recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Teppana Jänis kannelta soittamassa Koirinojalla A. O. Väisäsen kuvaamana.
**Stepan** (**Teppo**, **Teppana**) **Jänis** (21. kesäkuuta 1850 Uuksujärvi, Suistamo – 8. joulukuuta 1921 Suistamo) oli Suistamolla asunut karjalainen kanteleensoittaja.

Jäniksen vanhemmat olivat Pavel Peppanen (1812–1859) ja Maria Filatova (1817–1872). Hän oli naimisissa Jeudokia (Oudotja, Outi) Petäjän (1855–1942) kanssa. Jänis kiersi kanteleensa kanssa esiintymässä sekä kotipitäjässään Suistamolla että muuallakin. Kanteleen soiton ohessa Jänis myös kertoili satuja. Jäniksen näkö heikkeni ajan myötä, ja viimeiset vuotensa hän oli täysin sokea. Tämä ei kuitenkaan kyennyt estämään häntä jatkamasta esiintymisiään elämänsä loppuun saakka. Jänis tuli laajemmin tunnetuksi esiinnyttyään heinäkuussa 1911 Suistamolla pidetyissä runonlaulajien ja kanteleensoittajien kilpailuissa sekä kesällä 1921 Helsingissä laulujuhlilla. Suistamon juhlien aikana kuvanveistäjä Alpo Sailo teki hänestä rintakuvaveistoksen, joka päätyi sittemmin Suomen kansallismuseoon.

Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran arkistossa on säilynyt Jäniksen soitosta ja laulusta 14 äänitallennetta, jotka kansanmusiikin tutkija A. O. Väisänen äänitti fonografilla vuonna 1916 ja parlografilla vuonna 1917. Ne julkaistiin vuonna 2021 *Teppana Jänis* -nimisenä musiikkialbumina, jossa kappaleet on alkuperäisäänitysten huonon laadun vuoksi osin äänitetty uudelleen Arja Kastisen soittamina ja Taito Hoffrénin laulamina. Väisänen kirjoitti Jänikseltä muistiin kaikkiaan 22 kantelesävelmää.

Suomalainen folkrock-yhtye Äimä on tehnyt Jäniksestä kertovan kappaleen "Teppana Jänis", joka julkaistiin vuonna 1975 singlenä.

Lähteet
-------

1. 1 2  Geni.com : Stepan Pavelinpoika Jänis
2. ↑  Karjalaisen kanteleensoittajan manalle matkatessa, Suomen Kuvalehti, 14.01.1922, nro 2, s. 12, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
3. 1 2 3  Teppana Jänis albumijulkaisu Kalevalan päivänä 28.2.2021 Temps 18.2.2021. Viitattu 4.11.2023.
4. ↑  Teppana Jänis Kamukanta, Kansanmusiikin ja Kansantanssin Edistämiskeskus. Viitattu 15.10.2023.
5. ↑  Teppana Jänis Fono.fi. Viitattu 15.10.2023.


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Taiteenala Muokkaa Wikidatassa | 
* MusicBrainz

 |

 |
**Hardyn–Littlewoodin maksimaalifunktio** eli **Hardyn–Littlewoodin maksimaalioperaattori** avaruudessa \mathbb{R}^n on lokaalisti Lebesgue-integroituville funktioille {\displaystyle f\in L\_{loc}^{1}(\mathbb {R} ^{n})} määritelty operaattori 

{\displaystyle Mf\,}:

  

{\displaystyle Mf(x)=\sup \_{r>0}{\frac {1}{m(B\_{r}(x))}}\int \_{B\_{r}(x)}|f(y)|\,dy} ,

  

missä {\displaystyle m(B\_{r}(x))} on x-keskisen r-säteisen pallon {\displaystyle B\_{r}(x)\in \mathbb {R} ^{n}} Lebesguen mitta.

  

Funktio on alaspäin puolijatkuva ja sublineaarinen, eli {\displaystyle M(af+bg)\leq |a|Mf+|b|Mg}
kaikilla lokaalisti integroituvilla funktioilla *f* ja *g* ja skalaareilla *a* ja *b*.

Taustaa
-------

Ensimmäisen yksiulotteisen maksimaalifunktion kehitti intohimoisena kriketinpelaajana tunnettu matemaatikko G.H. Hardy kollegansa J.E. Littlewoodin kanssa 1900-luvun ensimmäisellä puoliskolla (ks. Hardy ja Littlewood 1930, ja Young 1981). Tämä mietiskeli pelin pisteiden laskua ja totesi kuinka yhdessä pelissä epäonnistuminen tasoittuu aiempien taikka tulevien pelien hyvillä tuloksilla, ja etenkin, mikäli jokin edeltävä peli on ollut todellinen menestys, voisi se keskiarvoja laskeskelemalla vaikuttaa tulevien pelien tuomaan tason notkahdukseen lohduttavasti vielä pitkänkin ajan päästä. Tutkiakseen suurimpien arvojen vaikutusta keskiarvoihin, Hardy ja Littlewood kehittivät reaalisuoralle etäisyydellä painotetun "suurimman keskiarvon" funktion: maksimaalifunktion, joka kuvaa funktioita niiden suurimpien "massakeskittymien" avulla.

Maksimaalilause
---------------

Eräs keskeisimpiä maksimaalifunktiota koskevia tuloksia on Maksimaalilause. 

### Maksimaalilause

Olkoon {\displaystyle f:\mathbb {R} ^{n}\rightarrow \mathbb {R} \,}.

(a) Jos {\displaystyle f\in L^{p}(\mathbb {R} ^{n}),1\leq p\leq {\infty }}, niin funktio {\displaystyle Mf} on äärellistä melkein kaikkialla.

(b) Jos {\displaystyle f\in L^{1}(\mathbb {R} ^{n})} , niin jokaiselle {\displaystyle \alpha >0}

{\displaystyle m(\{x:(Mf)(x)>\alpha \})\leq {\frac {A}{\alpha }}\int \_{(\mathbb {R} ^{n})}|f|dx}, missä {\displaystyle A} on vain dimensiosta {\displaystyle n} riippuva vakio (esimerkiksi {\displaystyle A=5^{n}} kelpaa).
(c) Jos {\displaystyle f\in L^{p}(\mathbb {R} ^{n}),1<p\leq {\infty }}, niin {\displaystyle Mf\in L^{p}(\mathbb {R} ^{n})} ja 

{\displaystyle \Vert Mf\Vert \_{p}\leq A\_{p}\Vert f\Vert \_{p}}, missä {\displaystyle A\_{p}} riippuu vain luvusta {\displaystyle p} ja dimensiosta {\displaystyle n}.
### Maksimaalilauseen seurauksia

Maksimaalilauseen seurauksena saadaan (ks. esimerkiksi Stein 1970) muun muassa Lebesguen differentioituvuuslause.

Lähteet
-------

* G.H. Hardy ja J.E. Littlewood, *A Maximal Theorem with Function-Theoretic Applications*. Acta Math. 54 (1930), 81-116
* Elias M. Stein, *Singular Integrals and Differentiability Properties of Functions*. Princeton University Press, 1970
* Laurence Chisholm Young, *Mathematicians And Their Times*. North-Holland Mathematics Studies 48, 1981
Abstraktissa algebrassa **alkuideaali** on renkaan osajoukko, jolla on monia vastaavia tärkeitä ominaisuuksia kuin alkuluvuilla kokonaislukujen renkaassa. Alkuideaalien määritelmä kommutatiivisissa eli vaihdannaisissa renkaissa on yksinkertaisempi, joten sitä käsitellään tässä yhteydessä ensin.

Alkuideaalit kommutatiivisissa renkaissa
----------------------------------------

Jos *R* on kommutatiivinen rengas, niin *R*:n ideaali *P* on *alkuideaali* , mikäli sillä on seuraavat kaksi ominaisuutta:

* aina kun *a* ja *b* ovat sellaisia renkaan *R* alkioita, että niiden tulo *ab* kuuluu ideaaliin *P*, niin *a* kuuluu *P*:hen tai *b* kuuluu *P*:hen.

* *P* ei ole koko rengas *R*.

Tämä yleistää seuraavan alkulukujen ominaisuuden: jos *p* on alkuluku ja *p* jakaa kahden kokonaisluvun tulon *ab*, niin *p* jakaa *a*:n tai *p* jakaa *b*:n. Näin ollen voidaan sanoa:

Positiivinen kokonaisluku *n* on alkuluku jos ja vain jos ideaali *n***Z** on alkuideaali renkaassa **Z**.
### Esimerkkejä

* Jokainen maksimaalinen ideaali on alkuideaali.

Alkuideaalit ei-kommutatiivisissa renkaissa
-------------------------------------------

Jos *R* on ei-kommutatiivinen rengas, niin *R*:n ideaali *P* on *alkuideaali*, mikäli sillä on seuraavat kaksi ominaisuutta:

* aina kun *a* ja *b* ovat sellaisia renkaan *R* alkioita, että kaikilla *R*:n alkioilla *r* tulo *arb* kuuluu ideaaliin *P*, niin *a* kuuluu *P*:hen tai *b* kuuluu *P*:hen.

* *P* ei ole koko rengas *R*.

Kommutatiivisten renkaiden tapauksessa tämä määritelmä on yhtenevä edellisessä osuudessa annettuun. Ei-kommutatiivisten renkaiden tapauksessa nämä kaksi määritelmää eroavat.

Lähteet
-------

1. ↑  Fraleigh, John B.: *A First Course in Abstract Algebra*, s. 337. Addison-Wesley, 1999. ISBN 0-201-33596-4.
2. ↑  Väänänen, Keijo: Lukuteoria – luentorunko, s. 43 Oulun yliopisto. Viitattu 27.2.2007. [vanhentunut linkki]

Kirjallisuutta
--------------

* Häsä, Jokke; Rämö, Johanna: *Johdatus abstraktiin algebraan*. Helsinki: Gaudeamus, 2015. ISBN 978-952-495-361-0.
Tapio Äyräväinen
**Tapio Äyräväinen** (20. joulukuuta 1950 Muurla – 15. maaliskuuta 2022) oli suomalainen toimittaja, kirjailija ja poliitikko.

Elämä
-----

Vuosina 1989–2000 Äyräväinen työskenteli salolaisessa paikallisradiossa Radio 88,2:ssa toimittajana ja päätoimittajana. Samaan aikaan hän työskenteli Salon paikallistelevisiossa, Paikalliskanavalla, uutisankkurina ja toimittajana. Sen jälkeen hän oli toimittajana TS-Yhtymään kuuluvissa paikallisradioissa Auran Aalloissa ja Radio Majakassa vuosina 2000–2005. Hän oli Aamuset-kaupunkilehden toimittajana vuosina 2000–2002 ja päätoimittajana vuosina 2002–2006.

Äyräväinen oli ensikertalaisena ehdolla vuoden 2011 eduskuntavaaleissa saaden 161 ääntä. Vuoden 2012 kunnallisvaaleissa hän tuli valituksi Salon kaupunginvaltuustoon perussuomalaisten ääniharavana. Hän sai 659 ääntä, joka oli kolmanneksi eniten Salossa. Äyräväinen valittiin toiselle kaudelle Salon valtuustoon 2017 ja kolmannelle kaudelle 2021.

Hän toimi myös henkilöstojaostossa sen perustamisesta 2014 lähtien vuoden 2017 loppuun ja Yrityssalon hallituksessa vuodesta 2017 alkaen. Äyräväinen toimi Varsinais-Suomen Perussuomalaiset ry:n piirisihteerinä kauden 2017–2018. Muita kunnallisia luottamustoimia olivat Salon johtamisen kehittämisryhmän jäsen 2016 ja hallintosääntötyöryhmän jäsen 2017. 

Aikaisemmin Äyräväinen oli toiminut Muutos 2011 -puolueen sihteerinä ja taloudenhoitajana vuosina 2009–2011.

Äyräväinen kirjoitti useita kirjoja, mm. 100 vuotta autokauppaa Salossa (2004), Virtasen Moottori Oy – 60 vuotta (2007), Muurlan 600 vuotta (2009), Moralla murhaa mukavasti (2010), Rakkaudella sinun – kuolema (2011), ja oli mukana Mennä järvel! -kirjan (2012) toimituskunnassa.

Äyräväinen harrasti tähtitiedettä ja oli ollut vuosikymmeniä Ursan jäsen. Hänet tunnetaan skeptikkona ja hän oli myös ollut mukana toimittamassa useita Suomen Ufotutkijat ry:n julkaisemia *Uforaportti*-vuosikirjoja.

Julkaisut
---------

* *Ufotutkijan käsikirja*, kirj. Tapio Äyräväinen, Kari Välimaa & Lasse Ahonen, Salo: Suomen ufotutkijat ry, 1997. ISBN 951-97444-2-8.
* *100 vuotta autokauppaa Salossa. Salolaisen autokaupan historiikki*. Salo: Salon autoalan liikkeiden yhdistys, 2004. ISBN 952-91-7518-3.
* *Virtasen Moottori oy 60 v.*. Salo: Virtasen Moottori, 2007. ISBN 978-952-92-2082-3.
* *Muurlan 600 vuotta*. Muurla: Pullola-Äijälän kyläyhdistys, 2009. ISBN 978-952-92-5771-3.
* *Moralla murhaa mukavasti*. Muurla: Omakustanne, 2010. ISBN 978-952-92-7960-9.

Lähteet
-------

1. ↑  Suvi Kulla, Kaupunginvaltuutettu Tapio Äyräväinen on kuollut, Salon Seudun Sanomat, 2022, No 74, sivu 5, julkaistu 17.3.2022
2. ↑  Vesa Käiväräinen, Janus-kasvoinen mies – Tapio Äyräväinen provosoi ja nauraa hähättää onnistuessaan, Salon Seudun Sanomat, julkaistu 19.12.2020
3. ↑  Vähämäki, Hannu: Tapio Äyräväinen kuollut *Yle Uutiset*.  16.3.2022. Viitattu 21.3.2022.
4. 1 2  Tapio Äyräväinen Salon Seudun Kirjoittajat ry.  Arkistoitu 1.7.2010. Viitattu 30.1.2011.
5. ↑   (Äyräväinen, Tapio)
6. ↑  Uforaportit (Arkistoitu – Internet Archive) Suomen Ufotutkijat ry. Viitattu 3.9.2015.

Aiheesta muualla
----------------

* Kotisivut
* Äyräväisen blogi Uudessa Suomessa
Matematiikassa **kontraktio** on eräs funktiotyyppi. Kontraktioita kutsutaan myös nimellä *kutistus.*

Määritelmä
----------

Funktio {\displaystyle f:\mathbb {R} \rightarrow \mathbb {R} } on kontraktio, jos riippumatta luvuista {\displaystyle x,y\in \mathbb {R} } on olemassa {\displaystyle 0\leq q<1} siten, että 

{\displaystyle |f(x)-f(y)|\leq q|x-y|.}

Yleisemmällä tasolla kontraktio määritellään kahden metrisen avaruuden välisenä funktiona. Tällöin yo. määritelmässä korvataan vain erotusten itseisarvot metriikoilla: 
funktio {\displaystyle f:X\rightarrow Z} on kontraktio, jos riippumatta pisteistä 
{\displaystyle x,y\in X} on olemassa {\displaystyle 0\leq q<1} siten, että 

{\displaystyle d\_{Z}(f(x),f(y))\leq qd\_{X}(x,y)},

missä {\displaystyle d\_{Z}} ja d\_{X} ovat avaruuksien {\displaystyle Z} ja X metriikat, vastaavasti.

Esimerkkejä
-----------

Funktio {\displaystyle f(x)={\tfrac {x}{3}}} on kontraktio. Nimittäin nyt 

{\displaystyle |f(x)-f(y)|={\frac {|x-y|}{3}},}

eli {\displaystyle q={\tfrac {1}{3}}}.

Funktio {\displaystyle f(x)=x^{2}} ei ole kontraktio, sillä esimerkiksi 

{\displaystyle |f(0)-f(2)|=|0-4|=4>2=1\cdot |0-2|.}

Lause
-----

Olkoon {\displaystyle f:I\rightarrow \mathbb {R} } derivoituva, missä {\displaystyle I\subset \mathbb {R} } on väli. Tällöin f on kontraktio jos ja vain jos {\displaystyle \sup \_{x\in I}|f'(x)|<1}.

**Todistus:**
Olkoon {\displaystyle r=\sup \_{x\in I}|f'(x)|}.
Jos {\displaystyle r<1}, niin differentiaalilaskennan väliarvolauseen perusteella 

{\displaystyle |f(x)-f(y)|/|x-y|=|f'(c)|\leq r,}

kaikilla {\displaystyle x,y\in I}
joten tällöin f on kontraktio. (Jos {\displaystyle I} ei ole avoin, toispuoleiset derivaatat päätepisteissä riittävät.)

Jos {\displaystyle q<r}, niin on olemassa {\displaystyle x\in I} siten, että {\displaystyle \delta =|f'(x)|-q>0}.
Tällöin on olemassa {\displaystyle y\in I\setminus \{x\}} siten, että 

{\displaystyle \left|{\frac {f(y)-f(x)}{y-x}}-f'(x)\right|<\delta ,}

jolloin {\displaystyle \left|{\frac {f(y)-f(x)}{y-x}}\right|>|f'(x)|-\delta >q}. Siis mikään {\displaystyle q<r} ei kelpaa kontraktion määritelmässä. Jos siis {\displaystyle r\geq 1}, niin f ei ole kontraktio, MOT.

### Esimerkki

Funktio {\displaystyle f(x)={\frac {x^{2}}{1+|x|}}} ei ole kontraktio funktiona {\displaystyle f:\mathbb {R} \rightarrow \mathbb {R} } mutta on kontraktio millä tahansa äärellisellä välillä:
{\displaystyle f:[a,b]\rightarrow \mathbb {R} }. On näet

{\displaystyle 0\leq f'(x)={\frac {(x+1)^{2}-1}{(x+1)^{2}}}<1}

kaikilla
{\displaystyle x\geq 0} ja {\displaystyle f'(-x)=-f'(x)} eli {\displaystyle |f'(x)|<1} kaikilla x
mutta silti 

{\displaystyle \sup \_{x\in \mathbb {R} }|f'(x)|=\lim \_{x\rightarrow \infty }|f'(x)|=1,}

joten 
{\displaystyle \sup \_{x\in I}|f'(x)|<1} jos ja vain jos väli I on äärellinen.
Tässä on käytetty apuna sitä, että 
{\displaystyle f''(x)=2/(x+1)^{3}\geq 0} kaikilla x.

Katso myös
----------

* Banachin kiintopistelause

Lähteet
-------

1. ↑  Jussi Väisälä: *Topologia I*. Limes ry, 1999. ISBN 951-745-184-9.
**Cartagena** ([kaɾtaˈhena]), virallisesti **Cartagena de Indias**, on suuri satamakaupunki Kolumbian pohjoisrannikolla. Vuonna 1533 perustetussa kaupungissa oli vuonna 2006 noin 1 075 000 asukasta. Se on saanut nimensä Murciassa Espanjassa sijaitsevan Cartagenan kaupungista.

Cartagenan satama, linnoitukset ja niihin liittyvät monumentit kuuluvat Unescon maailmanperintöluetteloon. Niihin kuuluu kokonaan muuritettu vanha kaupunki linnoituksineen, Centro-kaupunginosan katedraali ja andalusialaista tyyliä edustavat palatsit sekä San Diegon kauppiaiden korttelit ja Getsemanín käsityöläisten korttelit.

Centron eli vanhankaupungin eteläpuolella on nelisen kilometriä pitkä Bocagranden niemi, josta on tullut suosittu matkailualue. Alueella on kymmeniä nykyaikaisia hotelleja ja eri tyylisiä ravintoloita. Niemen länsi- ja eteläpuolta kiertävät pitkät hiekkarannat.

Historia
--------

Espanjalainen Pedro de Heredia perusti Cartagenan vuonna 1533. Pari vuotta kaupungin perustamisen jälkeen espanjalaiset tekivät puolustussuunnitelman, jonka päästrategia oli muuratun linnoituksen rakentaminen suojaksi englantilaisia, alankomaalaisia ja ranskalaisia merirosvoja vastaan. Kaikista varotoimista huolimatta kaupunkiin hyökättiin useasti. Ryöstöretkiä Cartagenaan tekivät muun muassa Jean-François de la Roque de Roberval, Francis Drake ja John Hawkins.

Näkymä San Felipe de Barajasin linnoituksesta.
Espanjan kuninkaalliset palkkasivat 1600-luvulla kuuluisia eurooppalaisia sotilasinsinöörejä suunnittelemaan kaupunkiin linnoituksia. Nykyään linnoitukset ovat Cartagenan tunnusmerkki.

Cartagena oli orjasatama ja Meksikon Veracruzin ohella ainoa, jolla oli lupa harjoittaa orjakauppaa. Ensimmäiset orjat saapuivat Pedro de Heredian mukana. Portugalilainen yhtiö Cacheu kuljetti ihmislasteja Cartagenasta kaivosorjuuteen Venezuelaan, Länsi-Intiaan, muualle Kolumbiaan ja Perun varakuningaskuntaan.

Euroopan katoliset monarkiat perustivat Cartagenaan Espanjan Filip III:n antamalla kuninkaallisella määräyksellä 5. helmikuuta 1610 inkvisitionistuimen. Kun Cartagena julistautui itsenäiseksi Espanjasta 11. marraskuuta 1811, inkvisiittoreiden käskettiin poistua kaupungista. Kun espanjalaiset valtasivat Cartagenan takaisin, inkvisitio aloitti kuitenkin 1815 toimintansa uudestaan. Lopullisesti istuin hävisi, kun Simón Bolívarin johtamat joukot voittivat Espanjan. Kahdensadan vuoden aikana Cartagenan inkvisitionistuin suoritti 12 autodafeeta ja 767 vastaajaa rangaistiin.

Lähteet
-------

1. ↑  Port, Fortresses and Group of Monuments, Cartagena *UNESCO World Heritage Centre*. Viitattu 26.10.2015.

Aiheesta muualla
----------------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Cartagena**.
* Matkaopas aiheesta Cartagena, Colombia Wikivoyagessa (englanniksi)
* Kaupungin verkkosivusto
* Cartagena – UNESCO World Heritage Centre (englanniksi, ranskaksi)
Smoothieta ja tehosekoitin.
**Smoothie** eli on tehosekoittimella valmistettu hedelmä- marja- tai vihannespirtelö, joka saattaa sisältää myös esimerkiksi maito- ja soijatuotteita sekä rasvaa ja viljaa. 

Smoothie on peräisin Yhdysvalloista. Tämä väli- ja aamupalana usein nautittava juoma on yleensä makea, mutta vihanneksista kuten kurkusta tai avokadosta valmistettu smoothie saattaa olla myös suolainen.

Historia
--------

Tehosekoittimet ja jääkaapit yleistyivät Yhdysvalloissa 1930-luvulta alkaen, ja oli mahdollista käyttää sellaisiakin hedelmiä, sekä marjoja raaka-aineina, joita oli aiemmin ollut vähemmän saatavilla sesongin ulkopuolella.

Steven Kuhnaun mukaan 1960-luvulla smoothiet olivat oleellinen osa hippien suosimaa makrobioottista ruokavaliota, ja smoothie-termikin on hippien keksimä. Kuhnau perusti nykyään Smoothie King -nimellä tunnetun ketjun Yhdysvalloissa 1970-luvun alussa. Kuhnau oli laktoosi-intolerantikko, joten hän ei voinut juoda pirtelöitä. 

Toinen smoothieta tunnetuksi tehnyt on Jack LaLanne. Vuonna 1936 LaLanne perusti Kaliforniassa kuntoklubin, joka tarjosi ohjattua kuntosaliharjoittelua ja ravintoneuvontaa. 1950-luvulta vuoteen 1985 tv:ssä jatkunut The Jack LaLanne Show korosti terveellisen ravinnon merkitystä ja teki smoothieta tunnetummaksi.

Terveellisyys
-------------

Smoothie valmistetaan usein vähäkalorisista ainesosista, minkä ansiosta se on laihduttajien suosiossa. Siihen voidaan kuitenkin lisätä myös paljon sokeria tai muita epäterveellisiä ruoka-aineita. Hedelmistä valmistettu smoothie sisältää tyypillisesti paljon sokeria myös silloin, kun sitä ei lisätä siihen erikseen. 

Smoothien nestemäisessä muodossa olevat hiilihydraatit sulavat tavallista nopeammin, minkä seurauksena verensokeri nousee ja laskee nopeammin kuin kiinteää ruokaa nautittaessa. Rasvan tai proteiinin lisääminen laskee kuitenkin smoothien glykemiaindeksiä. Myös kaurahiutaleet tekevät smoothiesta hitaammin sulavaa, koska ne muuttavat sen hyytelömäiseksi. 

On myös epäilty, että liukenematon kuitu pilkkoutuisi tehosekoittimessa niin pieniksi palasiksi ettei se hidastaisi enää ruoansulatusta. Tälle ei ole kuitenkaan löytynyt tukea tutkimuksista.

Lähteet
-------

1. ↑  Smoothiet ja bowlit Taloussanomat.  Arkistoitu 27.10.2020. Viitattu 19.3.2019.
2. 1 2 3  D. F. H. Team: Smoothies – Healthy or Not? *Designs for Health*.  9.7.2019. Viitattu 28.4.2023. (englanniksi)
3. ↑  The Blendery: 7 Low GI Smoothie Tips & Recipe Ideas - Reduce Sugar Spikes *The Blendery*.  28.3.2023. Viitattu 28.4.2023. (englanniksi)
4. ↑  Miksi smoothiella ei lähde nälkä?  19.4.2017. Taloussanomat. Viitattu 8.3.2019.
5. ↑  Lääkäri tyrmää smoothiet: voivat tuhota terveytesi  17.3.2016. Taloussanomat. Viitattu 8.3.2019.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Smoothie** Wikimedia Commonsissa
**CHEP** on maailmanlaajuisesti toimiva yritys, joka tarjoaa kuormalavojen vuokrauspalvelua. CHEPin toimintamallissa yritys ulkoistaa kuormalavatoimintansa CHEPille, jolta se vuokraa tarvitsemansa lavat lavojen vaihtojärjestelmään osallistumisen sijaan.

Lavojen vaihtojärjestelmässä tavara luovutetaan vastaanottajalle lavoineen ja tavarantoimittaja saa tilalle vastaavan määrän tyhjiä, vastaavan tasoisia lavoja. Järjestelmässä lavojen liikkeitä eli lavavelkoja yritysten välillä seurataan kuormalavakuitein. Vuokrauspalvelussa palveluntarjoaja vastaa lavojen toimittamisesta asiakasyritykselle sekä niiden noutamisesta kuljetusketjun lopusta. Palveluntarjoaja seuraa lavojen liikkeitä ja huolehtii lavojen kunnosta ja korjauksista. Ulkoistettu palvelu säästää asiakasyrityksen resursseja ja selkeyttää logistiikan kustannusrakennetta.

CHEPin valikoimaan kuuluvat puiset ja muoviset kuormalavat, varttilavat tuotteiden esillepanoa varten sekä suurpakkaukset (IBC, *Intermediate bulk container*) suurten tuotemäärien kuljetukseen. CHEPin tuotteet tunnistaa niiden sinisestä väristä ja yrityksen logosta.

Suurin osa CHEPin asiakkaista toimii valmistavassa teollisuudessa ja vähittäiskaupassa.

CHEP on osa australialaiskonserni Brambles Limitediä. Suomessa CHEPin pääkonttori on Vantaalla, Veromiehen kaupunginosassa Aviapoliksen yritysalueella.

Historia
--------

CHEP sai alkunsa toisen maailmansodan aikana Australiassa toimineesta *Allied Materials Handling Standing Committee* (AMHSC) -organisaatiosta, jonka maan hallitus perusti hoitamaan liittoutuneiden tavarantoimituksia mahdollisimman tehokkaasti.

Kun sota päättyi 1945 ja amerikkalaiset lähtivät Australiassa sijainneista tukikohdistaan, he jättivät jälkeensä suuren määrän tavarankäsittelyyn liittyviä laitteita ja tarvikkeita, kuten kuormalavoja. Australian liittovaltion (engl. *the Commonwealth of Australia*) hallitus päätti jatkaa organisaation toimintaa tukeakseen maan sodanjälkeistä kansantaloutta. Organisaation nimeksi tuli *Commonwealth Handling Equipment Pool* eli CHEP.

Vuonna 1949 maan uusi, liberaalipuolueen johtama hallitus yksityisti toiminnan ja antoi luvan organisaation myynnille. Nimi lyheni muotoon CHEP.

Brambles Limited -konsernin perusti Walter Edwin Bramble vuonna 1875. Brambles osti CHEPin 24.4.1958. Brambles (ASX: BXB) on listattu Australian pörssissä (Australian Securities Exchange). CHEPin lisäksi Bramblesiin kuuluu kaksi muuta liiketoimintayksikköä: uudelleenkäytettäviä muovikuljetuslaatikoita vuokraava IFCO sekä tiedonhallintapalveluita tarjoava Recall.

Lähteet
-------

1. ↑   (Arkistoitu – Internet Archive) Suomen Kuljetusopas. Viitattu 9.12.2011.
2. ↑  [vanhentunut linkki] Suomen Osto- ja Logistiikkayhdistys LOGY ry. Viitattu 24.11.2010.
3. ↑   (Arkistoitu – Internet Archive) CHEPin historia (englanniksi). Viitattu 9.12.2011.

Aiheesta muualla
----------------

* Brambles (englanniksi) (Arkistoitu – Internet Archive)
* CHEP (englanniksi)
Suomen puolustusvoimien sotilaiden käyttämä tuntolevy.
USA:n asevoimien sotilaiden toisessa maailmansodassa käyttämiä tuntolevyjä.
**Tunnuslevy** eli **tuntolevy** on asevoimien käytössä oleva henkilötunniste. Perinteinen nimitys Suomessa sota-ajalta on *tuntolevy*. Tuntolevystä puhuttiin vielä 1980-luvulla. Termiä *tunnuslevy* käytetään Suomen puolustusvoimissa 2020-luvulla.

Tuntolevyn tarkoituksena on tunnistaa kaatuneet. Kaatuneelta sotilaalta otetaan talteen tuntolevyn toinen osa, joka lähetetään omaisille ja toinen osa kiinnitetään esimerkiksi ruumisarkun päätyyn. Näin voidaan varmistaa, että haudataan oikea sotilas, ja toisaalta tunnistamattomaksi ruhjoutuneet ruumiitkin voidaan tunnistaa varmemmin. Tuntolevyt ovat yleensä pieniä metallilevyjä, joita kannetaan kaulan ympärillä roikkuvassa ketjussa kuin kaulakorua.

Yhdysvaltain asevoimien käytössä olevissa tuntolevyissä yleensä lukee ylimmästä rivistä alimpaan sukunimi, etunimi, armeijan ID-numero, veriryhmä ja uskonto. Suomalaisessa versiossa on vain kantajansa henkilötunnus kirjoitettuna kahteen, toisistaan irti murrettavissa olevaan teräslevyn puolikkaaseen.

Lähteet
-------

1. ↑  Leskinen, Jari & Juutilainen, Antti (toim.): *Jatkosodan pikkujättiläinen*, s. 1152. Helsinki: WSOY, 2005. ISBN 951-0-28690-7.
2. ↑  *Taistelijan opas 1985*, s. 252. Puolustusvoimat, 1985. ISBN 951-25-0319-0.
3. ↑  Pääesikunta, henkilöstöosasto: *Sotilaan käsikirja 2019*, s. 96, 97, 291. Puolustusvoimat, 2018. ISBN 978-951-25-3051-9.

Aiheesta muualla
----------------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Tunnuslevy**.
* Miten voin löytää etsimäni suomalaisen henkilön hänen sodanaikaisen tuntolevynsä numeron avulla? (Arkistolaitos)
* Pohjois-Kymenlaakson Asehistoriallinen Yhdistys ry.[vanhentunut linkki] Kuvia sotien aikaisista tuntolevyistä
* Keski-Suomen museo (Arkistoitu – Internet Archive) Toinen kuva talvisodan aikaisesta tuntolevystä
**Harijärvi** on järvi Liperin koillisosassa Pohjois-Karjalassa. Sen pinta-ala on 90 hehtaaria. Etäisyys Joensuun keskustasta on 15 kilometriä luoteeseen.

Maantiede
---------

Harijärvi on kaakkois–luoteissuuntainen. Mainittavia saaria ei ole. Etäisyys järven kaakkoisrannalta luoteisrannalle on 1,8 kilometriä. Länsirannalla sijaitsee järven pinta-alaan nähden laaja Ahoniemi. Harijärven koillinen osa on syvä, lounaisosassa on 15 metrin syvänne, kaakkoinen osa on matalaa. Luoteinen osa jakautuu pieniin lahtiin. Noin neljäsosa järvestä on vähintään 10 metriä syvää. Rannoilla on runsaasti pientaloja, koillisrannan Valkeisenmäki kohoaa noin 130 metriä merenpinnan yläpuolelle.

Harijärven luoteisrannalta lähtee laskuoja Viinijärveen, joka sijaitsee noin 350 metriä länteen.

Harijärven vesitilavuus on 6 985 000 kuutiometriä.

Harijärvi (04.352.1.024) kuuluu Viinijärven alueeseen (04.352), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen vesistössä (04). Toinen jakovaihe on Viinijärven valuma-alue (04.35) ja ensimmäinen jakovaihe on Oriveden–Pyhäselän alue (04.3). Harijärvi on Viinijärven alueen toiseksi laajin vakavesi. Yli 130-neliökilometrinen Viinijärvi on selkeästi suurin alueen 46:sta järvestä.

Noin kuusi kilometriä Harijärveltä etelään sijaitsee Harinjärvi (04.359.1.006).

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5  Harijärvi, vakavesi, Liperi
2. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10  Ympäristö.fi : Ympäristötiedon hallintajärjestelmä Hertta Ympäristötiedon hallintajärjestelmä Hertta. Viitattu 19.9.2021.
3. ↑  Harinjärvi. Järviwiki. Viitattu 19.9.2021.
4. ↑  Viinijärven alue (04.352). Järviwiki. Viitattu 19.9.2021.
Aku Ahjolinna ja Saga Eriksson, 2019
**Aku Antero Ahjolinna** (s. 8. elokuuta 1946 Helsinki) on suomalainen balettitanssija ja koreografi.

Ahjolinna pääsi Kansallisoopperan balettikouluun vuonna 1959. 17-vuotiaana vuonna 1963 hän sai kiinnityksen tanssijaksi Suomen Kansallisbalettiin ja eteni solistitanssijaksi vuonna 1969. Ahjolinna on opiskellut myös Leningradissa Vaganovan balettiakatemiassa, Englannissa, Ranskassa, Unkarissa ja Yhdysvalloissa ja tehnyt lukuisia kiertuita Suomessa ja ulkomailla. Koreografina Ahjolinna aloitti vuonna 1984 Paavo Heinisen *Silkkirumpu*-oopperassa. Hän jäi baletista eläkkeelle vuonna 1993.

Ahjolinnan rooleja olivat muun muassa kaani Girei *Bahtsisarain suihkulähteessä*, Crassus *Spartacuksessa*, Jago *Othellossa* ja äiti baletissa *Bernarda Alban talo*.

Ahjolinnan puoliso on balettitanssija ja -pedagogi Saga Eriksson. Ahjolinna on vakaumukseltaan ortodoksi.

Lähteet
-------

1. ↑  Rantala, Risto & Pajala, Lasse (toim.): *Kuka kukin on. Henkilötietoja nykypolven suomalaisista 2007*, s. 27. Helsinki: Otava, 2006. ISBN 978-951-1-20606-4.
2. 1 2  Pallari, Leena: Tanssija Aku Ahjolinna joutui KGB:n kuulusteluihin *HS.fi*.  30.10.2013. Viitattu 21.5.2014.

Aiheesta muualla
----------------

* Ylen Aamu-tv: Vanhan oopperatalon muistoja Yle Areena.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt Muokkaa Wikidatassa | 
* Ritva
* Elonet

 |

 |
**Eero Suvilehto** (s. 24. marraskuuta 1947 Pyhäjärvi) on suomalainen kirjailija ja kirjallisuuden dosentti. Hän toimii myös tulkkina ja puheterapeuttina. Suvilehto asuu Oulussa.

Suvilehto on valmistunut Jyväskylän yliopistosta puheterapeutiksi 1974 ja filosofian kandidaatiksi 1979. Filosofian tohtoriksi hän väitteli vuonna 1995. Väitöskirjassaan *Dimitâr Dimovin Tupakkaa ristiriitojen romaanina – bulgarialaisen kriisin horjutetut kuvat* (Jyväskylän yliopisto, 1995) hän analysoi ja vertaili poikkitieteellisesti reseptiohistoriallisia prosesseja Bulgariassa ja Suomessa. Suvilehto on julkaissut myös muita tieteellisiä teoksia ja artikkeleita.

Suvilehto on toiminut Oulun yliopiston logopedian lehtorina lyhyitä katkoksia lukuun ottamatta vuosina 1986–1994 ja 1999–2003. Hän on työskennellyt myös ulkomailla, muun muassa suomen kielen lehtorina Sofian (1980–1985) ja Reykjavíkin (1995–1999) yliopistoissa sekä Suomen kirjallisuuden vierailevana professorina Wienissä (2009). Jyväskylän yliopiston kirjallisuuden, erityisesti Bulgarian kirjallisuuden dosenttina hän on toiminut maaliskuusta 2004 alkaen.

Suvilehdon kaunokirjallinen esikoisteos *Yksinäiset jumalat* ilmestyi 1993. Vuodesta 1976 hän julkaissut useita satoja runoja, aforismeja, kertomuksia, kolumneja, esseitä ja käännöksiä muun muassa lehdissä Bohemia, Elämäntarina, Genesis, Kaleva, Keskisuomalainen, Kaltio, Kansan Uutiset ja Parnasso sekä muun muassa antologioissa *Runomaraton* (1987), *Soidinkuu* (2000), *Kuumana kinosten alla* (2001) ja *Raskaan sarjan runoja* (2008). Hänen runojaan ja aforismejaan on lisäksi ilmestynyt ulkomaisissa kirjallisuuslehdissä ja antologioissa.

Suvilehto on tehnyt uran myös painijana, suurimpana saavutuksena kreikkalais-roomalaisen painin Pohjoismaiden mestaruus vuodelta 1972.

Kaunokirjalliset teokset
------------------------

* Yksinäiset jumalat (runoja ja aforismeja, 1993, Atena)
* Egean tuuli (runoja, 1995, Atena)
* Avattava varovasti (aforismeja, 1998, Atena)
* Esperanto (novelleja, 2000, Kopijyvä)
* Kolmea siltaa kaupunkiin (runoja, 2005, Puntsi)
* Kysyi sammakko tietä (aforismeja, 2007, Puntsi)
* Maailmanpyörää polkemassa (runoja ja aforismeja, 2010, Vihreä kettu)
* Tuhkakuvia: kirjeitä Reykjavikistä (runoja ja aforismeja, 2012, Vihreä Kettu)
* Mielipuoli satakieli: runoja Balkanilta (2014, Nispero)

Aiheesta muualla
----------------

* Eero Suvilehdon aforismeja
* Eero Suvilehdon aforismeja 2
* Kirjasampo.fi: Eero Suvilehto
* Eero Suvilehdon esittely Jyväskylän kirjaston kirjailijahakemistossa (Arkistoitu – Internet Archive)
* Eero Suvilehto aforismista Kirjoituksia -blogissa

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Alankomaat

 |

 |
**Cohenin kappa** on tilastotieteellinen yhteneväisyyden mitta, jossa kaksi henkilöä arvioi samaa luokitteluasteikollista muuttujaa saaden arvon välillä –1–1 perustuen siihen, luokittelevatko nämä kaksi henkilöä arviointikohteen vastaavanlaisesti toisistaan riippumatta. Cohenin kappa -kertoimella on useita laskennallisia muotoja riippuen arvioinnin muodosta ja arvioijien määrästä, joten oikean muodon valitseminen on tulosten tarkkuuden kannalta tärkeää. Perusmuodossaan painottamattoman Cohenin kappan avulla voidaan tarkastella kahden arvioijan yhteneväisyyttä. Yhtälön muunnelmien kautta on mahdollista laskea yhteneväisyys muun muassa useamman kuin kahden arvioijan välille.

Aineiston yhteneväisyyttä tutkittaessa Cohenin kappa yksinään ei ole aina riittävä menetelmä, jolloin sen rinnalla tulisi käyttää toista aineiston yhteneväisyyden tarkastelun menetelmää.

Lähteet
-------

1. 1 2  Sarkkinen, Tuomas: *Reliabiliteettitutkimus: Havainnoijien välinen yhteneväisyys observoinnissa*. Helsingin yliopiston Kasvatustieteellisen tiedekunnan Opettajankoulutuslaitos, Huhtikuu 2018. Teoksen verkkoversio.
**St. Julien Perlmutter** on Clive Cusslerin luoma henkilöhahmo, meriarkeologian, merihistorian ja kulinarismin ekspertti.

Hän esiintyy ensi kerran kirjassa *Aavelaiva*.

Perlmutter asuu Washingtonissa entisestä vaunuvajasta muunnetussa tilavassa rakennuksessa jossa on eri laivanhylyistä nostettu kalusto ja historiallisista laivoista peräisin olevia laitteita kuten toimivia puhelimia - ja joka nurkka täynnä tietokirjallisuutta. 

Isäntä tietää aina sanan tarkkuudella mistä kulloinkin kysytty tieto löytyy; joskus se on vain viite eteenpäin mutta aina sekin riittää.

Dirk Pitt, lapset ja naisystävät vierailevat mielellään Perlmutterin luona koska siellä saa aina eksoottisia ja täyttäviä ruokia jos viinejäkin.

Pitt itse asiassa kantaa ympäri maailmaa eksoottisia herkkuja ja juomia Perlmutterille, esimerkiksi Mongoliasta löytynyttä hapatetusta tammanmaidosta tehtyä airag-juomaa tai Japanista sakea ja merisiilejä. 

Joskus tieteilijä malttaa jättää rakkaan talonsa ja lähtee muuallekin; hänet tavataan kirjassa *Valhalla nousee* Amiensissa Jules Vernen kotimuseossa ja kirjassa *Puolikuu nousee* Lontoossa.
**Thomas Arthur Reiter** (s. 23. toukokuuta 1958 Frankfurt, Länsi-Saksa) on entinen ESA:n avaruuslentäjä ja Luftwaffen prikaatikenraali Vuonna 2008 hän oli 25:n eniten aikaa avaruudessa viettäneen avaruuslentäjän joukossa. 8.elokuuta 2007 Thomas Reiter nimitettiin DLR:n johtokunnan jäseneksi. Keväästä 2011 alkaen hän johtaa Euroopan avaruusjärjestön Miehitettyjä lentojen direktoraattia.

Ura
---

Vuonna 1982 Reiter valmistui lento- ja avaruustekniikasta Saksan armeijan yliopistosta Universität der Bundeswehr Münchenistä. Hän sai lentäjänkoulutuksen Saksassa ja suihkukonekoulutuksen Texasissa.

Hän palveli insinöörinä Mir-avaruusaseman miehistössä Mir EO-20 (Euromir 95)/Sojuz TM-22 lennolla. 179 vuorokautta kestäneen Mir-lentonsa aikana hän osallistui kahdelle avaruuskävelylle suorittaen ensimmäisenä saksalaisena avaruuskävelyn.

Vuosina 1996 ja 1997 hän täydensi koulutustaan Sojuz-avaruusaluksella suorittaen "Sojuzin paluukomentajan" tutkinnon, mikä sallii hänen toimia kolmihenkisen Sojuz-miehistön komentajana sen palatessa avaruudesta.

Hän harjoitteli kuusi kuukautta kestävälle lennolle Kansainväliselle avaruusasemalle (ISS), minne hänet laukaistiin sään viivästettyä lähtöä 4. heinäkuuta 2006 avaruussukkula Discoverylla lennolla STS-121 liittymään Retkikunta 13:een. Discovery erkani avaruusasemalta 15. heinäkuuta jättäen Reiterin ISS:lle. Hän jatkoi Retkikunta 14:n miehistössä ennen paluutaan Maahan avaruussukkula Discoveryn lennolla STS-116.

Euroopan avaruusjärjestö nimesi ISS-lennon *Astrolab*iksi.

Reiter on viettänyt avaruudessa enemmän aikaa kuin yksikään ei-amerikkalainen tai ei-venäläinen, 350 vuorokautta.

Hän asuu Wahnbekissä (Oldenburgin lähellä) Ala-Saksissa.

Reiter avaruuskävelyllä 3. elokuuta 2006

Lähteet
-------

1. ↑  http://www.bmvg.de: Thomas Reiter promoted to brigadier general by Federal Minister of Defence Franz Josef Jung (german)
2. ↑
3. ↑  NASA web site
4. ↑
5. ↑  Astrolab

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Thomas Reiter** Wikimedia Commonsissa

* Euroopan avaruusjärjestön elämäkerta
* Virallinen NASAn elämäkerta
* Spacefacts.de:n elämäkerta
* ESA astronaut to carry out first European long-duration mission on the ISS
* NASAn lento STS-121
* Thomas Reiterin video ISS:ltä

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.   
Alkuperäinen artikkeli: en:Thomas Reiter 

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Saksa
* Yhdysvallat

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Deutsche Biographie

 |

 |
**Jugoslovenski Aerotransportin lento 367** oli matkalla Tukholmasta Belgradiin 27. tammikuuta vuonna 1972 kun se syöksyi maahan lähellä Srbská Kamenicen kylää Tšekkoslovakiassa. 27 ihmistä sai surmansa.

Tšekkoslovakian viranomaisten julkaiseman onnettomuustutkintaraportin mukaan räjähdys oli seurausta koneeseen asetetusta pommista. Räjähtäessään - Hinterhermsdorfin yläpuolella Saksan demokraattisessa tasavallassa - pommi repi koneen palasiksi, ja se putosi lumisille vuorille lähelle Srbská Kamenicen kylää Tšekkoslovakian puolelle rajaa. Lentoemäntä Vesna Vulović oli ainoa eloonjäänyt.  Jugoslavian viranomaisten mukaan kroaattien nationalistinen terroristijärjestö Ustaša oli vastuussa pommi-iskusta.

Epäilyt turman kulusta
----------------------

8. tammikuuta 2009 Saksan yleisradioyhtiö ARD:n Tagesschau-uutisohjelma julkaisi oman selvityksensä onnettomuudesta. Artikkelin mukaan koneen ampui todellisuudessa alas Tšekkoslovakian ilmavoimat väärinkäsityksen seurauksena, koska vaikeuksissa ollut kone oli ylittänyt rajan lähestyen sotilasaluetta matalalla lentäen. Silminnäkijähavaintoihin perustuen Tagesschau esitti koneen lentäneen tuolloin vain 2 000–3 000 jalan (noin 600–900 metrin) korkeudessa, mikä olisi osaltaan selittänyt myös Vesna Vulovićin selviytymisen ja virallinen versio pommi-iskusta normaalissa lentokorkeudessa olisi siten sepitettä. Artikkelissä todettiin, että aihetodisteiden perusteella oli syytä epäillä Tšekkoslovakian ja Jugoslavian salaisten palvelujen lavastaneen tarinan kroaattinationalistien pommi-iskusta peittääkseen kannaltaan kiusallisen tapauksen julkitulon.

Myös tšekkiläinen tutkija Pavel Theiner esitti vastaavan arvion jonka mukaan kone joutui jostain syystä vaikeuksiin, harhautui kurssistaan ja joutui syöksyyn, jolloin Tšekkoslovakian ilmavoimat ampui sen alas sen lähestyessä sotilasaluetta, jossa varastoitiin ydinaseita. Tällöin koneen hajoamiskorkeus olisikin ollut 10 kilometrin sijaan vain 800 metriä.

Lähteet
-------

1. ↑   Tschechoslowakischer Geheimdienst erfand Rekord (saksaksi)
2. ↑

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Jugoslovenski Aerotransportin lento 367** Wikimedia Commonsissa
**Demokraatit** (tansk. *Demokraterne*, lyh. **D**) on grönlantilainen liberaali ja unionistinen poliittinen puolue. Poliittiselta kirjoltaan puolue edustaa keskustaa ja istuukin Keskiryhmässä. Suomeksi *Demokraatit* tarkoittaa "demokraatit".*selvennä*

Vuosina 2007–2012 puolue teki yhteistyötä Manner-Tanskan Konservatiivisen kansanpuolueen kanssa. Tämän jälkeen Demokraatit on ollut lähempänä Radikaali Venstreä.

Demokraatit ei suoraan vastusta Grönlannin itsenäistymistä, mutta eivät myöskään halua asettaa sille mitään tiettyä tavoiteajankohtaa. Tärkeämpää on saada yhä enenevässä määrin autonomiaa, jonka avulla itsenäistymisprosessi voidaan joskus tulevaisuudessa hoitaa siististi ja kestävästi.. Puolue pyrkii myös siihen, että Grönlanti tiivistää yhteistyötään EU:n kanssa, mutta saaren liittymisestä unioniin tulisi järjestää kansanäänestys.

Demokraatit kannattaa Grönlannin parlamentin jäsenten lukumäärän vähentämistä nykyisestä 31:stä edustajasta. Heidän mukaansa poliitikkojen tulisi näyttää esimerkkiä kuluja karsimalla ja nykyisellään edustus kansalaisten lukumäärää kohti on enemmän kuin tarpeeksi.

Lähteet
-------

1. 1 2  Greenland/Denmark *Parties and Elections in Europe*.  2018. Viitattu 21.4.2019. (englanniksi)
2. ↑  Partier  2020. Mittengruppen. Viitattu 20.1.2020. (ruotsiksi)
3. ↑  Partier Mittengruppen. Viitattu 8.12.2019. (ruotsiksi)
4. ↑  Partiprogram  2019. Demokraatit. Viitattu 8.12.2019. (tanskaksi)
5. ↑  Udenrigspolitik  2019. Demokraatit.  Arkistoitu 8.12.2019. Viitattu 8.12.2019. (tanskaksi)
6. ↑  Lindstrøm, Merete: D-kandidat vil have 21 inatsisartutmedlemmer *Sermitsiaq AG*.  23. maaliskuuta 2021. Viitattu 28. maaliskuuta 2021. (tanskaksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Demokraatit (grönlanniksi, tanskaksi)
**Gil Fronsdal** (s. 1954) on Norjassa syntynyt yhdysvaltalainen buddhalainen opettaja, kirjailija ja tutkija. Hän on harjoittanut buddhalaisuutta sekä japanilaisessa sōtō zen että kaakkoisaasiaalaisessa theravada-perinteessä vuodesta 1975. Hän oli vipassana-opettaja Jack Kornfieldin oppilas, ja nykyisin hän on yksi Spirit Rock Meditation Centerin opettajista. Hänet vihittiin sōtō zen -papiksi San Francisco Zen Centerissä vuonna 1982, ja hän sai dharmasiirron Mel Weitsmanilta, Berkeley Zen Centerin apotilta.

Fronsdal on opettanut buddhalaisuuden harjoittamista vuodesta 1990. Hän on Redwood Cityssä, Kaliforniassa sijaitsevan Insight Meditation Center -retriittikeskuksen perustaja ja pääopettaja, ja hänellä on myös buddhalaisuuden tutkimuksen tohtorin tutkinto Stanfordin yliopistosta. Hän on kirjoittanut useita kirjoja buddhalaisuudesta sekä kääntänyt englanniksi Buddhan opetusten kokoelman *Dhammapada*.

Bibliografia
------------

### Suomennetut teokset

* *Buddhan opetuksia*. toimittaneet Jack Kornfield ja Gil Fronsdal (*Teachings of the Buddha*, 1993). Suomentanut Tuula Saarikoski. Helsinki: WSOY, 2002. ISBN 951-026-812-7.

Aiheesta muualla
----------------

* Insight Meditation Centerin kotisivut
* Gil Fronsdalin dharmapuheita ja ohjattuja meditaatioita
* Tricycle: Gil Fronsdal - Living Two Traditions

Lähteet
-------

1. ↑  Elder, Sean: Gil Fronsdal and the Insight Meditation Center *Climate Online*.  2.1.2020. Redwood City. Viitattu 3.12.2020. (englanniksi)
2. 1 2  Gil Fronsdal's Dharma Talks *Audio Dharma*. Viitattu 3.12.2020. (englanniksi)
3. ↑  Gil Fronsdal *Spirit Rock Meditation Center*. Viitattu 3.12.2020. (englanniksi)


|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Saksa
* Yhdysvallat
* Alankomaat

 |

 |
**Lehmo** on kylä, joka sijaitsee Kontiolahden kunnan eteläosassa Pohjois-Karjalan maakunnassa. Se rajoittuu lännessä Kajaanintiehen, idässä Pielisjokeen, etelässä Joensuun rajaan ja pohjoisessa Kylmäojan asuinalueen pohjoisimpiin osiin. Vuonna 2023 Lehmon postinumeroalueella 80710 asui 9 663 ihmistä.

Lehmo muodosti aikaisemmin oman taajaman, mutta se on sittemmin kasvanut osaksi Joensuun keskustaajamaa.

Palvelut
--------

Lehmossa on kaksi alakoulua. Lehmon koulun oppilasmäärä on noin 600, mikä tekee siitä Kontiolahden kunnan suurimman yhtenäiskoulun. Kylmäojan koulussa on noin 260 oppilasta. Lehmon koulusta tulei yhtenäiskoulu syksyllä 2023, kun yläkoululaiset muuttavat uuteen joulukuussa 2022 valmistuneeseen rakennukseen. Muita julkisia palveluja ovat esimerkiksi kirjasto, terveyskeskus, ja seurakuntatalo.

Asukkaita palvelevat myös kaksi päivittäistavarakauppaa ja useat yritykset.

Liikenne
--------

Joensuun seudun joukkoliikenteen bussilinjat 201, 202 ja 204 liikennöivät Lehmon kautta Joensuuhun, Kontiolahdelle, Kylmäojalle ja Paiholaan.

Väestö
------

Lehmossa asuu paljon lapsiperheitä. Vuonna 2020 asukkaiden keski-ikä oli 37 vuotta. Asukkaista 27,1 % oli alle 18-vuotiaita ja 38,5 % alle 30-vuotiaita.

Talous
------

Vuonna 2019 Lehmossa oli 1 448 työpaikkaa. Kolme suurinta toimialaa olivat teollisuus (48,7 % työpaikoista), rakentaminen (18,4 %) sekä terveys- ja sosiaalipalvelut (11,9 %). Useat asukkaat käyvät töissä Joensuussa.

Vuonna 2020 Lehmon työttömyysaste oli 7,8 % ja talouksien vuosittaiset keskitulot 46 038 euroa.

Urheilu ja liikunta
-------------------

Lehmolaisia urheiluseuroja ovat jalkapalloseura Lehmon Pallo ja salibandyseura Lehmo Balls.

Lehmon urheilukeskuksessa sijaitsee tekonurmikenttä High Pine Lane, jonka Paavo Arhinmäki nimesi vuonna 2012. Sen omistaa Lehmon pallo (Lehpa).

Muita liikuntamahdollisuuksia ovat esimerkiksi jääkiekkokaukalot, kuntoportaat, Lehmon koulun piha, tenniskenttä, ulkokuntosalit sekä lenkkeily- ja latuverkostot.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Paavo (Postinumeroalueittainen avoin tieto) Tilastokeskus. Viitattu 12.12.2022. [vanhentunut linkki]
2. ↑
3. ↑
4. ↑
5. ↑
6. ↑
7. ↑
8. ↑
**Marshall J. Flinkman** on kuvitteellinen hahmo yhdysvaltalaisessa televisiosarjassa *Alias*. Häntä esittää näyttelijä Kevin Weisman.

Hahmon kuvaus
-------------

Marshall on luonteeltaan panikoiva, ujo ja sosiaalisesti epävarma, hän usein änkyttää puhuessaan ja eksyy asiasta. Hän tekee myös viittauksia elokuviin ja kirjallisuuteen. Monet pitävät hänen käyttäytymistään omituisena.

Taustaa
-------

Marshall J. Flinkman syntyi 29. joulukuuta 1971 Los Angelesissa, Yhdysvalloissa. Hänet rekrytoitiin Arvin Sloanen alaisuuteen SD-6:en, CIA:n salaiseen osaan, vuonna 1997. Hänestä tuli tekniikkapuolen johtaja, joka suunnittelee kaikki laitteet, joita muut käyttävät kenttäoperaatioilla. Hän pyytää välillä kollegaansa Sydney Bristow'ta ottamaan kuvia eri maiden nähtävyyksistä pitääkseen yllä peitetyötään, minkä hän on uskotellut äidilleen.

Hahmon tarina
-------------

Marshall työskentelee SD-6:n tekniikassa. Hän ei tiedä, että SD-6 kuuluu oikeasti terroristiorganisaatio Allianssiin. Toisella kaudella CIA onnistuu vihdoin kaatamaan SD-6:n ja Allianssin, minkä jälkeen Marshall siirtyy CIA:n palvelukseen ja hänestä tulee tärkeä osa tiimiä. Kaudella Marshall joutuu ensimmäistä kertaa kentälle, minkä seurauksena hänet kidnapataan. Myöhemmin hän löytää yhteisen sävelen NSA:n agentti Carrie Bowmanin kanssa ja alkaa seurustella hänen kanssaan. 

Kaksi vuotta myöhemmin Marshall on liikuttunut saadessaan tietää kuolleeksi luullun Sydneyn olevan elossa. Carrie odottaa parin ensimmäistä lasta. Myöhemmin pari menee naimisiin ja Carrie synnyttää pojan, Mitchellin. Myöhemmin vakoojaksi paljastunut Lauren Reed ampuu Marshallia, mutta hän selviää.

Neljännellä kaudella Marshall värvätään CIA:n salaiseen osastoon, APO:on, mistä hän ei saa kertoa kenellekään, edes Carrielle. Kaudella Sydney siepataan ja Marshall joutuu pelastamaan hänet. Viidennellä kaudella Marshall ystävystyy uuden tietokone-ekspertti Rachel Gibsonin kanssa. Arvin Sloane sieppaa heidät kauden lopussa, mutta heidät pelastetaan. Sarja päättyy, kun näytetään vuosia eteenpäin, jolloin selviää, että Marshallilla ja Carriella on kolme poikaa ja neljäs tuloillaan.

Lähteet
-------

* 
* Alias-sarja
**Erik Eriksen** (20. marraskuuta 1902 – 7. lokakuuta 1972) oli tanskalainen liberaalipoliitikko ja toimi Tanskan pääministerinä lokakuusta 1950 syyskuuhun 1953. Hän johti Tanskan oikeistoliberaalista Venstre-puoluetta 1950–1965. Varsinaiselta ammatiltaan hän oli maanviljelijä.

Eriksen toimi aktiivisesti Venstren nuorisojärjestössä ja valittiin kansankäräjille vuonna 1935. Hän toimi maatalousministerinä Vilhelm Buhlin hallituksessa 1945 ja Knud Kristensenin hallituksessa 1945–1947.

Eriksenin "VK-hallitus" oli vähemmistöhallitus Venstren ja Konservatiivisen kansanpuolueen kesken. Se ehdotti muutoksia maan perustuslakiin, jotka hyväksyttiin kansanäänestyksellä 1953. Vuonna 1952 hallitus sai läpi lain lapsilisästä.

Eriksenin pääministerikaudella 1950–1953 Venstre lähentyi konservatiiveja niin, että puolueiden niin sanottua VK-yhteistyötä ilmeni sittemmin myös oppositiotilanteessa. 1960-luvulla tämä tiivis suhde kuitenkin vaikeutti Venstren yhteistyötä Radikale Venstre -puolueen kanssa, mikä oli yksi syistä miksi Eriksen erosi Venstren puheenjohtajan paikalta 1965 ja sai seuraajakseen Poul Hartlingin.

Erikseniä kutsuttiin kotikylänsä mukaan "Ringen oraakkeliksi", koska hän oli erityisen taitava muotoilemaan lausuntonsa ympäripyöreiksi ja moniselitteisiksi.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Möller, Knud: "Eriksen, Erik (1902)", teoksessa Huovinen, Pentti ja Siikala, Kalervo (toim.): *Maailmanpolitiikan kasvot*, s. 46. Helsinki: Weilin & Göös, 1963.


|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Tanskan pääministerit |
| --- |
|  |
| Pääministerin tunnus | 
* Moltke
* Bluhme
* Ørsted
* Bang
* Andræ
* Hall
* Rotwitt
* Hall
* Monrad
* Bluhme
* Krag-Juel-Vind-Frijs
* Holstein-Holsteinborg
* Fonnesbech
* Estrup
* Reedtz-Thott
* Hørring
* Sehested
* Deuntzer
* Christensen
* Neergaard
* Holstein-Ledreborg
* Zahle
* Berntsen
* Zahle
* Liebe
* Friis
* Neergaard
* Stauning
* Madsen-Mygdal
* Stauning
* Buhl
* Scavenius
* Buhl
* Kristensen
* Hedtoft
* Eriksen
* Hedtoft
* Hansen
* Kampmann
* Krag
* Baunsgaard
* Krag
* Jørgensen
* Hartling
* Jørgensen
* Schlüter
* Nyrup Rasmussen
* Fogh Rasmussen
* Løkke Rasmussen
* Thorning-Schmidt
* Løkke Rasmussen
* Frederiksen

 |

 |

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Venstre |
| --- |
|  |
| Puheenjohtajat | 
* Madsen-Mygdal
* Kristensen
* Sørensen
* Eriksen
* Hartling
* Christophersen
* U. Ellemann-Jensen
* A. F. Rasmussen
* L. L. Rasmussen
* J. Ellemann-Jensen

 |
|  |
| Jäsenliitot | 
* Venstres Ungdom
* Danmarks Liberale Studerende
* Liberalt Overblik

 |
|  |
| Jäsenyydet: Liberal International · ALDE · Renew Europe |

 |

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.   
Alkuperäinen artikkeli: en:Erik Eriksen 

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Saksa
* Yhdysvallat

 |

 |