Suomessa narsistisen persoonallisuushäiriön historia on lyhyt, eikä sen erkanemisesta yleisestä psykopatia-käsitteestä ole tutkimustietoa. Suomessa käytössä oleva Maailman terveysjärjestön kehittämä kansainvälinen tautiluokitusjärjestelmä ICD-10 ei sisällä erikseen narsistista persoonallisuushäiriötä, vaan se merkitään muuksi persoonallisuushäiriöksi (F60.8). Yhteiskunnallinen tietoisuus häiriön olemassaolosta ja sen tunnistamisesta on syntynyt yhdistystoiminnan, toimittajien ja kirjailijoiden kautta.

Termiä *narsisti* ei vielä tunnettu yleisesti 1990-luvulla ja 2000-vuosikymmenellä, ja sen sijasta käytettiin termejä *luonnehäiriöinen* (esim. 1997–2004) ja *kiusaaja* (2007). Persoonallisuushäiriöstä tiedottaminen suurelle yleisölle ja viranomaisille on ollut vuonna 2004 perustetun Narsismin uhrien tuki -yhdistyksen (NUT ry, ent. *Narsistien uhrien tuki*) harteilla. Kyseinen persoonallisuushäiriö voi olla pahimmillaan hengenvaarallinen.

Narsistinen persoonallisuus suomalaisessa diagnoosijärjestelmässä
-----------------------------------------------------------------

Maailman terveysjärjestön kehittämä kansainvälinen tautiluokitusjärjestelmä ICD-10 käynnistyi hankkeena vuonna 1983 ja se julkaistiin ensimmäistä kertaa vuonna 1994. ICD-10-tautiluokitus on ollut virallisessa käytössä Suomessa vuoden 1996 alusta. Suomalaiseen keskusteluun narsistinen persoonallisuushäiriö on lainattu yhdysvaltalaisesta Diagnostic and Statistical Manual of Mental Disorders -nimisestä mielenterveyden ja käyttäytymisen häiriöiden diagnoosijärjestelmästä. Suomalaiset psykiatrit diagnosoivat DSM:n mukaisen narsistisen persoonallisuushäiriön, mutta merkitsevät sen diagnoosikoodilla F60.8 muu persoonallisuushäiriö. Kyseisen diagnoosinimikkeen alle sijoitetaan suomalaisessa kielenkäytössä määrite *narsistinen persoonallisuus*. Diagnoosiluokka F60.8 on alkuperäisesti englanninkielisessä materiaalissa "Other specific personality disorder".

Yhdistykset, toimittajat ja tietokirjailijat
--------------------------------------------

Häiriöstä tiedottaminen suurelle yleisölle ja viranomaisille on ollut vuonna 2004 perustetun Narsistien uhrien tuki (NUT ry) -yhdistyksen sekä toimittajien ja tietokirjailijoiden harteilla.

Vuonna 1994 psykologi Liisa Keltikangas-Järvinen julkaisi kirjan *Hyvä itsetunto*, johon myöhemmät kirjoittajat ovat viitanneet. Kirjassa Keltikangas-Järvinen käsittelee esimerkiksi itsetuntoa, riippumattomuutta muiden mielipiteistä, ensivaikutelman antamista sekä epäonnistumisten ja pettymysten sietämistä.

Vuonna 1997 suomalainen pappi ja Suomen Raamattuopiston toiminnanjohtaja Raimo Mäkelä julkaisi narsistista persoonallisuushäiriötä käsittelevän kirjan *Naamiona terve mieli. Kuinka kohtaan luonnehäiriöisen?*. Maaliskuun lopulla 2010 kirjaa oli myyty 23 000 kappaletta.

Toimittaja Brita Jokinen teki YLElle radio-ohjelmaa *Kiusaaja keskellämme* vuonna 2001.

Raija Viitanen suomensi yhdysvaltalaisen sosiaalityöntekijän ja psykoterapeutin Sandy Hotchkissin kirjan *Miksi aina sinä? Narsismin seitsemän syntiä* joka julkaistiin vuonna 2005. Kirjassa esitetään häpeämättömyys, maaginen ajattelu, ylimielisyys, kateus, vaativuus, hyväksikäyttö ja rajattomuus narsismin tunnuspiirteiksi.

Vuonna 2007 Jokinen julkaisi kirjan *Kiusaaja keskellämme*, joka pohjautui radio-ohjelman saamaan palautteeseen. Kun Jokinen kirjoitti WSOY:lle kirjaa *Kiusaaja keskellämme* vuonna 2007, kustantaja vaati muuttamaan jokaisen narsisti-sanan kiusaajaksi.

Jokinen julkaisi uudistetun painoksen *Narsisti keskellämme* kirjastaan vuonna 2012. Tällä kertaa hän käytti sanaa narsisti (aikaisemmin *kiusaaja*).

Psykologi ja kriminaalipsykologian sekä oikeuspsykologian dosentti Helinä Häkkänen-Nyholm julkaisi kirjan *100 kysymystä narsismista* vuonna 2018.

Vuonna 2020 Mäkelä uudisti kirjansa nimeksi *Naamiona terve mieli: kuinka kohtaan narsistin* (aikaisemmin *luonnehäiriöisen*).

Lähteet
-------

1. ↑
2. 1 2  Mäkelä, Raimo. *Naamiona terve mieli. Kuinka kohtaan luonnehäiriöisen?* Kustantaja: Perussanoma Oy. Julkaistu: 1997. ISBN: 9789518882452
3. 1 2
4. 1 2  Brita, Jokinen. *Kiusaaja keskellämme*, 2007, WSOY. ISBN 9510333697
5. ↑
6. ↑
7. ↑  Arkistoitu kopioICD-10-tautiluokitus ja tartuntatautien ilmoittaminen *Kansanterveyslehti 2/1996*.  1996. Kansanterveyslaitos (nykynimeltään Terveyden ja hyvinvoinnin laitos, THL).  Arkistoitu 3.11.2010. Viitattu 12.1.2017.
8. ↑
9. ↑
10. ↑  Hyvä itsetunto. 17. painos 2006. Helsinki: WSOY, 1994. ISBN 951-0-19425-5.
11. ↑
12. ↑  Viitanen, Raija (suom.). *Miksi aina sinä? Narsismin seitsemän syntiä*; Kustantaja: Basam Books; Sivumäärä: 280; ISBN: 952-5534-11-1; Vuosi: 2005
13. ↑
14. ↑
15. ↑  Jokinen, Brita. *Narsisti keskellämme*, 2012, Minerva Kustannus. ISBN 9789523123250
16. ↑  Häkkänen-Nyholm, Helinä. *100 kysymystä narsismista*, Otavan Kirjapaino Oy, 2018. ISBN 9789523211858
17. ↑  Mäkelä, Raimo. *Naamiona terve mieli. Kuinka kohtaan narsistin*. Päivä Osakeyhtiö. 2021.