recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Aleksis Kiven muistomerkki** Turussa on kuvanveistäjä Wäinö Aaltosen suunnittelema pronssipatsas Itäisen Rantakadun varrella.

Muistomerkki perustuu Aaltosen vuonna 1939 paljastettuun Aleksis Kiven muistopatsaaseen Helsingin Rautatientorilla. Aaltonen lahjoitti Turun kaupungille muistopatsaan perustella tekemänsä kipsipään sillä ehdolla, että kaupunki valattaisi sen pronssiin.

Senaattori Ernst Albert Forssell, joka oli Aleksis Kiven ystävä, teki Kiven hautajaisissa piirroksen, joka on tiettävästi ainoa aito aikalaiskuva Suomen kansalliskirjailijasta. Piirrosta käytettiin tuomassa autenttisuutta patsaaseen, tosin Aaltonen ei pyrkinyt täyteen realistiseen yhdennäköisyyteen kirjailijan mietteliästä ja kärsivää ilmettä muotoillessan.

Muistomerkki pystytettiin 21. toukokuuta 1949 Turun Yliopiston silloisen päärakennuksen eli entisen Hotelli Phoenixin edustalle Yliopistonkadun varrelle. Yliopisto muutti Yliopistonmäelle vuonna 1959 ja Phoenixin talo purettiin 1959. Patsas oli pari vuotta evakossa ja vuonna 1962 se pystytettiin nykypaikalleen eli vastavalmistuneen kaupunginteatterin rakennuksen eteen ja paljastettiin 8. syyskuuta 1962. Graniittijalustalla oleva pronssipää on sata senttimetriä korkea.

Turkulainen Aleksis Kivi -kerho muistaa kirjailijaa Aleksis Kiven päivänä 10. lokakuuta muistomerkillä järjestämässään tilaisuudessa. Kerho osallistui myös muistomerkin hankintaan.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5 6 7 8  Wäinö Aaltonen: Aleksis Kiven muistomerkki Turun museokeskus. Viitattu 13.12.2015.
2. ↑  Tyynilä, Markku: / Forssell, Ernst Albert (1840 - 1904) *Kansallisbiografia-verkkojulkaisu (maksullinen)*.  8.6.2004. Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura. Viitattu 13.12.2015.
3. ↑  Turun yliopiston historia Turun yliopisto.  Arkistoitu 17.5.2018. Viitattu 13.12.2015.
4. ↑  Heino, Jari: Pohjolan kolossi, Phoenixin haamu (Internet Archivessa, tallennettu 28.7.2014) *Ts.fi*.  18.1.2004.  Arkistoitu 28.7.2014. Viitattu 13.12.2015.
5. ↑  Wäinö Aaltonen: Aleksis Kiven muistomerkki (Teos Citynomadissa) Turun museokeskus. Viitattu 13.12.2015.
6. ↑  Turun Aleksis Kivi -kerho *Nimikot.fi*. Viitattu 13.12.2015.



|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Wäinö Aaltosen veistoksia |
| --- |
|  |
| 1919–1926 | Graniittipoika · Paavo Nurmi · Musica · Lilja · R. W. Ekmanin muotokuvahermi · V. Westerholmin muotokuvahermi |  |
|  |
| 1927–1945 | Runoilija ja muusa · Hämeensillan Pirkkalaisveistokset · Suomen neito · Torpedovene S2:n muistomerkki · Työ ja tulevaisuus · Aleksis Kiven muistopatsas |
|  |
| 1946–1966 | Kun ystävyyssuhteet solmitaan · Vapauden Hengetär · Genius ohjaa nuoruutta |
|  |
| Muut | Myrsky |

 |
**Berengaria Navarralainen** (noin 1163 – noin 1230) oli espanjalainen prinsessa, josta tuli Rikhard I:n puolisona Englannin kuningatar, vaikka hän ei koskaan edes käynyt Englannissa.

Berengarian kotimaassa Navarrassa, Pyreneiden vuorilla Ranskan ja Espanjan rajalla kulttuurissa on monia ranskalaisvaikutteita, ja hän oppi eteläranskalaista murretta jo lapsena. Tuohon aikaan useimmat kuninkaalliset kihlattiin jo nuorina, ja kihlaus oli poliittinen sopimus. Jostain syystä Berengaria kihlattiin vasta lähes 30-vuotiaana. Sulhasen, tulevan Rikhard Leijonamielen, molemmat vanhemmat olivat ranskalaissyntyisiä, ja Rikhard oli kasvanut lähinnä äitinsä Eleonoora Akvitanialaisen hoivassa. Hän oli ollut kihloissa ranskalaisen prinsessa Adèlen, Filip II:n sisaren kanssa, mutta tultuaan kuninkaaksi Rikhard totesi, että voi kosia ketä haluaa, ja lähetti äitinsä Eleanorin Navarraan neuvottelemaan avioliitosta samalla, kun itse lähti Filipin kanssa ristiretkelle. Sopimus syntyi, ja Berengaria matkusti Eleanorin kanssa Napoliin.

Rikhard onnistui purkamaan kihlauksensa Adelen kanssa. Hän jatkoi ristiretkeään, ja myös Berengaria lähti kohti pyhää maata Rikhardin sisaren Joannan seurassa. Myrsky ajoi naiset Kyprokselle, ja Rikhard ja Berengaria päättivät mennä siellä vihille.

Rikhard jatkoi ristiretkeään, ja pariskunta vieraantui toisistaan vähitellen. Berengaria palasi Italiaan ja sieltä Akvitaniaan. Hän vietti suuren osan loppuelämästään Le Mansissa tiluksilla, jotka oli saanut isältään myötäjäisikseen. Anoppi Eleonoora Akvitanialainen toimi edelleen Rikhardin sijaishallitsijana tämän ollessa ristiretkellä. Vuonna 1195 Rikhard sairastui vakavasti ja asettui aloilleen muutamaksi vuodeksi Berengarian kanssa Poitiersiin. Pari vuotta myöhemmin hän palasi sotaretkilleen ja sai surmansa vuonna 1199.

Berengaria oli nyt 36-vuotias leski, joka palasi Le Mansiin. Hän teki paljon hyväntekeväisyystyötä. Hän rakennutti sinne kirkon ja nunnaluostarin, jonne asettui asumaan, vaikka ei tehnyt nunnalupausta. Berengaria kuoli luostarissaan ja tuli haudatuksi rakennuttamaansa kirkkoon.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5  Berengaria of Navarre (c. 1163–c. 1230) *encyclopedia.com*. Viitattu 9.3.2023.


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Saksa
* Yhdysvallat

 |
|  |
| Muut | 
* IdRef

 |

 |
**Bereal** (tyyliteltynä **BeReal.**) on ranskalainen sosiaalisen median palvelu.

Bereal lähettää käyttäjänsä puhelimeen satunnaiseen kellonaikaan kerran päivässä ilmoituksen, jonka jälkeen käyttäjällä on kaksi minuuttia aikaa avata sovellus ja ottaa kuva siitä, mitä on tekemässä. Kuva otetaan yhtä aikaa sekä etu- että takakameralla. Kuvan voi ottaa myöhemminkin, mutta tällöin jää näkyviin, paljonko myöhässä kuvan on ottanut. Muiden käyttäjien kuvat voi nähdä ainoastaan, jos lähettää itse kuvan. Bereal kertoo, montako kertaa käyttäjä otti kuvan uudestaan ennen lopullista otosta.

Lähteet
-------

1. ↑  Mäntylä, Juha-Matti: Tänä kesänä uusi somepalvelu on kivunnut latauslistojen kärkeen – Berealissa ei tavoitella siloiteltua insta-imagoa *Yle Uutiset*.  14.8.2022. Viitattu 16.1.2023.
2. ↑  Kailaheimo, Tiia: Kannattaako BeReal ladata? Tiia testasi uutta kehuttua somea, jossa menevää elämää ei voi feikata – näin kävi *Anna.fi*.  3.12.2022. Viitattu 16.1.2023.

Aiheesta muualla
----------------

* Verkkosivusto (englanniksi)
**Berberikapina** oli Umaijadien kalifaatissa tapahtunut berbereiden kapina vuosina 740–743. Kapina pääasiassa tukahdutettiin, mutta sen seurauksena kalifaatin länsiosista irtautui muutamia alueita.

Umaijidien kalifaatti oli vuosisadan alussa laajentunut Pohjois-Afrikan länsiosiin ja sieltä Al-Andalukseen ja alueella oli yhä levotonta. Alueelle tulleet arabit asuttivat kaupungit, kun paimentolaisina elävät berberit asuttivat mieluummin maaseutua. Arabit pitivät berbereitä erilaisina ja heidän käsitystään islamista hieman kyseenalaisena. Väestöryhmien välisiä jännitteitä lisäsi myös vain berberehin kohdistuvat verot.

Berberikapinana tunnettu kapina alkoi Tangerista ja levisi kaikkialle berbereiden asuttamille alueille Pohjois-Afrikassa ja Al-Andaluksessa. Kapinan johtohahmoksi nousi Masayra. Kapinan nujertamiseksi kalifaatin piti tuoda alueelle armeijoita ydinalueiltaan Syyriasta. Kapina tukahdutettiin kolmessa vuodessa ja alueelle tuotiin syyrialaisia uudisasukkaita. Kalifaatin ote valtakunnan länsireunasta kuitenkin irtosi ja alueelle syntyi berberivaltio Barghawata.*lähde?* Berberit nousivat laajaan kapinaan arabeja vastaan vielä 768 ja 901.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Nicola Clarke: *‘They are the most treacherous of people’: religious difference in Arabic accounts of three early medieval Berber revolts*. Newcastle University, 2013. Verkkoversio. (englanniksi)
**Xiaomi Redmi Note 8T** on Xiaomin 26. syyskuuta 2019 julkaisema älypuhelin, jossa on esiasennettuna Android 9 (Pie) Xiaomin MIUI-käyttöliittymällä.

Tekniset tiedot
---------------

### Muotoilu

Xiaomi Redmi Note 8T -älypuhelimessa on 6,3-tuumainen täysteräväpiirtonäyttö 19,5:9-kuvasuhteella.

### Fyysiset osat

Laitteesta löytyy 2 gigahertsin kahdeksanydinsuoritin. Laitteessa on 3 gigatavua RAM-muistia ja 32 tai 64 gigatavua sisäistä muistia mallista riippuen.

#### Kamerat ja multimedia

Laitteessa on neljä takakameraa. Pääkameran tarkkuus on 48 megapikseliä, toinen kamera on 8 megapikseliä (ultralaajakulmakamera), kolmas kamera on 2 megapikseliä (syvyystietokamera) ja neljäs kamera on 2 megapikseliä (makrokamera). Etukameran tarkkuus on 13 megapikseliä.

Videokuvaus voidaan tehdä 2160p (4K) -resoluutiolla 30 fps, 1080p (täysteräväpiirto) -resoluutiolla 120 fps sekä 720p (teräväpiirto) -resoluutiolla 240 fps.

### Ohjelmisto

Julkaisuhetkellä laitteessa oli esiasennettuna Android 9 Xiaomin MIUI-käyttöliittymällä.

Lähteet
-------

* Phonearena: Xiaomi Redmi Note 8T
**Taikurinkukat** (*Crossandra*) on akanttikasvien heimoon kuuluva trooppinen kasvisuku.

Tuntomerkit
-----------

Taikurinkukat ovat kaljuja tai karvaisia, piikittömiä pensaita tai ruohoja. Lehdet sijaitsevat vastakkaisesti tai kiehkuroissa ja ovat ehyt- tai enemmän tai vähemmän nyhälaitaisia. Kukat ovat näyttäviä, keltaisia tai punaisia, tavallisesti pitkäperäisiä ja sijaitsevat verson kärjen tuntumassa olevissa tähkissä. Tähkän suojuslehdet ovat neljässä rivissä limittäin, kookkaita, soikean keihäsmäisiä, verhiötä lyhyempiä ja karvaisia. Verhiö on viisiliuskainen, liuskat erikokoisia. Teriötorvi on kapea, laidetta pidempi, käyrä, ja laide on nieluun saakka jakautunut ja muodostaa viisiliuskaisen huulen, jonka liuskat ovat erikokoisia ja limittäisiä. Heteitä on neljä ja ne ovat kaikki toimivia ja jäävät teriön sisään; yksiteekaiset ponnet ovat palhoja pidemmät; steriili ponnenpuolisko on karvainen, tylppä, ja lokeroside on tasakärkinen. Sikiäin on kaksilokeroinen, kummassakin lokerossa on kaksi siemenaihetta. Vartalo paksuuntuu yläosastaan, ja luotti on vähän kahtia jakautunut. Hedelmä on pitkänomainen, litistynyt ja vaihtelevassa määrässä nelikulmainen kota, jossa on neljä soikiomaista ja suomu- tai karvapeitteistä siementä.

Levinneisyys
------------

Taikurinkukat ovat kotoisin pääasiassa trooppisesta Afrikasta, Madagaskarilta sekä Arabian ja Etu-Intian niemimailta.

Luokittelu
----------

Taikurinkukkien suvussa on noin 50 lajia. Suomeksi nimettyjä lajeja ovat taikurinkukka (*Crossandra infundibuliformis*), punataikurinkukka (*Crossandra nilotica*), keniantaikurinkukka (*Crossandra subacaulis*) ja tansaniantaikurinkukka (*Crossandra tridentata*).

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Flora of Pakistan: *Crossandra* (englanniksi)
2. ↑  Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: *Crossandra*
3. ↑  Suomen Lajitietokeskus: Taikurinkukat – *Crossandra*


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Taksonitunnisteet | 
* Wikidata: Q137288
* Wikispecies: Crossandra
* APDB: 189780
* APNI: 215698
* CoL: 3W5Q
* EoL: 2876037
* EPPO: 1CSDG
* GBIF: 6359788
* GRIN: 3095
* iNaturalist: 201316
* IPNI: 492-1
* IRMNG: 1268523
* ITIS: 825859
* NCBI: 23894
* Open Tree of Life: 927321
* PLANTS: CROSS5
* POWO: urn:lsid:ipni.org:names:492-1
* Tropicos: 40016826
* WFO: wfo-4000009759

 |

 |
**Santo Domingo de Silosin luostari** (esp. *Monasterio de Santo Domingo de Silos*) on benediktiiniläisluostari. Luostari sijaitsee Santo Domingo de Silosissa Burgosin maakunnassa Espanjassa. 

Luostari on nimetty apotti Santo Domingo de Silosin mukaan. Luostarielämä Silosissa alkoi 800-luvun lopulla. Kirjallisissa lähteissä Santo Domingo de Silosin luostari mainitaan 900-luvulla. Almanzorin hävityksen seurauksena luostari rappeutui. Vuonna 1041 munkki Santo Domingo de Silosin johdolla luostaria alettiin jälleenrakentaa.

Luostatin *scriptoriumissa* kirjoitettiin useita merkittäviä käsikirjoituksia.

1990-luvun keskivaiheilla luostarin munkkikuoron levytys *Canto gregoriano* nousi kansainväliseen suosioon ja herätti kiinnostusta gregoriaaniseen kirkkolauluun. Albumia myytiin kaikkiaan yli neljä miljoonaa kappaletta, Suomessakin kultalevyyn oikeuttavan määrän eli yli 20 000.

Kuvia
-----

* Luostarin romaaninen ristikäytävä.Luostarin romaaninen ristikäytävä.
* Raamatullisia aiheita kuvaava pilari.Raamatullisia aiheita kuvaava pilari.
* 
* Ristikäytävän kierretyt pylväätRistikäytävän kierretyt pylväät
* Ristikäytävän kaarirakenteetRistikäytävän kaarirakenteet

Lähteet
-------

* Monasterio de Santo Domingo de Silos *Abadía de Santo Domingo de Silos*.  Arkistoitu 26.2.2015. Viitattu 22.4.2017. (espanjaksi)

### Viitteet

1. ↑  Kotirinta, Pirkko: Yksiääninen gregoriaaninen kirkkolaulu vuosisatojen takaa tekee hyvää stressaantuneelle ihmiselle. Keskiaikaisen soinnin outo lumo.  *Helsingin Sanomat*, 14.4.1995, s. 21. Näköislehden aukeama (tilaajille).
2. ↑  Munkkien levystä tuli yllättävä myyntimenestys myös Suomessa.  *Helsingin Sanomat*, 8.12.1994, s. 35. Näköislehden aukeama (tilaajille).
**Santonen** on Hailuodon itäisin niemi ja yksi kolmesta saaresta, jotka maannousun myötä sulautuivat yhteen ja muodostivat Hailuodon saaren. Santosen pituus itä-länsisuunnassa on 8,2 kilometriä, mitattuna niemen itäisimmästä luonnollisesta kärjestä Potinlahden ja Ojakylänlahden välisen lyhyen kannaksen kapeimpaan kohtaan, jossa on myös niemen kapein kohta, 1 200 metriä. Niemen suurin leveys on 3,5 kilometriä mitattuna Piekkolankarin ja Rekonnokan välillä.

Santonen on pääasiassa entistä merenpohjaa, joka on muuttunut eroosion ja maannousun myötä kuivaksi hiekkakankaaksi, jota pääosin peittävät havumetsät, etupäässä mäntymetsät. Niemen rantoja reunustavat paikoin leveät rantaruoikko- ja pensaikkoalueet sekä kosteikot. 

Niemellä sijaitsevat Vasken kylä sekä Huikun lautta- ja kalasatama sen itäisimmässä kärjessä. Saaren tärkein tieväylä, Luovontie alkaa Huikusta ja jatkuu niemen etelärantaa seuraillen aina Potinlahdelle saakka.

  

Hailuoto

|  |  |
| --- | --- |
| Kylät ja alueet | Kirkonkylä · Huikku · Järventakusta · Koivukylä · Marjaniemi · Ojakylä · Pöllä · Santonen · Ulkokarvo · Vaski |
| Vesistöt ja vesialueet | Haaralampi · Hannuksenlampi · Hannuksenrantalampi · Iso Sunijärvi · Kaakkurijärvi · Kangasjärvi · Kaunislampi · Kestinperä · Kurajärvi · Maasyvänlahti · Mäntylampi · Nuottajärvi · Ojakylänlahti · Pajuperänlampi · Pikku Sunijärvi · Pitkäjärvi · Potinlahti · Riestenkulju · Simpukkalampi · Syväkulju · Valkjärvi · Ämmänarkku |
| Muuta Hailuotoon liittyvää | Hailuotolaiva · Hyypänmäki · Kirkko · Vanha kirkko · Hiidenniemen pooki · Keskiniemen pooki · Kotiseutumuseo · Luotokeskus · Merisilta-lautta · Meriluoto-lautta · Marjaniemen majakka · Retkeilyreitit · Hailuodon lentokenttä · Hailuodon Panimo |
**Carl Ola Brenner** (17. joulukuuta 1900 Helsinki – 11. helmikuuta 1989 Inkoo) oli suomalainen agronomi, rehtori ja paikallishistorioitsija, joka sai maanviljelysneuvoksen arvonimen.

Henkilöhistoria
---------------

Ola Brennerin vanhemmat olivat rehtori Magnus Brenner ja Emilia (Emmy) Sofia Lindström (Silvius) ja puoliso vuodesta 1934 kansakoulunopettaja Gerda Karlsson. Kasvitieteilijä Widar Brenner ja geologi Thord Brenner olivat Ola Brennerin veljiä. Brenner tuli ylioppilaaksi vuonna 1918 ja valmistui agronomiksi ja filosofian kandidaatiksi vuonna 1922. Hän oli ensin tilanhoitaja Hauholla ja sitten karjatalouskoulun johtaja kymmenen vuotta ja maamieskoulun johtaja kaksikymmentä vuotta.

Vuonna 1957 Brenneristä tuli ruotsinkielisen maatalousoppilaitos Högre Svenska Lantbruksläroverketin rehtori Inkooseen. Tässä tehtävässä Brenner kehitti merkittävästi sekä koulun opetusta että sen harjoittamaa yhteistyötä. Porvoon kaupunginvaltuuston jäsen Brenner oli 1931–1935. Hän oli myös Inkoossa kunnanvaltuuston jäsen. Brenner sai maanviljelysneuvoksen arvon vuonna 1966. Hän julkaisi useita tutkimuksia Länsi-Uudenmaan paikallishistoriasta.

Julkaisuja
----------

* *Ingå sparbank 90 år*, 1957
* *Högre svenska lantbruksläroverket 1916–1966', 1966*
* *Ingå kyrka*, 1968
* *Ingå kyrka: en kort vägledning*, 1970
* *Ingå, Fagervik, Degerby: en västnyländsk bygdekrönika*, 1971
* *Skolhistoriskt arkiv: uppsatser och urkunder*, 1971
* *Ingå handelslag 1921–1971: en redogörelse för handelslagets tillkomst och verksamhet under 50 år*, 1971
* *Kyrkyby folskola i Ingo*, 1971
* *Snappertuna: en kustbygds hävder. 2, efter 1809*, 1975
* *Torpare och landbönder i Ingå*, 1979
* *Segelsjöfart i Ingå*, 1981
* *Sockenmagasinrörelsen i Ingå och Degerby*, 1982
* *Omsorg om utvecklingsstörda i 25 år*, 1989, Ola Brenner, ym.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Ola Brenner *Biografiasampo*. Viitattu 16.4.2022.
2. 1 2  60-vuotiaita. *Helsingin Sanomat*, 17.12.1960, s. 10.


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Suomi (KANTO)
* Ruotsi

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Biografiskt Lexikon
* Biografiasampo

 |

 |
**Okunin laki** kuvaa työttömyysasteen muutoksen ja bruttokansantuotteen (bkt) kasvun välistä yhteyttä. Vuonna 1962 julkaistussa artikkelissa Arthur Okun osoitti, että kolmen prosentin kasvu bkt:ssa merkitsee työttömyyden alenemista yhdellä prosentilla. Tarkka suhde kuitenkin vaihtelee yli ajan sekä maittain olosuhteiden mukaan. Suhde on aina approksimaatio, sillä myös muut tekijät kuin bruttokansantuote vaikuttavat työttömyyteen.

Okunin laki esitetään empiirisenä säännönmukaisuutena johtavissa makrotaloustieteen oppikirjoissa kuten Mankiw (2012) and Romer (2012).

Okunin laki Suomessa
--------------------

Suomen Pankissa tehtyjen selvitysten perusteella bruttokansantuotteen ja työttömyysasteen välinen suhde on muuttunut viime vuosikymmenten aikana: Työttömyysaste ei ole 1990-luvun laman jälkeen vuosina 1994-2011 reagoinut tuotannon muutoksiin ja talouskasvuun yhtä herkästi kuin aiemmin vuosina 1976-1993. 

Toisaalta Työ- ja elinkeinoministeriön työvoimapoliittisessa aikakauskirjan vuosikerroissa (2002, 2004-2005) ekonomisti Eero Siljander osoittaa ekonometrisen lisensiaattityönsä ja TOP500-yritysaineiston perusteella, että työn kysynnän palkka- ja tuotantojousto ovat kasvaneet aikajaksolla 1995-2005. Siis työllisyys laskee jyrkemmin (noin -1:1) reaalipalkkojen noustessa prosentilla ceteris paribus. Tuotantojousto on noin 1:1 ceteris paribus, eli tuotannon kasvaessa 1 % liikevaihdolla mitattuna, niin työllisyys kasvaa 0,8 %.

Katso myös
----------

* Työttömyys
* Talouskasvu

Lähteet
-------

1. ↑  Blanchard, O. 2003. Macroeconomics, 3rd edition. Prentice Hall. Sivut 182-183.
2. ↑  Etla.fi
3. ↑  Mankiw, G. 2012. Macroeconomics, Eighth Edition. Worth Publishers.
4. ↑  Romer, D. 2012. Advanced Macroeconomics, Fourth Edition. The McGraw-Hill.
5. ↑  Ball et al. (2014)
6. ↑  Suomen Pankki: Talouskasvun ja työttömyysasteen yhteys muuttunut.  *Euro & Talous 5/2012: Talouden näkymät, sivut 30-32*, 2012.  Suomen Pankki. Artikkelin verkkoversio.
7. ↑  Eero Siljander: Työn kysynnän palkkajoustot ja nuorten palkkatuki (EU-ESR, Early Intervention as Employment Policy Method)..  *Työpoliittinen Aikakauskirja, EU-ESR-julkaisu, Työministeriö.*, 3/2002 ja 2004-2005 ed..  Eero Siljander.

Kirjallisuutta
--------------

* Ball, L. Tovar Jalles, J. & Loungani, P.: Do Forecasters Believe in Okun’s Law? An Assessment of Unemployment and Output Forecasts.  *IMF Working Paper*, 2014.  International Monetary Fund. Artikkelin verkkoversio.  (englanniksi)
* Okun, Arthur: Potential GNP: Its Measurement and Significance.  *Proceedings of the Business and Economics Statistics Section, American Statistical Association*, 1962, s. 89-104.  American Statistical Association.   (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Reijo Hjerppe ja Heikki Räisänen, Hyvinvointi ja työmarkkinoiden eriytyminen, 2.2. s. 35-37 Okunin laki
**Bertil Ola Edward Forsell** (30. kesäkuuta 1899 Helsinki – 9. heinäkuuta 1964) oli suomalainen piirustuksenopettaja ja taidemaalari.

Ola Forsell opiskeli piirustuksenopettajaksi Helsingin yliopiston piirustussalissa 1920–1921 ja 1925–1926 sekä Taideteollisessa keskuskoulussa. Hänen taiteilijan debyyttinsä tapahtui 1930. Forsell toimi piirustuksenopettajana oppikoulussa. Hän maalasi muun muassa muotokuvia.

Teoksia
-------

* Savitaipaleen kirkon lasimaalaus 1939

Kirjankuvituksia
----------------

* Pekka Ervast : *Kalevalan avain* ; somistanut Ola Forsell. 7. painos Ruusu-Ristin Kirjallisuusseura, Helsinki 2013

Lähteet
-------

1. 1 2  Suomen Kuvataiteilijamatrikkeli : Ola Forsell

Aiheesta muualla
----------------

* Suomalaisen kuvataiteen bibliografia : Ola Forsell

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Suomi (KANTO)

 |

 |
**.free** (tai **dotFree**) on suunnitteilla oleva ylätason verkkotunnus. Se on sponsoroitu ylätason verkkotunnus, jota sponsoroi dotFree s.r.o itse. dotFree Group s.r.o järjestön mukaan kuka tahansa voi rekisteröidä ilmaisia verkkotunnuksia .free päätteellä.

dotFreen ehdotus on seuraavanlainen:

> Haluamme tarjota ilmaiseksi verkkotunnuksen jokaiselle. Meitä tukevat lukuisat yritykset ja yksityishenkilöt. Olemme ensimmäinen verkkotunnusten tarjoaja, joka haluaa antaa verkkotunnuksen jokaiselle käyttöön täysin ilmaiseksi. Verkkotunnuksemme .free antaa jokaiselle ihmiselle tilaisuuden omaan verkkotunnukseen ja tarjoaa yrityksille mahdollisuuden markkinoida tuotteitaan verkkotunnuksellamme. Aloitteen takana on dotFree Group s.r.o ja kannattajiamme on levinnyt ympäri maailmaa. He janoavat vapautta.
> 
>

Microsoftin syytös ja kumppanuus
--------------------------------

Ohjelmistoyritys Microsoft on syyttänyt dotFree Groupia Kelihos-botnetistä, jonka Microsoft sulki 28. syyskuuta 2011.

Microsoft on päässyt kompromissiin, jossa syytetyt **Dominique Alexander Piatti** ja dotFree Group s.r.o välttyivät syytteiltä sopimuksen mukaisesti 26. lokakuuta 2011. Piatti ja hänen yrityksensä jatkavat Microsoftin kanssa yhteistyötä ilmaisen verkkotunnuksen saamiseksi markkinoille.

Lähteet
-------

1. ↑  Welcome to .free dotFree
2. ↑
3. ↑
**Oktroi** eli **valtalupa** (ransk. *octroi*, myöntäminen < lat. *auctoritas*, lupa) tarkoittaa hallituksen tai viranomaisen myöntämää lupaa tietyn toiminnan (varsinkin kaupallisen) harjoittamiseen. Luvan voi saada yksityinen ihminen, yhteisö tai yhdyskunta. Suomessa nimitystä käytettiin Venäjän vallan aikana määräyksestä, jonka nojalla senaatin jäsenet saivat toimia tehtävissään. Tällainen valtuutus eli virkamääräys annettiin kolmeksi vuodeksi kerrallaan.

Ranskassa oktroi oli historiallinen kunnallinen kaupunkitulli, jota kannettiin kunnan asukkaiden kulutettaviksi tuoduista tavaroista.

*Oktroitu valtiosääntö* tarkoittaa sellaista säännöstöä, jonka nojalla valtionpäämies luovuttaa osan hänelle kuuluvasta vallasta kansalle tai eduskunnalle. Valtionpäämies saattaa siis valtiosäännön voimaan yksipuolisesti ilman, että kansanedustuslaitos voisi siihen vaikuttaa. Tällaisia valtiosääntöjä oli käytössä 1800-luvun ensimmäisellä puoliskolla siirryttäessä itsevaltiudesta (absolutismista) perustuslailliseen valtioon.

Lähteet
-------

1. 1 2  *Otavan iso tietosanakirja,* Otava 1963, osa 6, hakusana oktroi.
2. 1 2 3 4  *Iso tietosanakirja,* Otava 1935, osa 9, hakusana oktroi.
3. ↑  *Tietosanakirja,* Tietosanakirja-osakeyhtiö 1919, osa 10, hakusana valtalupa.
Lehden ensimmäisen varsinaisen numeron etusivu.
**Kuopion Sanomat** oli Kuopiossa vuosina 1856–1857 ilmestynyt sanomalehti.

*Kuopio Tidningin* julkaisemiseen osallistunut opettaja ja kirjapainonomistaja Adolf Edvard Rongain ja hänen kollegansa Carl Johan Marelius perustivat *Kuopion Sanomat* ruotsinkielisen lehden jatkoksi. Kerran viikossa ilmestyneen lehden toimittajana työskenteli opettaja Robert Krank. *Kuopion Sanomat* yritti olla monipuolinen uutis- ja artikkelilehti, mutta käytännössä sen pääsisällöksi tulivat jälleen hiippakunnan kirkolliset tapahtumat. Kansanopetuksesta kiinnostunut, *Kuopio Tidningiä* astetta fennomaanisempi lehti kaatui sekin taloudellisiin vaikeuksiin.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  *Suomen lehdistön historia 6: Hakuteos Kotokulma – Savon Lehti*, s. 27. Kuopio: Kustannuskiila Oy, 1988. ISBN 951-657-240-5.
2. ↑  Kinnunen, Matti: *Sanan valtaa Kallaveden kaupungissa I: Kuopion sanomalehdistön historia 1844–1917*, s. 39. Kuopio: Savon Sanomain Kirjapaino Oy, 1982. ISBN 951-657-103-4.

Aiheesta muualla
----------------

* *Kuopion Sanomat* digitoituna kansalliskirjastossa
**Boudofo** on maalaiskunta ja sen keskuskylä Kayesin alueen Kitan piirissä Malissa. Se sijaitsee piirin keskiosassa kuusi kilometriä Kitasta pohjoiseen. Kunnassa on 4 500 ja kylässä 900 asukasta (vuonna 2009).

Boudofon kunta rajoittuu pohjoisessa Kitan piirin Saboulan ja Djidianin, idässä Kita Nordin, etelässä Kita Ouestin ja lännessä Tambagan ja Toukoton kuntiin. Alue on pinnanmuodostukseltaan tasankoa, jonka yllä kohoaa Kita Kourou -vuori. Kunnassa sijaitsee Tienkon metsäalue. Ilmasto on sudanilais-sahelilainen.

Kuntaan kuuluu kuusi kylää. Asukkaat ovat etupäässä mandinkoja. Lisäksi on soninkeja ja fulbeja.

Boudofon kautta kulkee Kitan ja Kayesin välinen maantie RR11. Dakarin–Nigerin rautatien junat eivät enää pysähdy kunnan alueella. Paikallisia elinkeinoja ovat maanviljely, karjanhoito ja metsien hyödyntäminen. Tärkeimmät viljelykasvit ovat hirssi, durra ja maissi. Myytäväksi kasvatetaan maapähkinää ja puuvillaa. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat ja vuohet. Lähistöllä toimii puuvillankäsittelylaitos.

Lähteet
-------

1. 1 2  4ème recensement général de la population et de l’habitat. Résultats définitifs, tome 0: Répertoire des villages *instat-mali.org*.  Arkistoitu 7.1.2017. Viitattu 12.2.2018.
2. ↑  Mali - Région de Kayes: Carte de référence *reliefweb.int*. Viitattu 12.2.2018.
3. 1 2 3  Plan de Securite Alimentaire: Commune Rurale de Boudofo 2007–2011 *fsg.afre.msu.edu*.  2006. Viitattu 12.2.2018. [vanhentunut linkki]
Alue, jossa asui alemanneja.
**Alemannit** tai **alamannit** olivat germaaniheimo, joka asui 200-luvulla keskisen Reinin varrella Lounais-Germaniassa. 

Alun perin alemannit muodostuivat useista germaaniheimoista, jotka olivat liitossa keskenään ja kuuluivat sveebien ryhmään.
Heidät mainitaan kirjallisissa lähteissä ensi kerran, kun Rooma hyökkäsi heidän kimppuunsa vuonna 213. Seuraavina vuosikymmeninä alemannit alkoivat puolestaan hyökkäillä Rooman provinsseihin ja valloittivat Mainin eteläpuolella sijainneen Agri Decumatesin noin vuonna 260. Keisari Julianus voitti heidät Strasbourgin taistelussa 357, mutta alemannit jatkoivat kuitenkin ryöstöretkiään eteläiseen Galliaan.

Alemannit levittäytyivät nykyiseen Alsaceen ja Sveitsin pohjoisosiin 400-luvulla, ja juurruttivat saksan kielen näille alueille. Vuonna 496 frankkien kuningas Klodvig voitti alemannit Tolbiacin taistelussa ja liitti heidän alueensa frankkien valtakuntaan.

Alemannien alue Alemannia vastasi osittain myöhempää Schwabenin herttuakuntaa. Saksan ranskankielinen nimi *Allemagne* ja espanjankielinen nimi *Alemania* ovat peräisin alemanneilta.

Lähteet
-------

* Paavo Castrén ja Leena Pietilä-Castrén: *Antiikin käsikirja*. Otava, 2000. ISBN 951-1-12387-4.

### Viitteet

1. 1 2 3  Alemanni *Encyclopaedia Britannica. Britannica Academic.*. Encyclopædia Britannica Inc. Viitattu 4.7.2015.
2. 1 2  Castrén & Pietilä-Castrén 2000, s. 25

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Alemannit** Wikimedia Commonsissa
Radiumtyttöjä työskentelemässä tehtaassa 
**Radiumtytöt** (eng. **Radium Girls**) oli joukko noin 1920-luvulla Yhdysvalloissa tehtaassa työskenteleviä naisia, jotka saivat työnsä vuoksi radiumin käsittelystä säteilymyrkytyksen. Naiset maalasivat tehtaassa kelloja pimeässä hohtavalla, radiumia sisältävällä maalilla. 

Naisille oli kerrottu maalin olevan harmitonta ja että heidän pitäisi kostuttaa maalipensseliä huulillansa ennen kellojen maalaamista, jotta jälki olisi tarkkaa. Tästä syystä he usein saivat elimistöönsä tappavan määrän radiumia. Osa naisista käytti hohtavaa maalia myös huulipunana ja kynsilakkana, sekä maalasivat sillä joskus jopa hampaansa.

Osa New Jerseyssä työskennelleistä naisista haastoi työnantajansa oikeuteen saatuaan oletetusti oireita tekemästään työstä, mutta he hävisivät oikeudessa. Illinois’ssakin työskennelleet naiset haastoivat työnantajansa, ja voittivat jutun vuonna 1938.

United States Radium Corporation ja Radium Dial Company
-------------------------------------------------------

### The United States Radium Corporation

The United States Radium Corporation tuotti pimeässä hohtavia kelloja sotilaille maailmansotien aikoina. Yritys palkkasi naisia käsittelemään radioaktiivista radiumia, ja antoi heidän käsitellä sitä ilman minkäänlaisia turvavarusteita siitä huolimatta, että radioaktiivisen säteilyn terveysvaikutukset tiedettiin jo.

Pimeässä hohtavan maalin mainos vuodelta 1921.
USA:ssa ja Kanadassa palkattiin yhteensä jopa 4 000 naista maalaamaan kelloja. Naiset maalasivat yli 200 kelloa päivässä kostuttaen pensseliä huulillansa useita kertoja yhtä kelloa maalatessa. Koska radiumia sisältävän maalin haittavaikutuksista ei kerrottu, naiset maalasivat sillä kehoaan huvin vuoksi. Moni tehtaan työntekijä sairastui ja osa kuoli radiumin takia. Radiumin takia kuolleiden tarkkaa lukumäärää ei tiedetä.

### Radium Dial Company

Myös Radium Dial Companyn työntekijät maalasivat kelloja. Yritys perustettiin U.S. Radium Co:ta myöhemmin, ja sinne palkatut työntekijät eivät vielä olleet tietoisia New Jerseyssä tapahtuneista kohuja nostattaneista oikeusjutuista. Kun Radium Dial Co:n naiset kuulivat jutuista ja kyseenalaistivat radiumin turvallisuuden, vakuuttelivat työnantajat heitä siitä, että New Jerseyn naisten oireet eivät johtuneet radiumista.

### Säteilysairaus

Tehtaan työntekijät kärsivät useista sairauksista kuten anemiasta, nekroosista eli solukuolemasta etenkin leuassa, sekä luiden heikkenemisestä. Tehtaat kielsivät työntekijöiden sairauksien johtuvan altistumisesta radiumille, ja useat lääkärit sekä hammaslääkärit salasivat tietoja yritysten pyynnöstä. Lääkäreiden pyydettiin kertomaan sairauksien ja kuolemien johtuvan muista syistä kuten sukupuolitaudeista, etenkin kupasta. Seksitaudit olivat pahamaineisia siihen aikaan, ja syyttämällä naisia niistä yritettiin samalla tahrata heidän mainettaan. 

Kun radiummaalin keksijä Sabin A. Von Sochocky sairastui itsekin radiumin takia, hän alkoi tukea tehtaiden naisia heidän lakijutuissaan. Hän kuoli vuonna 1928 ja oli 16. tiedetty radiumin takia kuollut.

Lähteet
-------
**Funktionalismi** viittaa yleisesti filosofiassa funktionaaliseen eli toiminnalliseen selittämiseen. Tieteenfilosofiassa funktionaalinen selittäminen on yksi tieteellisen selittämisen lajeista muun muassa kausaalisen ja intentionaalisen selittämisen ohella. Mielenfilosofiassa funktionalismi tunnetaan eräänä fysikalistisena teoriana henkisten tilojen luonteesta.

Funktionaalinen selittäminen
----------------------------

Funktionaalisessa selityksessä ilmiö selitetään osoittamalla, että sillä on jokin tehtävä. Esimerkiksi kukat ovat värikkäitä, jotta ne houkuttelisivat pölyttäviä hyönteisiä.

Sekä kausaalinen että funktionaalinen selittäminen nojautuvat syyn ja vaikutuksen suhteeseen, mutta selitys on erisuuntainen: kausaalisessa selittämisessä ilmiön esiintymistä selitetään sen syillä, kun taas funktionaalisessa selittämisessä ilmiön esiintymistä selitetään sen
vaikutuksilla. Selitykset pyrkivät vastaamaan kysymykseen, minkä ilmiön aikaansaamien vaikutusten vuoksi ilmiö on olemassa?

Tieteellisessä maailmankuvassa funktionaalinen selitys ei saa tarkoittaa teleologista eli päämäärään perustuvaa selitystä. Tieteessä ei esimerkiksi hyväksytä, että maapallo olisi suunniteltu.

Funktionaalinen selittäminen oli osa jo Aristoteleen tieteenfilosofiaa: hän pyrki selittämään asioita muun muassa muodollisten eli formaalisten syiden kautta, asioiden olemuksesta ja toiminnasta käsin.

### Heikko ja vahva funktionalismi

Funktionaalinen selittäminen voidaan jakaa *heikkoon* ja *vahvaan funktionalismiin*. Heikko funktionaalinen selitys kiinnittää huomiota ilmiöiden piilofunktioihin, eikä hae ilmiöiden lopullista selitystä. Esimerkiksi selitettäessä yhteiskuntaa funktionaalisesti, heikolla funktionaalisella selittämisellä voidaan hakea ensisijassa uusia näkökulmia sen toimintaan.

Vahva funktionaalinen selitys pyrkii puolestaan osoittamaan jonkin ilmiön olemassaolon välttämättömyyden. Tällöin on osoitettava, että kyseisen ilmiön täyttämien toimintojen tyydyttäminen on välttämätöntä, eikä toimintoja voida tyydyttää millään muulla tavalla.

Funktionalismi mielenfilosofiassa
---------------------------------

*Pääartikkeli: Funktionalismi mielenfilosofiassa*
Nykyaikaisessa mielenfilosofiassa funktionalismi on fysikalistinen teoria, jonka mukaan henkiset tilat, kuten kipu, määrittyvät pelkästään niiden toiminnallisen roolin kautta, eli niiden kausaalisista suhteista muihin henkisiin tiloihin, aistisyötteisiin ja käyttäytymisvasteisiin. Funktionalismi on kehittynyt paljolti vastauksena tyyppi-identiteettiteorialle ja behaviorismille.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Anttila, Erkko: Sosiologian johdantokurssi (PDF) Avoin yliopisto / Helsingin yliopisto. Viitattu 18.11.2008.
2. ↑  Kognitiotieteen Historia & Klassikot: Aristoteles (PDF) Helsingin yliopisto. Viitattu 18.11.2008.

Tieteenfilosofian suuntauksia

* Empirismi
* Fallibilismi
* Funktionalismi
* Hempelin–Oppenheimin malli
* Hermeneutiikka
* Hypoteettis-deduktiivinen tieteenkäsitys
* Instrumentalismi
* Intentionalismi
* Konfirmaatioholismi
* Naturalismi
* Pragmatismi
* Rationalismi
* Realismi
* Reduktionismi
* Teleologia
**Bougaribaya** on maalaiskunta ja sen keskuskylä Kayesin alueen Kitan piirissä Malissa. Se sijaitsee 55 kilometriä Kitasta lounaaseen. Kunnassa on 10 100 ja kylässä 2 800 asukasta (vuonna 2009).

Bougaribayan kunta rajoittuu pohjoisessa Kitan piirin Tambagan ja Kita Ouestn, idässä Gadougou II:n, etelässä Gadougou I:n ja lännessä Kokofatan kuntiin. Maisemaa leimaavat ylängöt, kukkulat ja tasangot. Pohjoisrajalla virtaa Bakoyejoki. Kasvillisuus on puusavannia.

Kuntaan kuuluu seitsemän kylää. Asukkaat ovat mandinkoja ja fulbeja.

Kunnan läpi kulkee hyväkuntoinen paikallistie. Väestön pääelinkeinot ovat maanviljely, karjanhoito ja kaupankäynti. Kalastuksen ja käsityöammattien merkitys on vähäinen.

Lähteet
-------

1. ↑  4ème recensement général de la population et de l’habitat. Résultats définitifs, tome 0: Répertoire des villages *instat-mali.org*.  Arkistoitu 7.1.2017. Viitattu 6.7.2018.
2. ↑  Région de Kayes: Carte de référence *reliefweb.int*. Viitattu 6.7.2018.
3. 1 2 3  Plan de sécurité alimentaire: Commune rurale de Bougaribaya 2007-2011 *aec.msu.edu*.  2006.  Arkistoitu 13.6.2010. Viitattu 6.7.2018.
**Mauri Robert Melamies** (vuoteen 1935 **Mellenius**) (22. syyskuuta 1916 Sodankylä – 3. helmikuuta 2008 Helsinki) oli Kemi Oy:n toimitusjohtaja ja vuorineuvos.

Melamiehen vanhemmat olivat piiripäällikkö Eino Melamies ja Selma Lampela. Hän avioitui 1941 Stina Blässaren kanssa, perheeseen syntyi kolme lasta. Melamies kävi kansakoulun Sodankylässä ja jatkoi opintojaan Kemijärven yhteiskoulussa. Ylioppilaaksi hän valmistui Oulun lyseosta vuonna 1935. Melamies palveli upseerina talvi- ja jatkosodissa ja suoritti vuonna 1943 metsänhoitajan tutkinnon. Sodan jälkeen Melamies tuomittiin sotasyyllisyysoikeudenkäynnissä syylliseksi asekätkentään ja hän istui kahden vuoden tuomionsa Sörnäisten vankilassa, jossa hän suoritti alemman oikeustutkinnon. Vuonna 1944 hän astui Kemi Oy:n palvelukseen ja oli mukana sodan jälkeisessä Lapin jälleenrakennuksessa. Kemi Oy:n varatoimitusjohtajaksi hän tuli vuonna 1966 ja toimitusjohtajaksi vuonna 1969, missä tehtävässä hän toimi vuoteen 1979. Vuorineuvoksen arvonimi myönnettiin Melamiehelle vuonna 1973.

Lähteet
-------

1. 1 2  Mauri Mönkkönen: Vuorineuvos Mauri Melamies (1916–2008). *Suomen talouselämän vaikuttajat* -verkkojulkaisu (maksullinen). 5.9.2008. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura. Viitattu 3.7.2009
2. ↑  Lea Mourujärvi (toim.): *"Jos tikka on kirjava, elämä on kirjavampi." Elämäntarinoita Kemijärveltä*, s. 355–360. Kemijärvi: Kemijärven Rotaryklubi, 2004. ISBN 952-91-7355-5.
**Pulli järv** (myös *Pullijärv*) on Virossa Võrumaalla Rõugen kunnassa Kaubin ja Pullin kylien ja Misson kauppalan alueilla sijaitseva järvi.

Maantietoa
----------

Järven pinta-ala on 63 hehtaaria ja se on 1,2 kilometriä pitkä ja 750 metriä leveä. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 184,6 metriä mpy. Siihen ei tule ojia, mutta sen laskuoja lähtee järven pohjoisrannasta ja laskee 120 metrin päässä Saarijärveen. Sieltä vedet jatkavat Pullin kraavia myöten Pedetsin jõgeen, joka toimii alempana Venäjän rajan rajajokena ennen kuin se jatkaa Latvian puolelle. Järven valuma-alueen laajuus on 3,6 neliökilometriä.

Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 3,9 metriä ja suurin syvyys 7,1 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0025 kuutiokilometriä eli 2,5 miljoonaa kuutiometriä. Järven rantaviivan pituus on 3,2 kilometriä ja järven rannat ovat vuorotellen hiekkarantaa ja mutarantaa. Järven pohjoisrannalla on pieni Pullin kylä. Idässä Misson kauppalan taajama levittäytyy rantaan asti. Misson kautta kulkeva Riian ja Pihkovan yhdistävä maantie ohittaa järven etelässä.

Järven luokittelu ja ekologia
-----------------------------

Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) (vir. *Veepoliitika Raamdirektiivi, (VRD)*) luokituksen (VRD 5) mukaan veden kovuuden osalta pehmeävetinen järvi, jonka vedenväri on vaalea (vir. *pehme- ja heledaveeline järv*).

Järvi luokitellaan limnologisesti oligotrofiseksi järveksi, jolla tarkoitetaan ravinnetasoltaan karua järveä (vir. *oligotroofne tai vähetoiteline*, OL). Silloin järven vedessä on vähän ravinteita ja siksi vedessä elävien bakteerien ja levien yhteinen biomassa jää myös pieneksi. Koko ravintoketju, joka on riippuvainen järven perustuotannon tarjonnasta, kärsii ravinnon vähyydestä ja silloin hyönteisten ja kalojen sekä laji- että yksilömäärät jäävät vähäisiksi.

Luontoarvoja
------------

Järvi on kalojen suhteen lajirikas: särki, ahven, kiiski, hauki, salakka, suutari, lahna, made, ankerias ja piikkinuoliaisiin kuuluva mutakala (*Misgurnus fossilis*). Järvessä on elänyt myös rapua, mutta rapuruton jälkeen sitä ei ole palautettu.

* Näkymä pohjoisrannasta metsämajaltaNäkymä pohjoisrannasta metsämajalta
* Näkymä Pullin kylästä järven yli Misson kauppalaanNäkymä Pullin kylästä järven yli Misson kauppalaan

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5 6  Tamre, Ruta (toim.): *Eesti järvede nimestik*. Tallinna, Viro: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus, 2006. ISBN 978-9985-881-40-8. Teoksen verkkoversio (PDF) (viitattu 31.3.2017). (viroksi) (Arkistoitu – Internet Archive)
2. 1 2 3  Keskkonnaregister: Pulli järv (vee2155200) *Keskonnainfo*. Tallinna, Viro:  Keskkonnaministeerium. Viitattu 31.3.2017. (viroksi)
3. ↑  Laskettu kertomalla järven pinta-ala sen keskisyvyydellä. Tämä ei ole viranomaisten määrittämä arvo!
4. 1 2  Mäemets, Aare: Eesti NSV järved ja nende kaitse. (Arkistoitu – Internet Archive), 1977, viitattu 10.4.2017
Toledon katedraali.
**Mozarabialainen messu** (muita käytettyjä nimityksiä ovat vanhaespanjalainen liturgia ja visigoottien liturgia) on katolisessa kirkossa käytössä oleva jumalanpalveluskaava. Se on eräs vanhimmista nykyään käytössä olevista messukaavoista. Se on kehittynyt nykyiseen muotoonsa 1500-luvulla, mutta kaava on pääpiirteissään sama kuin jo 600-luvulla arabien valloittamassa Espanjassa käytössä ollut messujärjestys. "Mozarabialaiset" oli nimitys, jota Iberian niemimaan vallanneet arabit käyttivät alueen kristityistä asukkaista. 

Mozarabialaisessa messussa on samat pääosat kuin roomalaisessa messussa yleensäkin, mutta se on tätä laajempi. Siinä on muotoja ja rukouksia, jotka ovat peräisin jakamattoman kirkon ajoilta ja jotka sittemmin ovat hävinneet Rooman kirkon liturgiasta, mutta jotka ovat käytössä itäisten ortodoksisten kirkkojen liturgioissa. Idän kirkkojen liturgioista tuttu on esimerkiksi *Trishagion*-rukous (Pyhä Jumala, Pyhä väkevä, Pyhä kuolematon) sekä uskontunnustuksen sijoittaminen ehtoollisliturgian yhteyteen. Myös neitsyt Marialle osoitettujen hymnien ja rukousten suuri määrä yhdistää mozarabialaista liturgiaa Idän kirkkoihin. Mozarabialainen hetkirukousperinne on säilyttänyt liturgisia elementtejä jakamattoman kirkon ajalta.

Mozarabialainen liturgia oli aiemmin laajalle levinnyt Iberian niemimaalla. Se kuului niihin vanhoihin liturgioihin, joiden viettämisen Trenton kirkolliskokous salli. Suuri osa Espanjan seurakunnista siirtyi kuitenkin viettämään tridentiinistä messua muun katolisen maailman kanssa. Nykyään mozarabialaista messua vietetään joka päivä Toledon katedraalin sakramenttikappelissa (joka tunnetaan myös nimellä mozarabialainen kappeli). Toledon vanhan kaupungin seurakunnista mozarabialainen messu on viikoittaisessa käytössä vielä kahdessa, ja kaikki kaupungin kirkon viettävät messua sen mukaan Marian ilmestyspäivänä 25. maaliskuuta ja pyhän Ildefonson muistopäivänä 23. tammikuuta. Salamancassa mozarabialaista messua vietetään säännöllisesti Talaveran kappelissa, ja muuallakin Espanjassa sitä vietetään satunnaisesti. Paavi Johannes Paavali II vietti sitä kahdesti vieraillessaan Espanjassa 1999 ja 2000.

Vaikka mozarabialaista messua käytetään nykyään harvoin, se on kiinnostava ennen muuta liturgian historian kannalta.

Katso myös
----------

* Katoliset riitukset (liturgia)
* Mozarabinen kirkkolaulu
**Mauri Kurppa** s. (6. huhtikuuta 1993) on suomalainen lentopalloilija, joka edustaa kaudella 2020-2021 Saksan 2. Bundesligassa pelaavaa FT 1844 Freiburgia. Kurppa on voittanut urallaan kahdesti Suomen mestaruuden, ensin vuonna 2013 Kokkolan Tiikereissä ja sitten vuonna 2014 Vammalan Lentopallossa. SM-pronssia hän on juhlinut kahdesti peräkkäin vuosina 2015 ja 2016.

184-senttinen Kurppa on Loimaan Jankon kasvatti ja Loimaa on myös hänen synnyin- ja asuinkaupunkinsa.

Juniorivuodet
-------------

Kurppa toimi ikäluokkansa maajoukkuekapteenina ja esiintyi kaksissa EM-kisoissa. Hän toimi alle 19-vuotiaiden maajoukkuekapteenina, joka selvitti tiensä EM-kisoihin 14 vuoden tauon jälkeen vuonna 2011. Hän suoritti Lentopalloliiton alaisessa Kuortaneen valmennuskeskuksessa lukio-opinnot ja kirjoitti ylioppilaaksi. Kausien 2009-2011 aikana Kurppa pelasi lentopallon 1-sarjassa Kuortaneen riveissä.

Lentopalloliiga
---------------

Kurppa pelasi uransa ensimmäisen pääsarjaottelun 18-vuotiaana Korson Vedon riveissä lokakuussa 2011. KoVen riveistä hän siirtyi kaudeksi 2012-2013 Kokkolan Tiikerien riveihin, jossa hän voitti SM-kultaa Tiikerien kakkospassarina. Kesällä 2013 Kurppa solmi yksivuotisen sopimuksen Vammalan Lentopallon kanssa. Antti Eskon varjossa VaLePan kakkospassarina toiminut Kurppa voitti heti toisen Suomen mestaruuden putkeen vuonna 2014, kun VaLePa kukisti Tiikerit SM-finaalisarjassa. Vuonna 2015 VaLePa sai pronssia. 

Kaudeksi 2015-2016 Kurppa solmi sopimuksen Hurrikaani Loimaan kanssa. Joulukuussa 2015 Kurppa valittiin uransa ensimmäistä kertaa Suomen miesten A-maajoukkueryhmään. Uransa toisen SM-pronssin Kurppa voitti Hurrikaanissa kauden 2015-2016 päätteeksi. Kurppa valittiin keväällä 2016 toisen kerran urallaan miesten A-maajoukkueryhmään. Ensimmäisellä kerralla hän ei lunastanut paikkaansa Suomen lopullisessa, Berliinin olympiakarsinnoissa tammikuussa 2016 pelanneessa joukkueessa. Toisella kerralla, eli kevään 2016 valinnassa, hänet valittiin kesän Maailmanliigassa pelanneeseen maajoukkueeseen.

Joukkueet
---------

* 2009-2011 Kuortane (1-sarja)
* 2011-12 KoVe
* 2012-13 Tiikerit
* 2013-15 VaLePa
* 2015-17 Hurrikaani
* 2017-18 Isku-Volley
* 2018- 19 Tuto Volley (1-sarja) / VC Gotha (Saksa)
* 2019-20 Linköping VC (Ruotsi)
* 2020-21 FT 1844 Freiburg (Saksa)

Saavutukset
-----------

* SM-kulta 2013, 2014
* SM-pronssi 2015, 2016
* Suomen Cupin hopea 2013, 2015

Lähteet
-------

* 

### Viitteet

1. 1 2 3  Pelaajat *Mestaruusliiga*. Viitattu 27.12.2015.
2. 1 2  Hurrikaanille viides perättäinen mitali *Mestaruusliiga*. Viitattu 15.4.2016.
3. ↑  Suomen pojat taistelivat upeasti EM-kisoihin - Lentopalloliitto *www.lentopalloliitto.fi*. Viitattu 27.12.2015.
4. ↑  Mauri Kurppa ja Mohamed Al Hachdadi Hurrikaaniin *Hurrikaani*. Viitattu 27.12.2015.
5. 1 2  Mauri Kurppa lennähti passariksi VaLePaan - VaLePa *www.valepa.fi*.  Arkistoitu 5.1.2016. Viitattu 27.12.2015.
6. ↑  Tiikerien hakkurikaksikko Sammelvuon valintana olympiakarsintoihin - Lentopalloliitto *www.lentopalloliitto.fi*. Viitattu 27.12.2015.
7. ↑  Maailmanliigan joukkue valittu - leiri käyntiin torstaina *www.lentopalloliitto.fi*. Viitattu 11.5.2016.
**Srinath V. Kale** (s. 1. kesäkuuta 1972) on intialainen kuvataiteilija, joka asuu Sandurussa Bellaryn piirissä Karnatakan osavaltiossa. Hän on merkittävä kuvataiteilija.

Hänen työnsä ovat runollisia tarinoita naisen ja miehen ikuisesta leikistä. Vahvasti eroottisväritteisiä, ja naisen valtaa mieheen käsitteleviä kuvia. Hänen työnsä ovat pääosin öljyväritöitä. Hän maalaa myös vesiväritutkielmia Intian historiallisista maisemista. Hän asuu lähellä Hampin maailmanperintökohdetta ja on kuvannut vesivärein Hampin maisemia.

Kalen töitä oli näytteillä Turun Työhuone-Galleria Linnankatu 33:ssa keväällä 2015. Näyttelyn järjesti Kalen suomalainen ystävä Maria Laitakari. Näyttelyn avajaisissa vieraili Intian Suomen-suurlähettiläs, ja itse taiteilija teki samassa yhteydessä ensimmäisen matkansa Intian ulkopuolelle.

Srinath V. Kalen isä V. Kale oli Intiassa tunnettu näytelmäkirjailija, runoilija ja muotokuvamaalari.

Lähteet
-------

1. ↑  The Hindu
2. 1 2  Intialaista värikylläistä taidetta Linnankadulla (Arkistoitu – Internet Archive), Turkulainen 16.4.2015. Viitattu 20.11.2015.
**St. Enoch** on Glasgow’n metron asema Clydejoen pohjoispuolella Glasgow’n kaupungin keskustassa. Asema on avattu muun metrojärjestelmän tavoin vuonna 1896.

Vaikka St. Enochin asema uudistettiin täysin 1970-luvun lopulla, on myös 1896 rakennettu asemarakennus edelleen olemassa. James Millerin suunnittelema vanha asema toimii nykyisin kahviona. Nykyisin sisäänkäynti on erillisessä rakennuksessa ja St. Enoch on Buchanan Streetin lisäksi järjestelmän ainoa asema, jonka lippuhalli on maanalainen.

St. Enochin asemalta ei ole suoraa vaihtoyhteyttä lähi- eikä kaukojuniin, mutta aseman lähellä sijaitsevat Glasgow’n keskusrautatieasema ja Argyle Streetin rautatieasema. St. Enochin aseman vieressä on myös St. Enoch Centren kauppakeskus. Kauppakeskuksen paikalla oli pitkään St. Enochin rautatieasema, joka kuitenkin suljettiin osana rautateiden suuria säästötoimenpiteitä vuonna 1966.

Vanha metroasema, jossa toimii nykyisin kahvila. Taustalla St. Enoch Centre.

Lähteet
-------

1. ↑  Stations (in alphabetical order) Strathclyde Partnership for Transport. Viitattu 15.7.2016. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **St. Enochin metroasema** Wikimedia Commonsissa
**Suicide** on yhdysvaltalaisen protopunk-duo Suiciden esikoisalbumi, jonka julkaisi Red Star Records joulukuussa 1977. Albumi nauhoitettiin muutaman päivän aikana New Yorkissa vuonna 1977, ja sen tuotti Craig Leon ja Marty Thau.

Albumi tunnetaan Martin Revin säveltämistä karkeista ja toistuvista rytmeistä sekä laulaja Alan Vegan omalaatuisesta laulutavasta, jotka luovat albumille synkän tunnelman. Albumia pidetään vaikutusvaltaisena, koska se vaikutti post punkin, industrialin ja synth popin kehittymiseen. Yhdysvaltalainen laulaja Bruce Springsteen oli yhtyeen fani, ja esikoisalbumi vaikutti merkittävästi Springsteenin vuonna 1982 julkaistuun *Nebraska*-albumiin.

Kappaleet
---------

1. Ghost Rider – 2.34
2. Rocket USA – 4.16
3. Cheree – 3.42
4. Johnny – 2.11
5. Girl – 4.05
6. Frankie Teardrop – 10.26
7. Che – 4.53

Palaute
-------

Albumi sai julkaisun aikana vaihtelevaa palautetta musiikkikriitikoilta, yhdysvaltalaiset kriitikot inhosivat albumia mutta eurooppalaiset kriitikot pitivät siitä. Vuonna 1978 Suicide esiintyi punk-yhtye The Clashin lämmittelybändinä ja yleisö heitti kirveen laulajaa kohti. Albumi mainitaan Robert Dimeryn 1001 albumia jotka jokaisen on kuultava edes kerran eläessään -kirjassa.

* Pitchfork: 9.1/10 (Best New Reissue)

Lähteet
-------

1. ↑  Jeff Terich: *Nebraska: How Suicide influenced Bruce Springsteen’s dark masterpiece* Treble Magazine (19.7.2016)
2. ↑  Jon Wilde: *Every night I thought I'd be killed* The Guardian (1.8.2008)
3. ↑  Rocklist: *1001 Albums You Must Hear Before You Die* -onlinelista
4. ↑  Marc Masters: Suicide - albumin levyarvostelu Pitchfork (27.6.2016)