recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
The Cenotaph.
**The Cenotaph** on Lontoon Whitehall-kadulla sijaitseva muistomerkki ensimmäisessä maailmansodassa kaatuneille brittiläisille sotilaille. Se on Britanniassa sodissa kuolleisiin liittyvien kansallisten muistoseremonioiden keskipiste. Nimi *Cenotaph* tarkoittaa kenotafia eli muistopaikaksi tarkoitettua tyhjää hautaa.

The Cenotaphin on suunnitellut arkkitehti Edwin Lutyens. Se on Portlandin kalkkikiveä, korkeudeltaan kymmenen metriä ja sen yläosa muistuttaa muodoltaan sarkofagia. Muistomerkissä lukee pelkästään *The Glorious Dead* ("kunniakkaat kuolleet"), missä yhdistyy kuolleiden sureminen ja voiton ylistys. Ympärillä ovat Whitehallin hallintokorttelit. The Cenotaphin pelkistetty ja hillitty uusklassinen tyyli muodostui aikanaan esikuvaksi muillekin brittiläisille sotamuistomerkeille. Rakennelman ainoat koristeet ovat molempiin päätyihin veistetyt kiviset seppeleet. Lisäksi sen kummallakin sivulla on aina kolme erilaista Yhdistyneen kuningaskunnan lippua, yksi tavallinen ja kaksi erikoislippua. Muut liput edustavat Britannian armeijaa, kuninkaallisia merivoimia, kuninkaallisia ilmavoimia ja kauppalaivastoa.

Historia
--------

David Lloyd Georgen hallitus tilasi kenotafin Lutyensilta alkuaan väliaikaiseksi rakennelmaksi heinäkuussa 1919 pidettyä rauhan ja maailmansodassa kaatuneiden muistojuhlaa varten. Ensimmäinen versio rakennettiin puusta ja laastista, mutta saavuttamansa suosion vuoksi se päätettiin korvata pysyvällä kivisellä versiolla, jonka kuningas Yrjö V paljasti maailmansodan päättymisen kaksivuotispäivänä 11. marraskuuta 1920. Vuodesta 1921 alkaen The Cenotaphin luona on järjestetty joka vuoden marraskuussa Remembrance Sunday -muistosunnuntaina (marraskuun 11. päivän jälkeisenä sunnuntaina) *National Service of Remembrance* -niminen kansallinen muistojuhla. Muistomerkki on suojeltu vuonna 1970.

Lähteet
-------

1. 1 2  Was the Whitehall Cenotaph Made of Wood? (englanniksi) Historic England. Viitattu 31.3.2019.
2. 1 2  The Cenotaph (englanniksi) BBC 2008. Viitattu 31.3.2019.
3. ↑  Juhana Aunesluoma: "Pan-jumalan hautajaiset: klassismi ja kulttuurin kriisi Britanniassa 1914–1939", s. 135 teoksessa *Kivettyneet ihanteet? Klassismin nousu maailmansotien välisessä Euroopassa* (toim. Marja Härmänmaa & Timo Vihavainen). Atena, Jyväskylä 2000.
4. ↑  Memorials (englanniksi) The Royal British Legion. Viitattu 31.3.2019.
5. ↑  Helen Malvin: What Is The Cenotaph? (englanniksi) Imperial War Museum 31.5.2018. Viitattu 31.3.2019.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **The Cenotaph** Wikimedia Commonsissa
**Kiertävä kotitalouskoulu** oli aiemmin Suomessa oppilaitos naisille. Nimensä mukaisesti koulu kiersi eri paikkakunnilla.

Toiminta
--------

### Koulun tarkoitus ja omistaminen

Kiertävien kotitalouskoulujen tarkoituksena oli vuonna 1929 annetun asetuksen mukaan antaa naisille, vähävaraisilla ja harvaanasutuilla paikkakunnilla, järjestettyä opetusta erinäisissä maalaiskotien hoitajille kuuluvissa tehtävissä sekä muutenkin edistää kotitalouden kohottamista tarkoittavaa toimintaa.

Kiertävän kotitalouskoulun voi omistaa Martta-yhdistysten piiriliitto, maanviljelysseura tai talousseura tai muu samankaltainen yhteisö. Kiertävät kotitalouskoulut olivat maataloushallituksen valvonnan alaisia. Koulun johtokuntana toimi ja koulun toimintaa valvoi koulun omistavan järjestön johtokunta. Koulun johtaja kuului toimikuntaan paikallisena.

Koulu oli toiminnassa vähintään yhdeksän kuukautta vuodessa. Jos tämä aika ei kulunut kokonaisuudessaan oppikurssitoimintaa, opettajien tuli käyttää jäljelle jäänyt aika neuvontaan. Koulun oppikurssit kestivät vähintään kolme kuukautta ja enintään yhden vuoden. Maataloushallituksen suostumuksella voitiin panna toimeen myös lyhyempiä kursseja. Koulu saattoi toimia samalla koulupaikalla enintään kaksi vuotta kerrallaan.

### Opetus

Kiertävässä kotitalouskoulussa voitiin antaa opetusta seuraavissa aineissa: kodinhoidossa, ruokataloudessa, puutarhanhoidossa, käsitöissä, karjan- ja pienkarjanhoidossa, maitotaloudessa, lastenhoidossa, terveys- ja sairashoidossa, yhteiskuntaopissa, kirjanpidossa ja asioimiskirjoituksessa.

### Pääsyvaatimukset

Päästäkseen oppilaaksi kiertävään kotitalouskouluun hakijan tuli olla täyttänyt 16 vuotta sekä esittää todistukset siitä, että hän oli suorittanut kansakoulun oppimäärän, että hän oli hyvämaineinen, ettei hän sairastanut tarttuvaa tautia ja että hänellä oli holhoojan suostumus, jos hän oli alaikäinen.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5  Hakkila, Esko (toim.): "Kiertävä kotitalouskoulu", *Lakiasiain käsikirja*, s. 336. Porvoo: Werner Söderström Oy, 1938.

### Lakiviitteet

1. ↑  Asetus kiertävistä kotitalouskouluista (31.12.1929).
**Minervina** oli Konstantinus Suuren ensimmäinen vaimo. Hänen elämästään ei tiedetä paljon mitään. Konstantinus ja Minervina saivat yhden pojan, Crispuksen joka syntyi noin 299-305. Tähän aikaan Konstantinus oli *augustus* Diocletianuksen luona panttivankina ja luultavasti poika syntyi Nikomedeiassa. Vuonna 305 Konstantinuksen isästä Constantiuksesta tuli *augustus* kun Diocletianus ja Maximianus luopuivat vallasta. Konstantinus matkusti isänsä luokse Britanniaan jossa hänestä tuli keisari kun hänen isänsä kuoli vuonna 306. 

Vuonna 307 Konstantinus erosi Minervinasta ja meni naimisiin keisari Maximianuksen tyttären Faustan kanssa. Hänen isänsä oli myös ollut naimisissa Maximinuksen tyttären Flavia Maximiana Theodoran kanssa ja myös eronnut entisestä vaimostaan Helenasta, Konstantinuksen äidistä. Konstantinus piti kuitenkin Crispuksen rinnallaan ja teki hänestä vuonna 317 *caesarin*.

On epäilty että Minervina ja Konstantinus eivät olisi olleet naimisissa ja että Minervina olisi ollut vain Konstantinuksen epävirallinen rakastajatar. Toinen esitetty vaihtoehto olisi että Minervina olisi kuollut ennen vuotta 307. Leskenä Konstantinuksen olisi ollut helpompi mennä uusiin naimisiin.
**George Devine** CBE (20. marraskuuta 1910 Hendon, Lontoo – 20. tammikuuta 1966 Lontoo) oli englantilainen näyttelijä ja teatterinjohtaja, joka perusti Lontoon Royal Court Theatren vuonna 1956 ja toimi sen taiteellisena johtajana vuoteen 1965 asti. Hän toimi Lontoon teatterimaailmassa 1930-luvulta alkaen ja työskenteli myös televisiossa ja elokuvissa. 

Devine aloitti uransa näyttelijänä, kunnes vuonna 1938 hänestä tuli London Theatre Studion johtaja ja ohjaaja. Sodan jälkeen hän toimi Young Vic -teatteriseurueen ohjaajana.

Devine näytteli sivuosia muutamissa elokuvissa, kuten Peter Brookin *Kerjäläisooppera* (1953) sekä Tony Richardsonin *Nuori viha* (1959) ja *Tom Jones – hulivilihurmuri* (1963).

Lähteet
-------

1. ↑  Patient, Alan: Plaque: George Devine *London Remembers -sivusto*. Viitattu 13.10.2017.
2. ↑  Salonen, Lippo & Salonen, Sirkka (suom.) & Väänänen, Juha (toim.): *Kuka teki mitä, Kuvitettu elämäkerrallinen hakuteos*. Suuri Suomalainen Kirjakerho, 1986. ISBN 951-643-251-4.
3. ↑  George Devine Internet Movie Databasessa. (englanniksi)


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Saksa
* Israel
* Yhdysvallat
* Tšekki
* Alankomaat

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Elonet

 |
|  |
| Muut | 
* SNAC
* IdRef

 |

 |

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.   
Alkuperäinen artikkeli: en:George Devine
Minervan temppeli, nykyään Santa Maria sopra Minervan kirkko.
**Minervan temppeli** on antiikin roomalainen, Minervalle omistettu temppeli. Se sijaitsee Assisissa Keski-Italiassa. Minerva oli viisauden ja rauhan jumalatar. Uusien tutkimusten mukaan temppeli lienee kuitenkin ollut Herculeen temppeli. Nykyään rakennus on nimeltään **Santa Maria sopra Minerva**.

Rakennuksen julkisivussa on kuusi korinttilaista pylvästä, ja sen ulkoseinät ovat myös säilyneet. Sen sisällä on Francesco Appianin ja Martino Knollerin sekä monen muun merkittävän taiteilijan maalauksia.

Rakennuksen sisäosat ovat nykyään pääosin 1700-luvun asussa. Alttarin takana on latinankielinen kirjoitus, jossa kerrotaan, että *...tämä kunniakas temppeli, alun perin omistettu Minervalle, väärän tiedon jumalattarelle, on nyt omistettu oikean viisauden äidille.*

Historiaa
---------

Temppeli rakennettiin arviolta vuosina 28–25, keisari Augustuksen hallintokaudella. Sen jälkeen kun pakanatemppelit oli suljettu 400-luvulla, jäi rakennus vaille käyttöä. Sen muuttivat kirkoksi noin sata vuotta myöhemmin benediktiinimunkit. Kirkko sai nimen San Donato. Vuoden 1212 toukokuulta on säilynyt asiakirja, jossa munkit vuokraavat rakennuksen sadaksi vuodeksi eteenpäin.

1400-luvulla rakennus sai uutta käyttöä, kun siitä tuli Assisiin kaupungintalo ja sen tiloissa oli myös tuomioistuin ja vankila. Vuonna 1539 paavi Paavali III määräsi, että rakennus pitää muuttaa jälleen kirkoksi. Kirkolle annettiin nimi Santa Maria Sopra Minerva. Tuolloin alkoivat kunnostustyöt, jotka kestivät aina 1600-luvulle saakka. Silloin valitettavasti hävitettiin temppelin cella, sillä rakennusta pidennettiin. Lisäksi rakennettiin kellotorni, Torre del Popolo. Saksalainen runoilija Goethe teki matkan Italiaan vuonna 1786 ja sanoi, että temppeli oli ensimmäinen hänen näkemänsä hyvässä kunnossa ollut antiikin ajan rakennus.

Kun Napoleonin joukot miehittivät Italiaa 1810-luvulla, munkit pakotettiin luopumaan kirkosta. Se palautettiin heille vuonna 1918.

Viime vuosina rakennusta on kunnostettu ja töiden yhteydessä on löydetty antiikin aikaista lattiaa ja seinien jäännöksiä. Vuonna 2012 on tehty sopimus, jonka mukaan benediktiinimunkit saavat hallita rakennusta seuraavat sata vuotta.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4
2. 1 2
3. ↑
4. ↑
5. 1 2
6. ↑

Aiheesta muualla
----------------

* 
*
**Kristiina Drews** (s. 28. tammikuuta 1952 Lappeenranta) on suomalainen kielenkääntäjä. Hän on työskennellyt suomentajana vuodesta 1979 ja häneltä on julkaistu noin sata käännöstä englannista suomeen.

Drews opiskeli englantia ja kirjallisuutta. Hänen ensimmäinen romaanisuomennoksensa oli Michael Kenyonin SaPo-dekkari *Raiskaus* (1981). Drews on suomentanut pääasiassa englanninkielistä kirjallisuutta, muiden muassa Margaret Atwoodin, Vladimir Nabokovin ja Ali Smithin teoksia. Hän on kääntänyt myös näytelmiä ja musikaaleja Jukka Virtasen kanssa. Musikaaleista tunnetuimpia suomennoksia ovat *Les Misérables*, *West Side Story*, *Saturday Night Fever* ja *The Producers*.

Vuonna 1989 Drews sai valtion kääntäjäpalkinnon ja vuonna 1998 Mikael Agricola -palkinnon. Tammikuussa 2015 hän sai Gummeruksen Kaarlen päivän tunnustuksen englanninkielisen kaunokirjallisuuden ja erityisesti Nabokovin teoksen *Kalvas hehku* suomentamisesta. Drews on ollut Suomen kääntäjien ja tulkkien liiton hallituksen jäsen 1990–2006 ja valtion kirjallisuustoimikunnan jäsen 2007–2012, 2017–2018 ja 2019–2020.

Drewsin puoliso on kuvanveistäjä Antero Toikka. Heillä on neljä lasta.

Lähteet
-------

1. ↑  Kanerva, Arla: Kääntämisen merkitys on valtava meille kaikille, sanoo Kristiina Drews *Helsingin Sanomat*.  26.1.2022. Viitattu 30.1.2022.
2. 1 2 3  Kristiina Drews haluaa nostaa esille käännöskirjallisuuden merkitystä  12.6.2017. Koneen Säätiö. Viitattu 29.11.2021.
3. ↑  Ahola, Suvi: Huippusuomentajilta onnistuu myös maailmankirjallisuuden mahdottomien romaanien kääntäminen *HS.fi*.  27.9.2014. Viitattu 29.11.2021.
4. ↑  Kuka: Kristiina Drews *HS.fi*.  27.9.2014. Viitattu 29.11.2021.
5. ↑  Palkinnot kirjailija Anni Kytömäelle ja suomentaja Kristiina Drewsille  30.1.2015. Gummerus. Viitattu 12.11.2016.
6. ↑  Kristiina Drews edustaa SKTL:ää kirjallisuustoimikunnassa 2019–20  10.10.2018. Suomen kääntäjien ja tulkkien liitto. Viitattu 3.11.2018.
7. ↑  CV *Antero Toikan verkkosivut*. Viitattu 12.12.2016.

Aiheesta muualla
----------------

* Kristiina Drews Kirjasampo.fi:ssä
* Kristiina Drews Suomentajat lukijoiden luo -sarjassa Kirjastokaista-video

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Suomi (KANTO)

 |

 |
**Kiertomaatalous** on maatalouden menetelmä, jossa pyritään pitämään maaperä hyvinvoivana. Kun maaperän luonnollinen eliötoiminta säilyy monipuolisena ja tuottavana, tarvitaan vähemmän keinolannoitteita, eikä maata tarvitse muokata voimakkaasti.

Kiertomaatalous lisää viljelymaan tuottavuutta, vähentää viljelyn päästöjä, lisää ympäristön monimuotoisuutta sekä lisää maatalouden kykyä sopeutua ympäristön ja yhteiskunnan muutoksiin. Uusiutuvassa kiertomaataloudessa käytetään seosviljelyä, istutetaan puita sekä hyödynnetään metsiä ja kosteikkoja kestävällä tavalla. Luonnon monimuotoisuuden palauttaminen ja luonnon suojelu sekä maan kasvukunnon korjaaminen ja sen ylläpito ovat kiertomaataloudessa avainasemassa.

Kiertomaatalouden hyödyt
------------------------

Maatilojen kasvihuonekaasupäästöihin vaikutetaan käyttämällä tiloilla uusiutuvaa energiaa, pitämällä hyvää huolta peltomaan rakenteesta ja kasvattamalla peltojen hiilinieluja. Typensitojakasvien kasvattaminen teollisten typpilannoitteiden käytön sijaan vähentää lannoiteteollisuuden tarvetta sekä vähentää typpiteollisuuden energiantarvetta ja sitä kautta päästöjä. Typensitojakasveilla voidaan tuottaa ilmastoystävällistä ruokaa, rehua ja lannoitusta ilman typpilannoitteita. Kotieläintuotannossa syntyvän lannan oikeilla varastointi- ja käsittelytavoilla voidaan saada lannan ravinteet tehokkaammin kiertoon ja kasvien käyttöön.

Ilmastonmuutoksen vaikutusten heikkeneminen hillitsevät myös ilmastopakolaisuuden määrää. Ilmastopakolaiset ovat joutuneet muuttamaan asuinalueiltaan pois ilmastonmuutoksen aiheuttamien seurausten, kuten ruoan puutteen tai ääriolosuhteiden, vuoksi. 

Kiertomaatalous tekee ruoasta terveellisempää ja ravinteikkaampaa, sillä kiertomaatalouden menetelmät lisäävät pellon multavuutta ja ravinnerikkautta. Lisäksi keinotekoisten lannoitteiden, torjunta-aineiden sekä rikkaruohomyrkkyjen käyttöä minimoidaan, jolloin kemikaalien määrä ruoassamme vähenee. Nämä yhdessä antavat kasveilla hyvän kasvualustan. Viljelijä säästää rahaa, kun keinotekoisten lannoitteiden, torjunta-aineiden ja rikkaruohomyrkkyjen käyttöä minimoidaan. Samalla viljelijän päästöt vähenevät, kun kemikaalien käyttö supistuu.

Katso myös
----------

* Hiiliviljely
* Kiertotalous

Lähteet
-------

* 
* 
* (Arkistoitu – Internet Archive)
* 

### Viitteet

1. ↑  Suomalainen ilmastohanke tarjoaa ratkaisun ruoantuotannon kipupisteisiin *Cohu Entertainment Oy*.  2015. Viitattu 1.1.2023.

Aiheesta muualla
----------------

*
**Kiestingin piiri** oli hallintopiiri Karjalan autonomisessa sosialistisessa neuvostotasavallassa (vuosina 1940-1956 Karjalais-suomalainen sosialistinen neuvostotasavalta) Neuvostoliitossa. Kiestingin piirin hallintokeskus oli Kiestingin kylä. Vuonna 1926 piiriin kuului kahdeksan kyläneuvostoa, joissa oli yhteensä 59 kylää tai muuta asutusta.  Vuonna 1926 piirissä oli 4 964 asukasta, joista oli karjalaisia 4 790, suomalaisia 84 ja venäläisiä 90.

Kyläneuvostot vuonna 1926 (keskuskylän nimi suluissa jos on eri kuin kyläneuvoston nimi): 

* Jelettijärvi
* Kiestinki
* Laitasalmi (Sohjanansuu)
* Lohivaara (Lohilahti)
* Niska
* Oulanka
* Rukajärvi (Ruva)
* Vaarakylä

Kiestingin piiri perustettiin vuonna 1927 yhdistämällä Oulangan, Kiestingin ja Vaarakylän kunnat. Vuonna 1940 siihen liitettiin Suomen luovuttama Sallan–Kuusamon alue. Tälle Kiestingin piiriin liitetylle alueelle muodostettiin 27. heinäkuuta 1940 Karjalais-suomalaisen neuvostotasavallan korkeimman neuvoston puhemiehistön päätöksellä kolme uutta kyläneuvostoa, jotka olivat Alakurtti, Kairala ja Kuolajärvi.

Jatkosodan aikana 1941-1944 lähes koko piirin alue oli Suomen miehittämä. Vuonna 1955 Neuvostoliiton korkeimman neuvoston päätöksellä Alakurtin kyläneuvosto liitettiin Murmanskin alueen Kantalahden piiriin. Alakurtin kyläneuvosto käsitti tuolloin lähes koko luovutetun Sallan alueen. Kiestingin piiri yhdistettiin 1960-luvun alkupuolella Kemin piiriin yhdessä Kalevalan ja Louhen piirien kanssa. Näin syntynyt uusi Kemin piiri jaettiin kuitenkin jo vuonna 1967 takaisin yhdistämistä edeltäneisiin piireihin, sillä erotuksella että Kiestingin piiriä ei enää perustettu uudelleen, vaan sen alue tuli kuulumaan Louhen piiriin.

Lähteet
-------

1. 1 2  Karjalan ASNT:n Tilastohallinto/Igor Sergeev: Karjalan ASNT:n asuttujen paikkojen luettelo (Vuoden 1926 väestönlaskun aineiston mukaan) Suomen Sukututkimusseura.  Arkistoitu 21.10.2013. Viitattu 24.4.2009.
2. ↑  *Iso tietosanakirja 9*, s. 812. Helsinki: Otava, 1935.
3. 1 2  suomentanut Susanna Rossi: Tietoja Karjalan hallinnollista ja alueellista jakoa koskevista muutoksista *heninen.net*.  2006. Viitattu 24.4.2009.
4. ↑  Meriö Rauno & Bengts Antti: *Viena, kiusattu unelmien maa*, s. 1963. Jyväskylä: Atena Kustannus Oy, 1991. 951-9362-46-0.

Karjalan tasavallan entiset piirit

|  |  |
| --- | --- |
| Lakkautetut | Kemijoen piiri • Kiestingin piiri • Kurkijoen piiri • Petrovskin piiri • Poventsan piiri • Pyhäjärven piiri • Repolan piiri • Rukajärven piiri • Šallan piiri • Seesjärven piiri • Soutjärven piiri • Sungun piiri • Suurlahden piiri • Säämäjärven piiri • Tunkuan piiri • Vepsän kansallinen volosti*selvennä* • Vieljärven piiri • Viteleen piiri • Äänisentauksen piiri |
| Leningradin alueeseen liitetyt | Jääsken piiri • Koiviston piiri • Käkisalmen piiri • Raivolan piiri • Raudun piiri • Viipurin piiri |
| Murmanskin alueeseen liitetyt | Kantalahden piiri |
**Kawakaminkoira** (*kawakami-ken*) on japanilainen koirarotu.

Ulkomuoto
---------

Kawakaminkoiran pää.
Suuri pää suhteessa runkoon ja tummat, punaiseen vivahtavat silmät ovat kawakaminkoiran tunnusomaisimmat piirteet. Sen häntä on vahva ja tuuhea ja yltää miltei kintereisiin asti. Väritys vaihtelee suuresti: mm. punaseesami, mustaseesami, valkoseesami, valkoinen ja punainen ovat mahdollisia. Säkäkorkeus on 35–45 cm. Punaiset yksilöt tuovat helposti mieleen suomenpystykorvan.

Luonne ja käyttäytyminen
------------------------

Kawakaminkoira antaa vaikutelman varautuneesta voimakkuudesta ja omanarvontunnosta. Se on kuitenkin ystävällinen.

Alkuperä
--------

Rotu on kotoisin Naganon prefektuurista Kawakamin kylästä, ja legendan mukaan se polveutuu Chichibu-vuoriston susista, joita metsästäjät kesyttivät. Se on nykyisen shiban kantarotu ja sitä voidaan pitää yhtenä shiban *shinshu*-linjan muunnoksista.

Lähteet
-------

Takaoka, Kazuya ja Kuru, Sachiko: *Dog - The Graphics of Japanese Dog*

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Japanilaiset koirarodut |
| --- |
|  |
| FCI | 
* akita
* hokkaidonkoira
* japanese chin
* japaninpystykorva
* japaninterrieri
* kainkoira
* kishunkoira
* shiba
* shikokunkoira
* tosa

 |
|  |
| Harvinaiset | 
* iwatenkoira
* kawakaminkoira
* koshijinkoira
* riukiunkoira
* sahalininhusky
* sanshu
* satsumankoira

 |
|  |
| Sukupuuttoon kuolleet | 
* aizunkoira
* awankoira
* koshikijimankoira
* sanininkoira
* takayasunkoira

 |

 |
Piirros kiertäjähermosta.
**Kiertäjähermo** eli **vagushermo** (lat. *nervus vagus*) on kaulassa lähelle pintaa tuleva kymmenes aivohermo ja tärkein parasympaattinen hermo. 

Kiertäjähermolla on useita tehtäviä:

* immunologinen: vagushermo säätelee elimistön immuunipuolustuksessa tarvittavan PCTR1:n tuotantoa
* parasympaattinen: Hidastaa sydämen toimintaa ja hengitystä sekä lisää mahahapon eritystä
* luustolihasten ohjaaminen muun muassa suussa, esimerkiksi puheen tuottamiseksi
* tuntoaistimusten välittäminen muun muassa korvalehdestä ja korvakäytävästä
* vagushermon haara, palaava kurkunpäähermo, hermottaa suurinta osaa kurkunpään lihaksista.

Joidenkin lääkkeiden, kuten atropiinin, vaikutus välittyy osittain kiertäjähermon kautta. 

Kuristuksessa kiertäjähermon puristuminen lisää kuristuksen tehoa. Se onkin yksi kamppailulajien atemi-hermopisteistä, joihin hyökkäämällä pyritään torjumaan tai kukistamaan vastustaja. Monissa tavallisissa henkitorvi- ja verisuonikuristuksissa kiertäjähermo puristuu automaattisesti, sillä se on lähellä pintaa kaulassa, lähellä suuria verisuonia. Kiertäjähermon puristus häiritsee sydämen toimintaa ja hengitystä, mikä yhdessä hengitysteiden tai verisuonten tukkeutumisen kanssa aiheuttaa tajuttomuuden.

Vagusstimulaatio
----------------

Kiertäjähermoa saatetaan lääketieteessä käsitellä sykkeen laskemiseksi tai sydämen rytmin korjaamiseksi. Keinoja on useita. Tunnetumpana Valsalvan menetelmä tai pelkkä toispuolinen hierominen. EKG:tä voidaan tällöin käyttää kyseisen terapian samanaikaiseen seurantaan.

Lähteet
-------

* Kunnamo, Ilkka (päätoim.): *Yleislääkärin käsikirja*. 3. uudistettu painos. Helsinki: Duodecim, 1995. ISBN 951-8917-64-7.

### Viitteet

1. ↑  Turunen, Seppo: *Biologia: Ihminen*, s. 181. 5.–7. painos. WSOY, 2007. ISBN 978-951-0-29701-8.
2. ↑  The very important molecule that is helping your body fight bacteria.
3. ↑  Kunnamo 1995, s. 76.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Kiertäjähermo** Wikimedia Commonsissa
**Siby** on maalaiskunta ja sen keskuskylä Koulikoron alueen Katin piirissä Malissa. Se sijaitsee Mandinguevuorten juurella 50 kilometriä Bamakosta lounaaseen. Kunnassa on 24 300 ja keskuskylässä 7 500 asukasta (vuonna 2009).

Siby
Sibyn kunnan pinta-ala on 1001 neliökilometriä. Se rajoittuu kaakossa Katin piirin Bancoumanan, idässä Mandén, pohjoisessa Dombilan ja Bossofalan, lännessä Sobran ja lounaassa Kangaban piirin Narénan kuntiin. 

Kunnan keski- ja pohjoisosassa kohoavat Mandinguevuoret ja eteläosa on tasankoa. Vesistöjä ovat Ballé, Banguifolo, Koro-Korodji, Marambafolo, Faragueba folo ja Boroboro. Luonnonvarainen kasvillisuus on metsäsavannia.

Kuntaan kuuluu 21 kylää. Asukkaat ovat etupäässä mandinkoja. Lisäksi on fulbeja, bambaroita, markoja, dogoneja ja boboja.

Sibyn kautta kulkee Bamakosta Guinean rajalle johtava maantie RN5. Seudun pääelinkeinot ovat maanviljely ja karjanhoito. Lisäksi harjoitetaan käsityöammatteja ja kaupankäyntiä sekä hyödynnetään metsiä ja Sibyn ja Kalassan hiekka- ja soraesiintymiä.

Siby on Bamakon lähistön tärkein matkailukohde. Matkailijoita houkuttelevat Mandinguevuorten kalliomuodostelmat, luolat ja vesiputoukset, paikallinen kansankulttuuri ja ulkoilumahdollisuudet. Kunnassa on hotelleja ja muita matkailupalveluja.

Lähteet
-------

1. ↑  4ème Recensement Général de la Population et de l’Habitat du Mali (RGPH). Resultats definitifs. Tome 0: Repertoire des villages *instat-mali.org*.  2013.  Arkistoitu 7.1.2017. Viitattu 14.1.2018.
2. 1 2 3 4  Plan de Securite Alimentaire: Commune Rurale de Siby 2008–2012 *fsg.afre.msu.edu*. Viitattu 14.1.2018. [vanhentunut linkki]
3. ↑  Mali - Région de Koulikoro: Carte de référence *reliefweb.int*. Viitattu 14.1.2018.
4. ↑  *Le petit futé Mali 2012–2013*, s. 154–156. Paris: Nouvelles éditions de l’université, 2012. ISBN 978-2-7469-5161-7.
Kuva jäätiköstä.
Kallioperän muoto Denmanin jäätikön alla.
**Denmanin jäätikkö** on Itä-Etelämantereella sijaitseva, 20 kilometriä leveä jäätikkö. Denmanin jäätikön pinta-ala on 24 000 neliökilometriä. Shackletonin jäähylly sijaitsee alueella.

Vuonna 2019 havaittiin, että Denmanin jäätiköllä sijaitsee 3,5 kilometriä merenpinnan alapuolelle ulottuva eli syvin maalla sijaitseva kanjoni. Kanjoni on täynnä hitaasti virtaavaa jäätä, joka estää kanjonia ja merivettä kohtaamasta. Sen pohjamuodot kuitenkin herkistävät jäätikköä sulamiselle ja romahtamiselle: jäätikkö on vetäytynyt vuosien 1996–2018 aikana viisi kilometriä, ja sen länsipuolella oleva kallistus saattaa tehdä vetäytymisen nopeammaksi. Vetäytymisen myötä kanjoniin tulvisi lämmintä merivettä, joka sulattaisi jäätikköä. Jäätikön itäpuolella vetäytymistä estää sen alla sijaitseva kivinen harjanne. Denmanin jäätikön sulamisvedet nostaisivat maapallon merenpintaa 1,5 metriä.

Lähteet
-------

1. 1 2  Maapallon syvin kanjoni tekee Etelämantereen jättijäätiköstä epävakaan – Denmanin jäätikön sulaminen nostaisi merenpintoja 1,5 metriä *Tekniikan Maailma*.  24.3.2020. Viitattu 24.8.2022.
2. 1 2 3  Antarctica's Denman Glacier is sinking into the world's deepest canyon *livescience.com*.  31.3.2020. Viitattu 24.8.2022. (englanniksi)
3. 1 2  Harrison, Will: Denman Glacier in East Antarctica has retreated five kilometres in 22 years *Oceanographic*.  23.3.2020. Viitattu 24.8.2022. (englanniksi)
4. ↑  Huh, nyt on syvä! Etelämantereelta löytyi maailman syvin mantereinen painanne – "Denmanin syvänne" ulottuu 3,5 kilometriä merenpinnan alapuolelle *Tekniikan Maailma*.  13.12.2019.  Arkistoitu 25.10.2021. Viitattu 24.8.2022.
5. ↑  Denman Glacier: Deepest point on land found in Antarctica *BBC News*.  12.12.2019. Viitattu 24.8.2022. (englanniksi)
6. ↑  Maan pinnan syvin kohta löytyi Etelämantereelta *Tiede*.  14.12.2019. Viitattu 24.8.2022.
Kawaii-tyttöhahmoja.
**Kawaii** (jap. かわいい tai jap. 可愛い) on japanilainen sana, joka tarkoittaa "rakastettavaa" (kiinalaisista merkeistä 可 ja 愛), mutta käännetään usein tarkoittamaan söpöä. Käyttö vaihtelee ja sillä voidaan kuvailla asioita koiranpennuista vaatteisiin.
Termillä on hauskaan viittaava nyanssi, joka on eri kuin "kauniilla".

Kawaii-kulttuurin boomi alkoi 1970-luvulla eikä ole varsinaisesti loppunut. Termi on ollut olemassa ennenkin, mutta ei yhtä suuressa mittakaavassa. 1980-luvulla ilmestyi japanilaisia idoleja ja se vaikutti myös nuorten puhetapaan. Trendi jatkui 1990- ja 2000-luvuilla värikkäinä vaatteina. Hello Kitty -brändin tuottoisuus 2000-luvun alussa herätti huomiota ja söpöyden kulttuurista kirjoitettiin muun muassa *Business Week Online* -lehdessä.

Viehätys söpöyteen sanotaan olevaan juurtunut japanilaiseen harmoniaa rakastavaan kulttuuriin.
Miniatyyrien kerääminen juontaa Edo-kaudelle, jolloin netsuket olivat hyvin suosittuja.

Erilaiset hahmot ja tavarat ovat levinneet ympäri maailman nopeasti. Kawaii-kulttuuri heijastaa muutoksia sosiaalisissa, taloudellisissa ja poliittisissa olosuhteissa, etenkin ajatuksissa työstä ja kulttuurista sekä käsityksistä tulevaisuudennäkymistä.

Länsimaissa ensikosketus on värikkään muodin tai taiteen kautta ja muut käyttötavat jäävät vähemmälle huomiolle ja termiin yhdistetään tiivistettyjä nyansseja.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Kumiko Sato: From Hello Kitty to Cod Roe Kewpie: A Postwar Cultural History of Cuteness in Japan (PDF) *asianstudies.org*. Viitattu 21.11.2021. (englanniksi)
2. 1 2 3 4 5 6 7 8  Brian Ashcraft: The Meaning Of Kawaii *kotaku.com*. Viitattu 9.9.2021. (englanniksi)
3. 1 2  Japan smitten by love of cute *theage.com.au*.  19.6.2006. Viitattu 21.11.2021. (englanniksi)
**Sicarius hahni** on eteläisen Afrikan autiomaissa esiintyvä keskikokoinen hämähäkkilaji.

Muiden *Sicarius*-lajien tapaan *S. hahni* on maan pinnalla elävä hämähäkki, joka saalistaa vaanimalla. Se kaivautuu hiekkaan aivan maanpinnan alle ja syöksähtää liian lähelle eksyvän saaliin kimppuun. Hämähäkin pinnassa olevat karvat sitovat hiekanjyviä ja tarjoavat näin eläimelle toimivan naamioinnin.

*S. hahnin* myrkky ei vaikuta uhrin hermostoon vaan tuhoaa erittäin tehokkaasti kudoksia puremakohdan ympäriltä ja johtaa pureman saaneessa ruumiinosassa leviävään nekroosiin. Toisin kuin muiden myrkyllisyydestään kuuluisien hämähäkkien tapauksessa, *S. hahnin* myrkylle ei ole olemassa vastamyrkkyä ja pureman arvellaan olevan kohtalokas. Tämä tekee siitä luultavasti vaarallisimman yksittäisen hämähäkkilajin. *S. hahni* ei kuitenkaan ole aggressiivinen ja elää autiomaassa, mikä vähentää lajin vaarallisuutta käytännössä.

Lähteet
-------

1. ↑   (Arkistoitu – Internet Archive)
2. ↑
3. ↑


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Taksonitunnisteet | 
* Wikidata: Q55586095
* ADW: Sicarius\_hahni
* BioLib: 774064
* CoL: 93MNP
* GBIF: 5170601
* IRMNG: 10706797
* ITIS: 866938
* NCBI: 1956349

 |

 |
**Helmut** (toisinaan myös *Helmuth*) **Winschermann** (22. maaliskuuta 1920 Mülheim an der Ruhr – 4. maaliskuuta 2021) oli saksalainen kapellimestari ja oboisti. Hän perusti vuonna 1960 Deutsche Bachsolisten -nimisen kamariorkesterin. Winschermann on Lontoon Royal Academy of Musicin kunniajäsen.

Winschermann aloitti uransa oboistina. Opiskeltuaan Essenissä ja Pariisissa hänestä tuli vuonna 1939 Oberhausenin orkesterin jäsen. Vuonna 1945 hänet nimitettiin ensioboistiksi Frankfurtin/Hessenin radion sinfoniaorkesteriin. Vuonna 1948 hän liittyi Detmoldin musiikkikorkeakoulun henkilökuntaan, jossa hänet vuonna 1956 nimitettiin oboensoiton jaoksen johtoon.

Kansainvälisen menestyksensä Winschermann saavutti Deutsche Bachsolistenin myötä. Kokoonpano kiersi Eurooppaa sekä Aasiaa ja julkaisi laajaa ylistystä saaneita levytyksiä muun muassa Philipsin ja Deccan kautta. Kokoonpano esitti periodisoittimin Johann Sebastian Bachin, muiden barokkisäveltäjien ja välillä wieniläisklassikkoihin kuuluneiden Wolfgang Amadeus Mozartin ja Joseph Haydnin teoksia. Ohjelmistoon otettiin myös vokaalimusiikkia.

Alun perin Winschermann toimi Bachsolistenissa samanaikaisesti oboistina ja kapellimestarina, mutta lopulta hän keskittyi orkesterinjohtoon.

Lähteet
-------

1. ↑  Famed German conductor Winschermann dies at 100 *The Asahi Shimbun*. Viitattu 5.3.2021. (englanniksi)
2. ↑  Bach-Cantatas.com: Helmut Winschermann (Conductor, Oboe)
3. 1 2 3  AllMusic.com: Helmut Wünschermann

  


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Espanja
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Israel
* Yhdysvallat
* Alankomaat
* Puola

 |
|  |
| Taiteenala | 
* MusicBrainz

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Deutsche Biographie

 |
|  |
| Muut | 
* IdRef

 |

 |
**ENFJ** on persoonallisuustyyppi, joka on Myers-Briggs-tyyppi-indikaattorin asteikolla ekstrovertti, intuitiivinen, tunteva ja järjestelmällinen. ENFJ:tä kuvaillaan usein opettajaksi tai mielikuvitukselliseksi yhteensovittajaksi. Muita kuvailevia ammatteja ENFJ:lle ovat poliitikko, terapeutti, myyjä ja sosiaalityöntekijä.

| MBTI | SF | ST | NF | NT | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| IJ | ISFJ | 13,8 % | ISTJ | 11,6 % | INFJ | 1,5 % | INTJ | 2,1 % | 29,0 % |
| EJ | ESFJ | 12,3 % | ESTJ | 8,7 % | ENFJ | 2,4 % | ENTJ | 1,8 % | 25,2 % |
| EP | ESFP | 8,5 % | ESTP | 4,3 % | ENFP | 8,1 % | ENTP | 3,2 % | 24,1 % |
| IP | ISFP | 8,8 % | ISTP | 5,4 % | INFP | 4,4 % | INTP | 3,3 % | 21,9 % |
| Yhteensä | 43,4 % | 30,0 % | 16,4 % | 10,4 % |  |

Tunnettuja ENFJ:iä ovat Sean Connery, Ronald Reagan, Dennis Hopper, Gene Hackman, François Mitterrand, Abraham Maslow, Mihail Gorbatšov ja John Cusack.

Lähteet
-------

1. ↑  Statistics Based on the new Form M of the MBTI *trytel.com*.  Arkistoitu 29.6.2006. Viitattu 14. heinäkuuta 2007. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **ENFJ**.
* (Arkistoitu – Internet Archive)
* (Arkistoitu – Internet Archive)
* 
* – Kuvauksia ENFJ-luonteesta.
Jormas vuonna 1966: Raul Wikström, Christer Bergholm, Pepe Willberg, Hasse Walli ja Kurt Mattson.
**Jormas** oli suomalainen vuosina 1965–1968 toiminut suomeksi ja englanniksi levyttänyt popyhtye. Yhtyeen laulusolistina toimivat Pepe Willberg ja Raul Wikström. Jormas syntyi The Islanders ja Jim & The Beatmakers -yhtyeiden entisistä jäsenistä vuonna 1965. Yhtye sai nimensä ohjelmatoimiston myyjän Jorma Weneskosken mukaan, ja esikuvana nimenmuodostukselle oli samaan aikaan Ruotsissa vaikuttanut Tages-yhtye. Alun perin yhtyeen nimenä oli The Beatmakers ja myöhemmin The Finnish Beatmakers (erotukseksi samannimisestä norjalaisesta yhtyeestä). The Finnish Beatmakers teki elokuussa 1965 julkaistun singlen "Mr. Tambourine Man".

Jormasin suuria hittejä olivat "Saat miehen kyyneliin" (alun perin "To Make a Big Man Cry"), "Taivas vain tietää" ("God Only Knows") ja "Rööperiin" ("Penny Lane").

Jormas teki paluun lavoille 1995 ja on tehnyt satunnaisesti keikkoja muun muassa Back To Sixties -tapahtumissa.

1960-luvun kokoonpano
---------------------

* Pertti "Pepe" Willberg (laulu ja kitara)
* Kaj Wallin (basso, maalis–joulukuu 1965, erosi armeijan takia)
* Kurt Mattson (rummut, 1965–1966)
* Raul Wikström (laulu, 1965–1966)
* Seppo Keurulainen (soolokitara, 1965–1968, välillä opiskelemassa)
* Hasse Walli (kitara, 1966)
* Christer "Kicke" Bergholm (basso, joulukuu 1965 – lokakuu 1966, oli mukana uudelleen 1967–1968, kunnes loukkaantui Lapin kiertueella)
* Ronnie Österberg (rummut, 1967, väliaikainen jäsen)
* Måns Groundstroem (koskettimet, 1967, väliaikainen jäsen)
* Matti "Boiling" Oiling (rummut, 1967–1968)
* Arto "Mamba" Koskinen (koskettimet, 1967–1968)

Diskografia
-----------

### Albumit

* *Jormas* (1966)
* *Sincerely!* (1968)

### Kokoelmat

* Pepe Willberg & Jormas: *Pepen parhaat* (1972)
* *20 suosikkia – Saat miehen kyyneliin* (1996)
* *Saat miehen Rööperiin* (2001) (2CD, sisältää kaikki yhtyeen levytykset)

Lähteet
-------

* (Arkistoitu – Internet Archive)
* *Suomi soi 2: Rautalangasta hiphoppiin*
* *Vinyylimania* 9/1994.

Aiheesta muualla
----------------

* Pepe Willbergin epäviralliset sivut (sisältää Willbergin ja Jormasin diskografian) (Arkistoitu – Internet Archive)
* Ylen Elävä arkisto: Jormas sai 60-luvun tytöt kyyneliin
Helmut Ringelmann vuonna 2007.
**Helmut Ringelmann** (4. syyskuuta 1926 München, Saksa – 20. helmikuuta 2011 Grünwald, Saksa) oli saksalainen tuottaja ja tuotantopäällikkö. Hän tuotti monia tunnettuja televisiosarjoja: *Kettu*, *Siska*, *Derrick* ja *Komissaari*. Hänen tuotantoaan ovat myös *Rikosmuseo kertoo* ja monet muut. Hän näytteli yhdessä *Derrickin* jaksossa. Hän oli tuotantopäällikkönä muutamissa vähemmän tunnetuissa projekteissa.

Yksityiselämä
-------------

Ringelmann oli naimisissa Evelyn Opelan kanssa vuodesta 1986 kuolemaansa asti.

Lähteet
-------

1. ↑  "Derrick"-Produzent Helmut Ringelmann gestorben *Welt Online*.  22.2.2011. Viitattu 22.2.2011. (saksaksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Helmut Ringelmann Internet Movie Databasessa. (englanniksi)

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Saksa

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Deutsche Biographie

 |

 |
**M/T Nunnalahti** oli suomalainen Neste Oy:n tankkilaiva, joka valmistui 1957. Laiva oli tankkilaivana vuoteen 1976 saakka, tämän jälkeen se oli viljavarastona vuoteen 1987 saakka. Laiva romutettiin 1988.

Nunnalahti valmistui lokakuussa 1957 Krimpen a/d Ijssel, Van der Giessen de Noordin telakalta Alankomaissa. Laivan vetoisuus oli 18 287 kuollutpainotonnia, pituus 163,15 metriä, leveys 21,53 metriä ja syväys 9,13 metriä. Koneteho oli 7 185 hevosvoimaa.

Marraskuussa 1961 Nunnalahti pelasti kaksi englantilaisen Clan Keith-laivan miehistöön kuulunutta kaatuneesta pelastusveneestä Cap Bonin edustalla. 8. joulukuuta 1966 Batumista Naantaliin matkalla ollut Nunnalahti pelasti 19 Aigeian merellä uponneen kreikkalaisen autolautan S/S Heraklionin matkustajiin kuulunutta. Nunnalahti ajoi lumipyryssä karille 3. tammikuuta 1970 Reposaaren edustalla Kumpelinkarilla. Öljyvuodon saanut laiva saatiin irroitettua ja se jatkoi matkaansa Tahkoluotoon. Vuotta myöhemmin 27. tammikuuta 1971 Nunnalahti sai pohjakosketuksen Kotkan lähellä, jolloin öljyä pääsi mereen.

Nunnalahti siirtyi joulukuussa 1976 Valtion viljavarastolle ja se hinattiin Turusta Naantaliin viljavarastoksi elokuussa 1977. Nunnalahti poistettiin laivarekisteristä 1977 ja rekisteröitiin koneettomaksi proomuksi. Nunnalahti lähti Naantalista 23. joulukuuta 1987 hinauksessa romutettavaksi Turkkiin Aliagaan. Laiva karkasi Ranskan rannikolla joksikin aikaa hinauksesta mutta saapui lopulta 15. maaliskuuta 1988 Aliagaan romuttamolle.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Finnlines : Nunnalahti, Äänimeri-sivusto
2. ↑  Nunnalahti, Suomi24 Laivat ja merenkulku-keskustelu 7.8.2010

Aiheesta muualla
----------------

* M/T Nunnalahti, Merimieskuvia.net
**Punakehnäyökkönen** (*Polia bombycina*) on erittäin yleinen ja kookas keskikesän yöperhoslaji.

Koko ja ulkonäkö
----------------

Punakehnäyökkönen on huomiota herättävän isokokoinen laji, ja sen siipiväli vaihtelee 37–55 mm. Etusiivet ovat pohjaväriltään vaaleanharmaat ja niissä on paikoin, etenkin siiven keskiosassa, nähtävissä punertavaa sävyä. Siiven poikkijuovat ovat tummat ja erottuvat hyvin. Samoin ns. yökköskuviot ovat hyvin nähtävissä. Munuaistäplän takareuna on yleensä paljon muuta siipeä vaaleampi. Takasiivet ovat tasaisen ruskeat ja niissä on leveä, tumma reunus. Yökkösille tyypilliseen tapaan perhosen ruumis on roteva, karvainen ja väriltään tasaisen harmaa.

Levinneisyys ja lentoaika
-------------------------

Yökköstä tavataan koko pohjoisen pallonpuoliskon lauhkealla vyöhykkeellä. Suomessa punakehnäyökköstä tavataan ainakin Pohjois-Pohjanmaalle saakka. Aikuiset perhoset lentävät heinäkuussa.

Elinympärisö ja elintavat
-------------------------

Punakehnäyökkönen viihtyy lehtimetsissä ja pensaikkoisilla niityillä. Laji lentää helposti valolle ja syötille. Talvehtii keskenkasvuisena toukkana.

Ravintokasvi
------------

Toukan elintapoja ei tunneta kovin hyvin, mutta kasvatuksessa se syö monia eri kasvilajeja.

Lähteet
-------

1. ↑
2. ↑
3. ↑


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Taksonitunnisteet | 
* Wikidata: Q948955
* Wikispecies: Polia bombycina
* ARKive: polia-bombycina
* BioLib: 54318
* BOLD: 86429
* CoL: 4KXLH
* EoL: 471573
* EUNIS: 310251
* Fauna Europaea: 448273
* Fauna Europaea (new): 06a1ce8b-9e3d-46bd-be36-7801bb5a6e5b
* GBIF: 1776371
* iNaturalist: 322336
* IRMNG: 11272725
* LepIndex: 257244
* LoB: 4585
* NBN: NBNSYS0000006239
* NCBI: 988022

 |

 |
Matematiikassa reaaliarvoinen funktio *f* on **absoluuttisesti jatkuva** annetulla välillä jos kaikille positiivisille luvuille ε on olemassa positiivinen luku δ siten, että aina kun jono pareittain erillisiä välejä [*x**k*, *y**k*], *k* = 1, ... *n* toteuttaa

{\displaystyle \sum \_{k=1}^{n}\left|y\_{k}-x\_{k}\right|<\delta ,}
on voimassa

{\displaystyle \sum \_{k=1}^{n}\left|f(y\_{k})-f(x\_{k})\right|<\varepsilon .}
Jokainen absoluuttisesti jatkuva funktio on tasaisesti jatkuva ja siten jatkuva. Jokainen Lipschitz-funktio on absoluuttisesti jatkuva.

Cantorin funktio on kaikkialla jatkuva, mutta ei ole absoluuttisesti jatkuva, kuten ei ole myöskään funktio

{\displaystyle f(x)={\begin{cases}0,&{\mbox{jos }}x=0\\x\sin(1/x),&{\mbox{jos }}x\neq 0\end{cases}}}
äärellisellä välillä, joka sisältää origon. Myöskään f(x)=x^{2} ei ole absoluuttisesti jatkuva äärettömällä välillä.

* Jos *f* on absoluuttisesti jatkuva äärellisellä välillä [*a*,*b*], se on tällä välillä myös rajoitetusti heilahteleva funktio.
* Jos *f* on absoluuttisesti jatkuva välillä [*a*,*b*], sillä on Lusinin N ominaisuus (eli kaikilla {\displaystyle L\subseteq [a,b]} joilla {\displaystyle \lambda (L)=0}, on voimassa {\displaystyle \lambda (f(L))=0}, missä \lambda  on Lebesguen mitta).
* Jos *f* on absoluuttisesti jatkuva, on *f*:llä derivaatta melkein kaikkialla.
* Jos *f* on jatkuva, rajoitetusti heilahteleva ja sillä on Lusinin *N*-ominaisuus, on se absoluuttisesti jatkuva.

Mittojen absoluuttinen jatkuvuus
--------------------------------

Jos μ ja ν ovat mittoja samassa sigma-algebrassa, on μ **absoluuttisesti jatkuva** ν:n suhteen jos μ(*A*) = 0 kaikilla joukoilla *A* joilla ν(*A*) = 0. Tälle käytetään merkintää "μ << ν". Siis:

{\displaystyle \mu \ll \nu \iff \left(\nu (A)=0\implies \mu (A)=0\right).}
Mittojen absoluuttinen jatkuvuus on refleksiivinen ja transitiivinen relaatio, mutta se ei ole antisymmetrinen. Siten se on esijärjestys, mutta ei osittainen järjestys. Jos μ << ν ja ν << μ, mittojen μ ja ν sanotaan olevan ekvivalentteja. Siten absoluuttinen jatkuvuus indusoi osittaisen järjestyksen kyseisten ekvivalenssiluokkien välille.

Jos μ on merkkinen tai kompleksimitta, sanotaan, että μ on absoluuttisesti jatkuva ν:n suhteen jos sen variaatio |μ| toteuttaa |μ| << ν. Yhtäpitävästi jos jokainen joukko *A*, jolla ν(*A*) = 0 on μ-nollajoukko.

Radonin–Nikodymin lause sanoo, että jos μ on absoluuttisesti jatkuva ν:n suhteen ja ν on σ-äärellinen, on μ:llä tiheys eli Radonin–Nikodymin derivaatta ν:n suhteen. Tästä seuraa, että on olemassa ν-mitallinen funktio *f* = *d*μ/*d*ν, joka saa arvot [0,∞], jolle kaikilla ν-mitallisilla joukoilla *A* on voimassa

{\displaystyle \mu (A)=\int \_{A}f\,d\nu .}
M/T *Tupavuori* saapuu Teijolle purettavaksi 10. lokakuuta 1959.
**M/T Tupavuori** oli Neste Oy:n omistama säiliölaiva, joka räjähti vuonna 1958 Nesteen Naantalin jalostamon laiturissa.

*Tupavuori* rakennettiin Hollannissa Van der Giessen & Zonen’s Scheepswervenin telakalla Rotterdamin lähellä, ja se luovutettiin tilaajalle 12. tammikuuta 1954. *Tupavuori* oli valmistuessaan Suomen kauppalaivaston suurin alus. 

Nesteen Naantalin öljynjalostamo aloitti 26. kesäkuuta 1957 toimintansa, kun tankkeri *Tupavuori* toi jalostamon laituriin 14 940 tonnin maaöljylastin Novorossijskista.

*Tupavuori* räjähti Naantalin jalostamon laiturissa 5. lokakuuta 1958, jolloin kolme ihmistä sai surmansa paineaallossa. Aluksen tankit olivat räjähdyshetkellä tyhjiä. Räjähdyksen jälkeen kallistunut alus nostettiin pystyyn ja vietiin romutettavaksi.

Tekniset tiedot
---------------

* **Tyyppi:** yksikantinen moottoritankkeri
* **Lippuvaltio:**  Suomi
* **Pituus:** 159,20 metriä
* **Leveys:** 19,85 metriä
* **Syväys:** 8,78 metriä
* **Bruttovetoisuus:** 10 214 tonnia
* **Nettovetoisuus:** 5 580 tonnia
* **Kuollut paino:** 15 225 tonnia
* **Nopeus:** 14 solmua
* **Päämoottori:** Diesel 2 SA 9-sylinterinen MAN K9Z 70/120 4 100 kW / 5 540 hv

Lähteet
-------

1. 1 2  Harjulehto, Seppo: "Uutiskatsaus", *Mitä Missä Milloin 1960*, s. 17. Kustannusosakeyhtiö Otava, 1959.

Aiheesta muualla
----------------

* Räjähdys! – Tankkeri Tupavuori tuhoutui 50 vuotta sitten.  *Laiva*, 2008, nro 4. Helsinki:  Suomen Laivahistoriallinen Yhdistys ry. ISSN 1457-3059.
* M/t Tupavuori.  *Suomen merenkulku*, 1954, nro 4, s. 107.
* Tupavuoren pelastustyö.  *Suomen merenkulku*, 1959, nro 10, s. 257.
*Tämä artikkeli käsittelee linnoitusta Ruotsissa. Pietarin kaupungin paikalla sijainnutta linnoitusta käsittelee artikkeli Maankruunu.*
Landskronan linnoitus.
**Landskronan linnoitus** tai **Landskronan linna** (ruots. *Landskrona citadell* tai *Landskrona slott*) on Etelä-Ruotsissa Skånen läänissä ja Landskronan kunnassa Juutinrauman itärannalla sijaitseva linna. Linnoitus on yksi Pohjoismaiden parhaiten säilyneistä 1500-luvun vesilinnoituksista, ja siinä on hyvin säilynyt vallihautajärjestelmä. Linna on toiminut myös vankilana 1800-luvulla.

Linnan rakentaminen aloitettiin 1549 ja saatiin valmiiksi 1559. Rakennuttajana toimi Tanskan kuningas Kristian III. Nykyään linnan omistaa Statens Fastighetsverk. Linnaa käytetään juhlatilaisuuksiin ja siellä järjestetään opastettuja kierroksia.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Statens fastighetsverk (Arkistoitu – Internet Archive) (ruotsiksi) Viitattu 13.12.2015.

Aiheesta muualla
----------------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Landskronan linnoitus**.
**Absa Group Limited** (JSE: ABG; aiemmin *Amalgamated Bank of South Africa* ja 2.8.2013-10.7.2018 nimellä *Barclays Africa Group Limited*) on suuri eteläafrikkalainen rahoitusalan konserni. Sillä on enemmistöosuuksia pankkiyhtiöistä Botswanassa, Ghanassa, Keniassa, Mauritiuksella, Mosambikissa, Seychelleillä, Etelä-Afrikassa (Absa Bank), Tansaniassa (Barclays Bank in Tanzania ja National Bank of Commerce), Ugandassa ja Sambiassa. Konserniin kuuluu esimerkiksi Etelä-Afrikan suurin vähittäispankkiryhmittymä. Yhtiön pääkonttori sijaitsee Johannesburgissa. Vuonna 2018 yhtiön palveluksessa oli noin 41 250 työntekijää.

Amalgamated Bank of South Africa, joka myöhemmin otti nimekseen Absa, muodostettiin vuonna 1991 kolmen finanssi-alan ryhmittymän fuusion seurauksena. Elokuussa 2013 konserni muutti nimensä muotoon Barclays Africa Group, jolla nimellä se toimi heinäkuuhun 2018 saakka. Tämän jälkeen finanssikonserni on tunnettu jälleen nimellä Absa.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Company Overview of Absa Group Limited (myös välilehti People) bloomberg.com. Viitattu 4.3.2019. (englanniksi)
2. ↑  Profile: Absa Group Ltd (ABGJ.J) (myös välilehti People) reuters.com. Viitattu 4.3.2019. (englanniksi)
3. 1 2  Financial results and annual reports Absa Group Limited, absa.africa. Viitattu 4.3.2019. (englanniksi)
4. ↑  About Absa Absa Group Limited, absa.africa. Viitattu 4.3.2019. (englanniksi)
**Pathein**, aiemmalta nimeltään **Bassein**, on kaupunki Myanmarissa. Vuonna 2011 siellä oli noin 132 000 asukasta.

Pathein sijaitsee Iravadi-joen suistossa, ja vaikka se on kaukana valtameren rannikosta, melko suuretkin alukset pääsevät Pathein satamaan, josta rahti voi jatkaa rautatien päärataa pitkin. Pathai on riisinkäsittelyn ja ulkomaankaupan keskeinen paikka. 

Kaupungin nimi pathai tulee burmankielen muslimia tarkoittavasta sanasta pathi. Brittiläiset siirtomaaisännät muuttivat sen muotoon Bassein. Kaupungissa on perinteisesti ollut paljon arabi- ja intialaistaustaisia kauppiaita. Siellä on myös merkittävät karen- ja rakhine-heimojen vähemmistöt. Sen sijaan moonilaisia on kovin vähän, vaikka Pathein on aikoinaan ollut osa heidän kuningaskuntaansa. Patheinin tunnetuimpia tuotteita ovat värikkäät päivänvarjot. Siellä on myös useita merkittäviä buddhalaisia temppeleitä.

Pathein 1800-luvun piirroksessa.
Paikallisia päivänvarjoja.

Lähteet
-------

1. 1 2  Myanmar Cities citypopulation.de. Viitattu 26.10.2014.
2. ↑  Myanmar-travel (Arkistoitu – Internet Archive)

Aiheesta muualla
----------------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Pathein**.
Pathé Baby elokuvaprojektori
**Pathé Baby** on käsikäyttöinen elokuvaprojektori, jonka esitteli ranskalainen Pathé vuonna 1922. Se käytti 9,5 mm:n filmiä ja oli tarkoitettu kotikäyttöön. Vuonna 1923 ilmestyi Pathé Baby Camera, joka oli veivattava filmikamera. Myöhemmin Pathé julkaisi projektoristaan moottorikäyttöisen version ja kameran, joka toimi vieterillä. Pathé Baby laitteet toistivat ja kuvasivat 16 kuvaa sekunnissa, käsikäyttöisissä laitteissa tämä oli tietenkin riippuvainen projektorin käyttäjän veivinpyörittämisnopeudesta. 

Pathé Baby tuotelinjaa valmistettiin vuosina 1922–1935. Se oli aikoinaan hyvin suosittu kotielokuvalaite, ja 9,5 mm:n filmille julkaistuja elokuvia oli lukuisia. Projektori käytti pientä filmikelaa, johon mahtui 30 jalkaa (~9,14 metriä) filmiä. Filmin säästämiseksi projektorissa oli mekanismi, joka luki filmin laitaan leikattuja syvennyksiä. Syvennyksen kohdalla projektori pysäytti filmin paikoilleen hetkeksi, näin esimerkiksi elokuvien otsikot ja välitekstit voitiin esittää yhdellä filmiruudulla.
**Rangaistusluettelo** oli aiemmin Suomessa tuomioistuinten pitämä rekisteri vapausrangaistuksiin tuomituista henkilöistä.

Säännökset rangaistusluettelosta 1930-luvun Suomessa
----------------------------------------------------

Vapausrangaistuksiin tuomituista henkilöistä oli pidettävä rangaistusluetteloa yleisissä alioikeuksissa. Luetteloon merkittiin rikoksentekijän nimi, ammatti ja asuinpaikka, rikoksen laatu, vapausrangaistuksen laji ja määrä sekä kaikki muut rangaistusseuraamukset, lainkohta, johon rangaistus perustui, ja päivä, jolloin tuomio ja tuomitusta esitetty papintodistus oli annettu sekä papintodistuksen numero ja kirkonkirjan sivu. Jos asianosainen oli ilmoittanut tyytymättömyyttä tuomioon tai jos tuomittu pidettiin vangittuna, tämä merkittiin myös luetteloon.

Jos vangittu henkilö oli tuomittu vapausrangaistukseen, tuomari maalla ja alioikeus kaupungissa oli velvollinen viimeistään neljän päivän kuluessa lähettämään läänin maaherralle täytäntöönpanoa varten tuomittua koskevan otteen rangaistusluettelosta. Myös vankipassiin oli merkittävä ne ilmoitukset, joiden nojalla täytäntöönpanoon saattoi ryhtyä, jos se alkoi ennen kuin tuomio oli saavuttanut lainvoiman.

Katso myös
----------

* Sakkoluettelo

Lähteet
-------

1. 1 2  Hakkila, Esko (toim.): "Rangaistusluettelo", *Lakiasiain käsikirja*, s. 919. Porvoo: Werner Söderström Oy, 1938.

### Lakiviitteet

1. ↑  Asetukset 20.11.1896 ja 9.7.1918.