recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Molukkienkuningaskaija** (*Alisterus amboinensis*) on keskikokoinen indonesialainen kaijalaji. Se kuuluu kuningaskaijojen sukuun.

Koko ja ulkonäkö
----------------

Molukkienkuningaskaijan pituus on noin 35 cm ja paino 145–163 g. Aikuisen linnun pää ja alapuoli ovat punaiset, siivet vihertävät, siipien pienet peitinhöyhenet, hartiat, yläperä ja pyrstön yläpeitinhöyhenet purppuransiniset, ja pyrstö musta. Nokka on tummanharmaa ja ylänokan tyvi on oranssi, iiris oranssi ja koivet tummanharmaat. Sukupuolet ovat samanvärisiä, nuori lintu on hartioista vihreä, sen nokka on mustanruskea ja iiris ruskea.

Lajista tunnetaan kuusi alalajia: *amboinensis*, *buruensis*, *dorsalis*, *hypophonius*, *sulaensis* ja *versicolor*.

Esiintyminen
------------

Molukkienkuningaskaija elää Indonesian itäisessä saaristossa Pelengin ja Sulan saarilla ja siitä itään olevilla saarilla sekä Länsi-Uusi-Guinean itäosassa 50 000–100 000 neliökilometriä laajalla alueella. Populaatio on kooltaan noin 60 000 yksilöä. Lajin uhkana ovat laiton lemmikkieläinpyynti ja metsien hakkuut.

Elinympäristö
-------------

Kaijat elävät sademetsissä, puutarhoissa ja istutuksilla aina kahden kilometrin korkeudelle merenpinnasta.

Lisääntyminen
-------------

Luonnossa pesä on puun kolossa tai onkalossa. Vankeudessa naaras on muninut kaksi munaa ja hautonut niitä 19 päivää. Poikaset ovat lentokykyisiä yhdeksän viikon ikäisinä.

Ravinto
-------

Ruokavalio koostuu siemenistä, hedelmistä, marjoista ja silmuista.

Lähteet
-------

* Forshaw, Joseph M. & Cooper, William T. 1977: Parrots of the World. – T.F.H. Publications, Inc. New Jersey. ISBN 0-87666-959-3
* World Parrot Trust (englanniksi)

### Viitteet

1. ↑  BirdLife International: *Alisterus amboinensis* *IUCN Red List of Threatened Species. Version 2013.2*.  2012. International Union for Conservation of Nature, IUCN, Iucnredlist.org. Viitattu 24.4.2014. (englanniksi)
2. ↑  ITIS (englanniksi)


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Taksonitunnisteet | 
* Wikidata: Q458164
* Wikispecies: Alisterus amboinensis
* ADW: Alisterus\_amboinensis
* Avibase: 893EB5E1C46C52AB
* BirdLife: 22685051
* CoL: 65VDQ
* BOW: mokpar1
* eBird: mokpar1
* EoL: 45518020
* GBIF: 2479932
* iNaturalist: 19198
* IRMNG: 10926194
* ITIS: 177549
* IUCN: 22685051
* NCBI: 309870
* Species+: 3299
* TSA: 1460
* Xeno-canto: Alisterus-amboinensis

 |

 |
**Huvitus** on tarhaomenapuun perinteinen lajike, jolla on Suomessa pitkä historia.

Huvitus on aikainen kesälajike sekä herkku- ja soseomena, mutta hieman altis omenaruvelle. Aikaisin kevätkesällä kukkivana se on hyvä pölyttäjä. Sato kypsyy elokuussa ja se on satoisa. Kypsyvä hedelmä säilyy pari viikkoa.

Historia
--------

Huvitus-lajike on peräisin Huvituksen puutarhatilalta Yläneeltä, jonka C.R. Sahlberg perusti 1800-luvulla. Paikallisen muistitiedon mukaan torppari Juho Korpela kylvi vuonna 1895 omaan pihaansa ulkomaisen omenan siemeniä, jotka hän oli ottanut Huvituksen omenatarhasta. Siemenistä kasvoi emopuu, josta kaikki Huvitukset periytyvät. Satoisaksi ja hyväksi omenaksi havaittu lajike levisi nopeasti Yläneen lähistölle. Lajike levisi laajemmalle, kun kansakoulun opetustaulujen kuvittaja Vihtori Ylinen sai vartteita Korpelan torpan omenapuusta, ja alkoi viljellä sitä omassa omenapuutarhassaan. Hän lähetti Lepaalle jalonnusoksia, ja ensimmäinen Huvitus istutettiin Lepaalle vuonna 1935. Maatalouskoelaitoksen puutarhaosastolle Piikkiön Yltöisiin Huvitus tuli luultavasti 1940-luvun alussa. Siellä Huvitus otettiin vuonna 1958 aloitettuun omenanjalostusohjelmaan, jossa pyrittiin yhdistämään suomalaisten lajikkeiden talvenkestävyys ja ulkomaisten lajikkeiden hedelmän laatu. Jalostusohjelman tuloksena nimettiin 16 uutta omenalajiketta, joista 11 lajikkeen toinen risteytysvanhempi on Huvitus.

Risteymät
---------

Omenanjalostusohjelman tuloksena nimetyt omenalajikkeet, joista toinen risteytysvanhempi on Huvitus, ovat seuraavat: 

| Lajike | Kauppaanlaskuvuosi | Risteytysvanhemmat |
| --- | --- | --- |
| Pirja | 1980 | Huvitus x Melba |
| Maikki | 1980 | Melba x Huvitus |
| Jaspi | 1980 | Lobo x Huvitus |
| Samo | 1980 | Melba x Huvitus |
| Sandra | 1996 | Lobo x Huvitus |
| Heta | 1996 | Lobo x Huvitus |
| Vuokko | 1999 | Melba x Huvitus |
| Pekka | 1999 | Lobo x Huvitus |
| Petteri | 2003 | Lobo x Huvitus |
| Jättimelba | 2003 | Melba x Huvitus |
| Tobias | 2003 | Lobo x Huvitus |

Lähteet
-------

1. ↑  Suomalainen taimi (Arkistoitu – Internet Archive)
2. ↑  Heinonen, Maarit; Antonius, Kristiina; Pihlman, Sirkku; Kinnanen, Hilma; Hartikainen, Merja: Korpelan torpalta koko kansan omenaksi  2/2011. Maaseudun tiede. Viitattu 28.11.2016.
3. ↑  Yläneen kotiseutuyhdistys
**Adolf Henrik Matias Calonius** (19. kesäkuuta 1873 Hamina – 7. joulukuuta 1914 Petrokov, Puola) oli suomalainen ratsumestari, jota pidetään Suomen poliisikoiratoiminnan alkuunpanijana.

Henrik Caloniuksen vanhemmat olivat kenraaliluutnantti Emil Wilhelm Matias Calonius (1840–1906) ja vapaaherratar Eva Hildur Ulrika Falkenberg af Trystorp.

Helsingin poliisilaitoksen palveluksessa ollut Calonius johti Laukon torpparihäätöjen aikana tammikuussa 1907 Helsingistä tullutta ratsupoliisikomennuskuntaa, joka vastasi häätöjen toimeenpanemisesta. Häätöjen yhteydessä tapahtui useita yhteenottoja, ja erityisen pahaa vertaa herätti se, että poliisit järjestivät Laukossa ollessaan tanssiaiset joka ilta. 

Elokuussa 1909 Caloniuksen johtama 12-miehinen ratsupoliisiosasto oli Terijoella turvaamassa Venäjän duuman jäsenen professori Mihail Herzensteinin murhaoikeudenkäyntiä. Murhasta syytettynä oli venäläisen Musta sotnja -järjestön jäseniä, jotka Pietarissa junalla tullut 300 mustasotnjalaisen joukko aikoi väkivalloin vapauttaa. Tiukat turvatoimet estivät kuitenkin tämän yrityksen.

Calonius toi keväällä 1909 Saksasta Suomen ensimmäiset poliisikoirat saksanpaimenkoirat Hektor von der Volmeburgin ja Benno von Volmenthalin sekä dobermanni-nartun Zilly von Thüringenin. Saksa oli näihin aikoihin edelläkävijämaa poliisikoirien käytössä.

Calonius osallistui ensimmäisen maailmansodan taisteluihin venäläisten joukoissa. Hän kaatui Petrovin lähellä Puolassa 7. joulukuuta 1914. Caloniuksen ruumis tuotiin Suomeen, ja hänet hautajaisensa pidettiin Helsingissä 16. joulukuuta 1914.

Lähteet
-------

1. ↑  Kansallisbiografia: Suomalaiset kenraalit ja amiraalit Venäjän sotavoimissa 1809–1917 - Emil Wilhelm Matias Calonius
2. ↑  Kalevi Anttila: Torpparilaitos Suomessa (Arkistoitu – Internet Archive)
3. ↑  Pikkupietari tarinoi: Ruhtinas Mihail Herzensteinin murha Terijoen rantahiekalla 1906
4. ↑  1917–1920: Poliisitoimintaa sekasorron jälkeen Poliisimuseo. Viitattu 26.6.2023.
5. ↑  Haista ite -näyttelyn tähti on täytetty poliisikoira, Aamulehti 14.5.2009 (Arkistoitu – Internet Archive)
6. ↑  Tuomas Hoppu: Maailmansodan rintamilta Venäjän sisällissotaan: Venäjän palveluksessa olleiden suomalaisten aktiivi- ja reserviupseerien tappiot 1914-22, teoksessa Lars Westerlund (toim.) Suomalaiset ensimmäisessä maailmansodassa. Venäjän, Saksan, Ison-Britannian, Yhdysvaltain, Kanadan, Ranskan, Australian, Uuden Seelannin, Etelä-Afrikan ja Neuvosto-Venäjän armeijoissa menehtyneet suomalaiset sekä sotaoloissa surmansa saaneet merimiehet. Valtioneuvoston kanslian julkaisusarja 6/2004 ISBN 952-5354-48-2 s. 15-16 (Arkistoitu – Internet Archive)


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt Muokkaa Wikidatassa | 
* Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899

 |

 |
**Kliininen neurofysiologia** (KNF) on hermoston, lihaksiston, aivojen ja aistijärjestelmien sähköiseen toimintaan keskittyvä lääketieteen ala. Neurofysiologinen tutkimus pyrkii selvittämään, miten hermosolut viestivät yhdisteiden ja synapsien avulla. Alan menetelmiä sovelletaan muun muassa epilepsian, hermovaurioiden, lihassairauksien ja unihäiriöiden tutkimisessa. Lisäksi alalla tutkitaan tajunnan häiriöitä ja aistipuutoksia.

Neurofysiologisia tutkimuksia ja menetelmiä ovat muun muassa EEG eli aivosähkökäyrä, ENMG eli elektroneuromyografia, TMS eli transkraniaalinen magneettistimulaatio, erilaiset herätevastetutkimukset kuten MEP ja SEP sekä unitutkimukset kuten polysomnografia. Ala on enimmäkseen diagnostinen, mutta potilaita voidaan myös hoitaa esimerkiksi erilaisilla neuromodulaatiomenetelmillä.

Kliiniseksi neurofysiologiksi voi Suomessa erikoistua lääketieteen lisensiaatiksi valmistumisen jälkeen. Ala on vielä suhteellisen pieni mutta kasvava ja kehittyvä.

Lähteet
-------

1. ↑  Kliininen neurofysiologia *Tampereen yliopistollinen sairaala*. Viitattu 10.6.2023.
2. 1 2  Kliininen neurofysiologia *TYKS*. Viitattu 10.6.2023.
RP:n logo
**Refah Partisi** (suom. *Hyvinvointipuolue*) eli **RP** oli turkkilainen islamistinen puolue, joka perustettiin vuonna 1983 ja kiellettiin vuonna 1998. RP sijoittui Turkin puoluekartalla uskonnollisiin puolueisiin. RP:n työn jatkajaksi perustettiin Fazilet Partisi (suom. *Hyvepuolue*) eli FP.

Vaalimenestys
-------------

Necmettin Erbakanista tuli puolueen johtaja vuonna 1987. Puolue alkoi järjestäytyä ruohonjuuritasolla suurkaupungeissa ja jakaa avustuksia köyhille. RP vastusti Turkin ja EU:n välistä tulliliittoa ja keinottelua mutta kannatti progressivismia ja suosi raskasta teollisuutta. Se menestyi vuoden 1994 paikallisvaaleissa, jolloin puolue sai kaupunginjohtajan paikan 28 kaupungissa. Vuoden 1995 parlamenttivaaleissa menestys jatkui, minkä ansiosta RP sai muodostaa yhdessä keskustaoikeistolaisen Oikea tie -puolueen (DYP) kanssa Turkin hallituksen vuonna 1996, ja Erbakan nousi pääministeriksi.

Toimintakielto
--------------

Vaalimenestys synnytti Turkissa RP:n vastaisen kansalaismielipiteen ja protesteja. Kansa jakautui sekularisteihin ja islamisteihin. Turkin armeija puuttui hallituksen toimintaan Kansallisen turvallisuusneuvoston antaman neuvon mukaisesti vuonna 1997 ja vaati hallitukselta islamin valtaa rajoittavia toimia. RP ei suostunut armeijan esittämiin vaatimuksiin, ja hallitus kaatui. Seuraavana vuonna RP kiellettiin perustuslakituomioistuimen päätöksellä. Puoluetta syytettiin uskonnollisen väkivallan tukemisesta.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Leinonen, Anu ym.: *Turkki Euroopan rajalla?*, s. 18-19, 80-82, 138, 161, 172. Gaudeamus, 2007. ISBN 978-952-495-034-3.
2. ↑  Turkin muslimipuolue luopuu vallasta *mtvuutiset.fi*.
**Mureakuha** oli suomalainen vuosina 2001–2014*lähde?* toiminut ohjelmointisivusto.

Sivustoon kuului uutiset, keskustelupalsta, wiki
ja IRC-kanava #mureakuha ja käyttäjien koodikirjasto, jossa oli esimerkkikoodeja.

Sivuston perusti nimimerkki Akiro keväällä 2001 ja japp lahjoitti tähän käyttöön mureakuha.com-domainin. Alkuperäinen idea sivustosta oli Maniacen.

Sivustoon on viitattu lisämateriaalina suomalaisten yliopistojen ja ammattikorkeakoulujen oppimateriaaleissa

, sekä lähteenä opinnäytetöissä.

Sivusto oli esikuvana ja kilpailijana toiselle suomalaiselle sivulle Ohjelmointiputka.net. Siihen verrattuna Mureakuhan käyttäjät olivat vanhempia, sivusto oli "aikuisempi", ja siellä keskusteltiin web 2.0 -tekniikoista kuten PHP ja MySQL, kun taas Ohjelmointiputkassa QBasic oli suosiossa.

Lähteet
-------

1. ↑
2. ↑
3. ↑  mureakuha.com-ohjelmointisivuston ja #mureakuha-kanavan FAQ. 20120101213453
4. ↑
5. ↑
6. ↑
7. ↑
8. ↑   (Arkistoitu – Internet Archive)
9. ↑
10. ↑
11. ↑
12. ↑
13. ↑  Ohjelmointiputka 20 vuotta -- Erään koodaussivuston tarina, Skrolli 2022.1, sivu 52--54
**Juha Mäkkeli** (s. 11. toukokuuta 1970 Tampere) on suomalainen lauluntekijä ja muusikko.

Mäkkeli sijoittui Juomalaulun SM-finaalissa viidenneksi kappaleella Surunvelkaa vuonna 1999.

Mäkkeli on säveltänyt ja sanoittanut oman tribuuttilaulun norjalaiselle MM-rallikuljettaja Andreas Mikkelsenille.
Laulu nimeltään Andreas Mikkelsen "Your day" julkaistiin vuonna 2013 Sardinian MM-rallissa Mikkelsenin syntymäpäivänä.Solistina laulussa on Movetron-yhtyeen Päivi Lepistö ja taustakuorossa on mm. 2014 Voice of Finland voittaja Siru Airistola.

Tangoprinsessa Terhi Lehtoniemen vuonna 2014 ilmestynyt cd-single Florian on myös Juha Mäkkelin käsialaa.

Vuonna 2015 ilmestyi espanjankielinen versio Andreas Mikkelsenin tribuuttilaulusta. Laulun nimeltään Su dia laulaa Päivi Lepistö.

Vuonna 2019 Mäkkeliltä ilmestyi cd-single The Last Colony. Se oli yhteistyöprojekti Stratovariuksesta tutun kitaristi Matias Kupiaisen kanssa. Projekti kantoi nimeä Savanukah.

Diskografia
-----------

### Albumit

* Tuuliset huoneet "Euroopasta-Kylmäkoskelle 1997
* Juha Mäkkeli & Friends" Juha Mäkkelin lauluja" 2012

### Singlet

* Voodoo "Viimeiset jäähyväiset/Nukuit mun syliin" 1989
* Kadonnut Satama "Anna Maria/Menetin kaiken" 1990
* Päivi Lepistö & Juha Mäkkeli "Junamatkalla" cds 2011
* Andreas Mikkelsen "Your day" cds 2013
* Terhi Lehtoniemi cds "Florian" 2014
* Andreas Mikkelsen "Su dia" cds 2015
* Louhis Heart "Mystery in the frozen land cds 2018
* Savanukah "The Last Colony" cds 2019
* Juha Mäkkeli & Päivi Lepistö "Junamatkalla (klo 23.24)" cds 2020

fono.fi

Lähteet
-------

* fono.fi
* wrc.com
**Misokinesia** on psykologian alaan kuuluva ilmiö, jossa henkilö ärsyyntyy, hermostuu tai saa muita kielteisiä tunteita muiden ihmisten nykivistä tai toistuvista liikkeistä. Ilmiötä on tutkittu vähän, eikä sitä vielä osata luokitella. Sitä voidaan pitää aistiyliherkkyyden erikoismuotona tai alalajina. Misokinesian arvellaan olevan sukua misofonialle. Jälkimmäisestä kärsivät ihmiset ärsyyntyvät toisteisista äänistä, kuten maiskutuksesta tai purukumin jauhamisen äänistä.

Jopa kolmannes väestöstä voi kärsiä misokinesiasta. Misokinesia onkin hyvin yleinen, mutta samalla huonosti tunnettu sosiaalinen vaiva. Misokinesian syytä tai syntymekanismia ei tunneta. Vaikuttaa kuitenkin siltä, että ihmiset eivät niinkään koe ärsyyntyvänsä siksi, että heidän tarkkaavaisuutensa häiriintyy. Misokinesian syy saattaa olla aivojen peilineuroneissa, jotka auttavat ihmisiä asettumaan muiden asemaan ja tuntemaan empatiaa. Peilineuronien vuoksi esimerkiksi kärsivän ihmisen nähdessään katsoja alkaa itsekin voida huonosti ja tuntea kipua. Koska ihmiset tekevät usein nykiviä liikkeitä ollessaan hermostuneita, voi olla, että nähdessään toisten tekevän nykiviä liikkeitä katsoja alkaa itsekin hermostua, mikä tuntuu epämiellyttävältä.

Luultavimmin misokinesiaa voi hoitaa siedättämällä.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Neurologia | Jos toisen ihmisen jalan heiluttelu häiritsee sinua, sinua vaivaa ehkä misokinesia – siitä kärsii yllättävän moni *Helsingin Sanomat*.  30.11.2022. Viitattu 30.11.2022.
**Osastonhoitaja** toimii hoitotyön johtajana eli lähiesimiehenä esimerkiksi poliklinikalla, teho-osastolla, vuodeosastolla tai leikkausosastolla. Hänellä tulee olla laillistus toimia terveydenhuollon tehtävässä sekä terveystieteen tai hoitotieteen maisterin tutkinto. Myös alan erikoistutkinnon suorittaneita, joilla on riittävä kokemus alalta toimii osastonhotajan tehtävissä. Koulutuksen muuttuessa kelpoisuusvaatimus ilmaistaan nykyisin usein seuraavasti: "*Alan ylempi korkeakouluasteen tutkinto tai alemman korkeakouluasteen tai alimman korkea-asteen tutkinto täydennettynä soveltuvilla johtamisen tai hallinnon opinnoilla tai aikaisempi opistotason erikoistutkinto*."  Osastonhoitaja vastaa usein työvuorosuunnittelusta, uusien työntekijöiden rekrytoinnista, osallistuu osaamisen varmentamiseen, yksikön toiminnan suunnitteluun yhdessä hoitohenkilökunnan ja lääkäreiden kanssa, jalkauttaa uusia käytänteitä sekä tekee yhteistyötä muiden sairaalan toimijoiden kanssa.

Apulaisosastonhoitaja toimii usein osastonhoitajan työparina ja tekee niitä esimiestehtäviä, joista on sovittu. Hän sijaistaa osastonhoitajaa, mutta toimii usein myös sairaanhoitajan tehtävissä.

Lähteet
-------

1. ↑  Blogi: Osastonhoitajia tarvitaan jatkossakin *Tehy*. Viitattu 27.12.2022.
2. ↑  Mikä on osastonhoitajan koulutus? *Tehy-lehti*. Viitattu 27.12.2022.
3. ↑  tu0281me: Turun tekijät: Osastonhoitaja tekee yhteistyötä koko sairaalan kanssa *Turku.fi*.  20.1.2021. Viitattu 27.12.2022.
4. ↑  apulaisosastonhoitajan | Töihin Seinäjoelle *toihinseinajoelle.fi*. Viitattu 27.12.2022. (englanniksi)
**Bloons Tower Defense** (lyhennettynä **Bloons TD**) on Ninja Kiwin kehittämä sarja tornipuolustuspelejä. Pelisarjan ensimmäinen osa, *Bloons Tower Defense* julkaistiin vuonna 2007 selaimeen. Pelejä on myöhemmin julkaistu myös Androidille, iOS:lle, PlayStation Portablelle ja Nintendo DSille sekä Windows Phonelle.

Pelaaminen
----------

Pelisarjan peleissä ideana on tuhota kaikki kentän läpi lentävät ilmapallot estääkseen niiden pääsemästä pois radalta. Pelaajan tulee asettaa radan varsille erilaisia asioita, jotka alkavat tuhota palloja. Pelaaja voi esimerkiksi asettaa tikkoja heitteleviä apinoita, bumerangeja heitteleviä apinoita tai kanuunoita. Myös radalle voi asettaa erilaisia esteitä, kuten piikkejä. Vaikeustaso kasvaa hiljalleen. Pelaaja saa rahaa jokaisesta poksauttamastaan pallosta sekä kierroksen läpäisemisestä. Rahalla voi ostaa uusia esteitä ja päivittää jo olemassa olevia.

Pelit
-----

* *Bloons Tower Defense* (2007)
* *Bloons Tower Defense 2* (2008)
* *Bloons TD 3* (2008)
* *Bloons TD 4* (2009)
* *Bloons TD 5* (2011)
* *Bloons TD Battles* (2012)
* *Bloons Monkey City* (2013)
* *Bloons TD 6* (2018)
* *Bloons TD Battles 2* (2021)

Aiheesta muualla
----------------

* Ninja Kiwin sivusto (englanniksi)
**Loitsut** ovat lausuttujen, kuiskattujen, ajateltujen tai laulettujen sanojen ketjuja, joilla on tarkoitus vaikuttaa tapahtumien kulkuun tai aikaansaada jotain tapahtumaan yliluonnollisesti. Loitsut luetaan muistista tai loitsukirjoista, ja tätä kutsutaan loihtimiseksi, loitsuamiseksi tai manaamiseksi. Myös kiroaminen on loihtimista. Kiroamisella pyritään toisen vahingoittamiseen elämässä tai jopa elämän jälkeen.

Loitsut ovat perinteisesti liittyneet moniin uskontoihin, esimerkiksi Euroopan vanhoihin uskontoihin. Kristinuskon levittyä Eurooppaan ei-kristillisistä loitsuista tuli noituuden eräs merkki. Kuitenkin myös kristinuskoon on kuulunut pakanallisia loitsuja muistuttavia toimituksia, kuten pahojen henkien ulos manaaminen.

Manaaminen on jonkun pahan loihtimista pois. Esimerkiksi paha henki, joka oli tunkeutunut ihmiseen, saatettiin uskomuksen mukaan manata pois.

Toiminta
--------

Loitsijoiden keskuudessa on useita kantoja siitä, mikä saa loitsut toimimaan. Yksi kanta on se, että Jumalan, jumalten tai henkiolentojen avunanto antaa loitsulle sen voiman. Toiset ovat sitä mieltä, että loitsun nimenomaan erottaa rukouksesta se, ettei siinä vedota ulkopuolisiin voimiin vaan loitsijan oma henkinen voima saa aikaan toivotun muutoksen. Kolmannet väittävät, että loitsija ohjaa maailmassa kulkevia energiavirtoja. Nykyaikana yleinen käsitys on se, että loitsulla on lumevaikutus: se vaikuttaa, koska loitsija uskoo sen voimaan. Jos ihminen uskoo kokeneensa valkoista magiaa hän saa lumevaikutuksen seurauksena positiivisia tunteita ja taas uskoessaan kokeneensa mustaa magiaa hän saa plasebovaikutuksen seurauksena negatiivisia tunteita.

Suomalaiset loitsut
-------------------

*Pääartikkeli: Suomalaiset loitsut*
Suomalaisia ja karjalaisia loitsuja tunnetaan muistiinmerkittyinä paljon, useimmat niistä kalevalamittaisia. Suomalaisen loitsun eräs perustyyppi perustuu loihdittavan kohteen alkuperän eli synnyn tuntemiseen ja julkilausumiseen. Uskottiin, että jos jonkun asian, esimerkiksi vihollisen, raudan, veren tai pedon myyttinen alkuperä ja kehitys nykymuotoonsa asti tunnetaan, sitä voidaan myös tällä tiedolla hallita.

Kirjallisuutta
--------------

* Havaste, Paula: *Loitsukirja*. Helsinki: Gummerus, 2007. ISBN 978-951-20-7363-4.
* Hjelm, Titus (toim.): *Mitä wicca on?*. Helsinki: Like, 2005. ISBN 952-471-502-3.
* Lönnrot, Elias (toim.): *Suomen kansan muinaisia loitsurunoja*. Näköispainos. Alkuperäinen: Helsingissä: Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran kirjapainossa, 1880. Esipuhe Elias Lönnroth. Helsingissä: Salakirjat, 2008. ISBN 978-952-5774-01-6.
* Varonen, Matti (toim.): *Suomen kansan muinaisia taikoja. 2, Kalastus-taikoja*. Näköispainos. Alkuperäinen: Helsinki: Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 1892. Helsinki: Salakirjat, 2008. ISBN 978-952-5774-03-0.
* Sihvo, Pirkko (koonnut): *Mull on kourat kontiolta: Loitsuja ja taikoja*. Pohjautuu Suomen kansallismuseossa 1985 järjestettyyn näyttelyyna. Helsinki: Suomalaisen kirjallisuuden seura, 1986. ISBN 951-717-463-2.
| "The Last Time"Taylor Swift ft. Gary Lightbody of Snow Patrol |
| --- |
| Singlen "The Last Time" kansikuva |
| Singlen tiedot |
|  Albumilta | *Red* |
|  Äänitetty  | 2012 |
|  Julkaistu | 22. lokakuuta 2012 (albumijulkaisu)  4. marraskuuta 2013 (singlejulkaisu) |
|  Tekijä(t) | Taylor Swift  Gary Lightbody  Jacknife Lee |
|  Tuottaja(t) | Lee |
|  Tyylilaji | alternative |
|  Kesto | 04.59 |
|  Levy-yhtiö | Big Machine Records  Mercury Records |
| Listasijoitukset |
| Yhdistynyt kuningaskunta 25. |
| Taylor Swiftin muut singlet |
| "Everything Has Changed"2013 | "The Last Time"2013 | "Shake It Off"2014 |

**The Last Time** on yhdysvaltalaisen laulaja Taylor Swiftin kappale, jolla vierailee Snow Patrol -yhtyeestä tuttu pohjoisirlantilainen laulaja Gary Lightbody. Kappale julkaistiin albumilla *Red* (2012). Sen ovat säveltäneet Swift, Lightbody ja kappaleen tuottaja Jacknife Lee.  Kappale julkaistiin singlenä Isossa-Britanniassa 4. marraskuuta 2013.  Se oli albumin seitsemäs ja viimeinen single.

"The Last Time" -kappaleen menestys oli vaatimattomampaa kuin albumin muiden singlejen. Kappale nousi Britannian singlelistan sijalle 25. Irlannissa se oli sijalla 15 ja Kanadassa sijalla 73.

"The Last Time" on tyyliltään alternative rockia.  Kappale kertoo vaikeuksissa olevasta suhteesta ja anteeksiannosta molempien osapuolten näkökulmasta. Pariskunnan mies on jättänyt naisen useampaan kertaan, mutta palaa aina hänen luokseen.  Kappaleen musiikkivideo sisältää otoksia live-esityksestä *The Red Tour* -kiertueelta.

Swift ja Lightbody levyttivät kappaleen uudelleen vuonna 2021 albumille *Red (Taylor’s Version)*. Lee palasi tuottamaan uuden version.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Gary Lightbody ‘honoured’ to be part of Taylor Swift’s ‘stunning’ new version of album Red Belfast Telegraph 15.11.2021
2. ↑  This week's new releases 04-11-2013 Official Charts 4.11.2013. Arkistoitu.
3. ↑  Taylor Swift Chart History Billboard
4. 1 2 3  Watch new Taylor Swift video ‘The Last Time’ with Gary Lightbody LA Times 18.11.2021
5. ↑  Taylor Swift: 'My Confidence Is Easy To Shake' NPR 2.11.2021

Aiheesta muualla
----------------

* The Last Time -musiikkivideo
**Viljo Unto Kalervo Erkamo** (vuoteen 1930 **Berkan**) (24.1.1912 Viipuri – 24.10.1990 Helsinki) oli suomalainen kasvitieteilijä. Hän valmistui maisteriksi Helsingin yliopistosta vuonna 1941 ja väitteli tohtoriksi 1956 ilmastovaihteluiden vaikutuksista Suomen kasvistoon ja kasvillisuuteen. Tämän jälkeen Erkamo nimitettiin kasvitieteen dosentiksi ja työskenteli yliopiston kasvitieteen laitoksessa ja kasvimuseossa. Vuonna 1963 Erkamo nimitettiin maatalous-metsätieteellisen tiedekunnan apulaisprofessoriksi kasvitieteen perusopetukseen ja toimi tehtävässä eläkeikäänsä, vuoteen 1975.

Helsingin Rautatientorilla Suomen Kansallisteatterin edessä Aleksis Kiven patsaan vieressä kasvava hopeasalava istutettiin 1980-luvulla Viljo Erkamon ehdotuksesta. Kivi oli elinaikanaan toivonut muistopuukseen "himmeää halavaa". Erkamo alkoi ajaa asiaa 1985 ja kaksi vuotta kestäneiden kaupungin lautakuntakäsittelyiden jälkeen Kiven muistopuu istutettiin lokakuussa 1989.

Lähteet
-------

1. ↑  Välkevirta, Leila: Kuolleita: Professori Viljo Erkamo. Helsingin Sanomat 30.10.1990.
2. ↑  Erkamo, Viljo: Aleksis Kiven muistopuuhanke. Nummisuutari, Nro 5, syksy 1989. Aleksis Kiven seura.

Aiheesta muualla
----------------

* International Plant Names Index (IPNI): Viljo U.K. Erkamo (englanniksi)
* Harvard University Index of Botanists: Viljo U.K. Erkamo (englanniksi)
Baiba Skride.
**Baiba Skride** (s. 1981 Riika) on latvialainen viulisti.

Skride syntyi musikaaliseen perheeseen ja aloitti opintonsa Riiassa, josta hän vuonna 1995 siirtyi Rostockin Musiikki- ja teatterikorkeakouluun. Hän voitti vuonna 2001 ensimmäisen palkinnon Kuningatar Elisabetin musiikkikilpailussa. Marraskuussa 2010 hän alkoi soittaa Stradivariuksen *Ex Baron Feilitzsch* -viululla (1734), jonka hän sai lainaksi Gidon Kremeriltä. Orkestereita, joiden kanssa Skride on esiintynyt, ovat olleet Baijerin radion sinfoniaorkesteri, Leipzigin Gewandhaus-orkesteri, Zürichin Tonhalle-orkesteri, Orchestre de Paris, Philharmonia-orkesteri, Sydneyn sinfoniaorkesteri, Philadelphian orkesteri, Houstonin sinfoniaorkesteri ja Cincinnatin sinfoniaorkesteri. Kapellimestareita, joiden kanssa Skride on säännöllisesti tehnyt yhteistyötä, ovat olleet muiden muassa Charles Dutoit, Thierry Fischer, Paavo Järvi, Neeme Järvi, John Storgårds, Andris Nelsons, Kirill Petrenko ja Vasili Petrenko.

Skriden ohjelmistoon lukeutuvat Mozartin konsertot, Bergin viulukonsertto *Erään enkelin muistolle* ja Dmitri Šostakovitšin toinen viulukonsertto. Skride on omistautunut myös nykymusiikille; hän muun muassa kantaesitti Hans Abrahamsenin kaksoiskonserton Lauma Skriden kanssa. Siskokset Baiba ja Lauma Skride ovat myös tehneet pitkäaikaista yhteistyötä kamarimuusikkoina. Tähän yhteistyöhön ovat kuuluneet Pohjois-Amerikan- ja Japanin-kiertueet.

Skride julkaisi Orfeo-levymerkillä Brahmsin musiikista koostuvan CD-boksin, jossa kuullaan hänen tulkintansa säveltäjän viulukonsertosta ja hänen siskonsa kanssa soittamina *Unkarilaiset tanssit*. Useita Skriden levyjä on myös julkaistu Sonylla.

Lähteet
-------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Baiba Skride**.
1. ↑  AllMusic: Baiba Skride.
2. 1 2 3  Baiba Skride: Biography


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Norja
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Yhdysvallat
* Latvia
* Puola

 |
|  |
| Tieteilijät | 
* CiNii

 |
|  |
| Taiteenala | 
* MusicBrainz

 |
|  |
| Muut | 
* Europeana
* IdRef

 |

 |
**Lávara** (kreik. Λάβαρα) on Kreikan kylä, joka kuuluu hallinnollisesti Souflín kuntaan, Évroksen alueyksikköön ja Itä-Makedonian ja Traakian alueeseen. Kylän väkiluku on 1 093 (vuonna 2011).

Lávaran kylää.
Lávaran kylä sijaitsee Koillis-Kreikassa noin 17 kilometriä lounaaseen Didymóteichon kaupungista ja noin kolme kilometriä länteen Évros-joesta ja Turkin rajasta. 1600-luvulla kylän nimi oli Saltík (Σαλτήκ). Nykyisen nimensä sen kerrotaan saaneen Kreikan kansannousun aikaan vuonna 1821 paikallisten nostamista lipuista (*lávara*), joissa oli risti. Kylän kirkot on omistettu Pyhälle Athanasiokselle (*Ágios Athanásios*), Pyhälle Demetriokselle (*Ágios Dimítrios*) ja Elävoittävälle lähteelle (*Zoodóchos Pigí*).

Lávara muodostaa oman kyläyhdyskuntansa (Τοπική Κοινότητα Λαβάρων, *Topikí Koinótita Laváron*). Aiemmin kylä kuului Orféaksen kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Souflín kunnan Orféaksen kunnallisyksikköön.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Απογραφή Πληθυσμού - Κατοικιών 2011. Väestönlaskennan tulokset (XLS)  2011. The Hellenic Statistical Authority (Kreikan tilastokeskus ELSTAT).  Arkistoitu 16.10.2015. Viitattu 1.9.2014. (kreikaksi)
2. ↑  Λάβαρα *Terrabook*. Viitattu 4.9.2023.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Lávara** Wikimedia Commonsissa
**Teatteri Metamorfoosi** on suomalainen teatteri, jonka perustivat vuonna 2005 italialaissveitsiläinen teatteriohjaaja, pedagogi ja tutkija Davide Giovanzana, fyysisen teatterin ammattilainen ja opettaja Soile Mäkelä sekä kuvataiteilija ja naamiontekijä Laura Mäkelä. Teatteri Metamorfoosista tuli rekisteröity yhdistys vuonna 2006. 

Teatteri Metamorfoosi edustaa fyysisen teatterin ja naamioteatterin eri muotoja, kuten kehonmuokkausta, klovneriaa, visuaalista teatteria sekä objektiteatteria. Mukana on näyttelijöitä, tanssijoita, nukketaiteilijoita, muusikoita, sirkustaiteilijoita, kuvanveistäjiä ja naamiontekijöitä.

Teatteri järjestää esitysten ohella koulutusta, naamioiden valmistusta sekä MasQue-festivaalia. Vuodesta 2018 lähtien se on yhdistänyt teatteriin videota, tanssia, näytelmäkirjallisuutta, romaaneja ja esseitä.
Teatteri Metamorfoosin sai nimensä Ovidiuksen Metamorphosis-teoksen innoittamana.
Teatterilla on omat tilat Sörnäisissä, Helsingissä. Tila sisältää teatterin toimiston, harjoittelustudion sekä naamionvalmistusateljeen.

Teatterin vaiheita
------------------

Vuonna 2004 Soile Mäkelä, Laura Mäkelä ja Davide Giovanzana tapasivat Padovassa, Italiassa kun he olivat työskentelemässä Donato Sartorin kanssa, ja työskentely johti teatteriryhmän perustamiseen. Ryhmä jatkaisi pedagogista ja teatraalista tutkimusta, jonka Jacques Lecoq aloitti.

Alkuvaiheessa Teatteri Metamorfoosi yhdisti koulutusta, tutkimusta ja teoreettista tutkimusta.
Vuosina 2006-2012 innoitusta toivat commedia dell’arte ja kokomaskit. Sen jälkeen toimintaa leimasivat nukketeatteri ja esineteatteri (2009-2015). Sitä seurasi klovnitutkimus (2013-2017) ja klovniesitykset. Klovnikautta seurasi bouffon (2015-2019).

Teatteri on toteuttanut myös sosiaalisia projekteja vanhusten, lasten, kehityshäiriöisten ja pakolaisten parissa, mutta myös konfliktialueilla Palestiinassa ja Burkina Fasossa.
2020-luvun alusta alkaen Metamorfoosin tavoitteena oli yhdistää sosiaaliset projektit taiteellisten päämäärien kanssa.

### MasQue-festivaali

MasQue-festivaali on kansainvälinen naamiofestivaali, jonka Teatteri Metamorfoosi järjesti joka toinen vuosi aikavälillä 2007-2015 Stoassa. Tarkoitus oli tuoda yhteen kotimaiset ja ulkomaiset alan tekijät sekä tehdä naamioteatteria tutuksi. 
Joka kerta festivaalin teema on ollut erilainen. Vuonna 2013 keskityttiin maailman pienimpään naamioon eli punaiseen nenään.

Lähteet
-------

1. ↑  Davide Giovanzana bio *davidegiovanzana.ch*.
2. ↑  Soile Mäkelä bio *soilemakela.com*.
3. ↑  Kulttuuriuutinen *kulttuuriuutinen.com*.
4. ↑  Teatteri Metamorfoosi *fi.metamorfoosi.com*.
5. ↑  Maria Säkö - HS: Teatteri metamorfoosi tekee kohtalokkaan tutkimusmatkan rakkauteen - Helsingin Sanomat *HS*.  20.10.2013. Maria Säkö - HS. Viitattu 12.12.2023.

Aiheesta muualla
----------------

* Teatteri Metamorfoosin verkkosivut
Venus-jumalatar on feminiinisyyden symboli.
**Feminiinisyys** (joskus **naisellisuus** tai **naismaisuus**) on joukko ominaisuuksia, käyttäytymistä ja rooleja, jotka yleisesti liitetään naisiin. Naisellisuus on osittain sosiaalisesti rakennettu, eli siinä on sekä biologisesti että sosiaalisesti syntyneitä tekijöitä. Näin feminiinisyys on eri asia kuin biologinen naissukupuoli, koska sekä miehillä että naisilla voi esiintyä naisellisia piirteitä.

Käytös ja persoonallisuus
-------------------------

Vaikka naisellisina pidetyt piirteet eivät ole täysin samat kaikkialla, tyypillisimmin niihin kuuluvat lempeys, empatia, sensitiivisyys, huolehtivuus, herttaisuus, myötätunto, suvaitsevaisuus, hoivavuus, kunnioittavuus ja halu saada huolenpitoa.

Vaatteet ja ulkonäkö
--------------------

'Daisy' Greville, Frances Evelyn Maynard, Warwickin kreivitär, kuvaajana James Lafayette (1880-luku)
Länsimaisissa kulttuureissa ihanteelliseen naiselliseen ulkonäköön ovat perinteisesti kuuluneet pitkät, liehuvat hiukset, kirkas iho, kapea vyötärö ja vähäinen tai olematon kasvo- ja vartalokarvoitus. Muissa kulttuureissa odotukset ovat erilaisia. Esimerkiksi monissa osissa maailmaa kainalokarvoja ei pidetä epänaisellisina. Nykyään vaaleanpunainen yhdistetään naisellisuuteen, mutta 1900-luvun alussa vaaleanpunainen yhdistettiin poikiin ja sininen tyttöihin. Feministit ovat arvostelleet näitä naisellisia kauneusihanteita rajoittaviksi, epäterveellisiksi ja jopa rasistisiksi.

Monissa muslimimaissa naiset ovat velvollisia peittämään päänsä hijabilla. Se on naisellisen vaatimattomuuden ja moraalin symboli.

### Julia Seranon transfeministinen arvostelu

Kirjassaan *Whipping Girl: A Transsexual Woman on Sexism and the Scapegoating of Femininity* (2007) transsukupuolinen kirjailija ja biologi Julia Serano ei hyväksy feminiinisyyden kuvaamista "keinotekoisena" tai "performanssina". Hänen mukaansa tietyt feminiinisyyden ja maskuliinisuuden aspektit ovat biologisen sukupuolen luonnollisia seurauksia, jotka voivat edeltää sosialisaatiota. Tämän vuoksi feministit eivät saa keskittyä naisvartaloisiin, vaan kaikki feminiinisyyden muodot pitää voimauttaa. Ennen sitä minkäänlainen sukupuolten tasa-arvo ei hänestä ole aidosti saavutettavissa.

Katso myös
----------

* Maskuliinisuus
* Sukupuolirooli
* Naistutkimus
* Luonto vastaan kasvatus

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.   
Alkuperäinen artikkeli: en:Femininity
*Tämä artikkeli käsittelee Intian suurmogulihallitsijaa. Nimen muita merkityksiä on lueteltu täsmennyssivulla.*
Ikhlasin maalaus *Akbar ylittää Gangesin* (1600)
**Jalaluddin Muhammad Akbár** eli **Akbar Suuri** (15. lokakuuta 1542 Umarkot – 27. lokakuuta 1605 Agra) oli kolmas Intian suurmogulihallitsija. Hän hallitsi vuosina 1556–1605.

Elämäkerta
----------

Akbarin isä Humayun oli vallasta syöstynä maanpaossa kaksitoista vuotta, mutta nousi valtaan pari kuukautta ennen kuolemaansa. Kolmetoistavuotiaan Akbarin saadessa valtakunnan perinnöksi se käsitti vain pienen osan aikaisemmasta mahtavasta mogulivaltiosta. Akbar otti tavoitteekseen valloittaa vanhat alueet takaisin, ja saikin valtaansa muun muassa Kabulin, Bengalin ja Kashmirin. Hän asetti jokaiselle valtaamalleen alueelleen itselleen uskollisen kuvernöörin.

Akbar ei halunnut pitää hoviaan liian lähellä Delhin juonittelijoita, vaan siirsi pääkaupungin ensin Agran lähistölle. Myöhemmin hän siirsi hoviaan kaupungista toiseen pysyäkseen paremmin perillä laajan valtakuntansa asioista. Akbar pyrki edistämään kauppaa ja järkeistämään veronkantoa.

Akbarin aikana mogulivaltiossa oli sekä hinduja että muslimeita: hindut lukumääräisenä enemmistönä, mutta muslimit hallitsevana luokkana. Hän pyrki edistämään uskonnollista suvaitsevuutta ja loi jopa sekauskonnon, joka yhdisteli molempia oppeja sekä zarathustralaisuutta ja kristinuskoa. Uskonnosta muotoutui vain eräänlainen Akbarin henkilökultti, ja se katosi hänen kuoltuaan. Islaminuskoinen Akbar otti vaimoikseen myös useita hinduprinsessoita, mutta tähän oli ilmeisesti lähinnä poliittiset syyt.

Akbarilla on loistelias mausoleumi Sikandrassa lähellä Agraa.

Lähteet
-------

1. ↑  Akbar, Mughul Emperor India Net Zone.
2. ↑  Sikandra Taj Mahal Travel.  Arkistoitu 26.9.2016. Viitattu 12.8.2008.

Aiheesta muualla
----------------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Akbar**.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä:**Humayun** | **Mogulihallitsija**1556–1605 | Seuraaja:**Jahangir** |

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Norja
* Ranska
* BnF data
* Katalonia
* Saksa
* Israel
* Yhdysvallat
* Japani
* Tšekki
* Kreikka
* Alankomaat
* Puola
* Vatikaani

 |
|  |
| Tieteilijät | 
* CiNii

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Deutsche Biographie

 |
|  |
| Muut | 
* SNAC
* IdRef
* İslâm Ansiklopedisi

 |

 |
**Joanna Kuvaja** (o.s. **Väre**, s. 5. lokakuuta 1984*lähde?*) on suomalainen televisiojuontaja, joka valittiin Miss Suomen II perintöprinsessaksi vuonna 2007. Hän on kotoisin Mikkelistä. Kuvaja on työskennellyt hevostenhoitajana ja on asunut Italiassa, Rooman lähettyvillä vuodet 2003–2006. Kuvaja on ollut vuoden 2012 alusta Ylen raviohjelmien juontaja.

Ennen Roomaan muuttoaan Kuvaja harrasti yleisurheilua. Hän voitti kolme SM-mitalia nuorten sarjoissa aitajuoksuviestissä ja 4×100 metrin viestissä. Kuvaja edusti Mikkelin Kilpa-Veikkoja.

Miss Suomi -kilpailun aikana Kuvaja oli 22-vuotias, 169 senttiä pitkä, 55-kiloinen ja hänen niin sanotut strategiset mittansa (rinnan-, vyötärön- ja lantionympärys senteissä) olivat 87–65–91. Hänen painoindeksinsä oli 19,3.**Määritä nimeke!** *is.fi*.  

Kuvaja oli vuonna 2007 toisena juontajana MTV3-kanavan 15-osaisessa *Ratsailla ja rattailla* -televisio-ohjelmassa. Tätä nykyä hän juontaa lauantain Toto75-ravien koostelähetystä, *Ravisuora*-ohjelmaa Yle TV1-kanavalle. Lisäksi hän toimii MTV3-kanavalla esittävän Teknavi-nimisen autoihin ja teknologiaan keskittyvän ohjelman juontajana sekä yhdessä Ilkka Uusivuoren kanssa 2018 MTV3-kanavalla esitetyn Fort Boyard -seikkailuohjelman juontajana.*lähde?*

Joanna Kuvaja on ollut vuodesta 2011 lähtien naimisissa malli Kalle Kuvajan kanssa ja heillä on kolme yhteistä lasta.

Lähteet
-------

* Miss Suomi -kilpailun kotisivut
* Joanna Kuvaja Tilastopaja (vaatii kirjautumisen, maksullinen palvelu).

### Viitteet

1. ↑  Joanna Kuvaja: "Kyllä ravihevonen on huippu-urheilija siinä missä ihminenkin."  30.12.11. YleX. Viitattu 1.1.2012. [vanhentunut linkki]
2. ↑  Tiesitkö? Juontaja Joanna Kuvajalla on vahva tausta yleisurheilijana – kilpaili aikoinaan Manuela Boscon kanssa *www.iltalehti.fi*. Viitattu 18.8.2019.
3. ↑  Ratsailla ja rattailla on ohjelma hevosten ystäville: Joanna Väre ja Toni Nieminen pistävät ammattiosaamisensa peliin *Web Archive 2015 (ratsastus.fi)*.  2007. Suomen Ratsastajainliitto.  Arkistoitu 24.9.2015. Viitattu 11.10.2018.
4. ↑  Pulkkinen, Antti: Joanna Väreelle poika *Iltalehti.fi*.  11.5.2010. Viitattu 11.5.2010.
5. ↑  Joanna Väre & Kalle Kuvaja: Tahdon! Tekijä = Nyman, Marja *Iltalehti.fi*.  18.6.2011. Viitattu 11.7.2011.
6. ↑  Upeat yhteiskuvat: Tv-juontaja Joanna Kuvaja ja Kalle-puoliso jo 10 vuotta naimisissa *www.iltalehti.fi*. Viitattu 20.6.2021.
7. ↑  Simoinen, Karoliina: Joanna Kuvajan kolmas poika syntyi! *iltalehti*. Viitattu 20.12.2021.
**Taittovika** on valontaittovirhe, jossa silmän sarveiskalvon ja mykiön rakenne tai paikka poikkeaa niin, että kaukana olevasta esineestä verkkokalvolle syntyvä kuva on epätarkka. Epätarkkuudet syntyvät, kun valonsäteiden leikkauspiste ei osu verkkokalvolle vaan sen taakse tai eteen.
Taittovikoja on olemassa kolmenlaisia: kauko-, liki- ja hajataittoisuus.

Taittovikoja hoidetaan silmälaseilla, piilolinsseillä, laserleikkauksella tai linssileikkauksella tai niin kutsutulla ICL-tekniikalla (ICL = Intraocular Contact Lens). Kaukotaittoisuudessa käytetään kuperia pluslaseja, likitaittoisuudessa koveria miinuslaseja ja hajataittoisuudessa sylinterilaseja, joiden kaarevuussäde on eri suunnista erilainen. Leikkausteknologia valitaan taittovirheen, silmän rakenteen ja muiden yksilöllisten tekijöiden perusteella.

Taittovikoja
------------

### Kaukotaittoisuus

*Pääartikkeli: Kaukotaittoisuus*
Kaukotaittoisuudessa (*Hypermetropia*) leikkauspiste on verkkokalvon takana, koska silmän rakenteellinen pituus on silmän taittovoimaan nähden liian lyhyt. Silmässä on liian vähän valontaittovoimaa. Lievä korjaamaton kaukotaitteisuus ei aiheuta juurikaan oireita, sillä silmä pystyy lisäämään puuttuvan taittovoiman mykiön avulla ja muodostamaan terävän kuvan. Mutta suurempi kaukotaitteisuus tai pitkäaikainen lähityö pienessäkin kaukotaitteisuudessa aiheuttaa silmien väsymistä. 

### Likitaittoisuus

*Pääartikkeli: Likinäköisyys*
Likitaittoisuudessa (*Myopia*) leikkauspiste on verkkokalvon edessä, koska silmän rakenteellinen pituus on silmän taittovoimaan nähden liian pitkä. Silmässä on liikaa taittovoimaa. Likitaittoisuudessa on vaikea nähdä kauas, sillä silmä ei pysty vähentämään liiallista taittovoimaansa millään tavalla. Lähinäkö on korjaamattomassa likitaitteisuudessa hyvä. Pisin etäisyys, jonka korjaamaton likitaitteinen henkilö pystyy näkemään terävästi, on riippuvainen likitaitteisuuden määrästä. Etäisyys on laskettavissa lasin voimakkuudesta suoraan seuraavasti: pisin etäisyys (metreissä ilmaistuna) = linssin voimakkuuden käänteisarvo. Esimerkiksi: tarvittava lasivoimakkuus = sf -2,00: pisin etäisyys tarkkaan näkemiseen = 1/2 = 0,50m = 50 cm. Vastaavasti suuresti likitaitteinen henkilö sf -10,00: pisin etäisyys nähdä tarkasti ilman laseja: 1/10 = 0,10m = 10 cm.

### Hajataittoisuus

*Pääartikkeli: Hajataittoisuus*
Hajataittoisuudessa (*Astigmatismi*) silmä ei ole pistemäisesti kuvaava, koska silmässä on tällöin kaksi erilaista taittovoimaa kohtisuorassa toisiaan vastaan. Hajataitteisuus korjataan niin sanotulla sylinterilinssillä (merkitään silmälasireseptiin CYL). Hajataitteisuus voi olla yhdistyneenä sekä liki- että kaukotaitteisuuteen. Hajataittoisen silmän sarveiskalvo taittaa valon pysty- ja vaakasuunnassa eri kohtiin verkkokalvolle. Esimerkiksi silmän pystysuora suunta voi muodostaa tarkan kuvan verkkokalvolle, mutta vaakasuora voi olla likitaittoinen.

Aiheesta muualla
----------------

* Taittoviat
* Myopia Manual
Lamminpään hautausmaan uusi siunauskappeli.
Lamminpään hautausmaan vanha siunauskappeli.
Lamminpään sankarihaudat.   
 **Herra sinä olet meidän turvamme polvesta polveen.  
Joka rakastaa Jumalaa, Hän rakastakoon myös veljeänsä** 
**Lamminpään hautausmaa** sijaitsee Tampereen länsiosassa Lamminpään kaupunginosassa Ylöjärven rajan tuntumassa lähellä Haukiluoman kaupunginosaa. Hautausmaa vihittiin käyttöön lokakuussa 1939, sen pinta-ala on noin 27,5 hehtaaria.  Lamminpään hautausmaata sanotaan myös Saarikorven hautausmaaksi, koska hautausmaa perustettiin Saarikorven torpan maille.

Rakennukset ja rakenteet
------------------------

Hautausmaan ensimmäinen siunauskappelirakennus on arkkitehti Bertel Strömmerin piirtämä, ja se vihittiin käyttöön joulukuussa 1940. Nykyään rakennuksessa toimii seurakuntakoti Rauhanportti. Arkkitehtitoimisto Laiho, Pulkkinen & Raunion suunnittelema uusi siunauskappeli otettiin käyttöön marraskuussa 1990. Rakennuksen yhteydessä on krematorio. Sama arkkitehtitoimisto on suunnitellut myös Lamminpään hautausmaan laajennusosan. 

Hautausmaalla on myös muistolehto ja sankarihauta, jonka muistomerkin on suunnitellut Bertel Strömmer vuonna 1947.

Lamminpään hautausmaalle haudattuja tunnettuja henkilöitä
---------------------------------------------------------

* Veikko Ennala, toimittaja
* Karoliina Kesti, vuonna 2011 kadonnut ja kuolleena löytynyt tyttö
* Arwo Mikkonen, muusikko
* Esko Niemi, jääkiekkoilija
* Tapani Perttu, näyttelijä, teatterineuvos
* Asko Sahlman, näyttelijä (haudattu muistolehtoon)
* Mauri Sirnö, toimittaja, kunnallisneuvos
* Johan Tast, biologi

Lähteet
-------

1. 1 2 3   Lamminpään hautausmaa Tampereen seurakuntayhtymän sivuilla
**Suomen valtiosääntöoikeudellinen seura** on suomalainen oikeustieteellinen yhdistys. Seuran tarkoituksena on koota yhteen valtiosääntöoikeuden tutkijoita ja muita harrastajia, edistää valtiosääntöoikeudellista tutkimusta ja kehittää valtiosääntöoikeutta lainsäädännössä ja käytännössä demokratian, oikeusvaltioperiaatteen, kansainvälisten ihmisoikeusasiakirjojen, kotimaisen perusoikeusjärjestelmän sekä Euroopan unionin perusoikeuskirjan hengessä.

Suomen valtiosääntöoikeudellinen seura perustettiin vuonna 1982. Seura on International Association of Constitutional Law (IACL) ‐järjestön Suomen osasto sekä Tieteellisten seurain valtuuskunnan jäsen. Tarkoituksensa toteuttamiseksi seura on järjestänyt kokouksia, symposiumeja ja konferensseja sekä lähettänyt edustajia kansallisiin ja kansainvälisiin valtiosääntöoikeutta käsitteleviin tilaisuuksiin.

Suomen valtiosääntöoikeudellinen seura on ylläpitänyt vuodesta 2013 alkaen Perustuslakiblogia, jossa julkaistaan asiantuntijakirjoituksia suomalaisten valtiosääntökäytäntöjen nykytilasta, perus- ja ihmisoikeuksien soveltamiskäytännöistä sekä eurooppalaisen valtiosääntökehityksen keskeisistä piirteistä. Blogin perustivat kesällä 2013 Helsingin yliopiston valtiosääntöoikeuden professori Tuomas Ojanen, valtiosääntöoikeuden dosentti Juha Lavapuro ja European University Instituten kansainvälisen oikeuden ja ihmisoikeuksien professori Martin Scheinin. Blogin vastaavana toimittajana toimii nykyään Itä-Suomen yliopiston sosiaalioikeuden yliopistolehtori Pauli Rautiainen. Vuonna 2020 Oikeuspoliittinen yhdistys Demla myönsi Perustuslakiblogille Oikeudenturvaaja-tunnustuksen perus- ja ihmisoikeuksien sekä oikeusvaltioperiaatteen toteutumisen puolesta tehdystä työstä.

Lähteet
-------

1. 1 2  Valtiosääntöoikeudellinen seura *Perustuslakiblogi*. Viitattu 7.11.2023.
2. ↑  Seuran tiedot – Suomen valtiosääntöoikeudellinen seura *Tieteellisten seurain valtuuskunta*. Viitattu 10.11.2023.
3. ↑  Blogin toimitus *Perustuslakiblogi*. Viitattu 7.11.2023.
4. ↑  Talvinko, Tuuli: Perustuslakiblogi: myös blogiteksti on oikeudellista kirjoittamista.  *Helsinki Law Review*, 1.9.2016, nro 2, s. 106–108. ISSN 2489-687X. Artikkelin verkkoversio.
5. ↑  Oikeudenturvaaja-tunnustus 2020 Perustuslakiblogille *Demla – Oikeuspoliittinen Yhdistys ry*.  7.10.2020. Viitattu 7.11.2023.
**New Edition** on yhdysvaltalainen R&B-yhtye, joka perustettiin Bostonin Roxburyssa, Massachusettsissa vuonna 1978. New Edition saavutti suurimman suosionsa 1980-luvulla. Noustessaan ensimmäistä kertaa kuuluisuuteen vuonna 1983 sen jäsenet olivat Ricky Bell, Michael Bivins, Bobby Brown, Ronnie DeVoe sekä Ralph Tresvant. Yhtyeen ensimmäisiä hittejä olivat muun muassa "Candy Girl", "Cool It Now" ja "Mr. Telephone Man". Brown äänestettiin pois ryhmästä vuonna 1985, jonka jälkeen hän aloitti soolouran. New Edition jatkoi neljällä jäsenellä, kunnes lopulta päättivät ottaa yhtyeeseen mukaan Johnny Gillin. Gill esiintyi New Editionissa ensimmäistä kertaa heidän vuoden 1988 albumillaan *Heart Break*. New Edition siirtyi tauolle vuonna 1990 ja aloitti musiikin tekemisen uudelleen vuonna 1996, jolloin yhtye julkaisi kuudennen studioalbuminsa *Home Again*.

Diskografia
-----------

### Studioalbumit

* *Candy Girl* (1983)
* *New Edition* (1984)
* *All for Love* (1985)
* *Under the Blue Moon* (1986)
* *Heart Break* (1988)
* *Home Again* (1996)
* *One Love* (2004)

### Muut albumit

* *Candy Girl 25th Anniversary Edition* (2008)

Lähteet
-------

1. ↑  Huey, Steve: Biography & History *AllMusic*. Viitattu 31.5.2017. (englanniksi)


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Espanja
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Yhdysvallat
* Australia

 |
|  |
| Taiteenala | 
* Grammy Awards
* MusicBrainz

 |

 |
**Lätä** (ven. Ля́ды, *Ljady*) on kylä Leningradin alueen Hatsinan piirin Possatan kunnassa. Se sijaitsee 34,5 kilometriä Hatsinasta lounaaseen ja 9,5 kilometriä Possatasta länteen. Asukkaita on 57 henkeä (vuonna 2010).

Kylä mainitaan 1700-luvun kartoissa. 1860-luvulle saakka sen asukkaat olivat kartanonherrojen maaorjia. Lätän inkerinsuomalaiset kuuluivat Koprinan luterilaiseen seurakuntaan.

Nykyään Lätä on Possatan kunnan syrjäisin kylä. Sinne johtaa asvaltoitu maantie Vuirista. Kylä koostuu puutarhapalstojen ympäröimistä omakotitaloista. Lähistöllä on pieni puutarhapalsta-alue.

Lähteet
-------

1. ↑  *Venäjän federaation paikannimiä*, s. 131. Helsinki: Kotimaisten kielten tutkimuskeskus, 2006. ISBN 952-5446-18-2. Teoksen verkkoversio (viitattu 9.10.2015).
2. 1 2  Munitsipalnoje obrazovanije Roždestvenskoje selskoje poselenije Gattšinskogo munitsipalnogo raiona Leningradskoi oblasti. Projekt Generalnogo plana. Tom 2. Materialy po obosnovaniju projekta  2011. Sankt-Peterburg–Roždestveno:  Nautšno-projektnyi institut prostranstvennogo planirovanija "Enko". Viitattu 14.2.2012. (venäjäksi)[vanhentunut linkki]
**Ratas Music Group** on Sony Music Entertainment Finlandin omistama suomalainen levy-yhtiö. Artisteihin kuuluvat Pate Mustajärvi, Sir Elwoodin hiljaiset värit, Tuomari Nurmio, Irina, Agents & Vesa Haaja, Neljä Ruusua, Ilkka Alanko, Olli Lindholm, The Blanko, Piru Kange, CMX ja Haloo Helsinki!. Toimitusjohtajana on Epe Helenius. 

Ratas Music Groupin perustivat vuonna 2009 Epe Helenius ja Gabi Hakanen. Ennen yhtiön myyntiä Sony Music Entertainmentille sen omistuksesta 40 prosenttia oli artisteilla. Yhtiö ja artisti jakoivat levyn kustannukset ja voitot tasan. Rataksella ei ole ollut kiinteitä kuluja, ja yhtiön toiminta on ollut hankepohjaista. Yhtiö on julkaissut pääasiassa asemansa jo vakiinnuttaneiden artistien levyjä. Rataksen ensimmäinen julkaisu oli Olli Lindholmin levy *Maailma on kaunis*, joka julkaistiin syksyllä 2010. Keväällä 2012 yhtiön toimitusjohtajana toiminut Wemppa Koivumäki siirtyi Sony Music Entertainment Finlandin toimitusjohtajaksi ja Gabi Hakanen saman yhtiön A&R-johtajaksi. Syyskuussa 2012 Sony Music Entertainment Finland osti Ratas Music Groupin koko osakekannan, mutta yhtiö jatkaa toimintaansa itsenäisenä.

Lähteet
-------

1. ↑
2. ↑
3. ↑  Ratas Music Group siirtyy Sonyn omistukseen  1.10.2012. Ratas Music Group.  Arkistoitu 2.4.2015. Viitattu 2.10.2012.

Aiheesta muualla
----------------

* Kotisivut