afrikan kehityspankin, Eurooppa-neuvoston, Yhdysvaltojen kehitysyhteistyöviraston ja Afrikan unionin asiantuntija- ja hallintotehtävissä. Hän on työskennellyt julkistalouden ja kehitystalouden professorina Malin yliopistossa ja vierailevana professorina Kalifornian yliopistossa Los Angelesissa.

Sako vetäytyi vuoden 1997 presidentinvaaleista muiden oppositiojohtajien tavoin väitettyjen väärinkäytöksien takia. Vuosien 2002 ja 2007 vaaleissa hän tuki Amadou Toumani Touréa. Sako perusti vuonna 2011 Convention nationale pour une Afrique solidaire -puolueen. Hän sai sen presidenttiehdokkaana 0,90 prosenttia äänistä vuonna 2013.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Qui est qui? Soumana Sacko *aBamako*. Viitattu 30.11.2019.
2. 1 2  Mali: Soumana Sako, un candidat de plus à la présidentielle *Jeune Afrique*. Viitattu 30.11.2019.
3. 1 2  Pascal James Imperato, Gavin H. Imperato: *Historical Dictionary of Mali, fourth edition*, s. 258–259. Lanham: Scarecrow Press, 2008. ISBN 978-0-8108-5603-5.
4. ↑  Soumana Sako, candidat de la Convention nationale pour une Afrique solidaire *RFI Afrique*. Viitattu 30.11.2019.
5. ↑  Premier tour de la présidentielle au Mali: les résultats définitifs *Maliactu*.  Arkistoitu 26.6.2018. Viitattu 30.11.2019.
Ylösnousemuksen kirkko
**Univ** (ukr. Унів) on historiallisesti merkittävä galitsialainen luostarikeskus Ukrainassa. Asukkaita oli aikoinaan 1 300. Keskuksessa harjoitettiin julkaisu- ja kirjapainotoimintaa. Toisen maailmansodan jälkeen sen nimeksi tuli Mižhirja, mutta nimi Univ otettiin uudelleen käyttöön vuonna 2003. Nykyisin paikalla on kylä (468 asukasta vuonna 2001), ja se kuuluu Peremyšlin piiriin Lvivin alueella.

Ortodoksinen kirkko perusti luostarin 1300-luvulla, ja se ympäröitiin linnoitusmuureilla. Vuonna 1618 luostarissa julkaistiin liikuteltavalla painokoneella painettua julkaisua. Pysyvä kirjapaino tuotiin Lvivistä. Luostarin kirjapaino julkaisi kaikkiaan 60 typografisesti korkealaatuista kirjaa. Painotoiminta päättyi 1770 riitoihin veljeskunnan kanssa. 1900-luvulla luostariin perustettiin painokoulu ja kirjansitomo, ja luostari julkaisi vuosina 1935–1939 kuukausijulkaisua. Kun neuvostojoukot valtasivat 1939 Galitsian, kammiot muutettiin vankiselleiksi ja muut tilat vanhainkodiksi. Luostari perustettiin uudestaan 1990-luvun alkupuolella.

Lähteet
-------

1. 1 2  Bohdan Kazymyra: Univ *Internet Encyclopedia of Ukraine*.  päivitetty 2008. Viitattu 4.4.2023. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Univ** Wikimedia Commonsissa

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Saksa
* Tšekki

 |

 |
**Pakollinen yhtymä** eli **pakollinen yhtiö** on sellainen taloudellisen edun saavuttamiseksi perustettu yhteenliittymä, johon jokin säädös tai enemmistön tahto pakottaa liittymään. Tällaista järjestelyä käytetään nykyisin ja on käytetty vanhemmassakin lainsäädännössä vastahakoisten pakottamiseen osallisiksi yhteiseen hankkeeseen.

Vanhassa lainsäädännössä tällaisia yhteenliittymiä kutsuttiin yhtiöiksi. Esimerkiksi vuoden 1902 vesioikeuslaki sääti: "Järvenlaskemisyrityksen osakkaat muodostavat yhtiön ja ovat velvolliset valitsemaan yhden tahi useampia toimitsijoita, joiden tulee kantaa ja vastata yhtiön puolesta, kerätä ja koota osakkailta heidän maksuosuutensa ja muuten hoitaa yhtiön asioita." Vesioikeuslain korvanneessa vesilaissa todetaan: "Ojitusyhtiön osakkaita ovat ne, jotka saavat ojitussuunnitelman mukaan yhteisestä ojituksesta hyötyä."

Pakollisia yhtymiä ovat esimerkiksi

* järvenlaskuyritys
* kalastushoitoyhdistys
* kalastuskunta
* ojitusyhtiö
* paliskunta
* riistanhoitoyhdistys
* tiekunta
* tilusrauhoitusyhdistys
* uittoyhdistys

Lähteet
-------

1. ↑  *Iso tietosanakirja*, Otava 1931–1939
2. ↑  *Uusi tietosanakirja*, Tietosanakirja oy 1960–1966
3. ↑  Vesioikeuslaki, 31/1902, 4:10, voimassa 1903–1962
4. ↑  Vesilaki, 264/1961, 6:25, voimassa 1962–
Lehden näytenumeron etusivu.
**Från Nära och Fjerran** ("Lähteltä ja kaukaa") oli Helsingissä vuosina 1860–1861 ilmestynyt ruotsinkielinen aikakauslehti.

Kirjakauppias Klas Theodor Sederholmin julkaisema ja toimittama *Från Nära och Fjerran*, alaotsikoltaan *Litteraturblad för Finlands qvinnor* oli naisille tarkoitettu makasiinilehti. Kerran kuukaudessa ilmestynyt 16-sivuinen ja oktaavikokoinen lehti painettiin Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran kirjapainossa. Se sisälsi etupäässä artikkeleita ja kaunokirjallisuutta. Lehden näkökulma oli miehen, jonka mielestä naisen tärkein tehtävä oli toimia vaimona ja äitinä. Siinä pohdittiin myös naisten kasvatus- ja koulutuskysymyksiä. Ensimmäisenä vuonnaan *Från Nära och Fjerran* sai toimittajaa tyydyttäneen 700 kappaleen levikin. Toisena vuonna tilaajamäärä laski, ja Sederholm lopetti lehden kannattamattomana.

Lähteet
-------

1. ↑  Töyry, Maija: *Varhaiset naistenlehdet ja naisten elämän ristiriidat: Neuvotteluja lukijasopimuksesta*, s. 169–201. Helsingin yliopiston viestinnän laitos, 2005. ISBN 952-10-2469-0.

Aiheesta muualla
----------------

* *Från Nära och Fjerran* digitoituna kansalliskirjastossa
**Pako pohjoiseen** (*El Norte*) on Gregory Navan ohjaama brittiläis-yhdysvaltalainen, espanjankielinen independent-elokuva vuodelta 1983. Kolmeen osaan jakautuva elokuva kertoo nuoren orvoksi jääneen sisarusparin, Rosan ja Enriquen, elämästä ensin väkivaltaisessa kotimaassaan Guatemalassa ja sitten vaelluksella Meksikon halki siirtolaisiksi Kalifornian Los Angelesiin.

Elokuvan käsikirjoitti ohjaaja Nava yhdessä vaimonsa Anna Thomasin kanssa, joka toimi myös elokuvan yhtenä tuottajana. He olivat ehdolla parhaan alkuperäiskäsikirjoituksen Oscarin saajiksi. Ehdokkuutta ei aiemmin ollut myönnetty independent-elokuvalle eikä espanjankieliselle käsikirjoitukselle.

Elokuvan osarahoittajana oli Yhdysvaltojen julkisen palvelun televisiokanava PBS.

Näyttelijät
-----------

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  Zaide Silvia Gutiérrez  | … |  Rosa Xuncax
  |
|  David Villalpando  | … |  Enrique Xuncax
  |
|  Ernesto Gómez Cruz  | … |  Arturo Xuncax
  |
|  Lupe Ontiveros  | … |  Nacha
  |
|  Trinidad Silva  | … |  Monte Bravo
  |
|  Enrique Castillo  | … |  Jorge
  |
|  Tony Plana  | … |  Carlos
  |
|  Diane Cary  | … |  Alice Harper
  |
|  Mike Gomez  | … |  Jaime  |

Vastaanotto
-----------

*Video-oppaassa* vuodelta 1994 Bello Romano sanoo Navan ohjausta epävarmaksi, mutta pitää lopputulosta kuitenkin sydämellisenä ja koskettavana ja antaa elokuvalle neljä tähteä viidestä. Myös ensi-illan jälkeen muun muassa *The New Yorker* -lehden Pauline Kael arvosteli sekä ohjauksen että käsikirjoituksen kömpelyyksiä, mutta piti kuitenkin useimpien kriitikoiden tavoin tarinan päähenkilöiden eeppistä kamppailua sankarillisen vaikuttavana.

Vuonna 1995 *Pako pohjoiseen* valittiin Yhdysvaltojen National Film Registryyn, johon kootaan esteettisesti, historiallisesti tai kulttuurisesti merkittäviä amerikkalaiselokuvia.

Lähteet
-------

1. ↑  ' Elonetissä. ensi-iltavuosi virheellisesti 1986
2. ↑  Bello Romano (toim.): *Video-opas 95, Yli 8500 elokuvaa, 2000 uutuutta*. WSOY, 1994. ISBN 951-0-19839-0.
3. ↑  Brakel, Arthur: El Norte, Deracination and Circularity: An Epic Gone Awry (Arkistoitu – Internet Archive), *Bilingual Review* 1.5.2004. Vaatii HighBeam-tilauksen.
4. ↑  Complete National Film Registry Listing, National Film Preservation Board, Library of Congress. Viitattu 3.7.2016.
**Åland 17 -rauhanleiri** oli Ahvenanmaalla 8.–10. syyskuuta 2017 järjestetty rauhanharjoitus, jossa ruotsalaiset ja venäläiset rauhanaktivistit harjoittelivat miten he reagoisivat erilaisiin turvallisuuspoliittisiin muutoksiin Itämeren alueella. Idean isä ja harjoituksen alullepanijana toimi ruotsalainen Pelle Sunvisson. Osallistujina oli kirjailijoita, poliitikkoja ja taiteilijoita.

Entinen suurlähettiläs Hannu Himanen epäili harjoitusta Venäjän yritykseksi vaikuttaa yleiseen mielipiteeseen Suomessa ja Ruotsissa. Hufvudstadsbladetin haastattelema rauhanharjoitukseen osallistunut venäläinen Leda Garina ei ymmärrä Himasen epäilystä. "Jos näin olisi, ei kai sinne osallistuisi feministejä ja vasemmistoaktivisteja, sillä heitä sorretaan ja vangitaan Venäjällä." Leirin rahoittajana toimi Stockholms Fredsförening (Tukholman rauhanyhdistys) ja yksityiset lahjoittajat.

Lähteet
-------

1. ↑  Tomas Tornefjell: Omdiskuterad fredsövning på Åland *Yle Nyheter*.  8.9.2017. Yle. Viitattu 16.9.2018.
2. 1 2  Ahvenanmaan harjoitukset. Verkkouutiset 26.6.2017
3. ↑  Annika Orre: Fredsaktivister på Åland: "I Ryssland riskerar vi fängelse" *Hufvudstadsbladet*.  11.9.2017. KSF Media. Viitattu 16.9.2018.
Gilbert Baker vuonna 2012.
**Gilbert Baker** (2. kesäkuuta 1951 Chanute, Kansas, Yhdysvallat – 30. maaliskuuta 2017 New York City, New York, Yhdysvallat) oli yhdysvaltalainen taiteilija.

Baker syntyi Chanutessa, joka oli pieni maalaiskaupunki Kansasissa. Bakerin äiti oli opettaja ja isä oli lakimies. Ennen asepalvelukseen kutsumista Baker vietti vuoden collegessa. Gilbert palveli lääkintämiehenä vuosina 1970–1972. 

Gilbert suunnitteli ensimmäisen sateenkaarilipun vuonna 1978 San Franciscon Gay Freedom Day -paraatiin, joka pidettiin 25. kesäkuuta 1978 San Franciscossa. Tämän jälkeen hän oli mukana sanfranciscolaisessa lippuyhtiössä, joka tuki Bakerin suunnitelmaa lipun massatuotannosta, mutta myöhemmin hän jätti yhtiön luodakseen uraa taiteen ja designin parissa.

Lähteet
-------

1. ↑  Haag, Matthew: Gilbert Baker, Gay Activist Who Created the Rainbow Flag, Dies at 65 *nytimes.com*.  31.3.2017. Viitattu 1.4.2017. (englanniksi)


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Saksa
* Yhdysvallat

 |
|  |
| Taiteenala | 
* Museum of Modern Art
* RKD Artists
* ULAN

 |
|  |
| Muut | 
* Europeana
* IdRef

 |

 |
**Ljudmyla Viktorivna Monastyrska** (ukr. Людмила Вікторівна Монастирська; s. 25. toukokuuta 1975 Kiova) on ukrainalainen oopperalaulaja, joka on äänialaltaan sopraano.

Monastyrska opiskeli Kiovan konservatoriossa. Hän teki Kiovan-debyyttinsä esiintymällä Tatjanan roolissa Pjotr Tšaikovskin oopperassa *Jevgeni Onegin* vuonna 1996. Monastyrska kiinnitettiin Kiovan kansallisoopperan pääsopraanoksi vuonna 1998. Hänellä on ollut siellä rooleja muiden muassa Tšaikovskin, Giuseppe Verdin, Amilcare Ponchiellin ja Pietro Mascagnin teosten esityksissä. Kansainvälisen uransa hän aloitti vuonna 2010 tulkitsemalla Giacomo Puccinin *Toscan* nimiroolin Deutsche Oper Berlinissä ja Puccini-festivaalilla.

Monastyrska teki Royal Opera House -debyyttinsä vuonna 2011 Verdin *Aida*-oopperan nimiroolissa. Hän on esiintynyt myös muun muassa La Scalassa, Pariisin oopperassa, Gran Teatre del Liceussa, Teatro San Carlossa ja Bayerische Staatsoperissa. Hän on tehnyt myös konserttiesiintymisiä, joissa hänen ohjelmistoonsa on kuulunut esimerkiksi Verdin *Requiem*.

Venäjän hyökättyä Ukrainaan 2022 Anna Netrebko menetti roolinsa New Yorkin Metropolitan-oopperassa roolinsa Puccinin *Turandotin* esityksessä. Hänen tilalleen esitykseen nimitettiin Monastyrska. Monastyrska oli tehnyt Metropolitan-debyyttinsä vuonna 2012 Verdin *Aidan* nimiroolissa, jossa hän oli jälleen esiintynyt siellä vuonna 2014.

Lähteet
-------

1. ↑  Liudmyla Monastyrska[vanhentunut linkki] MCU Prime
2. 1 2  Liudmyla Monastyrska IMG Artists
3. 1 2 3 4 5  Liudmyla Monastyrska Royal Opera House
4. ↑  Liudmyla Monastyrska Opéra national de Paris
5. ↑  Anna Netrebko withdraws from Met performances this spring The Metropolitan Opera


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Yhdysvallat
* Puola

 |
|  |
| Taiteenala | 
* MusicBrainz

 |

 |
Mahti (entinen Donkki) on Tampereen yliopiston yleisseura Akateeminen Mahti ry:n alainen koripallojoukkue. Se perustettiin vuonna 2015 Donkki-nimellä silloisen UtaSport ry:n alaisuuteen, mutta yleisseuraksi yhtenäistämisen myötä joukkue vaihtoi nimensä Mahdiksi kaudeksi 2018-2019. Mahdin pelaajat ovat pääasiassa Tampereen yliopiston sekä Tampereen teknillisen yliopiston opiskelijoita. Seuran tavoitteena on mahdollistaa 3. asteen opiskelu ja koripallon pelaaminen opintojen rinnalla. Seuralla on sekä miesten että naisten edustusjoukkueet. Molemmat joukkueet harjoittelevat Tampereen yliopiston yhteydessä olevassa Atalpa-liikuntakeskuksessa. Miesten joukkue pelasi kaudella 2017-18 Koripallon Kortteliliigassa sijoittuen viidenneksi. Kaudella 2017-18 joukkue jatkaa samassa 16 joukkueen sarjassa. Vuoden 2016 kansainvälisessä SELL Student Games -turnauksessa Donkin miehet sijoittuivat pronssille.

Kokoonpano 2018-2019
--------------------

### Miesten joukkue

Belt Jaakko                     Kinnunen Jaakko  

Florian Ray                     Kostilainen Tommi  

Forsman Jan (C)             Leivo Jonne  

Gonzalez Martin              Nissilä Ilkka  

Hiekkamäki Markus         Perttilä Robert  

Ikävalko Lassi                  Raiskinmäki Tommi  

Kahila Oskar                    Vainio Otto  

Kaivonen Antti                 Yang Zhi

Lähteet
-------

1. ↑  Korttelikoris arkisto *Korttelikoris.fi*.  16.6.2018. Korttelikoris. Viitattu 29.10.2018.
2. ↑  SELL Student Games 2016 tulokset  15.5.2016. SELL Student Games. Viitattu 12.12.2016.

Aiheesta muualla
----------------

* Mahdin esittely UtaSport ry:n kotisivuilla
* Mahti KortteliKoriksen kotisivuilla
**Polar Metalli Oy** on suomalainen metallialan yritys, jonka perusti Tapio Saukko vuonna 1984. Yrityksen tuotantoon kuuluvat pihagrillit, tulisijatuotteet, savupellit, ruostumattomasta teräksestä valmistetut design-tuotteet sekä alihankinta- ja sopimusvalmistustyöt. Yrityksellä on oma grillimerkki Polar Grill. Polar Metalli on Pohjoismaiden johtava savupeltien valmistaja.

Historia
--------

Polar Metalli on perheyritys, joka aloitti liiketoimintansa savupeltien valmistuksesta. Pihagrillien valmistus alkoi vuonna 1995. Vuosien varrella tuotanto on kasvanut ja laajentunut. Suuri osa tuotannosta menee nykyisin vientiin. Tärkeimpiä vientimaita ovat Pohjoismaat, Saksa, Iso-Britannia, Alankomaat, Baltian maat ja Venäjä.

Vuonna 2012 yrityksen johdossa jatkoivat perustajan Tapio Saukon lapset Markus, Matti ja Hannele Saukko. Yrityksen toimitusjohtajana on toiminut vuodesta 2012 lähtien Markus Saukko. Yrityksen perustaja Tapio Saukko on hallituksen puheenjohtaja.

Vuonna 2014 Polar Metallilla oli 23 työntekijää. Yrityksen pääkonttori ja tuotantotilat sijaitsevat Keminmaassa. Yrityksellä on lisäksi oma verkkokauppa.

Liiketoiminta-alueet
--------------------

* Polar Grill -pihagrillit
* Grillaustarvikkeet
* Savupellit
* Saneerauspellit
* Yläliittymäpellit
* Rst-tuotteet
* Ohutlevyalihankinta
* Sopimusvalmistus
* Jälleenmyynti
* Verkkokauppa

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5 6 7  Yrittäjät Lappi. Lapin Vuoden yrittäjät palkittiin Oloksella. 26.1.2014.[vanhentunut linkki] Viitattu 26.10.2015.
2. ↑  Kauppalehti. Tiedote/AEL: Polar Metalli Oy:lle mittavia säästöjä AEL:n Lean-projektilla. 18.3.2014.[vanhentunut linkki] Viitattu 26.10.2015.
3. 1 2  Polar Metalli, Polar Grill pihagrillit - kruunaa grillikauden. Viitattu 26.10.2015.
4. 1 2  Yrittäjäsanomat 2/2014. Lappi palkitsi tuplasti. 26.1.2014. Viitattu 26.10.2015.
5. 1 2  Polar Metalli, Yritys. Viitattu 26.10.2015.
6. ↑  Kauppalehti, Polar Metalli Oy:n tulos ja liikevaihto vahvassa kasvussa 1.3.2012. (Arkistoitu – Internet Archive) Viitattu 26.10.2015.
7. 1 2  Kauppalehti, Polar Metalli Oy. Viitattu 26.10.2015
8. ↑  Vaarala, Virpi: Yrittäjän täytyy rakastaa haasteita. ELY-keskus. 26.9.2014. (Arkistoitu – Internet Archive) Viitattu 26.10.2015.
9. ↑  Polar Metalli, Polar verkkokauppa. (Arkistoitu – Internet Archive) Viitattu 26.10.2015.
10. ↑  Polar Metalli, Tuotteet. Viitattu 26.10.2015.

Aiheesta muualla
----------------

* Yrityksen sivusto
**Åland** oli suomalainen nelimastoinen rautaparkki, joka oli rakennettu 1887. Parkki oli suomalaisen Gustaf Eriksonin varustamon omistuksessa 1913–1914. Laiva ajoi elokuussa 1914 koralliriutalle Uuden-Kaledonian vesillä ja jäi hylyksi.

Parkki Ålandin rakensi Russell & Co. Port Glasgowssa Skotlannissa vuonna 1887 hampurilaiselle R.C. Rickmers-varustamolle alun perin nimellä *Renée Rickmers*. Laivan vetoisuus oli 2 057 bruttorekisteritonnia ja 1 959 nettorekisteritonnia. Laivan pituus oli 85,35 metriä, leveys 12,30 metriä ja syväys 7,59 metriä. Suomeen parkki ostettiin Rickmers, Reismühlen, Rhederei und Schiffbau AG-yhtiöltä Bremerhavenista vuonna 1913 ja samassa yhteydessä sen nimeksi muuttui *Åland*. 

Åland kuljetti kivihiililastin Cardiffista Perun Callaoon jonne se saapui toukokuun alussa 1914. Callaosta 1. heinäkuuta lähtenyt parkki Åland ajoi 20. elokuuta 1914 painolastissa Neokumbin koralliriutalle Uuden Kaledonian rannikolla. Miehistö pelastui laivasta Konarin saarelle josta heidät kuljetettiin Nouméaan. Onnettomuuden syynä oli se että riutan lähellä ollut Amedeen majakka oli ensimmäisen maailmansodan syttymisen vuoksi sammutettu. Laiva jäi hylyksi ja myytiin.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Jukka Mikkolan Suurten purjelaivojen bibliografia : Åland ex Renée Rickmers (Arkistoitu – Internet Archive)
2. ↑  Wrecksite.eu : SV Åland (+1914)