recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Henry George Kendall** (1874–1965) oli englantilainen merikapteeni. Hän oli RMS Empress of Irelandin kapteeni. Hän johti laivaa kun se upposi traagisesti. Reilu 1000 ihmistä hukkui tuolloin, kun taas vain reilu 400 ihmistä pelastui.

Kendall tuli kuuluisaksi, kun osallistui oikeutta pakoilevan murhaajan, tohtori H.H. Crippenin pidätykseen. Hän tunnisti Crippenin aluksensa matkustajien joukossa ja lähetti radiolla viestin poliisille maihin. Tämä oli ensimmäinen kerta kun radiota, "langatonta lennätintä" käytettiin rikoksen ratkaisuun.

Lähteet
-------

1. ↑  Henry George Kendall, ship's captain *Empress of Ireland crew stories*. Viitattu 28.11.2021.
2. ↑  Henry Kendall's Extra Master's Certificate - and the capture of Dr Crippen *Royal Museums Greenwich*. Viitattu 28.11.2021.


|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Saksa

 |

 |
Akatemian toimisto A Coruñassa.
***Real Academia Galega*** ("Galician kuninkaallinen akatemia") on tutkimuslaitos A Coruñassa. Sen tärkein tehtävä on tukea galician kielen kehitystä ja opetusta. Akatemian yhteistyökumppanit ovat Espanjan hallitus ja Galician paikallishallitus.

Historia
--------

Galician kielen puolesta tehtävä työ alkoi 1905 Kuubassa paikallisten galicialaisten keskuudessa.

Espanjan demokratian palauduttua säädettiin 1983 laki ns. kielellisestä normalisaatiosta (gal. *Lei de Normalización Lingüística*), jonka pyrkimyksenä on takaamaan galicialaisten kielelliset oikeidet. Näihin kuuluvat mm. galician tunnustamisen Galician alueelliseksi kieleksi, jota kaikki galicialaiset saavat käyttää. Kielellä on myös virallinen asema espanjan rinnalla.

Toiminta nykyään
----------------

Akatemian täysistuntoon kuului parhaimillaan 40 jäsentä, mutta sen nykyinen koko on 30 jäsentä. Täysistunnon puheenjohtaja on vuodesta 2017 toiminnot kirjailija ja journalisti Víctor Fernández Freixanes.

Akatemian toimintaan kuuluu arkiston ja kirjaston ylläpito sekä julkaisutoiminta. Yksi säännöllisistä julkaisuista on vuosittain ilmestyvä *Boletín da Real Academia Galega*, joka on vuodesta 2000 alkaen ollut yksinomaan galiciankielinen.

Lähteet
-------

1. ↑  Historia *Real Academia Galega*.  2023. Viitattu 19.6.2023. (galegoksi)
2. ↑  LEI 3/1983, DO 15 DE XUÑO, DE NORMALIZACIÓN LINGÜÍSTICA *academia.gal*.  Arkistoitu 18.7.2020.
3. ↑  Plenario *Real Academia Galega*.  2023. Viitattu 19.6.2023. (galegoksi)
4. ↑  Sobre a revista *Real Academia Galega*.  2023. Viitattu 19.6.2023. (galegoksi)
*Tämä artikkeli kertoo Britannian kuninkaallisen laivaston Culloden-luokan linjalaivasta. Muita merkityksiä on täsmennyssivulla.*

**HMS Culloden** oli Britannian kuninkaallisen laivaston vuonna 1776 vesillelaskettu Culloden-luokan 74-tykkinen kolmannen luokan linjalaiva.

Valmistus
---------

*Pääartikkeli: Culloden-luokka*
Alus tilattiin 30. marraskuuta 1769 Deptfordin telakalta, missä köli laskettiin heinäkuussa 1770. Alus laskettiin vesille 18. toukokuuta 1776 ja valmistui vartiolaivana 16. elokuuta. Aluksen valmistuskustannukset olivat 37 843 puntaa 10 shillinkiä ja 8 dimeä, mikä sisälsi varustamisen.

Palvelus
--------

Alus otettiin palvelukseen Kanaalin laivastossa heinäkuussa 1776 päällikkönään George Balfour. Alus kuului marraskuussa 1777 Digbyn johtamaan laivasto-osastoon ja lähti seuraavana vuonna 9. kesäkuuta Byronin laivasto-osaston mukana Pohjois-Amerikkaan. Alus oli Sandy Hookissa 29. syyskuuta. Alus valtasi 16. lokakuuta kaappari *General Washingtonin* ennen kuin palasi Britteinsaarille marraskuussa.

Vuonna 1779 alus kuului läntiseen laivueeseen. Se osallistui 8. tammikuuta 1980 hyökkäykseen Caracasiin, 16.-17. tammikuuta taisteluun Langaran johtamaa laivasto-osastoa vastaan ja Gibraltarin piirityksen murtamiseen 19. tammikuuta.

Alus oli huollettavana ja kuparoitavana Portsmouthissa huhti-toukokuun, mistä vapauduttuaan lähti Tuulensuunnansaaristoon 3. kesäkuuta. Alus purjehti syyskuussa Rodneyn laivasto-osaston mukana New Yorkiin ja valtasi 12. syyskuuta kaappari *Hettyn* (ex- *HMS Haerlem*). Alus ajoi karille 23. tammikuuta 1781 Culloden Pointissa Montaukissa New Yorkissa. Seuraavana päivänä se tuhottiin, ettei alus joutuisi vihollisen haltuun.

Lähteet
-------

* Winfield, Rif: *British Warships in the Age of Sail 1714-1792 - Design, Construction and Fates*. Minnesota: Seaforth Publishing, 2007. ISBN 978-1-84415-700-6. (englanniksi)

### Viitteet

1. 1 2 3 4  Winfield 2007 s. 75

*Culloden*-luokan linjalaivat

|  |
| --- |
| *HMS Culloden* – *HMS Thunderer* – *HMS Venerable* – *HMS Terrible* – *HMS Victorious* – *HMS Ramillies* – *HMS Hannibal* – *HMS Theseus* |
| Edeltäjä: Royal Oak -luokka *– Seuraaja: Alfred-luokka* |
*Tämä artikkeli käsittelee tanssia. Steppi on myös aron synonyymi.*
Steppikenkä jonka pohjassa on "raudat" kannassa ja kärjessä.
**Steppi** (alkuperäiseltä englanninkieliseltä nimeltään *tap dance*) on tanssilaji, jossa rytmillä on suuri merkitys. Sitä tanssitaan useimmiten nahkakengissä, joiden pohjaan on kiinnitetty alumiiniset raudat, lattiaan naputtelemalla. Stepata voi mihin musiikkiin tahansa, mutta perinteisintä steppimusiikkia on jazz. Tanssityylin lähisukulaisia ovat mm. myös koputuksia käyttävät irlantilainen tanssi ja flamenco. Jazztanssilla on myös yhteinen alkuperä stepin kanssa.

Steppiaskelten nimitykset ovat englanninkielisiä: perusaskeleita ovat muun muassa yksiääniset *step*, *heel*, *toe*, *stamp*, *dig*, *point*, *brush* ja *scuff*, sekä kaksiääniset *shuffle*, *flap*, *riff*, *paddle* ja *roll*. Steppiaskeleiden nimien yhteydessä on hyvä todeta, että vaikka edellä mainitut askelnimitykset ovat aika vakiintuneita, yleisesti ottaen steppiterminologia on hyvin kirjavaa ja jokaisesta askeleesta löytyy monta käytössä olevaa nimitystä.

Steppitekniikan tärkeänä perustana ovat nilkan rentous ja hallinta sekä hyvä rytmitaju. Stepin yksinkertaisten perusaskeleiden kautta voi päästä nopeastikin mukaan tekemisen makuun, mutta stepin edistynyt ja ammattilaistason työskentely edellyttää jo yhtä hienoviritteistä instrumentin hallintaa kuin mikä tahansa soitininstrumentti ja vuosien harjoittelun.

Tanssi kehittyi Yhdysvalloissa 1900-luvun alkuvuosikymmeninä, ja tuli erityisen suosituksi 1920-luvulla muun muassa elokuvien välityksellä. Steppinumero olikin pitkään erottamaton osa musikaaleja ja usein muitakin elokuvia. Kuuluisista steppielokuvista voi mainita muun muassa *Laulavat sadepisarat* (*Singin' in the Rain*, 1952), sekä Shirley Temple- ja Ginger Rogers/Fred Astaire -elokuvat.

Yksi nimekkäimmistä uuden sukupolven ammattilaissteppaajista on yhdysvaltalainen Savion Glover.

Steppiä on useampaa eri lajia, mutta helpoiten se voidaan jakaa kahteen eri lajiin, showsteppiin ja rytmisteppiin. Showsteppiä, näyttävämpää ja helpompaa tyyliä, edustivat muun muassa edellä mainitut musikaalielokuvat, kun taas rytmisteppi on hiukan vaativampi laji, joka on saanut vaikutteita esimerkiksi afrosta. Nykysteppi käykin vilkasta vuoropuhelua myös muiden tanssilajien, kuten modernin tanssin ja breakdancen kanssa.

Katso myös
----------

* Luettelo steppitermeistä

Aiheesta muualla
----------------

* steppi.fi
* helsinkitap.fi
*Tämä artikkeli kertoo Britannian kuninkaallisen laivaston tyypin 22 fregatista. Muita samannimisiä aluksia on täsmennyssivulla.*

**HMS Cumberland** (viirinumero F85) oli Britannian kuninkaallisen laivaston tyypin 22 fregatti.

Valmistus
---------

*Pääartikkeli: Tyyppi 22 -fregatti*
Alus tilattiin Yarrow Shipbuildersilta, missä köli laskettiin 12. lokakuuta 1984. Se laskettiin vesille 21. kesäkuuta 1986 ja otettiin palvelukseen 10. kesäkuuta 1989.

Palvelus
--------

Palvelukseen otettaessa alus liitettiin 6. fregattilaivueeseen päällikkönään Mike Gregory. Alus oli talven 1990–1991 Falklandinsaarilla vartioaluksena.

Aluksen miehistö avusti 26. syyskuuta 2000 kalastajia pelastamaan Paroksen edustalla karille ajaneen rahtialus *Express Saminan* eloonjääneet. Alus pysäytti 2003 keskisellä Atlantilla *RFA Wave Knightin* kanssa 3,6 tonnin kokaiinierän. Lokakuussa 2005 alus pysäytti Karibialla Nicaraguan rannikolla pikaveneen, jossa oli kaksi tonnia kokaiinia.

Vuonna 2008 alus palasi palvelukseen oltuaan puolitoista vuotta modernisoitavana telakalla. Lokakuussa alus liitettiin kuuden muun kuninkaallisen laivaston aluksen kanssa Naton pysyvään laivasto-osasto 2:een (engl. *Standing NATO Maritime Group 2, SNMG2*) torjumaan merirosvousta. Alus avusti 11. marraskuuta tanskalaisalusta, joka oli joutunut merirosvohyökkäyksen kohteeksi. Merirosvot avasivat tulen kahta *Cumberlandin* venettä kohti. Merijalkaväen vastattua tuleen sai kolme merirosvoa surmansa.

Alus oli 2010 Persianlahdella, jossa se suojasi merenkulkua ja saattoi Ranskan merivoimien lentotukialus *Charles de Gaullea*. Helmikuussa 2011 annettiin ilmoitus aluksen palveluksesta poistosta. Alus sai 22. helmikuuta palatessaan Persianlahdelta määräyksen tukea Libyan rannikolla olevia joukkoja operaatio Dereferencessä. Se saapui 24. helmikuuta Bengasiin, josta se jatkoi vielä samana päivänä Maltalle mukanaan 454 alueelta evakuoimiaan Britannian ja muiden Euroopan maiden sekä Yhdysvaltain kansalaista.

Maaliskuussa alus osallistui operaatio Ellamyyn tukien Libyan kapinallisia. Kuun lopulla alus siirrettiin Naton alaiseen operaatio Unified Protectoriin. Alus palasi 18. huhtikuuta Devonportiin, jossa se poistettiin palveluksesta 23. kesäkuuta.

Lähteet
-------

* Gardiner, Robert (toim.): *Conway's All the World's Fighting Ships 1947–1995*. Lontoo, Englanti: Conway Maritime Press, 1995. ISBN 0-85177-605-1. (englanniksi)
* Marriott, Leo: *Modern Combat Ships 4 Type 22*. Lontoo, Englanti: Ian Allan Ltd, 1986. ISBN 0-7110-1593-7. (englanniksi)

### Viitteet

1. ↑  Gardiner, Robert s. 525

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **HMS Cumberland (F85)** Wikimedia Commonsissa

Tyypin 22 -fregatit

|  |  |
| --- | --- |
| Batch 1 | *HMS Broadsword* - *HMS Battleaxe* - *HMS Brilliant* - *HMS Brazen* |
| Batch 2 | *HMS Boxer* - *HMS Beaver* - *HMS Brave* - *HMS London* - *HMS Sheffield* - *HMS Coventry* |
| Batch 3 | *HMS Cornwall* - *HMS Cumberland* - *HMS Campbeltown* - *HMS Chatham* |

|  |
| --- |
| Edeltäjä: Tyyppi 21 – Seuraaja: Tyyppi 23 |
**Real Friends** on yhdysvaltalainen vuoden 2007 tammikuussa perustettu pop-punkyhtye Tinley Parkista, Illinoisista. Yhtye on julkaissut neljä EP:tä ja yhden studioalbumin. Tällä hetkellä yhtyeen levy-yhtiönä toimii Fearless Records.

Historia
--------

Kyle Fasel ja Dave Knox perustivat yhtyeen vuonna 2008. Dan Lambton liittyi pian yhtyeen solistiksi ja Eric Haines kitaristiksi. Brian Blake luki Twitteristä, että yhtye haki rumpalia ja otti yhteyttä. Loppuvuonna 2013 yhtye ilmoitti levytyssopimuksestaan Fearless Recordsin kanssa ja suunnitelmistaan julkaista studioalbumi seuraavana vuonna. Real Friends julkaisi ensimmäisen studio albuminsa, mikä kantoi nimeä "Maybe This Place Is The Same And We're Just Changing", 22. heinäkuuta 2014. Albumi debytoi Billboard 200 - listalla järjestysnumerolla 24.

Jäsenet
-------

* Brian Blake – rummut (2010–)
* Kyle Fasel – basso, taustalaulu (2010–)
* Eric Haines – rytmikitara (2010–)
* Dave Knox – soolokitara (2010–)
* Dan Lambton – laulu (2010–)

Diskografia
-----------

### Studioalbumit

* *Maybe This Place Is the Same And We're Just Changing*  (2014)

### EP:t

* *Cheap Talk and Eager Lies* (2011)
* *This Is Honesty* (2011)
* *Three Songs About the Past Year of My Life* (2012)
* *Acoustic Songs* (2012)
* *Everyone That Dragged You Here* (2012)
* *Put Yourself Back Together* (2013)

Musiikkivideot
--------------

* "Summer" (2015)
* "I Don't Love You Anymore" (2014)
* "Loose Ends" (2014)
* "Late Nights In My Car" (2013)

Aiheesta muualla
----------------

* Yhtyeen virallinen nettisivu (Arkistoitu – Internet Archive)

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
**Chandresh Kumari Katoch** (hindiksi चन्द्रेश कुमारी कटोच, *Candreś Kumārī Kaṭoc*; s. 1. helmikuuta 1944 Jodhpur) on intialainen kongressipuolueen poliitikko, joka toimi maansa kulttuuriministerinä 2012–2014. Hän syntyi rajasthanilaisen Jodhpurin ruhtinaskunnan hallitsijaperheen vanhimpana tyttärenä. Hän on avioliittonsa kautta osa myös Himachal Pradeshin ruhtinashuonetta. Hän vaikutti Himachal Pradeshin osavaltioparlamentissa vuosina 1972–1977, 1982–1984 ja 2003–2007. Lok Sabhassa hän istui 1984–1989 ja Rajya Sabhassa 1996–2003. Parlamentaaristen tehtäviensä ohella hän toimi kongressipuolueen naisjärjestö All India Mahila Congressin puheenjohtajana 1999–2003. Katoch valittiin Intian kulttuuriministeriksi vuonna 2012.

Lähteet
-------

1. 1 2  Fifteenth Lok Sabha: Members Bioprofile: Katoch, Smt. Chandresh Kumari *Lok Sabha*. Viitattu 6.5.2021.
2. ↑  Dutta, Sweta: Like a phoenix, Chandresh Kumari Katoch rises at 70 to campaign for Cong *Indian Express*.  17.4.2014. Viitattu 6.5.2021.
3. ↑  Chandresh Kumari Assumes Office as Culture Minister *Outlook India*.  5.11.2012. Viitattu 6.5.2021.
Tämä on **luettelo yleisistä lyhenteistä**. 

Tämä luettelo ei sisällä:

* yksikirjaimisia lyhenteitä (katso luettelo kirjaimista).
* yleisiä suomen kielen lyhenteitä (esimerkiksi *esim.*).

---

A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S T U V W X Y Z Å Ä Ö

---

A
-

AC – AC – ACME – ACPI – AD – AGP– Ah – AKT – ALV – AS – ATTAC – ATK – ATX – AU

B
-

bar – BC – BKT – BMW – Bq

C
-

CCCP – CDU – CIA – CNY – COD – CPU

D
-

DC – DIMM – DLP

E
-

EFTA – EHT – EMC – EMP – ESA – ETK – EU – EUR – eV – EY
Edd.pin

F
-

FBI – FDP – FICIX – FIFA – FIM

G
-

GB – Gb – GMD – GRE – GSM – GTA – Gt – Gy

H
-

HELCOM – HF – HS – HTML – HTTP – HTTPS – hv – HVK – Hz

I
-

IATA – IAEA – IBM – ICANN – ICAO – IDE – IDL – IIHF – IKE – IMF – IP – IRC – ISA

J
-

JAXA – JIT

K
-

kg – KGB – km – KMT – KOK – kWh

L
-

LAN – lm – LOA – LVV – lx

M
-

MASINT – MB – Mb – MIME – min – MLB – mm – Mt

N
-

Nasa – Nato – NFL – NHL – NHLPA – NMT – NSDAP – NY

O
-

OLE – OPC

P
-

pc – PCB – PCI – PDA – PIN – PLUG – POP3 – PSD – PUK

Q
-

QoS

R
-

RLE – RMB – ROE – RPM – RUP

S
-

SARS – SATA – SDP – SETI – SF – SIMM – SKDL – SKP – SMP – SMS – SMTP – SNTL – SPD – STS – STUK – Supo – Sv

T
-

TCP – TV

U
-

UDP – UEFA – UMTS – UN – UPS – USA – USB – USD

V
-

VA – Valpo – var – VHF – VPN – VW

W
-

WAP – Wb – WLAN – WTX – WWW – WTF - WP

X
-

XFS – XHTML – XML – XT XUL

Y
-

YK – Yo – YYA

Å
-

ÅAB

Ä
-

ÄKT

WikisanakirjaWikisanakirjaWikisanakirjassa on tähän liittyvä sananselitys: **Liite:Kirjainsanat\_ja\_lyhenteet**.

WikisanakirjaWikisanakirjaWikisanakirjassa on tähän liittyvä sananselitys: **Liite:Nettislangi**.
Kutsajoki.
**Kutsajoki** (ven. Кутсайоки) on joki Kantalahden piirissä Murmanskin alueella Venäjällä.

Vesistösuhteet
--------------

Joki on Koutajoen vesistöön kuuluvan Tuntsajoen sivujoki ja yhtyy Tuntsajokeen 50 kilometriä sen suun yläpuolella. Joen pituus latvahaaroinen on 80 kilometriä. Joen valuma-alueen pinta-ala on 1350 km².

Sivu- ja latvahaarat
--------------------

Kutsajoki saa alkunsa sen laajentumana kapeassa rotkomaisessa kurussa olevan pitkän ja kapean Nivajärven pohjoispuolelta. Nivajärven eteläpuolella Kutsajokeen laskee etelästä Vuosnajoen järvireitti. Nivajärven alapuolella lännessä Kutsajokeen laskee etelästä Sieminkijokea pitkin Iso-Sieminki ja pohjoisesta Vuorijärvi.

Historia
--------

Joki sijaitsee Suomen Toisen maailmansodan jälkeen Neuvostoliitolle luovuttamalla Sallan–Kuusamon alueella ja oli aiemmin osa Sallan kuntaa. Joen suu Tuntsajoen varressa oli Toista maailmansotaa edeltäneellä Suomen ja Neuvostoliiton rajalla.

Suojelu
-------

Jo alueen kuuluessa Suomeen joen ympäristöön perustettiin Kutsan luonnonpuisto. Alueen kuuluessa Venäjään Kutsan luonnonpuisto on osa Kantalahden luonnonpuistoa.

Lähteet
-------

1. ↑  Река Кутса-йоки (Онтон-йоки) *Поиск по данным государственного водного реестра*. Viitattu 1.11.2019. (venäjäksi)
2. ↑  Ekholm, Matti: *Suomen vesistöalueet*. Vesi- ja ympäristöhallinnon julkaisuja – Sarja A 126. Helsinki: Vesi ja Ympäristöhallitus, 1993. ISBN 951-47-6860-4.
3. ↑  Elo, Tiina & Seppälä, Sirkka-Liisa: *Raivaajien ja rakentajien Salla. Sallan kulttuuriympäristöohjelma*, s. 16-17. Suomen ympäristö 31 / 2012. Ympäristöministeriö ja Lapin elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus, 2012. ISBN 978-952-11-4066-2 (pdf). Lataussivun osoite (pdf) (viitattu 1.11.2019).
4. ↑  Река Вуосна-йоки *Поиск по данным государственного водного реестра*. Viitattu 1.11.2019. (venäjäksi)
5. ↑  Merikallio, Einari. Oulangan seudun ja Kaakois-Kuolajärven linnusto. *Julkaisussa:**Acta Societatis Pro Fauna et Flora Fennica 48, N:o 2*, s. 16. Helsinki: Societas pro fauna et flora Fennica. 1921. Artikkelin verkkoversio (viitattu 21.11.2019).
6. ↑
7. ↑  *Suomen kartasto.*. Kartta 4. Suomi 1: 1000 000, Lehti II.  Suomen maantieteellinen seura, 1925.

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.   
Alkuperäinen artikkeli: ru:Кутсайоки
**Kutso** tai myös **Babininskoje** tai **Babainskoje** (ven. Кутсо, Бабининское, Бабаинское) on järvi Luoteis-Venäjällä Pihkovan alueen Opotškan piirissä.

Maantietoa
----------

Järvi on 2,3 kilometriä pitkä, 0,6 kilometriä leveä ja sen pinta-ala on 88 hehtaaria. Järven keskellä on samimainen kapeikko, jonka leveys on noin 50 metriä. Salmi yhdistää järven kaksi järviallasta toisiinsa. Järvessä ei ole saaria. Järven luoteispäässä sijaitsee pieni Babininon kylä (ven. Бабинино).

Luontoarvoja
------------

Järven lähiympäristö on pääasiassa metsämaata, missä kasvaa sekametsää. Vain kylässä on peltomaata. Järvessä on runsaasti eri kalalajeja: hauki, ahven, karppi, pasuri, salakka, made, suutari, ruutana ja mutakala, sekä joitakin *Rutilus*-suvun kalalajeja

Vesistösuhteita
---------------

Kutso sijaitsee Kudkan valuma-alueella. Kudka on Velikajan sivujoki ja kuuluu Velikajan valuma-alueeseen, joka on Narvanjoen vesistöalueen eteläisin osa. Velikaja laskee Peipsijärveen, mistä Narvanjoki jatkaa pohjoiseen päin ja laskee lopuksi Itämerellä Suomenlahteen. Järveen laskee vain muutama metsäoja. Järven laskuoja lähtee sen luoteispäästä ja se yhtyy parin kilometrin päässä Kudkan pääuomaan. Järven valuma-alueen pinta-ala on 1,7 neliökilometriä .

Huomautuksia
------------

1. 1 2 3 4  Kohteen pituus, leveys ja ympäristön kasvillisuus sekä asutus on tarkistettu Internetin karttapalvelusta käyttäen järven koordinaatteja.
2. ↑  Järven tilavuus on laskettu kertomalla järven pinta-ala sen keskisyvyydellä.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5 6  Pihkovan alueen järviä (Excel) (arkistoitu, 22.5.2014)  luotu 7.9.2013. pskov.ru:  Pihkovan alueen valtion lupa- ja ympäristöhallintokomitea.  Arkistoitu 30.6.2019. Viitattu 6.12.2019. (venäjäksi)
2. 1 2 3  Kutso (*textual.ru*) *Venäjän valtion vesistötietokanta*. Viitattu 17.12.2019. (venäjäksi)
3. 1 2  Neuvostoajan kartta: O-35-Д, Псков (Pihkova), 1:200 000
*Hakusana "Kutsumus" ohjaa tänne. Sanan muita merkityksiä on täsmennyssivulla.*
**Kutsumus** tarkoittaa sitä, että ihminen kokee palavaa halua suorittaa jotakin itselleen merkitykselliseksi koettua tehtävää. Kutsumukseen liitetään usein toimiminen tietyssä ammatissa tai elämäntavassa, jolla ihminen toteuttaa kutsumustaan. Sanan alkuperäiset juuret tulevat kristillisestä perinteestä, jossa kutsumuksen ajateltiin olevan lähimmäisen palvelemista Jumalan kutsusta. Nykyään sanaa käytetään kuitenkin myös ilman hengellistä merkitystä.

Uskonnollinen merkitys
----------------------

Sanan lähtökohtana pidetään apostoli Paavalin tekstejä (1 Kor. 7:20). Katolisessa kirkossa kutsumus tarkoitti papin tehtäviin hakeutumista ja tehtävässä toimimista. Kirkollisessa sanastossa esiintyy edelleen vokaation käsite, joka käsittää Jumalan antaman kutsun kirkolliseen työhön.
Suomessa kutsumuksen käsite on tullut tutuksi Martti Lutherin tulkitsemana. Luterilaisen näkemyksen mukaan kutsumus ei liity pelkästään papin tehtäviin, vaan kaikki työ on Jumalan edessä yhtä arvokasta. Lutherin käsityksen mukaan kutsumus määrittelee ihmisen paikan ja tehtävän oman yhteisönsä jäsenenä.

Maallinen merkitys
------------------

Maallisena käsitteenä kutsumus liittyy tieteenaloista mielenfilosofiaan ja sosiaalipsykologiaan. Kutsumuksen voi ymmärtää omaa  identiteettiä tukevaksi sitoutumiseksi ja tunnepohjaiseksi kiinnittymiseksi itselleen merkitystä ja arvoa tuovaan tehtävään. 
Kutsumus muodostuu erilaisista kerroksista, jotka voivat vaihdella elämäntilanteen myötä.
Kutsumus voi samanaikaisesti olla yhtä tai useampaa seuraavista:

1) koko elämänmittainen tehtävä, tai koko elämänpiirin kattava suuri teema, jonka eteen työskentelemällä vaikutetaan myös seuraaviin sukupolviin

2) tiettyyn elämänvaiheeseen liittyvä, esim. lasten kasvattaminen aikuiseksi

3) hetkeen liittyvä kutsumus, jossa olennaista on läsnä oleminen ja oman sen hetkisen tehtävän hoitaminen, esim. sairaan ihmisen hoitaminen

Katso myös
----------

* Vokaatio

Lähteet
-------

1. 1 2  Blogikirjoitus Martti Hellström. Viitattu 31.12.2018.
2. ↑  Tapio Aaltonen: *Luova kutsumus – Tarkoituksen kokemisen taito*, s. 40-50. Kirjapaja, 2007. (suomeksi)
**Muistiurheilu** on kilpailemista muistamisessa. Lajissa järjestetään vuosittain maailmanmestaruuskilpailut. Kilpailijat käyttävät erityisiä muistitekniikoita, joiden avulla he pystyvät muistamaan pitkiä listoja esimerkiksi numerosarjoja, pelikortteja tai sanoja.

Kilpailut ja organisaatio
-------------------------

Muistiurheilun kehittivät englantilaiset Tony Buzan, joka tunnetaan miellekartan kehittäjänä, sekä Raymond Keene. Ensimmäiset maailmanmestaruuskilpailut järjestettiin vuonna 1991. Maailman muistimestaruudesta kilpaillaan vuosittain. Vuoden 2015 maailmanmestaruuskilpailuissa oli noin 278 osanottajaa. Vuoden 2016 muistimaailmanmestaruuskilpailut järjestettiin Singaporessa joulukuussa.

Muistiurheilua hallinnoi World Memory Sports Council. Sen puheenjohtaja on Raymond Keene.

Lajit
-----

Muistimaailmanmestaruuskilpailuissa on kymmenen lajia:

* nimet ja kasvot
* binaariluvut
* numeroita yhdessä tunnissa
* abstraktit kuvat
* numeroiden nopeuskilpailu
* päivämäärät
* kortteja tunnissa
* sanat
* puhutut numerot
* korttien nopeuskilpailu

Tekniikat
---------

Muistiurheilijat käyttävät muistitekniikoita, joista vanhimmat kehitettiin antiikin Kreikassa yli 2000 vuotta sitten. Tekniikat perustuvat siihen, että muistettavista asioista tehdään visuaalisia, helposti muistettavia kuvia, jotka järjestellään niin että ne on helppo palauttaa mieleen. Ilman näitä tekniikoita parhaatkin muistiurheilijat ovat muistikyvyiltään vain normaalin ihmisen tasoisia.

Yleinen kilpailijoiden käyttämä muistitekniikka on paikkamenetelmä. Muistettavat kohteet, kuten numerosarjat tai korttipakat, muutetaan ensin sanoiksi, joista tehdään mielessä visuaalisia kuvia. Nämä kuvat sijoitetaan johonkin "muistipalatsiin", josta ne voidaan palauttaa mieleen oikeassa järjestyksessä kävelemällä mielessä reittiä pitkin. Muistipalatsina voi toimia esimerkiksi oma koti tai jokin muu tuttu paikka tai reitti.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  About the sport, World Memory Championships, 30.7.2016
2. 1 2  WMC 2016, World Memory Championships, 30.7.2016
3. ↑  Daniel Kilov: The secrets of memory athletes by Guest Blogger Daniel Kilov *Happy + Well*.  17.12.2014.  Arkistoitu 18.7.2016. Viitattu 30.7.2016.
4. ↑  Melanie Pinola: How to Train Your Brain and Boost Your Memory Like a USA Memory Champion  30.3.2012. Lifehacker.com. Viitattu 30.7.2016.

Kirjallisuutta
--------------

* Foer, Joshua: *Kaiken muistamisen taito*. Atena, 2012 (alkuteos *Moonwalking with Einstein*, 2011). ISBN 9789517968225.

Aiheesta muualla
----------------

* World Memory Championships (englanniksi)
* World Memory Statistics (englanniksi)
Tietokoneen sisäänrakennettu muistikortinlukija 3,5 tuuman laajennuspaikassa.
Ulkoinen USB-porttiin liitettävä muistikortinlukija.
**Muistikortinlukija** on tietokoneen oheislaite, jonka tehtävänä on lukea ja kirjoittaa muistikortteja. Myös kaikki muistikortteja käyttävät laitteet sisältävät luonnollisesti kortinlukijan. Muistikorttien käytön yleistyttyä esimerkiksi digitaalikameroiden myötä on sittemmin useat henkilökohtaiset tietokoneet varustettu sisäänrakennetulla useampaa korttityyppiä tukevalla kortinlukijalla. Kortinlukija löytyy useista kannettavista tietokoneista. Muistikortinlukija voidaan hankkia myös ulkoisena, jolloin se liitetään vapaaseen USB -porttiin. Myös sisäänrakennettu kortinlukija on usein yhteydessä tietokoneen USB-väylään sisäisellä liitännällä.

Aikaisemmin kannettavissa tietokoneissa ainoa laajennuskorttipaikka oli PCMCIA, nykyään se on korvautunut lähes kokonaan ExpressCard -laajennuskorttipaikalla ja useimpia muistikorttityyppejä tukevalla lukijalla. Vanhemmissa digitaalikameroissa, joissa tiedonsiirto tapahtuu USB version 1.1 nopeudella, kuvatiedostojen siirto tietokoneeseen nopeutuu kun kortti luetaan kameran sijasta versio 2.0:aa käyttävällä muistikortinlukijalla.

Nykyään monissa elektronisissa laitteissa ja järjestelmissä käytetään tunnistamiseen tai maksun suorittamiseen sirulla tai magneettiraidalla varustettua korttia. Näitä kortteja luetaan kortinlukijalla. 

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Muistikortinlukija**.
**Arvonmääritys** on yrityskauppaan olennaisena liittyvä käsite. Sillä tarkoitetaan yrityksen kauppahinnan määrittelyä ja arviointia. Määrittely voi tapahtua eri näkökulmista, esimerkiksi myyjän, ostajan, verotuksen tai rahoittajan. Perinteiset arvonmääritystermit ovat substanssi- ja tuottoarvo. Substanssiarvolla tarkoitetaan yrityksen taseessa näkyvien varojen ja velkojen välistä erotusta. Tuottoarvon määrittämisen perustana ovat yritykseen kohdistuvat tuotto-odotukset. Lähteenä käytetään tällöin yrityksen tilinpäätösaineistoa. Huolellisesti valmisteltujen yrityskauppojen perusteiksi pelkästään tämankaltaiset arviot ovat yleensä riittämättömiä. 

Arvonmääritys voi olla esimerkiksi suhteellista tai absoluuttista, subjektiivista tai objektiivista. Suhteellisessa arvioinnissa arvioinnin, so. kaupan kohteen arvoa verrataan samalla hetkellä muihin vastaviin kohteisiin, absoluuttisessa kutakin kohdetta arvioidaan eriseen. Subjektiivinen arviointi on kysymyksessä silloin, kun arvoa tarkastellaan yksityistalouden kannalta ja objektiivinen silloin, kun arvoa tarkastellaan yleiseltä kannalta. Objektiivisessa arvioinnissa subjekteja on useita ja arviokohdetta arvioidaan verraten sitä subjektijoukon keskiarvoon.

Arvonmäärityksen vakiintunut lähtökohta on yrityksen taloudellista historiaa tarkasteleva lähestymistapa. Yrityksen ympäristötekijät ja immateriaalinen substanssi ovat olennainen osa arviointia.

Katso myös
----------

* Arvo (talous)

Lähteet
-------

Larnemaa Ari: Ravintolakaupan sidosryhmät. Diplomityö. Haaga Instituutti 1997
Leppiniemi Jarmo: Rahoitus. WSOY 1993
Kallunki Juha-Pekka, Niemelä Jaakko: Yrityksen uusi arvonmääritys. Talentum 2007
Lehtinen Jarmo R.: Asiakkuusstrateginen hallitus. Gummerus 2009
**Henning Christiansen** (28. toukokuuta 1932 Kööpenhamina – 10. joulukuuta 2008) oli tanskalainen säveltäjä ja kuvataiteilija. Fluxus-taiteilijaryhmän aktiivisena jäsenenä hän työskenteli yhdessä muun muassa Joseph Beuysin, Nam June Paikin, Bazon Brockin ja Wolf Vostellin sekä vaimonsa Ursula Reuter Christiansenin kanssa. Christiansenin tavoitteena oli nimenomaan työskennellä yhteistyössä muiden taiteilijoiden kanssa ja ylittää näin taiteiden välisiä raja-aitoja. 

Henning Christiansen toimi Hampurin taideakatemian (Hochschule für Bildende Künste - HfBK) professorina.*lähde?* Hän asui lähes 40 vuotta Tanskan Mønin saarella. Vähän ennen kuolemaansa hän järjesti takautuvan näyttelyn tuotannostaan Kööpenhaminassa ja osallistui Wundergrund-musiikkifestivaaleille.

Elokuussa 1995 20.8. Henning Christiansen ja Bjorn Norgaard esittivät Porin taidemuseon edustalla Kokemäenjoessa kelluvalla lautalla *Manresa Sisu Power* -nimisen performanssin. Se pohjautui heidän Joseph Beuysin kanssa Düsseldorfissa vuonna 1966 toteuttamaan *Manresa*-aktioon. Tapahtuma liittyi Porin taidemuseossa esillä olleeseen Imants Tillersin näyttelyyn.

Sävellyksiä
-----------

* *Perspective Constructions* (1965)
* *Den arkadiske op.32* (1966)
* *Fluxorum organum Op.39* (1967)
* *Symphony Natura Op.170* (1985)
* *Abschiedssymphonie Op.177* (1988)
* *Kreuzmusik* (1989)
* *Verena Vogelzymphon* (1991)
* *Dust Out of Brain* (1995)

Lähteet
-------

1. ↑  Vuosikertomus 1995, Porin taidemuseo. Viitattu 26.1.2016.

Aiheesta muualla
----------------

* Henning Christiansenin musiikkinäytteitä ubuweb-sivustolla

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Espanja
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Israel
* Belgia
* Yhdysvallat
* Tšekki
* Alankomaat
* Puola

 |
|  |
| Taiteenala | 
* MusicBrainz
* Museum of Modern Art
* RKD Artists
* ULAN

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Deutsche Biographie

 |
|  |
| Muut | 
* Europeana
* SNAC
* IdRef

 |

 |

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.   
Alkuperäinen artikkeli: en:Henning Christiansen
Raimo Hallama vuonna 1964.
**Eino Raimo Oskari Hallama** (ent. **Airaksinen**; 21. elokuuta 1921 Kuopio – 4. syyskuuta 1994 Porvoo) oli suomalaisen valo- ja elokuvauskoulutuksen uranuurtaja. Koulutukseltaan hän oli kemian maisteri.

Hallama toimi Helsingin yliopiston kuvalaitoksen johtajana 1952–1959 ja sitten Taideteollisen oppilaitoksen kamerataiteen osaston johtajana ja yliopettajana vuoteen 1972 asti. Työuransa loppuvuodet Hallama toimi teollisuusneuvoksena kauppa- ja teollisuusministeriössä.

Jatkosodassa Hallama palveli vänrikkinä päämajan tiedusteluosastolla Mikkelissä. Hän oli henkilö, joka vastoin esimiesten määräyksiä organisoi Hitlerin ja Mannerheimin kahdenkeskisen lounaskeskustelun nauhoittamisen 4. kesäkuuta 1942 junassa Immolan rautatieasemalla.

Kun suomalaisen valo- ja elokuvakoulutuksen aloittamista kaavailtiin 1950-luvulla, Helsingin yliopiston kuvalaitoksen johtaja Hallama nousi keskeiseksi henkilöksi. Hänellä oli kokemusta sekä kuvan että äänen tallentamisen tekniikasta. Hän oli perehtynyt Prahaan vuonna 1946 perustetun FAMU-elokuvakoulun toimintaan ja tunsi Taideteollisen oppilaitoksen rehtorin, arkkitehti Markus Visannin.

Hallama oli yksi Suomen elokuva-arkiston perustajajäsenistä 1957. Hän toimi valtion kamerataidelautakunnan puheenjohtajana 1964–1968. Vuonna 1969 Hallama nimitettiin sveitsiläisen Zürichin elokuvakoulun dosentiksi.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Uusitalo, Kari: "Vuonna 1994 kuolleita suomalaisia", *Elävän kuvan vuosikirja 1995*, s. 169. Suomen elokuvasäätiö, Edita. ISBN 951-37-1581-7.
2. ↑  Raimo Hallama Elonetissä.
3. 1 2 3 4  Törhönen, Lauri: *Suomen elokuvakoulu: Seurantaselvitys elokuva- ja televisiokoulutuksen kehityksestä vuodesta 2000 ja kehittämisnäkymistä*, s. 13. Opetusministeriön työryhmämuistioita ja selvityksiä 2007:8. Helsinki: Opetusministeriö, 2007. ISSN 1458-8102. ISBN 978-952-485-302-6. Teoksen verkkoversio (PDF) (viitattu 23.11.2016).
4. ↑  Raimo Hallama Sveitsiin elokuvakoulun dosentiksi.  *Helsingin Sanomat*, 12.6.1969, s. 8. Näköislehden aukeama (tilaajille).


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Suomi (KANTO)

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Elonet

 |

 |
**Arne Rudolf Kolster** (11. elokuuta 1907 Helsinki – 20. heinäkuuta 1999) oli suomalainen diplomi-insinööri ja toimitusjohtaja, joka sai ensimmäisenä Suomessa patenttineuvoksen arvonimen, vuonna 1976.

Henkilöhistoria
---------------

Arne Kolsterin vanhemmat olivat professori Hermann Kolster ja Amalie Ohrt ja puoliso vuodesta 1931 voimistelunopettaja Anna-Lisa Planting. Kolster tuli ylioppilaaksi 1925 ja valmistui diplomi-insinööriksi 1931. Hän oli Kolster-yhtiön patenttiasiamies vuodesta 1929 ja toimitusjohtaja vuodesta 1957. Rafu Lönnström ja Sytytin -yhtiöiden käyttöinsinöörinä Kolster toimi 1939–1941 ja ruotsalaisen patenttitoimiston palveluksessa Tukholmassa 1945.

Kolsterilla oli useita alansa kotimaisia ja kansainvälisiä luottamustehtäviä ja hän oli Kauniaisten kauppalan valtuuston jäsen 1948–1956 ja Venezuelan konsuli vuodesta 1968. Kolster-yhtiön palveluksessa Arne Kolster oli 60 vuotta, joista 30 vuotta toimitusjohtajana.

Julkaisuja
----------

* *Intrång i patenträtt under patentansökningstiden*, 1956
* *25-vuotisjuhlajulkaisu: 25-årsfestskrift: Finska föreningen för industriellt rättsskydd r.f.*. 1956. Toimittaneet Kalle Kauppi, T. M. Kivimäki, Arne Kolster ja E. M. Heinonen
* "Bruksmönster i Finland", *NIR: nordiskt immateriellt rättsskydd*, 1987/3 (56 vsk.), s. 287–294.

Lähteet
-------

1. 1 2  *Kuka kukin on 1970*, s. 435. Helsinki: Otava.
2. ↑  Arne Rudolf Kolster. Find a Grave (Viitattu 8.7.2020)
3. ↑  Aho, Seppo: *Valtionhoitajan ja tasavallan presidenttien 1918–2005 myöntämät arvonimet*, s. 160. Alavus: Aholis Oy, 2006. ISBN 952-91-9535-4.
4. ↑  Kolster Oy: 145 vuotta Kolsterin juhlaa. (Viitattu 8.7.2020)
**Salla Maria Tuomivaara** (s. 13. elokuuta 1975 Sotkamo) on suomalainen sosiologi ja eläinoikeusaktivisti. Hän on työskennellyt Animalian toiminnanjohtajana.

Tuomivaara oli perustamassa Oikeutta eläimille -yhdistystä vuonna 1995 ja oli alkuaikoina sen näkyvimpiä aktiiveja. Hän oli toiminut jo 1980-luvulla*lähde?* perinteisissä eläinsuojeluyhdityksissä, kuten Animaliassa. Tuomivaara on ollut myös perustamassa Maan ystäviä, ja hän on lisäksi ollut aktiivisesti mukana *Muutoksen kevät*- ja *Voima*-lehtien taustaryhmissä.*lähde?*

Tuomivaara on ollut Vihreiden eläintyöryhmän puheenjohtajana ja ympäristötyöryhmän sihteerinä. Espoossa teini-ikänsä asunut Tuomivaara oli ehdokkaana eduskuntavaaleissa 1999 Uudenmaan vaalipiirissä, minkä jälkeen hän työskenteli kansanedustaja Anni Sinnemäen eduskunta-avustajana vuodet 1999–2004.

Tuomivaara on valmistunut Tampereen yliopistosta yhteiskuntatieteiden maisteriksi pääaineenaan sosiologia. Hän väitteli sosiologian eläinkäsitysten historiasta Tampereen yliopistossa keväällä 2018. Tuomivaara työskenteli vuosina 2020–2021 Elisa Aaltolan johtamassa Voiko eläintä kertoa? -tutkimushankkeessa.

Tuomivaara asuu Helsingissä ja on avoliitossa Harri Lammin kanssa, joka on työskennellyt muun muassa Pohjoismaiden Greenpeacen ohjelmajohtajana ja Itä-Aasian Greenpeacen ilmasto- ja energianeuvonantajana.

Teoksia
-------

* Tuomivaara, Salla & Purmonen, Joni: *Ulos häkeistä! Kaksi näkökulmaa uuden eläinliikkeen sisältä*. Helsinki: Tammi, 1998.
* *Mitä tehdä eläimille?* Helsinki: Vihreä Lanka Oy, 2008. ISBN 978-951-98412-4-3.
* *Syötävät koirat ja sympaattiset siat: eläinten kohtaamisesta*. Helsinki: Into, 2019. ISBN 978-952-351-274-0.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5 6 7  Ängeslevä, Päivi: Hän: Salla Tuomivaara.  *Suomen Kuvalehti*, 25.3.2011, nro 12/2011, s. 50–53.
2. ↑  Markkanen, Kristiina: HS valitsi Suomen 100 parasta naista *Helsingin Sanomat*.  6.3.2011. Viitattu 5.8.2011.
3. 1 2 3 4 5 6  Takala, Satu: Kapinakenraali.  *Sunnuntaisuomalainen*, 6.9.2009, s. 14.
4. ↑  Salla Tuomivaara Tampereen yliopisto. Viitattu 31.5.2023.
5. ↑  Kotkavirta, Johannes: Hyvät veljet ja siskot.  *Ilta-Sanomat*, 19.10.2013, s. 32–33.

Aiheesta muualla
----------------

* Salla Tuomivaaran verkkosivut
**Luděk Bukač** (4. elokuuta 1935 – 20. huhtikuuta 2019) oli tšekkiläinen jääkiekkoilija ja jääkiekkovalmentaja. Hän syntyi vuonna 1935 Usti nad Labemissa, Tšekkoslovakiassa ja aloitti pelaajauransa maan 2. sarjassa jo kaudella 1949–1950 1. CTLK Prahan joukkueessa ja jatkoi kahden 2.liigan kauden jälkeen joukkueen mukana pääsarjassa. Vuosina 1961–1963 hän pelasi armeijan seura ASD Dukla Jihlavassa ja palasi sitten takaisin Prahaan. Bukač lopetti pelaajauransa vuoteen 1967.

Tšekkoslovakian maajoukkueessa Bukač pelasi kaksissa maailmanmestaruuskisoissa vuosina 1961 ja 1963.

Heti pelaajauransa jälkeen Bukač ryhtyi valmentajaksi. Kaksi ensimmäistä vuotta hän valmensi Sparta Prahan joukkuetta ennen siirtymistään vuodeksi HC Košicen päävalmentajaksi. Kauden jälkeen hän siirtyi vielä České Budějovicen päävalmentajaksi kahden vuoden ajaksi ennen kuin siirtyi päätoimisesti maajoukkueen peräsimeen.

Maajoukkuevalmentajana Bukač toimi ensin Tšekkoslovakian maajoukkueen apuvalmentajana kauden 1979–1980. Seuraavana vuonna hänet nostettiin joukkueen päävalmentajaksi jossa tehtävässä hän toimi vuoteen 1985 asti. Kauden 1986–1987 alusta Bukač toimi B-sarjassa pelanneen Itävallan maajoukkueen peräsimessä ja olympiavuonna 1988 hän valmensi sekä Itävallan miesten olympiajoukkuetta että maan alle 20-vuotiaiden maajoukkuetta. Itävallan maajoukkueen tehtävissä Bukač toimi kevääseen 1991 asti. Sen jälkeen hänet valittiin Saksan maajoukkueen valmentajaksi, jossa hän jatkoi vuoteen 1994 asti. Kaudesta 1994–1995 alkaen Bukač toimi kolme vuotta Tšekin jääkiekkomaajoukkueen päävalmentajana ja valmennusuransa viimeisen vuoden vielä B-sarjassa pelanneen Puolan jääkiekkomaajoukkueen päävalmentajana.

Bukač voitti pelaajana MM-hopeaa vuonna 1961 ja valmentajana mestaruudet Tšekkoslovakian (1985) ja Tšekin tasavallan (1996) joukkueissa

Lähteet
-------

1. 1 2  Tshekkoslovakian jääkiekon menestysluotsi Ludek Bukač on kuollut *Ilta-Sanomat*.  22.4.2019. Viitattu 23.4.2019.
2. ↑  Luděk Bukač *Elite Prospects*. Everysport Media Group AB.  (englanniksi)



|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Tšekki

 |

 |
**Ludämilie Elisabeth von Schwarzburg-Rudolstadt**
***Ludämilie*** **(*Ludomilla* tai Ludmilla *)* Elisabeth von Schwarzburg-Rudolstadt**, ( 7. huhtikuuta 1640 – 12. maaliskuuta 1672 Rudolstadt, Thüringen, Saksa) oli saksalainen kreivitär ja virsirunoilija.

Elämä ja työ
------------

Schwarzburg-Rudolstadtin kreivin Ludwig Gunther I: n toinen tytär Ludämilia Elisabeth syntyi Heidecksburgin linnassa, lähellä Rudolstadtia, ja siellä hänet sai opetusta serkkunsa Emilie Juliane kanssa. Kun hänen äitinsä kuoli 1670, hänet kihlattiin 1671 Schwarzburg-Sondershausenin kreivin Christian Wilhelmin kanssa. Alueella oli tuhkarokko, ja hänen vanhin siskonsa, Sophie Juliane, sai tartunnan, hoitaessaan häntä Ludämilia ja hänen nuorin siskonsa Christiane Magdalene saivat tartunnan ja molemmat kuolivat. 

Hän oli saanut hyvän ja hurskaan koulutuksen ja hän osasi hyvin latinaa. Hän kirjoitti virsiä ja kertovat hänen hurskaasta luonteestaan ja uskosta, jopa rakkaudesta Jeesukseen. Ne oli tarkoitettu ennen muuta yksityiseen hartauteen eikä jumalanpalveluksiin. Hänen kirjoittamiaan lauluja oli yli 200. Kymmenen niistä julkaistiin 1682 *Rudolstadt Gesang-Buchiissa*. Hänen serkkunsa Emilie, todennäköisesti avustajanaan Ahasverus Fritsch, joka oli toiminut hänen veljensä kanslerina, julkaisi Ludmillan virret viisitoista vuotta hänen kuolemansa jälkeen kirjassa "Die Stimme der Freundin, das ist: Geistliche Lieder." Fritsch oli innoittanut Ludämiliaa virsien kirjoittamisessa ja siten hänestä tuli ahkera virsien kirjoittaja.

Suomen ev. lut kirkon virsikirja on yksi hänen kirjoittamansa virsi, virsi 380 "Herra, hoida lastasi" (Sorge, Vater! sorge du 1682). Suom. Martti Ruuth 1903, Jaakko Haavio 1962). Säv. Johann Crüger 1653. Saman virren toiseen runomittaan tehty käännös on Ruotsin kirkon virsikirjassa, virsi 554 "Herra, hoida minua". Ruots. Uddo L. Ullman 1896, Jan Arvid Hellström 1983, uud. suom. Niilo Rauhala 1984, 1999. Säv. ruotsalainen hengellinen kansansävelmä.

Lähteet
-------

1. ↑  Ludämiliä Elisabeth Schwarzburg-Rudolstadt *hymnary.org*. Viitattu 23.2.2020. (ruotsiksi)
2. ↑  Per Olof Nisser, Inger Selander, Hans Bernskiöld: *Psalmernas väg. Kommentaren till text och musik i Den svenska psalmboken*
Band 3 Psalmerna 421-651 Liturgiska sånger 652-700.*, s. 311. Wessmans musikförlag AB Visby, 2019. ISBN 978-91-877-1068-1. (ruotsiksi)*


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Saksa

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Deutsche Biographie

 |
|  |
| Muut | 
* RISM

 |

 |
**Astrid M. Cleve von Euler** (22. tammikuuta 1875 – 8. huhtikuuta 1968) oli ruotsalainen kasvitieteilijä, kemisti ja geologi Uppsalan yliopistossa. Hän oli ensimmäinen nainen Ruotsissa, joka suoritti tohtorin tutkinnon luonnontieteissä.

Elämä
-----

Cleven vanhemmat olivat kemian professori Per Teodor Cleve ja Alma Öhbom. Hän sai peruskoulutuksen kotonaan ja kirjoittautui vuonna 1891 opiskelemaan luonnonhistoriaa Uppsalan yliopistoon. Hän valmistui tohtoriksi 27. toukokuuta 1898. Hän oli kolmas ruotsalaisnainen, joka suoritti tohtorin tutkinnon ja ensimmäinen luonnontieteen alalta. Tämän jälkeen hän työskenteli vuoteen 1904 asti silloisessa Stockholms högskolassa eli nykyisessä Tukholman yliopistossa. Siellä hän tapasi tulevan miehensä Hans von Euler-Chelpinin. He avioituivat 1902 ja tämän jälkeen hän työskenteli miehensä assistenttina ja kasvatti viisi lasta, joista yhdestä, Ulf von Eulerista tuli myöhemmin nobelisti. Tytär Karin Stolpe oli kääntäjä.

Liitto hajosi 1912, ja vuoteen 1917 Cleve työskenteli opettajana Tukholmassa. Vuosina 1917–1923 hän johti kaivoslaboratoriota. Tämän jälkeen hän muutti maaseudulle, jossa hän johti maatilaa ja opetti yksityisoppilaita. Uppsalan yliopiston hän palasi 1930-luvulla.

Hänen nimeämiensä kasvien tieteellisissä nimissä käytetään sen jälkeen liitettävää auktorilyhennettä **A.Cleve**.

Julkaisuja
----------

* *On recent freshwater diatoms from Lule Lappmark in Sweden* (1895)
* *Studier öfver några svenska växters groningstid och förstärkningsstadium* (1898) Dissertation
* *Bidrag till kännedomen om ytterbium* (1901)
* *Cyclotella bodanica i Anclussjön: Skattmansöprofilen ännu en gång* (1911)
* *Försök till analys av Nordens senkvartära nivåförändringar* (1923), Geologiska Föreningens i Stockholm Förhandlingar
* *The diatoms of Finnish Lapland* (1934)
* *Sundets plankton: sammansättning och fördelning* (1937)
* *Bacillariaceen-assoziationen im nördlichsten Finnland* (1939)
* *Natur und Alter der Strandflächen Finnlands: Eine spätquartäre Rekonstruktion* (1943)
* *Die diatomeen von Schweden und Finnland* I-V (1951-1955)
* *Was war der Svea älv?* (1957)

Lähteet
-------

1. ↑  Cleve, Astrid Maria (1875-1968) *International Plant Names Index – IPNI*. Viitattu 6.10.2020. (englanniksi)

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.   
Alkuperäinen artikkeli: en:Astrid Cleve 

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Norja
* Espanja
* Saksa
* Suomi (KANTO)
* Yhdysvallat
* Ruotsi
* Alankomaat

 |
|  |
| Tieteilijät | 
* International Plant Names Index
* CiNii

 |
|  |
| Taiteenala | 
* KulturNav

 |
|  |
| Muut | 
* IdRef

 |

 |
*Tämä artikkeli kertoo intiaanimajasta. Muita merkityksiä on täsmennyssivulla.*
Apassiwigwam (oik. wickiup), Edward S. Curtis, 1903.
**Wigwam**, myös **vigvami** tai **intiaanimaja**, on kupolimainen maja, jota käyttivät yleensä Pohjois-Amerikan puolipaimentolaiset intiaanit, jotka asuivat Yhdysvaltain koillisosissa. **Wickiup** (tai **wikiup**) on wigwamille sukua oleva kupolimainen rakennelma lähinnä alueen lounais- ja länsiosissa.

Rakenne
-------

Wigwamit rakennettiin usein kaarevista puupaaluista, jotka peitettiin kattomateriaalilla, esimerkiksi ruoholla, harjaksilla, kaarnalla, matoilla, kaisloilla, ruo'oilla tai kankaalla.

Wigwamit ovat yleensä, mutta eivät aina, tilapäisiä asumuksia. Niiden rakentaminen on yleensä hitaampaa, kuin tiipiin rakentaminen. Tiipiitä tekivät lähinnä tasankointiaanit.

Katso myös
----------

* Tiipii

Lähteet
-------

1. ↑  Wickiup Encyclopedia Britannica. Viitattu 16.10.2013.

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Wigwam**.
**Wii Balance Board** on Nintendon kehittämä tasapainoilulauta*selvennä* Wii-pelikonsolille, joka julkaistiin Japanissa 1. joulukuuta 2007 ja muualla maailmalla vuonna 2008. Se julkaistiin samaan aikaan Wii Fit -pelin kanssa lähes kaikissa paikoissa. Wii Balance Board esiteltiin ensimmäistä kertaa heinäkuussa 2007 E3-messuilla. Se toimii neljällä AA-paristolla, joilla sitä voidaan käyttää jopa 60 tuntia.

Pelaaminen
----------

Wii Balance Boardilla pelataan tasapainoilupelejä, tehdään joogaliikkeitä, nyrkkeillään ja kehitetään lihaksia pelaamalla lihastreenipelejä esimerkiksi Wii Fit ja Wii Fit Plus -peleissä. Wii Balance Boardia voidaan käyttää myös muiden pelien pelaamisessa, kuten Mario & Sonic at the Olympic Winter Gamesissa.

Suunnittelu
-----------

Wii Balance Board päältä kuvattuna
Wii Balance Board käyttää Bluetooth-tekniikkaa. Se on suunniteltu kestämään enintään 150 kilogrammaa painavia käyttäjiä, tosin Japanissa painorajaksi on ilmoitettu 136 kilogrammaa. Vuonna 2012 julkaistu Wii U-konsoli on suunniteltu yhteensopivaksi Wii Balance Boardin kanssa.

Lähteet
-------

1. ↑  giantbomb.com *giantbomb.com*. Viitattu 1.7.2017. (englanniksi)

Wii

|  |  |
| --- | --- |
| Ohjelmat | 
* Everybody Votes Channel
* Internet Channel
* Mii Contest Channel
* Wii Menu
* Wii Shop Channel
* Virtual Console

 |
| Laitteet | 
* Wii Balance Board
* Wii MotionPlus
* Wii Remote
* Wii Remote Plus
* Wii Zapper
* Nunchuk
* Classic Controller

 |
| Muuta | 
* Wiin historia

 |
Belgian prinsessa Astrid
**Astrid Joséphine-Charlotte Fabrizia Elisabeth Paola Marie** (s. 5. kesäkuuta 1962 Laeken Belgia) on Belgian prinsessa ja Itävalta-Esten arkkiherttuatar. 

Arkkiherttuattaren vanhemmat ovat belgialaisten kuningas Albert II:n ja kuningatar Paola. Hän on myös Itävalta-Esten arkkiherttuatar. Hänen puolisonsa on (22. syyskuuta 1984) arkkiherttua Lorenz. Avioliitosta heillä on lapset:

* Amedeo (21. helmikuuta 1986),
* Maria Laura (26. elokuuta 1988),
* Joachim (9. joulukuuta 1991),
* Luisa Maria (11. lokakuuta 1995),
* Laetitia Maria (23. huhtikuuta 2003).

Vuosina 1984–1993 Astrid ja hänen miehensä elivät tavallisen kansalaisen elämää Sveitsissä, jossa Lorenz työskenteli pankissa. Astridilla ei ollut tänä aikana lainkaan virallisia velvollisuuksia Belgiassa. Kun saalilainen laki, jonka mukaan naisilla ei ole oikeutta kruununperimykseen, kumottiin Belgiassa vuonna 1991, perhe tuli perimysoikeuden piiriin, ja siten myös avioparin lapset saivat belgialaiset arvonimet. Astrid sai myös elinikäisen Belgian senaattorin arvon ja aseman ja määrärahan valtion varoista.

Lähteet
-------

| Belgian hallitsijat |
| --- |
|  |
| Leopold I |
| 
* Louis-Philippe
* Leopold
* Philippe
* Charlotte

 |
| Leopold II |
| 
* Louise-Marie
* Leopold
* Stéphanie
* Clémentine

 |
| Albert I |
| 
* Leopold
* Flanderin Kaarle
* Marie-José

 |
| Leopold III |
| 
* Joséphine-Charlotte
* Baudouin
* Albert
* Alexander
* Maria-Esmeralda

 |
| Baudouin I |
| *ei lapsia* |
| Albert II |
| 
* Philippe
* Astrid
* Laurent

 |
| Philippe |
| 
* Elisabeth
* Gabriel
* Emmanuel
* Eléonore

 |
| * n
* k
* m
 |

1. ↑

Aiheesta muualla
----------------

* Gerard Jo, *Albert II et sa famille*. Éditions J-M Collet, 1993
* Weber Patrick, *Dix princesses*. Éditions Racine
* Valokuva perheestä

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Saksa
* Alankomaat

 |

 |