**Soanjoki** (ven. Соанйоки, Соан-йоки) on Venäjällä Karjalan tasavalta Suojärven piiri virtaava 19 kilometriä pitkä joki, joka laskee Pieneen Jänisjärveen itäiseen lahteen yhdessä Veljakkajoen kanssa.

Joen kulku
----------

Soanjoki ei muodosta valuma-alueensa koko pääuomaa vaan se alkaa yläjuoksulla sijaitsevasta Soanjärvestä. Joki virtaa lähes etelään noin yhdeksän kilometriä. Joen alkutaival tapahtuu vanhoissa suomalaiskarttojen mainitseman Remssinkorven läpi syvälle kuluneessa laaksossa, jonka pohja on soistunut. Kun joki saapuu Jänisjärven alangolle, putoaa joki alas laaksoon , jonne myös Pieni Jänisjärvi on muodostunut. Joki kääntyy samalla länteen päin. Se pitää suuntansa noin yhdeksän kilometriä eli loppuun asti virraten loppukilometrit Veljakkajoen kanssa sen rinnalla Soanlahteen. Laaksossa on suomalaisaikana asunut viljelyä harjoittaneita Soanlahden kylän asukkaita, mutta nykyään on kylän asukasluku pudonnut kolmeen kymmeneen. Joki alittaa kylältä tulevan tien.

Historiaa
---------

Joensuun asutuksesta on kirjallisia mainintoja vuonna 1500 Novgorodin vatjalaisen viidenneksen verokirjassa. Joen nimi ja kylän nimi sisältävät alkuosan *soan*, joka suomen yleiskielessä kuuluu *sodan*. Nimi viittaa siihen, että seudulla olisi taisteltu tai käyty kahakka. Kyse on kaukaisesta tapahtumasta, josta ei ole enää tietoa.

Soanjoessa on kuohunut Roljakoski, jonka pituus oli 193 metriä, pudotus 5,5 metriä ja kosken teho on ollut keskiveden aikana 75 hevosvoimaa (55 kilowattia). Koskessa on toiminut vesimylly.

Soanjoessa toimi Jänisjoen alueen Lauttayhdistyksen yksi viidestä uittoväylästä. Sen kautta uitettiin tukkeja ilmeisesti juuri Remssinkorvesta. Jokea myöten tuodut tukit uitettiin Jänisjärvellä sen eteläpäähän, jossa matka jatkui Jänisjokea alas Laatokkaan.

* Soanjoen alin siltaSoanjoen alin silta
* Näkymä alimmalta sillalta alaspäin länteenNäkymä alimmalta sillalta alaspäin länteen

Soanjoen valuma-alue
--------------------

Soanjoki kuuluu Nevan vesistöalueessa Laatokan valuma-alueen Jänisjoen vesistöalueeseen, jossa Soanjoen valuma-alue sijaitsee Jänisjärven lähialueella. Jänisjärvi laskee vuorostaan Laatokkaan, jonka laskujoki Neva laskee Pietarissa Itämeren Suomenlahteen.

Valuma-alueen pääuoma voidaan katsoa alkavan Pertinjärvestä (Пертинъярви), jonka laskupuro laskee Soanjärveen ja josta Soanjoki saa alkunsa. Soanjoen pituudeksi on ilmoitettu 19 kilometriä. Tähän lisätään 2,9 kilometriä pitkä matka Soanjärven läpi sen pohjoispäähän, minne laskee viisi kilometriä pitkä Pertinjärven laskupuro. Pääuoman pituudeksi saadaan näin Pertinjärvi huomioiden 27 kilometriä.

Soanjoen valuma-alueen pinta-ala on 126 neliökilometriä. Valuma-alue rajautuu etelässä Veljakkajoen valuma-alueeseen, sillä Veljakkajoki virtaa Soanjoen rinnalla sen alajuksulla. Idässä virtaavan Uuksunjoen valuma-alue ulottuu aivan Soanjoen valuma-alueen latvoille asti. Koillisessa tulee vastaan Korpijärveen laskevan Sytviermänjoen latvat, pohjoisessa Juuvanjoen sivuhaarojen valuma-alueet ja lännessä Kiekuanjoen valuma-alue.

Soanjoen alajuoksulla on viereisen Veljakkajoen kanssa yhteisiä ojia, joiden tarkoituksena on kuivattaa jokien välistä kosteikkoa. Molemmat joet virtaavat pari kilometriä rinnakkain samassa laaksossa, jonne Soanjoki tulee pohjoisesta päin. Soanjoella on laaksossa sivuoja, jolla on pituutta noin 8 kilometriä. Sekin laskeutuu laaksoon pohjoisesta Remssinkorvesta. Sivuoja virtaa rinnakkain Soanjoen kanssa parin kilometrin etäisyydellä. Soanjoella on seuraavien neljän kilometrien matkalla kolme lyhyttä sivuojaa. Kolmas sivuoja saa alkunsa pienestä Hännänlammesta (ven. Ханнянлампи, *Hannjanlampi*) ja viides sivuoja on nimeltään Remssinoja (Ремссиноя), joka hakee monihaaraisena vetensä laajalta Pienisuolta (Пиенисуо). Kuudes sivuoja on taas lyhyt. Soanjoki alkaa Soanjärvestä , jonne tarkastelun ensimmäinen vaihe loppuu. Soanjärvi sijaitsee 144,9 metriä mpy..

Soanjärvellä on kolme suurta lahtea, joista läntiseen lahteen laskee lännestä Tyrämöjärvestä (Тюрямёярви, *Tjurjamojarvi*) tuleva puro. Järveen tulee luoteesta Mustalammen (Мусталампи) puro, etelästä pieneltä lammelta ja kaakosta Juntinlammen (Юнтинлампи) purot. Järvien länsipuolella sijaitsee jo Kiekuanjärvi ja sen lammet.

Soanjärven pohjoisimpaan lahteen tulee Pertinjärvestä alkava viisikilometrinen puro, jolla on pieni sivuoja. Pertinjärvi sijaitsee 161 metrin korkeudella mpy.. Purolla tulee pudotusta noin 6 metriä, jolloin kaltevuudeksi saadaan noin 1,2 metriä kilometrille.

Lähteet
-------

### Huomioita

1. 1 2  Pääuoman pituus on laskettu lisäämällä Soanjoen annettuun pituuteen Soanjärven, Pertinjärven ja järvien välisen puron pituudet.
2. 1 2 3 4 5  Asia on luettu venäjänkielisen Wikipedian artikkelista ru:Соанйоки, jossa on esitetty lähde.
3. ↑  Asia on luettu venäjänkielisen Wikipedian artikkelista ru:Соанлахти, jossa on esitetty lähde.
4. ↑  Asia katsottu ja mitattu Internetin karttapalveluista kuten esimerkiksi Google Earth, GeoMixer tai ACME.
5. ↑  Asia on luettu venäjänkielisen Wikipedian artikkelista ru:Пертинъярви, jossa on esitetty lähde.

### Viitteet

1. 1 2 3 4  Soanjoki, Соанйоки, Соан-йоки (*textual.ru*) *Venäjän valtion vesistötietokanta*. Viitattu 30.1.2022. (venäjäksi)
2. 1 2 3 4  Gorbatsev, Stanislav & Ivanter, Dmitrij:   *Ученые записки Петрозаводского государственного университета (suom. Petroskoin valtionyliopiston tieteelliset artikkelit)*, 2008, 30. vsk, nro 4, s. 41–51. Petroskoi, Venäjä:  Petroskoin valtionyliopisto. ISSN 1994-5973. Artikkelin verkkoversio (PDF). Viitattu 30.1.2022.  (venäjäksi)[vanhentunut linkki]
3. 1 2 3 4 5  Soanjärvi, Соан-ярви (Соанъярви) (*textual.ru*) *Venäjän valtion vesistötietokanta*. Viitattu 30.1.2022. (venäjäksi)
4. 1 2 3 4 5 6 7 8  Soanjoki. *Kartassa:* *Topografinen kartta* 1:100 000. Kartan verkkoversio Maanmittauslaitoksen Karjalan kartat -palvelussa (viitattu 30.1.2022)
5. 1 2  Hyytiä, Eeva: Soanlahti *sukuni.fi*. Viitattu 31.1.2022.
6. ↑  Lehikoinen, Laila: *Antreasta Äyräpäähän – Luovutetun Karjalan pitäjien nimet*, s. 35–36. Kotimaisten kielten keskuksen verkkojulkaisuja 55. Helsinki: Kotimaisten kielten keskus, 2018. ISBN 978-952-5446-93-7. Teoksen verkkoversio (PDF) (viitattu 31.1.2022).
7. ↑  Wichmann, Yrjö & al.: *Tietosanakirja*. 5. osa. Helsinki: Tietosanakirja-osakeyhtiö, 1909–1922. sivut 1373–1374 (PDF) (viitattu 31.1.2022).
8. ↑  Lähteenmäki, Maria: *Laatokka – Suurjärven kiehtova rantahistoria*, s. 109–113. SKS nro 1469. Helsinki: Suomen kirjallisuuden seura, 2021. ISBN 978-951-858-396-0. Teoksen verkkoversio (PDF) (viitattu 31.1.2022). doi:10.21435/skst.1469.
9. ↑  Pertinjärvi, Пертин-ярви (Перттисенъярви) (*textual.ru*) *Venäjän valtion vesistötietokanta*. Viitattu 30.1.2022. (venäjäksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Nykyiset maisemat (valokuvia), Soanlahtelaisten seura