**Rauni Antero "Molle" Mollberg** (15. huhtikuuta 1929 Hämeenlinna – 11. lokakuuta 2007 Loimaa) oli suomalainen akateemikko ja elokuva- ja televisio-ohjaaja.

Lapsuus ja nuoruus
------------------

Mollbergin vanhemmat olivat Matti Valdemar Mollberg (1901–1972) ja Elina (Elli) Vilhelmiina Mollberg o.s. Ahonen (1900–1983). Mollberg oli lähtöisin vaatimattomista oloista, isä oli autonkuljettaja, ja vanhemmat hoitivat talonmiehen tehtäviä useissa taloissa, ja myös Mollberg oli mukana työssä. Hänellä oli alun perin kolme veljeä, mutta kaksoisveli Reino kuoli vuoden ikäisenä. Veljen menetys on vaikuttanut Mollbergin työhön ja sai hänet tekemään televisio-elokuvan Toivo Pekkasen kirjasta *Lapsuuteni*. Hän on kertonut maalanneensa "elokuvillaan yhtä ainoaa aihetta, iloa ja murhetta, elämää ja kuolemaa".

Kouluaikana Mollberg teki sekalaisia töitä, oli muun muassa Hämeenlinnassa Raatihuoneenkadulla elokuvateatteri Satulinnassa paikannäyttäjänä. Jo lapsesta lähtien tilaisuuksissa esiintynyt Mollberg sai kauppakouluaikana opettajansa avulla esiintymistöitä radiosta.

Ura
---

### Teatteri ja Kuopion Taiteilijaseura

Käytyään kauppakoulun 1945–1946 Mollberg oli harjoittelijana rautakaupassa mutta pääsi vuonna 1947 Suomen teatterikouluun, josta hän valmistui 1950. Samalla Teatterikoulun kurssilla Mollbergin kanssa opiskelivat muiden muassa Jussi Jurkka, Mikko Niskanen, Tiina Rinne ja Veikko Sinisalo. Valmistumisensa jälkeen Mollberg toimi vuoden verran Joensuun kaupunginteatterissa, mutta sai potkut yhdessä Leo Jokelan ja Leo Hokkasen kanssa, sillä teatterin ohjelmistoa suunnattiin operetteihin eikä Mollberg osannut laulaa.

Mollberg kävi välillä armeijan ja aloitti sitten näyttelijä-ohjaajana Kuopion yhteisteatterissa ja vaikutti Kuopion teatterielämässä kaksitoista vuotta. Hän pysyi syrjässä kuopiolaisesta herraklubista, ja Jorma Savikko ihmettelee Mollberg-elämäkerrassaan, mahtoiko siitä johtua, että siitä ajasta ei *Teatterin maailma 1965* tiedä mitään. Hän perusti Nuorisolinjan ja sai sen hyväksi tekemästään työstä ensimmäisen Minna-patsaan 1957.

Mollberg valittiin 1958 jo lopettamisuhan alla olleen Kuopion Taiteilijaseuran puheenjohtajaksi. Talousvaikeuksissa ollut seura sai aiemmin niukat avustukset kaupungilta, mutta Mollberg keräsi tukea paikalliselta liike-elämältä ja erilaisilta yhteisöiltä, niin että seura tuli omillaan toimeen. Taidepäivät muutettiin Kuopion taideviikoksi, ja mukaan kutsuttiin eri alojen taiteilijoita. Kuopion kaupunki antoi hänelle 1962 Kuopio-stipendin, ja 1963 hän sai toistamiseen Taiteilijaseuran Minna-patsaan. "[Mollbergilla] on poikkeuksellinen kyky tehdä työtä ja heittäytyä eheästi, väsähtämättä ja työlästymättä kaikkeen siihen mihin hän ryhtyy", sanottiin stipendiuutisessa.

### Televisio ja elokuva

Mollberg syyskuussa 2007, runsas kuukausi ennen kuolemaansa.
Ohjaaja Rauni Mollberg, äänisuunnittelija Heikki Kujala ja kuvaaja Jorma Karhunen kesäkuussa 1970 tekemässä Yleisradion televisio-ohjelmaa "Pääluottamusmies".
Ohjaaja Rauni Mollberg marraskuussa 1971 ohjaamassa Yleisradion televisio-ohjelmaa "Sotaerakko".
Mollberg aloitti vuonna 1963 Yleisradiossa televisioteatterin ohjaajana. Mollbergista tuli pian Yleisradion TV2:n teatteriosaston ohjaaja, ja se oli hänen pitkäaikaisin työtehtävänsä (1968–1986). 

Mollbergin vuonna 1973 valmistunut ensimmäinen pitkä elokuva, Timo K. Mukan romaaniin pohjautuva *Maa on syntinen laulu*, oli arvostelu- ja katsojamenestys. Elokuva sai kolme Jussi-palkintoa (paras miespääosa, paras kuvaus, paras ohjaus) sekä erikoispalkinnon Locarnon kansainvälisillä elokuvafestivaaleilla. Elokuva keräsi teattereihin 709 664 katsojaa, tulos jolla se oli vuoden 2003 tilastojen mukaan yhdenneksitoista katsotuin kotimainen elokuva.

Mollbergin toinen yleisömenestyselokuva oli Väinö Linnan romaaniin perustuva 1985 valmistunut *Tuntematon sotilas*. Mollberg käytti nuorempia ja tuntemattomampia näyttelijöitä kuin Edvin Laine 30 vuotta aiemmin valmistuneessa Linnan romaanin filmatisoinnissa. Mollbergin elokuvan katsojamäärä teattereissa oli 590 271.

Mollberg toimi taiteilijaprofessorina vuosina 1978–1988 ja sai taiteen akateemikon arvon vuonna 1989. Hänen saamiinsa tunnustuksiin kuuluu myös Pro Finlandia -mitali vuodelta 1980 ja viisi Jussi-palkintoa.

Rauni Mollbergilla oli asunto ja elokuvastudio Vesilahdella Korpiniemen entisellä koululla 1960-luvulta aina vuoteen 1997 saakka. Vuonna 1997 hän osti Loimaalta Orisuon entisen kansakoulun kodikseen ja studiokseen ja hän asui siellä lähes kuolemaansa saakka.

Mollberg kuoli 11. lokakuuta 2007 Loimaan terveyskeskuksessa keuhkokuumeeseen sairastettuaan neljä vuotta verisyöpää. Hänet on haudattu synnyinkaupunkiinsa Hämeenlinnaan.

### Jälkimaine

Teatteriohjaaja Eira Mollberg on Rauni Mollbergin tytär. Hän on kirjoittanut isästään kirjan *Molle, isäni* (Otava 2008). Eira Mollberg on antanut ymmärtää, että julma isä turmeli vaimonsa ja poikansa mielenterveyden. Elokuvaohjaaja Veikko Aaltonen, joka teki pitkään yhteistyötä Rauni Mollbergin kanssa apulaisohjaajana, käsikirjoittajana, leikkaajana ja äänittäjänä, on tehnyt Mollbergista vuonna 2021 valmistuneen dokumenttielokuvan *Dinosaurus*. Aaltosen mukaan Mollberg kohteli näyttelijöitä menetelmin, joita ei omana aikanaan ihmetelty, mutta jotka vuoden 2017 Me Too -kampanjan valossa arvioituina olisivat vähintäänkin kyseenalaisia. *Maa on syntinen laulu* -elokuvan käsikirjoittamiseen osallistunut Panu Rajala on myöhemmin muistellut, kuinka kuvauksissa hevosia ja koiria hakattiin ja näyttelijöitä kohdeltiin kaltoin. Monet Mollbergin elokuvissa esiintyneet näyttelijät, muun muassa Vilho Koskelan roolin *Tuntemattomassa sotilaassa* näytellyt Risto Tuorila, ovat kertoneet traumatisoitumisestaan.*lähde?*

*Ystävät, toverit* -elokuvan toinen käsikirjoittaja kirjailija Joni Skiftesvik on voimakkaasti arvostellut muun muassa omaelämäkerrallisessa kirjassaan *Valkoinen Toyota vei vaimoni* tuottaja-ohjaaja-käsikirjoittaja Mollbergia siitä, että tämä "käveli hänen ylitseen" elokuvan toteutusvaiheessa. Skiftesvikin mukaan osa Suomen Elokuvasäätiön hyväksymästä käsikirjoituksesta jätettiin kuvaamatta, kokonaisia elokuvan tasoja poistettiin, tematiikkaa muutettiin ja Mollberg tuottajavaltaansa käyttäen sisällytti elokuvaan omia teemojaan neuvottelematta käsikirjoittajan kanssa.*lähde?*

Tästä huolimatta Mollberg nautti suurta arvostusta kollegoidensa ja elokuvayleisön keskuudessa.

Filmografia
-----------

### Pitkät elokuvat

* *Maa on syntinen laulu* (1973)
* *Aika hyvä ihmiseksi* (1977)
* *Milka* (1980)
* *Tuntematon sotilas* (1985)
* *Ystävät, toverit* (1990)
* *Paratiisin lapset* (1994)

### Televisioelokuvat

* *Ei koskaan pilanpäin* (1964)
* *Roinilan talossa* (1965)
* *Lapsuuteni* (1967)
* *Tehtaan varjossa* (1969)
* *Sotaerakko* (1972)
* *Siunattu hulluus* (1975)
* *Mollen löytötavaraa: Soittelijapoika* (1990)
* *Nuoruusaikoja osa 1: Taustan Mikon kotiinpaluu* (1999)
* *Nuoruusaikoja osa 2: Ison miehen vierailu* (1999)
* *Nuoruusaikoja osa 3: Puu kulkee* (2000)
* *Nuoruusaikoja osa 4: Heikuraisen nauru* (2001)
* *Nuoruusaikoja osa 5: Korpisen veljekset* (2002)
* *Nuoruusaikoja osa 6: Reissu* (2004)

Lähteet
-------

* Jorma Savikko (toim. Harald Birger Olausen), *Pitkä ajo: Henkilökuva elokuvaohjaaja Rauni Mollbergista*, Kulttuuriklubi 2011 ISBN 978-952-67513-4-4
* Joni Skiftesvik, Valkoinen Toyota vei vaimoni, omaelämäkerrallinen romaani, WSOY 2014 ISBN 978-951-0-40735-6

### Viitteet

1. 1 2 3 4  Rauni Mollberg Elonetissä. Viitattu 21.10.2019.
2. 1 2 3  Rauni Mollberg on kuollut. *Ilta-Sanomat*.  11.10.2007.  Arkistoitu 12.10.2007. Viitattu 11.10.2007.
3. ↑  Savikko, s. 17, 23
4. ↑  Savikko, s. 32, 35–36
5. ↑  Savikko, 36
6. ↑  Savikko, 37
7. ↑  Laura Airola: *Tiina Rinteen myötä katosi pala teatterihistoriaa.* Aamulehti 29. tammikuuta 2021, s. B10.
8. ↑  Savikko, 44–45
9. ↑  Savikko, 44–45, 47
10. ↑  Savikko, 51
11. 1 2  Savikko, 77
12. ↑  Savikko, 78–80
13. ↑  Savikko, 82
14. ↑  *Maa on syntinen laulu* Elonet.  , viitattu 21.10.2019
15. 1 2  Kaikkien aikojen katsotuimmat kotimaiset elokuvat top 20 (PDF) ([vanhentunut linkki])  2003. Suomen Elokuvasäätiö. Viitattu 22.10.2007. [vanhentunut linkki]
16. ↑  Aika kansanjuhla huutokaupaksi, Turun Sanomat 24.8.2008[vanhentunut linkki]
17. ↑  Nähtävyyksiä Vesilahdessa : 9. Rautiala-Korpiniemi-Jokioinen-Ilonen
18. ↑  Simopekka Virkkula: *Suomalaisen elokuvan mestariteoksilla oli inhimillisesti kova hinta.* Aamulehti 3. maaliskuuta 2021, s. B4–B5.
19. ↑  Vakaasti ja varmasti, ei koskaan pilanpäiten. *Helsingin Sanomat*, Radio – televisio, 29.1.1964.

Kirjallisuutta
--------------

* Eira Mollberg, *Molle, isäni*, Otava 2008 ISBN 978-951-1-22953-7
* Joni Skiftesvik, *Valkoinen Toyota vei vaimoni*. Romaani. WSOY 2014 ISBN 978-951-0-40735-6

Aiheesta muualla
----------------

* Rauni Mollberg Ylen Elävässä arkistossa
* Ymmärrätkö Rauni Mollbergin hulluuden ja sadismin, Veikko Aaltonen? KC Karemo, Yle
* Sakari Toiviainen: / Mollberg, Rauni (1929–2007) *Kansallisbiografia-verkkojulkaisu (maksullinen)*.  12.10.2007. Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura.
* HS Elämäkerta: Rauni Mollberg itketti ja jopa rääkkäsi työtovereitaan, mutta pahimman kohtelun sai oma poika

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Parhaan ohjauksen Jussi-palkinnot |
| --- |
|  |
| 1944–1959 | 
* Hannu Leminen (1944)
* Valentin Vaala (1945)
* ei jaettu (1946)
* Valentin Vaala (1947)
* Roland af Hällström (1948)
* ei jaettu (1949)
* Toivo Särkkä (1950)
* Matti Kassila (1951)
* Valentin Vaala (1952)
* Edvin Laine (1953)
* Matti Kassila (1954)
* Matti Kassila (1955)
* Edvin Laine (1956)
* Matti Kassila (1957)
* ei jaettu (1958)
* Jack Witikka (1959)

 |
|  |
| 1960–1979 | 
* ei jaettu (1960)
* ei jaettu (1961)
* Maunu Kurkvaara (1962)
* Mikko Niskanen (1963)
* Mikko Niskanen (1964)
* ei jaettu (1965)
* Risto Jarva (1966)
* Mikko Niskanen (1967)
* Risto Jarva ja Mikko Niskanen (1968)
* Edvin Laine, Jörn Donner ja Timo Bergholm (1969)
* Erkko Kivikoski (1970)
* Risto Jarva (1971)
* Mikko Niskanen (1972)
* Erkko Kivikoski, Rauni Mollberg ja Veikko Kerttula (1973)
* Rauni Mollberg (1974)
* Jaakko Pakkasvirta ja Veikko Kerttula (1975)
* ei jaettu (1976)
* Heikki Partanen, Katariina Lahti ja Riitta Rautoma (1977)
* Risto Jarva ja Rauni Mollberg (1978)
* Timo Linnasalo (1979)

 |
|  |
| 1980–1999 | 
* ei jaettu (1980)
* Pirjo Honkasalo, Pekka Lehto ja Erkko Kivikoski (1981)
* Mikko Niskanen (1982)
* Mika Kaurismäki (1983)
* Heikki Partanen ja Tapio Suominen (1984)
* Timo Humaloja (1985)
* Matti Ijäs ja Rauni Mollberg (1986)
* ei jaettu (1987)
* Åke Lindman (1988)
* Pekka Parikka (1989)
* Pekka Parikka (1990)
* Aki Kaurismäki (1991)
* Mika Kaurismäki (1992)
* Aki Kaurismäki (1993)
* Veikko Aaltonen (1994)
* Aleksi Mäkelä (1995)
* Markku Pölönen (1996)
* Aki Kaurismäki (1997)
* Olli Saarela (1998)
* Markku Pölönen (1999)

 |
|  |
| 2000–2019 | 
* Olli Saarela (2000)
* Olli Saarela (2001)
* Jarmo Lampela (2002)
* Aki Kaurismäki (2003)
* Jarmo Lampela (2004)
* Markku Pölönen (2005)
* Aku Louhimies (2006)
* Aku Louhimies (2007)
* Petri Kotwica (2008)
* Dome Karukoski (2009)
* Klaus Härö (2010)
* Dome Karukoski (2011)
* Aki Kaurismäki (2012)
* Maarit Lalli (2013)
* Pirjo Honkasalo (2014)
* Jukka-Pekka Valkeapää (2015)
* Aleksi Salmenperä (2016)
* Juho Kuosmanen (2017)
* Antti-Jussi Annila (2018)
* Aleksi Salmenperä (2019)

 |
|  |
| 2020–2039 | 
* Miia Tervo (2020)
* Zaida Bergroth (2021)
* Juho Kuosmanen (2022)

 |

 |


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Rauni Mollberg |
| --- |
|  |
| Pitkät elokuvat (ohjaus) | 

|  |  |
| --- | --- |
| 1970-luku | 
* Maa on syntinen laulu (1973)
* Aika hyvä ihmiseksi (1977)

 |
|  |
| 1980-luku | 
* Milka (1980)
* Tuntematon sotilas (1985)

 |
|  |
| 1990-luku | 
* Ystävät, toverit (1990)
* Paratiisin lapset (1994)

 |

 |
|  |
| TV-elokuvat ja -sarjat (ohjaus) | 

|  |  |
| --- | --- |
| 1960-luku | 
* Elä sinä immeine hättäele (1962)
* Puutarhuri Pohjantähti (1962)
* Kovan onnen lapsia (1963)
* Ei koskaan pilanpäin (1964)
* Meidän herramme muurahaisia (1964)
* Tarkastaja tulee (1964)
* Viha simpukassa (1964)
* Antakaa ihmisen elää (1965)
* Läpikäytävä (1965)
* Roinilan talossa (1965)
* Tohvelisankarin rouva (1965)
* Viipurilaisen iltapäivä (1965)
* Juudas (1966)
* Ristiäiset (1966)
* Täyttyneiden toiveiden maa (1966)
* Lapsuuteni (1967)
* Tehtaan varjossa (1969)

 |
|  |
| 1970-luku | 
* Pääluottamusmies (1970)
* Sotaerakko (1972)
* Siunattu hulluus (1975)

 |
|  |
| 1980-luku | 
* Me olemme syyllisiä (1989)

 |
|  |
| 1990-luku | 
* Mollen löytötavaraa (1990)
* Nuoruusaikoja osa 1: Taustan Mikon kotiinpaluu (1999)
* Nuoruusaikoja osa 2: Ison miehen vierailu (1999)

 |
|  |
| 2000-luku | 
* Nuoruusaikoja osa 3: Puu kulkee (2000)
* Nuoruusaikoja osa 4: Heikuraisen nauru (2001)
* Nuoruusaikoja osa 5: Korpisen veljekset (2002)
* Nuoruusaikoja osa 6: Reissu (2004)

 |

 |
|  |
| Lyhyt- ja Dokumenttielokuvat (ohjaus) | 
* Kuopio (1964)
* Ravia keväällä, ravia kesällä, ravia syksyllä, ravia talvella (1975)
* Muuttuva Kuopio (1977)
* Talonpoikaisakateemikko Kustaa Vilkuna (1978)
* Tampere 200 (1979)
* Maito-Aura (1980)

 |

 |


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Ranska
* BnF data
* Suomi (KANTO)
* Yhdysvallat
* Alankomaat

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Elonet
* Kansallisbiografia
* Biografiskt Lexikon
* Yle
* Uppslagsverket Finland
* Biografiasampo

 |
|  |
| Muut | 
* IdRef

 |

 |