recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Diodotos** (m.kreik. Διόδοτος, lat. *Diodotus*) (k. 59 eaa.) oli kreikkalais-roomalainen stoalaiseen koulukuntaan kuulunut filosofi. Hän oli Ciceron ystävä ja opettaja.

Diodotos eli suurimman osan elämästään Ciceron talossa Roomassa, opettaen tälle stoalaista filosofiaa ja erityisesti logiikkaa. Vaikka Cicero ei koskaan omaksunutkaan stoalaisuutta täysin, hän puhui aina Diodotoksesta kiintymystä osoittaen, ja piti tätä samanveroisena muiden tuon ajan filosofien, kuten Filon Larissalainen, Antiokhos Askalonlainen ja Poseidonios, kanssa.

Vanhuudessa Diodotoksesta tuli sokea, mutta hän jatkoi silti opettamista, ja Ciceron mukaan omistautui filosofialle jopa aikaisempaa sinnikkäämmin. Cicero kertoo hänen myös soittaneen lyyraa pythagoralaisten tavoin, ja hänelle luetun kirjoja sekä päivin että öin. Näin hän ei tarvinnut silmiä tehdäkseen työtään. Ciceron mukaan Diodotos piti sokeuduttuaan luentoja jopa geometriasta, antaen oppilailleen sanalliset ohjeet siitä, mistä heidän piirtämiensä suorien tuli alkaa ja mihin niiden tuli loppua.

Diodotos kuoli Ciceron talossa vuonna 59 eaa. ja jätti koko omaisuutensa ystävälleen.

Lähteet
-------

1. ↑  Cicero: *Brutus*, 90.
2. ↑  Cicero: *De Natura Deorum*, i, 3.
3. ↑  Cicero: *Tusculan Disputations*, v.39.
4. ↑  Cicero: *Epistulae ad Atticum*, ii. 20.

Antiikin filosofia – Stoalainen koulukunta

|  |  |
| --- | --- |
| Varhaisstoa | Zenon Kitionilainen · Dionysios · Ariston Khioslainen · Persaios · Kleanthes · Khrysippos · Herillos · Sfairos · Zenon Tarsoslainen · Diogenes Babylonialainen · Krates Malloslainen · Antipatros Tarsoslainen · Apollodoros |
| Keskistoa | Panaitios · Dardanos · Mnesarkhos · Hekaton · Polemon Ilionlainen · Poseidonios · Iason Nysalainen · Diodotos · Antipatros Tyroslainen, vanhempi · Antipatros Tyroslainen, nuorempi · Geminos · Athenodoros Kananalainen |
| Myöhäisstoa | Attalus · Seneca · Eufrates · Epiktetos · Lucius Annaeus Cornutus · Musonius Rufus · Athenodoros Kordylion · Junius Rusticus · Hierokles · Sekstos Khaironeialainen · Marcus Aurelius |
Nelikopterilla ilmasta kuvattu video Tammelinnassa
**Tammelinn** (suomeksi: 'Tammikaupunki') on virolaisen Tarton kaupungin kaupunginosa. Sen väkiluku on 8 153 (31. joulukuuta 2013) Sen pinta-ala on 3,11 neliökilometriä.

Tammelinnaa ympäröivät pohjoisesta alkaen myötäpäivään seuraavat kaupunginosat: Maarjamõisa, Veeriku, Tähtvere, Vaksali, Vaksali, Karlova, Ropka, Ropka, Nõvan Variku (Nõvan kunta) Variku, Tarton Variku ja Soinaste (Ülenurmen kunta).

```
Ränilinn
```

* Tarton Tammen stadion.Tarton Tammen stadion.
* Tammen koulu.Tammen koulu.
* ElvaElva
* 
* Väike kaare tänavVäike kaare tänav

Lähteet
-------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Tammelinn**.
1. 1 2 3  Statistiline ülevaade Tartu 2013 Tartu linn.  (viroksi)

  


|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Tarton kaupunginosat |
| --- |
|  |
| 
* Annelinn
* Ihaste
* Jaamamõisa
* Kesklinn
* Karlova
* Maarjamõisa
* Raadi-Kruusamäe
* Ropka
* Ropkan teollisuusalue
* Ränilinn
* Supilinn
* Tammelinn
* Tähtvere
* Vaksali
* Variku
* Veeriku
* Ülejõe

 | Tarton vaaakuna |

 |

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.   
Alkuperäinen artikkeli: en:Tammelinn
**Diabaly** on maalaiskunta ja sen keskuskylä Ségoun alueen Nionon piirissä Malissa. Se sijaitsee Fala de Molodon kanavan varrella 50 kilometriä Nionosta pohjoiseen. Kunnassa on 35 300 asukasta (vuonna 2009).

Kunnan pinta-ala on 1 538 neliökilometriä. Se rajoittuu pohjoisessa Dogofryn, idässä Ténenkoun piirin Karérin, etelässä Sirifila-Boundyn ja Toridaga-kon sekä lännessä Sokolon kuntiin. Seutu kuuluu kuivuudesta kärsivään Sahelin vyöhykkeeseen.

Kuntaan kuuluu 32 kylää. Asukkaat ovat bambaroita, fulbeja, songhaita, soninkeja, tuaregeja (belloja), miniankoja, moseja, samoja, bozoja, boboja ja maureja. Tärkeimmät kielet ovat bambara, fulani ja songhai.

Historiallisella Koroumarin alueella sijaitseva paikkakunta on saanut alkunsa Nigerjoen keinokastelujärjestelmää hoitavan Office du Nigerin työläisasutuksesta, joka perustettiin entisen fulbekylän paikalle vuonna 1952. Ennen vuoden 1996 paikallishallintouudistusta se kuului Sokolon arrondissementtiin.

Diabalyn kautta kulkee Ségoun ja Timbuktun välinen maantie RN33, josta haarautuu RN31 Naraan. Seudun pääelinkeinot ovat osin keinokasteluun perustuva maanviljely, karjanhoito ja kalastus. Tärkeimmät viljelykasvit ovat riisi, vihannekset, hirssi ja durra. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat ja vuohet. Lisäksi harjoitetaan kaupankäyntiä ja käsityöammatteja.

Kunnassa toimii seitsemän alkeiskoulua, viisi lukutaitokeskusta, kolme koraanikoulua ja kolme yläkoulua. Terveyskeskuksia on kaksi. Kulttuuripalveluihin kuuluvat kansantalo ja elokuvasali.

Lähteet
-------

1. ↑  Resultats provisoires RGPH 2009 (Région de Ségou) *instat.gov.ml*.  Arkistoitu 22.7.2011. Viitattu 15.1.2013. (ranskaksi)
2. 1 2 3 4 5  Plan de Sécurité Alimentaire: Commune Rurale de Diabaly 2007-2011 *csa-mali.org*.  2007. Viitattu 15.1.2013. (ranskaksi)
"**Washboard Blues**" on Hoagy Carmichaelin, Fred B. Callahanin ja Irving Millsin kirjoittama musiikkikappale. Se oli sittemmin suursuosioon nousseen Carmichaelin ensimmäisiä menestyneitä kappaleita. Kappale sävellettiin alun perin Curtis Hitchin Happy Harmonists -yhtyeelle, joka nauhoitti sen Gennett Recordsille vuonna 1924. Säveltäjä Carmichael soitti nauhoituksessa pianoa. Ensimmäisen testinauhoituksen jäätyä 20 sekuntia liian lyhyeksi Carmichael lisäsi improvisoidun pianosoolon, joka vuosia myöhemmin kehittyi itsenäiseksi sävellykseksi "Lazybones".

Red Nicholsin yhtye Five Pennies nauhoitti "Washboard Bluesin" vuonna 1927 laulaja Fred Callanin kanssa. Kun Carmichael kuuli Nicholsin version kappaleestaan, hän päätti lopullisesti hylätä työnsä lakimiehenä ja lähteä musiikkiuralle. Samana vuonna Carmichael lauloi ja soitti pianoa Paul Whitemanin orkesterin nauhoituksessa kappaleesta.

Lähteet
-------

1. 1 2  Matthew Greenwald: Washboard Blues *Allmusic*. Viitattu 2.11.2011. (englanniksi)
2. 1 2  Hoagy Carmichael *Red Hot Jazz Archive*.  Arkistoitu 17.9.2018. Viitattu 3.11.2011. (englanniksi)
3. ↑  Rick Kennedy & Randy McNutt: *Little Labels – Big Sound: Small record companies and the rise of American music*. Indiana University Press, 1999. ISBN 0253335485. (englanniksi)
4. ↑  Phil Hardy: "Hoagy Carmichael", *The Faber Companion to 20th Century Popular Music*. Faber and Faber Ltd, 2001. ISBN 0-571-19608-X. (englanniksi)
**Edla Maria Kojonen** o.s. **Tiitinen**, (23. kesäkuuta 1879 Vesanto – 1955 Lahti) oli suomalainen kansanopiston johtaja.

Kojosen vanhemmat olivat luonnonparantaja Otto Tiitinen ja Anna Liisa Hytönen. Hänen puolisonsa oli vuodesta 1903 kansanopiston johtaja Rope Kojonen. Hän valmistui opettajaksi Helsingin suomalaisesta jatko-opistosta. Vuosina 1901–1903 hän oli luonnontieteiden opettaja Porvoon yhteiskoulussa ja vuodesta 1904 Lahden kansanopistossa.

Mikkelin suomalaisen tyttökoulun johtaja, Ida Arppe halusi Kojosen tutustuvan Keski-Suomen metsäkylien elämään, niinpä tyttökoulusta valmistuttuaan hän toimi kansakoulunopettajana Petäjävedellä ylemmässä sekakansakoulussa. Helsingissä opiskellessaan hän kiinnostui politiikasta, sillä siihen ajanjaksoon osui Nikolai Bobrikovin nimitys kenraalikuvernööriksi ja venäläistämispolitiikka. Porvoossa hän tutustui Uusimaa -sanomalehden päätoimittajaan, maisteri Rope (Robert) Kojoseen. Epävarmana omasta uranluontimahdollisuudestaan hän sai kirjeissä kannustusta tulevalta mieheltään. He avioituivat ja Edla Kojonen aloitti seuraavana vuonna Lahden kansanopistossa, jonne hänen miehensä oli jo 1902 mennyt johtajaksi.

Kojonen teki merkittävän uran Lahden kansanopiston (1893>) opettajana, johtajattarena, nuorisokasvattajana sekä naisasia- ja raittiusaatevaikuttajana. Jo hänen omana aikanaan hänen elämäntyötään pidettiin uraauurtavana.

Lahdessa Kojonen alkoi tehdä työtä äänioikeuden saamiseksi naisille, ja muutenkin hän piti usein esillä myös naisasian näkökulmaa ja samapalkkaisuutta. Kesällä 1906 Edla Kojonen nimitettiin miehensä rinnalle Lahden kansanopiston johtajattareksi. Rope Kojonen kuoli 1931, jolloin Edla Kojosesta tuli virallisesti kansanopiston johtaja. Heidän perheeseensä syntyi seitsemän lasta. Jo miehensä eläessä hän hoiti paljolti tämän tehtäviä tämän kiertäessä puhumassa ja esitelmöimässä eri puolilla maakuntaa. Kun Rope Kojonen valittiin eduskuntaa, kansanopiston johtajuus jäi käytännössä Edla Kojosen harteille.

Vuodesta 1945 lähtien äitinsä rinnalle apulaisjohtajaksi astui poika Martti Kojonen. Tytär Anelma Vuorio on muistelmissaan kuvaillut äitinsä työnkuvaa 1920-luvulla, jolloin Edla Kojonen koki usein uupuvansa työn alle.

Tunnustukset
------------

* Suomen valkoisen ruusun ritarimerkki
* Kouluneuvos 1949

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5  Kari Kantasalmi, Mauri Nest (toim.): Valistajia, sivistäjiä, poliitikkoja ja asiantuntijoita. Luku 5, s. 107–123. Tampere University Press 2014 978-951-44-9591-5.
2. ↑  Aikalaiskirja 1920 s. 231 Helsinki: Otava 1920.

Aiheesta muualla
----------------

* 60-vuotishaastattelu, Kotiliesi kesäkuu 1939

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Suomi (KANTO)

 |

 |
Lehden ensimmäisen varsinaisen numeron etusivu.
**Wasa Tidning** oli Vaasassa vuosina 1880–1898 ilmestynyt ruotsinkielinen sanomalehti.

Toimittaja Waldemar Sandmanin perustaman *Wasa Tidningin* julkaisuyhtiö oli sama kuin suomenmielisellä *Vaasan Lehdellä*. Kielikysymyksessä neutraali lehti ei menestynyt ruotsinkielisen Pohjanmaan kovassa lehtikilpailussa, ja se lopetettiin taloudellisesti kannattamattomana.

Lehti ilmestyi vuonna 1881 kolmesti, vuosina 1882–1883 kahdesti, vuodesta 1884 lähtien kolmesti, vuodesta 1889 neljästi ja vuodesta 1894 kuudesti viikossa. Loppuvaiheessa sen rinnalla julkaistiin myös kaksipäiväistä painosta. Levikki oli 1200 kappaletta vuonna 1893.

Päätoimittajat
--------------

* Alexander Fredrik Roos (1881–1883)
* Frans Ossian Husberg (Ansas) (1884–1887)
* V. Alex. Kåhlman (1888)
* Svante Rosenberg (1888–1890)
* Waldemar Sandman (1890–1898).

Lähteet
-------

1. 1 2 3  *Suomen lehdistön historia 7: Hakuteos Savonlinna – Övermarks Tidning*, s. 253. Kuopio: Kustannuskiila, 1988. ISBN 951-657-241-3.
2. ↑  *Suomen lehdistön historia 7: Hakuteos Savonlinna – Övermarks Tidning*, s. 253–254. Kuopio: Kustannuskiila, 1988. ISBN 951-657-241-3.
3. ↑  *Suomen lehdistön historia 7: Hakuteos Savonlinna – Övermarks Tidning*, s. 254. Kuopio: Kustannuskiila, 1988. ISBN 951-657-241-3.

Aiheesta muualla
----------------

* Wasa Tidning Historiallisessa sanomalehtikirjastossa
**Akseli Heikkilä** (s. 1984) on suomalainen kirjailija ja toimittaja. Hän on lähtöisin tornionjokilaaksolaisesta Kukkolan kylästä, mutta asettunut Helsinkiin.

Heikkilä opiskeli journalismia Metropolia-ammattikorkeakoulussa ja Laajasalon opistossa. Kirjoittamista hän on opiskellut Kriittisessä korkeakoulussa. Kirjallisen uransa ohessa hän on muun muassa työskennellyt *Suosikin* ja MTV:n musiikkitoimittajana sekä *Valittujen Palojen* verkkotuottajana.

Vuonna 2013 Heikkilä voitti Maahenki-kustantamon kirjoituskilpailun, minkä seurauksena intoutui kirjoittamaan lisääkin. Elokuussa 2019 ilmestyi hänen esikoisromaaninsa *Veteen syntyneet* (WSOY). Romaani toi Heikkilälle Lappi-kirjallisuuspalkinto- ja Tiiliskivi-palkintoehdokkuudet. Kirjailija oli 13-vuotias menettäessään leukemiaan sairastuneen äitinsä, ja hänen pohjoisille kotiseuduilleen tapahtumiltaan sijoittuva romaani heijastelee tästä kokemuksesta kummunneita tunteita.

Teokset
-------

* *Hiljainen vieras.* WSOY, 2022. ISBN 9789510477489

* *Veteen syntyneet.* WSOY, 2019. ISBN 9789510439241

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Akseli Heikkilä WSOY
2. 1 2 3 4  Oman äidin kuolema synnytti Akseli Heikkilästä kirjailijan – "Siinä kuvataan, mitä äärimmäinen suru ja viha voi aiheuttaa" Maaseudun Tulevaisuus


|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Saksa

 |

 |
**Kasse laht** (myös *Kasselaht*) on Virossa Läänerannan kunnassa Pärnumaalla sijaitseva järvi.

Maantietoa
----------

Järven pinta-ala on 73 hehtaaria ja se on 1,7 kilometriä pitkä ja 1,4 kilometriä leveä. Saaria on 5, joiden yhteinen pinta-ala on 1,33 ha. Siihen laskee Hanila oja (Hanila jõgi) koillisesta Massun peltoaukealta ja toinen oja Mädasoon ja Heinlahden soilta. Järvestä lähtee länsirannasta 500 metrinen laskuoja Mõisalahteen, joka vuorostaan laskee pengertien ali Itämeren Ramelahteen. Järven valuma-alueen laajuus on 48,2 neliökilometriä. Järven suurin syvyys vain 0,5 metriä. Järven rantaviivan pituus on 6,2 kilometriä ja rannat ovat ruovikkoista kosteikkoa.

Järven luokittelu ja ekologia
-----------------------------

Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) (vir. *Veepoliitika Raamdirektiivi, (VRD)*) luokituksen (VRD 8) mukaan rannikkojärvi, joka on vielä yhteydessä mereen (vir. *rannikujärv (mereveega ajutiselt ühenduses olev veekogu)*).

Järvi luokitellaan limnologisesti halotrofiseksi järveksi, jos sen suolapitoisuus on kohonnutta (vir. *halotroofne tai soolatoiteline*, HA). Tällaisia järviä ovat Virossa ne, joilla on matala yhteys mereen.

Lähteet
-------

1. ↑  *Estonian Environmental Register*View and modify data on Wikidata. Tieto on haettu Wikidatasta.
2. 1 2 3 4 5  Tamre, Ruta (toim.): *Eesti järvede nimestik*. Tallinna, Viro: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus, 2006. ISBN 978-9985-881-40-8. Teoksen verkkoversio (PDF) (viitattu 31.3.2017). (viroksi) (Arkistoitu – Internet Archive)
3. 1 2  Keskkonnaregister: Kasse laht (vee2062810) *Keskonnainfo*. Tallinna, Viro:  Keskkonnaministeerium. Viitattu 31.3.2017. (viroksi)
*Tämä artikkeli kertoo Britannian kuninkaallisen laivaston Boadicea-luokan tiedusteluristeilijästä. Muita samannimisiä aluksia on täsmennyssivulla.*

**HMS Boadicea** oli Britannian kuninkaallisen laivaston Boadicea-luokan tiedusteluristeilijä ensimmäisessä maailmansodassa. Luokan alukset poistettiin 1912 hävittäjälaivueiden johtoalusten paikalta, kun Acorn-luokan hävittäjät osoittautuivat nopeammiksi.

Valmistus
---------

*Pääartikkeli: Boadicea-luokka (risteilijä)*
Alus tilattiin Pembrokelta, missä köli laskettiin 1. kesäkuuta 1907. Alus laskettiin vesille 14. kesäkuuta 1908 ja otettiin palvelukseen kesäkuussa 1909.

Palvelus
--------

*Boadicea* oli 1909-1912 1. hävittäjälaivueen johtoaluksena, kunnes se liitettiin Suuren laivaston taistelulaivaosastoon. Alus osallistui 1916 Skagerrakin taisteluun.

Joulukuussa 1917 alus muutettiin nopeaksi miinalaivaksi ja laski kaikkiaan 186 miinaa kolmella miinoitusmatkalla.

Sodan päättyessä alus todettiin vanhentuneeksi, jolloin se sijoitettiin Dartmouthiin satamapalvelukseen. Se nimettiin huhtikuussa 1920 *HMS Pomoneksi*, mutta nimenmuutos peruutettiin ennen virallistamista. Alus myytiin romutettavaksi 13. heinäkuuta 1926 Alloalle Rosythiin.

Lähteet
-------

* Gardiner, Robert (toim.): *Conway's All the World's Fighting Ships 1906–1921*. Lontoo, Englanti: Conway Maritime Press, 1985. ISBN 0-85177-245-5. (englanniksi)
* Wragg, David: *Royal Navy Handbook 1914–1918*. Gloucestershire, Englanti: Sutton Publishing, 2006. ISBN 0-7509-4203-7. (englanniksi)

### Viitteet

1. 1 2 3  Conway's s. 50

*Boadicea*-luokan tiedusteluristeilijät

|  |
| --- |
| *HMS Boadicea* - *HMS Bellona* |
| Edeltäjä: *Sentinel*-luokka – Seuraaja: *Blonde*-luokka |
**HMS Boyne** oli Britannian kuninkaallisen laivaston vuonna 1810 vesillelaskettu Boyne-luokan 98-tykkinen toisen luokan linjalaiva.

Valmistus
---------

*Pääartikkeli: Boyne-luokka (linjalaiva, 1810)*
Alus tilattiin 25. kesäkuuta 1801 Portsmouthin telakalta, jossa sen vastaavana rakennusmestarina oli Nicholas Diddams. Köli laskettiin huhtikuussa 1806. Alus laskettiin vesille 3. heinäkuuta 1810 ja varustaminen saatiin päätökseen 2. huhtikuuta 1811. Valmistuskustannukset olivat 78 429 puntaa, mihin sisältyi varustaminen. Myöhemmin hintaa lisättiin 93 162 puntaan.

Palvelus
--------

*Boyne* ja *HMS Caledonia* taistelivat 12. helmikuuta 1814 Toulonin edustalla Ranskan laivaston linjalaivaa *Romulusta* vastaan. Ranskalaisalus pakeni Touloniin purjehtien lähellä rantaa, mikä esti aluksen saartamisen. Alus siirrettiin 1834 koululaivaksi ja nimettiin *HMS Excellentiksi*. Se romutettiin 1861.

Lähteet
-------

* Winfield, Rif: *British Warships in the Age of Sail 1793-1817 - Design, Construction and Fates*. Minnesota: Seaforth Publishing, 2005. ISBN 978-1-84415-717-4. (englanniksi)

### Viitteet

1. ↑  Winfield, Rif s. 27

*Boyne*-luokan linjalaivat

|  |
| --- |
| *HMS Boyne* – *HMS Union* |
| Edeltäjä: *HMS Impregnable* – Seuraaja: *HMS Trafalgar* |
*Tämä artikkeli käsittelee oikeustieteen termiä; musiikin muototyypistä katso artikkelia kassaatio.*
**Kassaatio** (ransk. *cassation* < lat. *cassare* 'peruuttaa') tarkoittaa muutoksenhakukeinoa, jossa tuomioistuimen antama tuomio tai päätös saatetaan ylemmän muutoksenhakutuomioistuimen eli ylioikeuden tutkittavaksi sillä perusteella, että tuomiossa on sovellettu lakia virheellisesti. **Kassaatiotuomioistuin** voi ainoastaan kumota alemman oikeuden antaman tuomion ja palauttaa asian takaisin sinne käsiteltäväksi mutta ei voi muuttaa tuomiota.

Kassaatio ei ole käytössä Suomen tuomioistuinlaitoksessa, sillä Suomessa ylioikeudet ja korkein oikeus voivat muuttaa alemman oikeusasteen tuomiota harkintansa mukaan. Poikkeuksen edellä mainitusta muodostaa kunnallisvalitus, joka on kassatorinen muutoksenhakukeino.*lähde?*

Kassaatio-oikeus on käytössä muun muassa Ranskassa (Cour de cassation), Belgiassa (Hof van Cassatie), Alankomaissa (Hoge Raad der Nederlanden), Liettuassa ja Virossa.

Lähteet
-------

1. 1 2  *Facta 2001*, s. palsta 35. WSOY, 1984. ISBN 951-0-10229-6.
2. ↑  Tuomioistuinten toimivalta – Viro Euroopan oikeudellinen verkosto. Viitattu 22.1.2017.
*Tämä artikkeli käsittelee antiikin aikaista kaupunkia. Kassándreia on myös nykyinen kaupunki Kreikassa.*

**Kassandreia** (m.kreik. Κασσάνδρεια, lat. *Cassandreia*) oli antiikin aikainen kaupunki Pallenen niemen kapeimmalla kohdalla Khalkidiken niemimaalla Kreikassa. Se sijaitsi samalla paikalla kuin aiempi Poteidaian kaupunki, nykyisen Néa Propontídan kunnan Néa Poteídaian kylän kohdalla.

Historia
--------

Kassandreian perusti Makedonian kuningas Kassandros vuonna 316 eaa. Hän nimesi kaupungin itsensä mukaan. Kaupunki rakennettiin entisen Poteidaian kaupungin raunioiden paikalle. Sinne koottiin suuri määrä lähiseudun kreikkalaisia, erityisesti vuonna 348 eaa. tuhottujen Poteidaian ja Olynthoksen entisiä asukkaita.

Kassandreia oli hyvä satamapaikka, ja se kasvoi nopeasti yhdeksi Makedonian valtakunnan suurimmista ja merkittävimmistä kaupungeista. Kaupungissa oli oma tasavaltainen hallinto Makedonian alaisuudessa ja se löi omaa rahaa. Vuonna 279 eaa. kaupunki päätyi kuitenkin Apollodoroksen erittäin julmaksi kuvatun tyranniuden alle. Filippos V:n aikana kaupunki oli tämän merkittävä laivastotukikohta.

Vuonna 169 eaa. roomalaiset piirittivät kaupunkia yhdessä Eumeneen armeijan kanssa. He kuitenkin joutuivat vetäytymään. Myöhemmin Octaviuksen aikana vuonna 43 eaa. roomalaiset perustivat paikalle kolonian nimeltä *Colonia Julia Augusta Cassandrensis*. Kaupunki kukoisti edelleen seuranneella roomalaisella kaudella.

Gootit hyökkäsivät Kassandreiaan vuonna 269 jaa. mutta hyökkäys torjuttiin. Varhaiskristillisellä kaudella kaupunki toimi piispanistuimena. Hunnit ja slaavit tuhosivat kaupungin 539–540.

Pallenen niemi tunnetaan kaupungin mukaan nykyään nimellä Kassándra. Niemellä sijaitsee nykyinen Kassándreian kaupunki, joka on ottanut nimensä antiikin aikaisesta kaupungista. Se sijaitsee kuitenkin eri paikassa.

Rakennukset ja löydökset
------------------------

Kassandreian kaupungista on tehty suhteellisen vähän arkeologisia löytöjä. Samoin kuin Poteidaian tapauksessa, ne ovat pitkälti peräisin Kassándran niemen nykyisen kylän pohjoispuolelta halkaisevan kanavan vuosina 1935–1937 tehtyjen kaivutöiden yhteydestä. Merkittävin rakennuslöytö ovat Poseidonille omistetun temppelin rauniot. Löytöihin lukeutuu myös muun muassa piirtokirjoituksia, joiden perusteella kaupungissa oli ainakin gymnasion, sekä rahoja.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5 6  Stillwell, Richard & MacDonald, William L. & McAllister, Marian Holland (toim.): "Poteidaia (Nea Poteidaia) Chalkidike, Greece", *The Princeton Encyclopedia of Classical Sites*. Princeton, N. J.: Princeton University Press, 1976. Teoksen verkkoversio.
2. ↑  Kassándra *Encyclopaedia Britannica*. Viitattu 21.8.2017.
3. 1 2 3 4  Smith, William: "Cassandreia", *Dictionary of Greek and Roman Geography*. Boston: Little, Brown and Company, 1854. Teoksen verkkoversio.
4. ↑  Castrén, Paavo & Pietilä-Castrén, Leena: "Poteidaia", *Antiikin käsikirja*, s. 452. Helsinki: Otava, 2000. ISBN 951-1-12387-4.
*Tämä artikkeli kertoo Britannian kuninkaallisen laivaston tyypin 22 fregatista. Muita samannimisiä aluksia on täsmennyssivulla.*

**HMS Boxer** (viirinumero F92) oli Britannian kuninkaallisen laivaston tyypin 22 fregatti.

Valmistus
---------

*Pääartikkeli: Tyyppi 21 -fregatti*
Alus tilattiin Yarrow Shipbuildersilta, missä köli laskettiin 1. marraskuuta 1979. Se laskettiin vesille 17. kesäkuuta 1981 ja otettiin palvelukseen 22. joulukuuta 1983 ensimmäisenä päällikkönään C. Cooke-Priest.

Palvelus
--------

Palvelukseen otettaessa alus liitettiin 2. fregattilaivueeseen, johon kuuluivat myös tyypin 21 aiemmin valmistuneet 1. sarjan alukset. Maaliskuussa 1984 päättyivät aluksen koeajot, minkä jälkeen se huollettiin Devonportissa. Koska alus oli ensimmäinen CACS-1-järjestelmällä varustettu alus, se vietti pitkiä aikoja erilaisissa järjestelmän käyttöönottoon liittyvissä testeissä. Alus palasi marraskuussa 1984 Devonportiin, jossa se oli seuraavat kolme kuukautta huollossa. Alus palautettiin palvelukseen helmikuussa 1985.

Alus saattoi maaliskuussa kuninkaallista jahtia *HMY Britanniaa* vierailulle Länsi-Afrikkaan ja Portugaliin. Kotimaahan palattuaan alus aloitti uuden tyypin 2031Z hinattavan kaikuluotaimen käyttöönottokokeet, jonka päätyttyä se oli syyskuussa Portsmouthissa pidetyn Kuninkaallisen laivaston kalustonäyttelyssä isäntänä.

Laivasto teki päätöksen, että 2. sarjan alukset muodostaisivat oman 9. fregattilaivueen. Uusi laivue muodostettiin tammikuussa 1986, jolloin 2. sarjan alukset liitettiin siihen. *Boxerin* piti saavuttaa operatiivinen valmius vuoden 1986 kesään mennessä läpäistyään kaikki testit ja koulutusjaksot, joiden päätyttyä alus kävi huollossa.

Alus oli ensimmäinen tyypin 22 fregatti, joka vastaanotti kaksi Westland Lynx-helikopteria käsittävän lentueen osaksi aluksen normaalia vahvuutta.

Alus poistettiin palveluksesta 4. elokuuta 1999, ja se tuhoutui maalilaivana elokuussa 2004.

Lähteet
-------

* Gardiner, Robert (toim.): *Conway's All the World's Fighting Ships 1947–1995*. Lontoo, Englanti: Conway Maritime Press, 1995. ISBN 0-85177-605-1. (englanniksi)
* Marriott, Leo: *Modern Combat Ships 4 Type 22*. Lontoo, Englanti: Ian Allan Ltd, 1986. ISBN 0-7110-1593-7. (englanniksi)
* Marriott, Leo: *Royal Navy Frigates 1945–1983*. Lontoo, Englanti: Ian Allan Ltd, 1983. ISBN 0-7110-1322-5. (englanniksi)

### Viitteet

1. 1 2 3 4  Marriott, Leo s. 110

Tyypin 22 -fregatit

|  |  |
| --- | --- |
| Batch 1 | *HMS Broadsword* - *HMS Battleaxe* - *HMS Brilliant* - *HMS Brazen* |
| Batch 2 | *HMS Boxer* - *HMS Beaver* - *HMS Brave* - *HMS London* - *HMS Sheffield* - *HMS Coventry* |
| Batch 3 | *HMS Cornwall* - *HMS Cumberland* - *HMS Campbeltown* - *HMS Chatham* |

|  |
| --- |
| Edeltäjä: Tyyppi 21 – Seuraaja: Tyyppi 23 |
**Arvo Lauri Lohi** (17. huhtikuuta 1893 Rautalampi – 13. tammikuuta 1938 Rauma) oli suomalainen päätoimittaja.

Pohjois-Savossa syntynyt Lohi kävi seitsemän luokkaa lyseota, jonka jälkeen hän opiskeli puutarha- ja maatalousalaa. Hän kirjoitti myös sanomalehtiin, kunnes aloitti vuonna 1924 vakituisena toimittajana Kokemäellä ilmestyneessä *Lallissa*. Vuonna 1932 Lohi siirtyi Kemissä ilmestyneen *Pohjois-Pohjan* päätoimittajaksi. Hän palasi Etelä-Suomeen 1934, jolloin Lohi valittiin raumalaisen *Länsi-Suomen* toimitussihteeriksi. Vuodesta 1935 lähtien hän oli lehden päätoimittaja aina kuolemaansa saakka.

Lohi osallistui Suomen sisällissodan taisteluihin Satakunnan rintamalla sekä myöhemmin Viron itsenäisyyssotaan ja Aunuksen retkeen. 1930–luvulla hän oli mukana äärioikeistolaisen Lapuan liikkeen toiminnassa. Lohi kuului sen edeltäjän Suomen Lukon valtuuskuntaan sekä osallistui heinäkuussa 1930 järjestetylle talonpoikaismarssille. Lapuan liikkeen piirisihteerinä hän oli kevättalvella 1932 mobilisoimassa Mäntsälän kapinan tukijoukkoja Satakunnassa.

Lohi kuoli sydänkohtaukseen tammikuussa 1938.

Teokset
-------

* *Vapaussodan vaiheet Huittisissa*. Huittinen: Huittisten rintamamiehet, 1961.

Lähteet
-------

1. ↑  Lohi, Arvo Lauri *Valtiomiehia*. Lauri Kiviniemi. Viitattu 25.4.2018.
2. 1 2 3 4  Kuolleita.  *Helsingin Sanomat*, 14.1.1938, s. 9. HS Aikakone (vain tilaajille). Viitattu 25.4.2018.
3. ↑  Hoppu, Tuomas: *Joki ja sen väki II : Kokemäen historia 1870–2010*, s. 166, 236. Kokemäki: Kokemäen kaupunki ja seurakunta, 2011. ISBN 978-952-99941-3-7. Teoksen verkkoversio (PDF).
4. ↑  Viikki, Raimo: *Suur-Huittisten historia IV : Pitäjäyhteisö lääkitsee haavansa 1918–1939*, s. 519. Huittinen: Huittisten kaupunki, 2000. ISBN 952-91287-3-8. Teoksen verkkoversio (PDF).
**Antero Rytkölä** (s. 1959 Turku) on Sisä-Suomen poliisilaitoksen apulaispoliisipäällikkö, joka vastaa poliisilaitoksen koko operatiivisesta toiminnasta. Tätä ennen Rytkölä on ollut muun muassa Pirkanmaan poliisilaitoksen apulaispoliisipäällikkö, Ikaalisten kihlakunnan poliisipäällikkö, Poliisikoulun hallintopäällikkö, Lempäälän apulaisnimismies (syyttäjä), Kankaanpään kihlakunnan poliisipäällikkö, Ikaalisten nimismies ja Vammalan apulaisnimismies.

Rytkölä on valmistunut oikeustieteen kandidaatiksi Turun yliopistosta vuonna 1984 ja auskultoituaan Ylivieskan tuomiokunnassa saanut varatuomarin arvon vuonna 1985. Eri poliisitehtävissä Rytkölä on tullut tunnetuksi muun muassa Ikaalisten kylpylän vastaanottovirkailijan murhajutun tutkinnanjohtajana ja syyttäjänä (1992) sekä tv-toimittaja Raija Pellin asuntomessutalon tuhopolttoyrityksen syyttäjänä (1996) Ylöjärvellä. 

Hän toimi vuosina 2007-17 muun muassa poliisipäälliköitä ja apulaispoliisipäälliköitä virkaehtosopimusasioissa edustavan Suomen nimismiesyhdistys ry:n puheenjohtajana. Lisäksi hän oli 2009–2017 Poliisi-, ulosotto-, syyttäjä- ja maistraattilakimiesten edunvalvontajärjestön PUSH ry:n puheenjohtaja. Rytkölä toimi vuosina 2009–2018 Poliisihallinnon päälliköt ja asiantuntijat|Poliisihallinnon päälliköt ja asiantuntijat ry:n puheenjohtajana.

Rytkölä on ollut Suomen Lakimiesliiton hallituksen jäsen vuodesta 2013 alkaen ja hallituksen puheenjohtaja vuodesta 2017 alkaen. Politiikassa Rytkölä on ollut myös Kansallisen Kokoomuksen puoluevaltuuston jäsen.

Rytkölä toimi pitkään Ikaalisten kaupungin kunnallispolitiikassa ja 12 vuotta kaupunginhallituksen puheenjohtajana. Lisäksi hän oli pitkään Pirkanmaan ammattikorkeakoulu Oy:n hallituksen jäsen ja on ollut vuosina 2008-13 Poliisiammattikorkeakoulun hallituksen jäsen. Rytkölä toimi myös neljä vuotta Pirkanmaan liiton tarkastuslautakunnan puheenjohtajana ja kahdeksan vuotta maakuntavaltuuston jäsenenä. Hän on kuulunut Pirkanmaan kokoomuksen piirihallitukseen.

Lähteet
-------

1. ↑  Nimismiesyhdistys kannattaa poliisihallitusta  2008. YLE. Viitattu 3.2.2014.
2. ↑  Hallitus ja valiokunnat Lakimiesliitto.  Arkistoitu 21.2.2014. Viitattu 3.2.2014.
3. ↑  Ikaalisten perhetragedia: Poliisi palautti aseet surmaajalle  2011. Ilta-Sanomat.  Arkistoitu 21.2.2014. Viitattu 3.2.2014.
4. ↑  Maakuntavaltuusto 2001-2004 Pirkanmaan Liitto.  Arkistoitu 28.7.2003. Viitattu 3.2.2014.
5. ↑  Piirihallitus 2006 Pirkanmaan Kokoomus.  Arkistoitu 21.2.2014. Viitattu 3.2.2014.
Omakuva.
**Motoori Norinaga** (jap. 本居宣長; 1730–1801) oli japanilainen Kokugaku-koulukunnan huomattava oppinut, joka vaikutti Edo-kaudella. Hänen mukaansa japanilaiset klassikot paljastivat Japanin yhteiskunnan muinaisen harmonian, jossa kungfutselaista etiikkaa ei vaadittu säätelemään alamaisten, hallitsijan ja jumaluuksien välisiä suhteita. 

Nuorena Motoori keskittyi kielitieteeseen. Myöhemmällä iällä hän siirtyi historian ja kirjallisuuden tutkimukseen.

Hän julkaisi 44-osaisen tutkimuksen *Kojikista* nimeltä *Kojiki-den*.

Lähteet
-------

1. ↑   (Arkistoitu – Internet Archive)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Motoori Norinaga** Wikimedia Commonsissa

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Israel
* Yhdysvallat
* Japani
* Tšekki
* Korea
* Alankomaat
* Puola

 |
|  |
| Tieteilijät | 
* CiNii

 |
|  |
| Muut | 
* SNAC
* IdRef

 |

 |
**Vähä Romlampi** on metsälampi luoteisessa Espoossa Iso Romlammen ja Kolmuslammen välissä. Virallisen kaupunginosajaon mukaan se sijaitsee Siikajärven kaupunginosassa. Vähä Romlampi kuuluu Mankinjoen valuma-alueeseen, joka on osa Suomenlahden rannikkoalueen päävesistöä. Vähä Romlammen ympäristössä on useita järviä ja lampia. Pohjoisessa sijaitsevat Iso Romlammen ohella muun muassa Kolmikulmalampi, Mustalampi ja Valklampi. Etelässä on Siikajärvi ja Idässä Nuuksion Pitkäjärvi.

Vähä Romlammen ja Kolmuslammen välinen kannas on runsaat sata metriä leveä. Kolmuslammen pinta on noin kaksitoista metriä Vähä Romlampea alempana.

Vähä Romlampea ja Iso Romlampea kutsutaan yhteisnimellä Romlammit. Nimi johtuu Romvuoreksi kutsutusta kallioalueesta. Romvuori eli Rombergen sijaitsee Nuuksion Pitkäjärven luoteisrannalla.

Lähteet
-------

1. ↑  Paikannimihaku *Retkikartta.fi*. Metsähallitus. Viitattu 3.10.2019.
2. ↑  Vähä Romlampi Espoon karttapalvelussa
3. ↑  Suviranta, Sami: Iso Romlampi *Espoo.fi*. Espoon kaupunki.  Arkistoitu 8.10.2019. Viitattu 3.10.2019.

Aiheesta muualla
----------------

* Paikkatietoalusta: Vähä Romlampi
Type-97 (ylinnä), Ho-103 (keskellä), Ho-05 (alinna).
**Ho-5**, myös Armeijan tyyppi 2 oli Japanilainen 20 mm:n Japanin armeijan ilmavoimien käyttämä tykki toisessa maailmansodassa. Ase perustui teknisesti yhdysvaltalaiseen Browning M2 - raskaaseen konekivääriin. Tykin suora edeltäjä oli Armeijan ilmavoimien H-103 raskas konekivääri.

Japanin laivaston ilmavoimat ja Armeijan ilmavoimat eivät juuri tehneet yhteistyötä ja niiden organisaatiot olivat erilliset.
Tästä seurasi, että samanlaisiin tarpeisiin kehitettiin toisistaan teknisesti poikkeavia ratkaisuja. Laivaston Tyyppi 99 - tykki
perustui Oerlikon- yhtiön kehittämään tykkiin ja sen toimintaperiaate ja patruuna poikkesivat Ho-5:stä.

Ho-5 tykin perustana olivat Browning M2 ja siitä kehitetty Ho-103, joka oli tykin suora edeltäjä. Aseen toimintaperiaate oli konekiväärin tapaan lyhyt rekyyli. Kaliiperi oli 20 × 94 mm ja ase oli vyösyöttöinen. Patruuna oli lyhennetty versio Hispano-Suiza HS 404 :n käyttämästä patruunasta. Ammuksen lähtönopeus oli 750 ms ja tulinopeus n. 700-850 ls./ minuutissa. Ase painoi 35–37 kg.

Tulinopeus oli selvästi parempi kuin liittoutuneiden tai Saksan käyttämissä vastaavissa aseissa. Aseen paino oli kevyt suorituskykyyn verrattuna. Tämä oli tarkoituksellinen valinta, sillä kuten Neuvostoliitossa, Japanissa oli todettu että aseella ammuttujen laukausten määrä ei keskimäärin lähestynyt kestoikää ennen onnettomuutta tai alasampumista. Näin tehtiin valinta tulinopeuden eduksi.

Tykki oli Armeijan ilmavoimien pääaseita 1942 eteenpäin erilaisina asennuksina.

Lähteet
-------

* Williams, Anthony G.: *Rapid Fire*. Airlife publishing, 2003. ISBN 1 84037 435 7.

### Viitteet

1. ↑  Williams s.173-174
2. ↑  Williams taulukot 236-246
3. ↑  Williams s.183
Hans Schmidt-Isserstedt
**Hans Schmidt-Isserstedt** (5. toukokuuta 1900 Berliini – 28. toukokuuta 1973 Holstein) oli saksalainen kapellimestari ja säveltäjä.

Schmidt-Isserstedt opetteli lapsena viulunsoittoa ja suoritti korkeakouluopintonsa Berliinissä. Hän väitteli tohtoriksi Wolfgang Amadeus Mozartin varhaisten oopperoiden italialaisvaikutteista. Kapellimestariksi Schmidt-Isserstedt päätti ryhtyä Arthur Nikischin innoittamana. Hän kuitenkin aloitti musiikkiuransa vuosina 1923–1928 korrepetiittorina Wuppertalissa, jossa hän myös soitti orkesterin viulistina. Wuppertalissa kantaesitettiin Schmidt-Isserstedtin säveltämä ooppera *Hassan gewinnt* vuonna 1928. Uransa varhaisvaiheessa Schmidt-Isserstedt sävelsi myös orkesteriteoksia, yksinlauluja ja kamarimusiikkia.

Vuosina 1928–1931 Schmimdt-Isserstedt työskenteli kapellimestarina Rostockissa ja vuosina 1931–1933 Darmstadtissa. Vuodesta 1935 hän toimi Hampurin valtionoopperan pääkapellimestarina. Vuonna 1943 hänestä tuli Berliinin Deutsche Operin oopperajohtaja ja vuonna 1944 sen yleismusiikkijohtaja. Natsihallinnon kukistuttua Saksassa brittiläisiä miehitysvoimia edustanut Hugh Greene kutsui poliittisesti neutraalina pysytelleen Schmidt-Isserstedtin perustamaan NDR:n sinfoniaorkesterin, jonka pääkapellimestarina hän jatkoi toimintaansa vuoteen 1971. Hänen johtamansa NDR:n sinfoniaorkesteri kiersi laajasti kansainvälisellä tasolla. Vuosina 1955–1964 Schmidt-Isserstedt toimi Tukholman kuninkaallisten filharmonikkojen pääkapellimestarina. Samalla hän työskenteli eri orkesterien vierailevana kapellimestarina pitkin Eurooppaa.

Schmidt-Isserstedt teki uransa aikana monia levytyksiä ja radioäänityksiä, etenkin NDR:n sinfoniaorkesterin kanssa. Hänen levytystensä joukossa ovat Wienin filharmonikkojen kanssa tehdyt tulkinnat kaikista Ludwig van Beethovenin sinfonioista. Hän levytti myös monia muita romantiikan ajan sinfonioita sekä oopperaa. Schmidt-Isserstedt edisti intohimoisesti Béla Bartókin, Paul Hindemithin ja Igor Stravinskyn tuotantoja.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5 6  Hans Schmidt-Isserstedt AllMusic
2. 1 2 3 4 5 6  Hans Schmidt-Isserstedt Naxos


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF
* WorldCat
	+ 2

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Norja
* Espanja
	+ 2
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Israel
* Suomi (KANTO)
* Yhdysvallat
* Latvia
* Tšekki
* Alankomaat
* Puola

 |
|  |
| Taiteenala | 
* MusicBrainz

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Deutsche Biographie

 |
|  |
| Muut | 
* Europeana
* SNAC
* IdRef

 |

 |
"**High Society**" on Porter Steelen säveltämä yhdysvaltalainen musiikkikappale 1900-luvun alusta. Se on yksi neworleansilaisen Dixieland-musiikin standardeista.

Steele kirjoitti "High Societyn" alun perin hitaaksi marssiksi. Se julkaistiin vuonna 1901 Robert Reckerin tekemänä ragtime-sovituksena. Sovitus sisälsi Reckerin piccololle kirjoittaman vastamelodian kappaleen kolmannen osan melodialle. Myöhemmin aikakauden klarinetistit kuten Alphonse Picou ja George Baquet ottivat vastamelodian käyttöön klarinettiosuutena muokaten ja tulkiten sitä omaan soittoonsa sopivaksi. "High Societystä" tuli tämän osuuden vaatiman teknisen osaamisen ansiosta suosittu klarinetistien koesoittokappale.

Joe "King" Oliver nauhoitti kappaleen vuonna 1923. Oliverin yhtyeeseen kuuluivat Louis Armstrong ja klarinetisti Johnny Dodds.

Itse kappaleesta on nauhoitettu lukuisia versioita, ja lisäksi sen kuuluisaa klarinettimelodiaa on lainattu eri yhteyksissä osoituksena soittajan teknisestä taituruudesta. Armstrong käytti melodianpätkää nauhoituksessaan "Sweethearts on Parade". Charlie Parker lainasi sitä kuuluisassa soolossaan kappaleessa "KoKo". Dexter Gordon viittasi melodiaan nauhoituksessaan "The Chase" ja laulaja Ella Fitzgerald aloitti sillä "St. Louis Blues" -kappaleessa scat-soolonsa.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  David Evans: *Ramblin’ on my Mind: New perspectives on the blues*, s. 301–302. University of Illinois Press, 2008. ISBN 0252074483. (englanniksi)
2. 1 2  André Hodeir ja Jean-Louis Pautrot: *The André Hodeir Jazz Reader*, s. 301. University of Michigan Press, 2006. ISBN 0472068830. (englanniksi)
**Antsiranana** ([antsʲˈraŋanə̥], vuoteen 1977 saakka *Diego Suarez*) on kaupunki Madagaskarissa. Se sijaitsee saaren pohjoiskärjessä samannimisen lahden rannalla. Kaupunki on Dianan alueen keskus. Asukkaita on 88 100 (vuonna 2010).

Kaupungin entinen nimi perustuu portugalilaiseen merenkävijään Diego Suareziin, joka teki seudulle ryöstöretken vuonna 1543. Vuonna 1885 sinne perustettiin ranskalainen sotilastukikohta. Britit valtasivat kaupungin toisessa maailmansodassa vuonna 1942.

Antsiranana on tärkeä satamakaupunki. Se on maatalousalueen keskus, jossa toimii laivanrakennus-, tekstiili- ja elintarviketeollisuutta. Alueen kanta-asukkaat ovat antankaranoja, mutta kaupungissa asuu myös arabeja, kreoleja, intialaisia, kiinalaisia ja komorilaisia. Antsirananasta on päivittäinen lentoyhteys Antananarivoon ja säännöllisiä lentoja Sambavaan, Toamasinaan ja Mahajangaan.

Lähteet
-------

1. 1 2  *Afrika: entsiklopeditšeski slovar, tom 1*, s. 273. Moskva: Sovetskaja entsiklopedija, 1986.
2. ↑  World Gazetteer: Madagascar: largest cities *world-gazetteer.com*.  Arkistoitu 2.2.2012. Viitattu 27.7.2011. (englanniksi)
3. 1 2  Bradt, Hilary: *Madagascar: The Bradt Travel Guide, seventh edition*, s. 325, 327. Chalfont St Peter: Bradt Travel Guides, 2002. ISBN 1-84162-051-3.
4. ↑  *Madagascar & Comoros, 6th edition*, s. 179. Footscray–Oakland–London: Lonely Planet Publications, 2008. ISBN 978-1-74104-608-3.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Antsiranana** Wikimedia Commonsissa
**Hans Schönrath** (8. marraskuuta 1902 Gronau, Westfalen, Saksan keisarikunta – 10. helmikuuta 1945 Pillau, Saksa) oli saksalainen raskaansarjan nyrkkeilijä. Hän saavutti amatöörien EM-hopeaa ja teki 1928 alkaneen ammattilaisuran, joka kesti vuoteen 1939.

Hans Schönrath aloitti nyrkkeilyuransa Krefeldin paikallisessa nyrkkeilyseurassa. Ensimmäisen Saksan raskaansarjan amatöörimestaruutensa hän voitti vuonna 1925. Vuonna 1927 hän edusti Saksaa Berliinin EM-kisoissa, jossa hän hävisi loppuottelussa Ruotsin Nils Rammille. Seuraava vuonna hän voitti toisen Saksan mestaruutensa ja edusti myös maataan Amsterdamin olympialaisissa. Schönrath hävisi kuitenkin heti ensimmäisessä ottelussaan, jossa vastustajana oli jälleen Ruotsin Ramm, joka eteni kisoissa olympiahopealle.

Olympialaisten jälkeen Hans Schönrath aloitti ammattilaisuransa. Vuoden 1929 loppuun mennessä hän oli nyrkkeillyt 11 ottelua, joista 10 voitokkaasti. Vuoden 1930 alkupuolella hän koki kolme peräkkäistä tappiota aikansa vahvoille amerikkalaisille raskassarjalaisille, kuten Larry Gains ja Young Stribling. Sen jälkeen Schönrathin menestys oli vaihteleva, ja tappioita tuli mm. Tanskan Søren Petersenille ja Belgian Pierre Charlesille sekä ratkaisematon maanmiehen Walter Neuselin kanssa. Vuodenvaihteessa 1931/1932 Schönrath otteli Yhdysvalloissa New Yorkin Madison Square Gardenin kehässä, mutta koki niissä tappiot. Sen jälkeen Schönrath jatkoi uraansa Euroopassa, jossa tappiot Italian Primo Carneralle, Saksan Vincenz Howerille, uudelleen Walter Neuselille, Espanjan Paulino Uzcudunille, Norjan Otto von Poratille, Etelä-Afrikan Ben Foordille, Saksan Arno Kölblinille. Helmikuusaa 1936 Schönrath otteli Suomen nousevaa tähteä Gunnar Bärlundia vastaan, mutta koki selvän tappion. Vuosina 1936-1937 Schönrathille tuli pitempi voittojen putki eli yhdeksän voittoa. Voittojen ketjun katkaisi jälleen Yhdysvaltojen Larry Gains marraskuussa 1937. Ura jatkui vielä sen jälkeen aina kesäkuuhun 1939, jolloin hän otteli viimeisen ottelunsa maanmiestään Werner Selleä vastaan.

Hans Schönrathin elämä päättyi helmikuussa 1945, kun hän oli mukana Itä-Preussista matkustajana evakuiointia tehneessä *SS General von Steubenissa*, jonka venäläinen sukellusvene upotti Pillaun edustalla.

Lähteet
-------

1. 1 2  Nigel McCrery: *The Undying Flame: Olympians Who Perished in the Second World War*, s. 20–22. Yorkshire/Philadelphia: Pen and Swords Books Ltd, 2021. ISBN 978 1 52674 062 5. Teoksen verkkoversio (viitattu 29.11.2022 (englanniksi)).
2. ↑  Hans Schönrath sports-reference.com.  Arkistoitu 18.4.2020. Viitattu 29.11.2022 (englanniksi).
3. ↑  Hans Schönrath *BoxRec*. Viitattu 29.11.2022. (englanniksi)


|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Saksa

 |

 |
Harold Hitz Burton
**Harold Hitz Burton** (22. kesäkuuta 1888 Jamaica Plain, Massachusetts – 28. lokakuuta 1964 Washington, DC) oli yhdysvaltalainen pormestari, senaattori ja korkeimman oikeuden tuomari.

Burton opiskeli ensin Bowdoin Collegessa Mainen osavaltiossa ja jatkoi sitten Harvardin yliopistoon lukemaan lakia. Hänen isänsä oli dekaani Massachusettsin teknillisessä korkeakoulussa. Opintojensa jälkeen Burton meni naimisiin ja aloitti lakimiehen työt Ohion Clevelandissa. Ensimmäisessä maailmansodassa hän sai Purple Heart -kunniamerkin ja eteni kapteeniksi.

Vuonna 1929 Burton valittiin Ohion edustajainhuoneeseen, vuonna 1935 Clevelandin pormestariksi ja sen jälkeen kahdelle lisäkaudelle. Vuonna 1940 hänet valittiin senaattiin. Hän edusti republikaanipuoluetta ja oli näkökannoiltaan maltillinen.

Presidentti Harry S. Truman nimitti Burtonin korkeimpaan oikeuteen vuonna 1945 eläkkeelle jääneen Owen J. Robertsin tilalle. Vaikka Truman oli itse demokraatti, hän valitsi Burtonin, joka oli ensimmäinen republikaaninen nimitys yli kymmeneen vuoteen. Senaatti ei järjestänyt edes kuulemisia, vaan vahvisti nimityksen yksimielisesti yhdessä päivässä. Myös korkeimmassa oikeudessa Burton oli maltillinen, ja hän kirjoitti lausuntonsa erittäin tarkkaan ja siten, että ne miellyttäisivät mahdollisimman monia hänen kollegoitaan. Hän puolusti perustuslaillisten oikeuksien antamista afroamerikkalaisille, mutta toisaalta hän usein äänesti hallituksen toimivallan puolesta ja henkilökohtaisia vapauksia vastaan silloin, kun kyseessä olivat kansalaisoikeudet tai kansallinen turvallisuus.

Burton jäi eläkkeelle lokakuussa 1958, sillä hänen terveytensä oli huono Parkinsonin taudin takia. Hän viivytteli eläkkeelle jäämistään, koska hän halusi olla mukana käsittelemässä erään koulujen rotuerotteluun liittyvän tapauksen loppuun asti. Hänen seuraajakseen nimitettiin Potter Stewart. Burton toimi vielä kuolemaansa asti vierailevana tuomarina valitustuomioistuimessa Washingtonissa. Hän kuoli 28. lokakuuta 1964.

Lähteet
-------

* Hall, Kermit L. (päätoim.): *The Oxford Companion to the Supreme Court of the United States*. Oxford University Press, 2005. ISBN 9780195176612. WorldCat.

### Viitteet

1. 1 2 3 4 5  Hall s. 125–126
2. ↑  Harold Hitz Burton The Supreme Court of Ohio & The Ohio Judicial System. Viitattu 25.8.2017. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Harold Hitz Burton**.
* BURTON, Harold Hitz, (1888 - 1964) Biographical Directory of the United States Congress

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Yhdysvallat

 |
|  |
| Henkilöt | 
* US Congress

 |
|  |
| Muut | 
* NARA
* SNAC

 |

 |
**Ants Kaljurand** eli "**Hirmus Ants**" (*Hirveä Ants*) (20. lokakuuta 1917 Saarenmaa – 13. maaliskuuta 1951) oli virolainen toisen maailmansodan aikainen kommunismin vastainen vapaustaistelija eli metsäveli.

Ants Kaljurand NKVD:n vankina
Köyhästä perheestä lähtöisin ollut Kaljurand työskenteli Pärnumaalla Soontaassa renkinä ennen maailmansodan syttymistä. Hän liittyi metsäveljiin ja oli kesällä vuonna 1941 iskemässä neuvostojoukkoja vastaan Lääne- ja Pärnumaalla. Natsi-Saksan miehityksen aikana hän toimi Viron Omakaitse-suojeluskuntajärjestössä ja oli mukana rintamalla vuosina 1942–1944. Vuonna 1944 saksalaisten peräännyttyä hän jäi sotavangiksi Saarenmaalla, mutta pääsi pakenemaan vankileiriltä vielä saman vuoden joulukuussa ja jatkoi toimintaansa metsäveljissä.

Neuvostovallan aikaan Kaljurand toimi Endel Redlichin johdolla perustetun Relvastatud Võitluse Liit ('Aseellisen taistelun liitto') -vastarintajärjestön paikallisjohtajana Soontaassa. Vasta vuoden 1949 juhannuksena NKVD sai Kaljurannan pidätettyä. Hänet teloitettiin 13. maaliskuuta 1951 yhdessä Arved Pildin ja Juhan Metsäären kanssa.

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Saksa
* Yhdysvallat

 |

 |
**High School Musical: Sing It!** on videopeli, joka perustuu elokuviin *High School Musical* ja *High School Musical 2*. Peli käy sekä Sonyn PlayStation 2:lle että Wiille. Peli on yhteensopiva *SingStar*-pelien kanssa. *SingStar*-yhtiö onkin valmistanut pelin, mutta se ei kuulu heidän päämallistoonsa. Pelin tekemiseen innoitti elokuvan suuri suosio ympäri maailman.

Pelin ominaisuudet
------------------

Peli sisältää laulut kahdesta elokuvasta, *High School Musical* ja *High School Musical 2*. Peliä voi pelata yhdestä kahdeksaan henkilöä. Peliä voi pelata kolmella tavalla, tarinapelinä, nopealla pelinä ja juhlapelinä. Tarinapelissä pelaaja pääsee laulamaan ensimmäisen elokuvan lauluja järjestyksessä. Tarinapeli sisältää ainoastaan laulut ensimmäisestä elokuvasta. Nopeassa pelissä voit laulaa aina yhden valitsemasi laulun kerrallaan. Nopea peli on hyvä vaihtoehto, jos laulat yksin tai kaverisi kanssa, etkä halua mennä lauluja järjestyksessä. Juhlapeli on samankaltainen, mutta tällöin voit laulaa suurella porukalla. 

Pelin ideana on suorittaa erilaisia tehtäviä, josta ansaitsee uusia hahmoja, paikkoja, vaatteita ja lauluja peliin. Vaatekokonaisuuksia saa jokaiselle hahmolle kolmea tasoa. Noiden lisäksi päähenkilöille saa vielä muita asuja. 

Pelin grafiikkaa on haukuttu huonoksi, sillä pelin hahmot ovat piirrettyjä. Peli on kuitenkin saavuttanut suuren suosion kaikkialla, missä *High School Musicalia* katsotaan. Peli sisältää myös Dance-a-long videon ensimmäisestä elokuvasta, jolloin kaikki tutut High Schoolin näyttelijät & roolihahmot opettavat laulujen tanssikuviot.

Hahmot
------

1. Troy
2. Gabriella
3. Sharpay
4. Ryan
5. Chad
6. Taylor
7. Kelsi
8. Zeke
9. Valmentaja Bolton
10. Opettaja Darbus
11. Rouva Montez
12. Martha
13. Maskotti
14. Skeittari

Paikat
------

1. Uudenvuoden juhlapaikka
2. Liikuntasali
3. Auditorio
4. Ruokala
5. Koulun käytävät
6. Koulun piha
7. Golfkenttä
8. Tiedeluokka
9. Uima-allas
10. Puutarha
11. Kesäalue
12. Palkintohuone

Kappaleet
---------

1. Start Of Something New
2. Get'Cha Head In The Game
3. What I've Been Looking For
4. What I've Been Looking For (Gabriella ja Troy)
5. Stick To The Status Quo
6. When There Was Me And You
7. Bop To The Top
8. Breaking Free
9. We're All In This Together
10. I Can't Take My Eyes Of You
11. What Time is it
12. Fabulous
13. Work This Out
14. You Are The Music In Me
15. I Don't Dance
16. You Are The Music In Me (Sharpay)
17. Gotta Go My Own Way
18. Bet On It
19. Everyday
20. All For One
21. Humuhumunukunukuapua'a

Muut kappaleet
--------------

1. Counting On You (High School Musical -teatteri)
2. All Good Now (Sheila McCarthy)
3. I Will Be Around (Nick Whitaker)
4. Jump To The Rythymn (Jordan Pruitt)
5. Push It To The Limit (Corbin Bleu)
6. Cheetah Sisters (Cheetah Girls)
7. Beautiful Soul (Jesse McCartney)
8. No One (Aly & AJ)
9. On The Ride (Aly & AJ)