recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Mooses ja palava pensas Dirk Boutsin maalauksessa vuosien 1450 ja 1475 väliltä.
**Palava pensas** on nimensä mukainen liekehtivä pensas Raamatun Vanhan testamentin toisessa Mooseksen kirjassa, jonka kautta Jumala ilmestyy Moosekselle.

Raamatun tarina
---------------

Palava pensas esiintyy Raamatun Vanhan testamentin toisessa Mooseksen kirjassa, jossa pensas yhdistetään Jumalan ilmestykseen Moosekselle. Raamatun tarinan mukaan Mooses kohtasi pensaas Horebin vuorella. Tuli ei kuluta palavaa pensasta ja pensaasta huutava Jumalan ääni kertoo Moosekselle, että Jumala tulee vapauttamaan juutalaiset egyptiläisten käsistä ja vievämään heidät Kanaaninmaahan eli luvattuun maahan. Mooses käsketään menemään faaraon luo ja johtamaan juutalaiset pois Egyptistä.

Mahdolliset kasvit
------------------

Pyhän Katariinan luostarin "palava pensas".
Hepreankielisen tekstin nimitys pensaalle on *seneh*. Seneh on liitetty eri teorioissa useisiin eri kasveihin. Kruunujujuba (*Ziziphus spina-christi*) on aavikkojen wadeilla tavattava piikkipensas, joka tunnetaan egyptiksi ja arabiaksi nimellä *nabs*. Siinailta tunnetaan vanha kaiverrus, jossa puhutaan jumalasta Sadfu *nabs*-pensaissa. Luonnehdinta on samankaltainen, kuin viidennen Mooseksen kirjan ilmaus "Hän, joka asuu palavassa pensaassa" (33:16). Muita mahdollisia kasveja ovat Siinailla kasvavat akaasiat tai niissä kasvava *Loranthus acaciae*, sekä aavikoilla esiintyvä *Cassia obovata*. *C. obvatan* nimi on arabiaksi *sana* ja nimen on katsottu muistuttavan heprealaista nimeä seneh.

Siinain niemimaalla sijaitsevan Pyhän Katariinan luostarin perinteessä palava pensas on yhdistetty pensaaseen *Colutea istria* tai vatukkaan *Rubus sanctus*.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Fred Skolnik ja Michael Berenbaum: *Encyclopaedia Judaica Volume 4 Blu-Cof*, s. 297-298. Thomson Gale, 2007. ISBN 978-0-02-865928-2. (englanniksi)
2. ↑  2. Mooseksen kirja 3 *Raamattu.fi*. Suomen Pipliaseura. Viitattu 5.11.2020.


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
* **2. Mooseksen kirja (Exodus)**
 |
| --- |
|  |
| Henkilöt | 
* Mooses
* Israelin heimot
* Aaron
* Besalel
* Elieser
* Faaraon tytär
* Gersom
* Israelin ylipappi
* Jetro
* Itamar
* Mirjam
* Nabad ja Abihu
* Oholiab
* Sifra ja Pua
* Sippora

 |
|  |
| Käsitteet | 
* Aaronin sauva
* Armonistuin
* Asera-paalu
* Ilmestysmaja
* Kaislakori
* Kultainen vasikka
* Liitonarkki
* Manna
* Menora
* Mooseksen sauva
* Näkyleipä
* Palava pensas
* Papin rintakilpi
* Pilvipatsas ja tulipatsas
* Pronssiallas
* Tefillin
* Uhrilahja

 |
|  |
| Paikat | 
* Egypti
* Massa ja Meriba
* Ramses
* Sukkot
* Etam
* Pi-Hirot
* Mara
* Elim
* Sinin autiomaa
* Refidim
	+ Horebin vuori
* Siinain autiomaa
	+ Siinainvuori

 |
|  |
| Lähteet | 
* Pappiskirja
* Jahvisti
* Elohisti

 |
|  |
| Tapahtumat | 
* Israelilaisten pako Egyptistä
* Egyptin vitsaukset
* Kymmenen käskyä
* Mooseksen laki

 |

 |
Valeri Poljanski
**Valeri Kuzmitš Poljanski** (s. 1949 Moskova) on venäläinen kapellimestari ja kuoronjohtaja.

Poljanski opiskeli Moskovan konservatoriossa muiden muassa Boris Kulikovin ja Odysseas Dimitriadiksen sekä myöhemmin Gennadi Roždestvenskin johdolla. Hän avusti vuonna 1977 Roždestvenskiä Bolšoi-teatterin esityksessä Dmitri Šostakovitšin *Katerina Ismailovasta*. Tuotanto oli menestys, ja Poljanski kiinnitettiin pysyväksi oopperakapellimestariksi. Vuonna 1992 hän seurasi Roždestvenskiä Venäjän valtion sinfoniakappelin musiikillisena johtajana.

Poljanski on tullut tunnetuksi johtavana Sergei Rahmaninovin tuotannon tulkitsijana. Hän on levyttänyt tämän kaikki orkesteri- ja kuoroteokset. Lisäksi Poljanski on tulkinnut vähemmän esitettyjen venäläissäveltäjien, kuten Alfred Schnittken, Sergei Tanejevin ja Nikolai Mjaskovskin tuotantoja. Hän on tuonut esiin lukuisia unohduksiin jääneitä teoksia Aleksandr Gretšaninovilta ja Dmitri Bortnjanskilta.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Valery Polyansky AllMusic
2. 1 2  Valeri Kuzmich Polyansky Chandos


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Israel
* Yhdysvallat
* Tšekki
* Puola

 |
|  |
| Taiteenala | 
* MusicBrainz

 |
|  |
| Muut | 
* IdRef

 |

 |
Pyynikin koulun rakennus Hämeenpuistosta.
**Pyynikin koulu** on Tampereella Kaakinmaan kaupunginosassa sijaitseva koulu, Tampereen Työväen Teatteria vastapäätä. Se on osa Wivi Lönnin koulua. Wivi Lönnin suunnittelema koulurakennus on valmistunut 1902 ja edustaa tyylilajiltaan jugendia.

Koulun nimi on historiassa vaihtunut useaan otteeseen. Koulu aloitti Tampereen Suomalaisena Tyttökouluna 1883–1916 ja jatkoi Tampereen tyttölukiona ja Tampereen tyttölyseona aina vuoteen 1973 asti. Koulun nimi muuttui Hämeenpuiston kouluksi vuosiksi 1976–1988 ja vuosina 1989–1991 Tampereen lyseon lukio toimi koulurakennuksessa, kun sen omaa rakennusta remontoitiin. Pyynikin koulun nimellä koulurakennus on palvellut vuoden 1991 syksystä alkaen.

Pyynikin koulua kutsutaan nykyään myös **Pyynikin yläkouluksi**.

Opetus
------

Pyynikin koulussa voi opiskella neljää kieltä ruotsia, englantia, ranskaa ja kiinaa. Koulun ranskan kielen luokat, joita on yksi yhdelle luokka-asteelle, opiskelevat myös kemiaa, fysiikkaa, matematiikkaa, terveystietoa, uskontoa ja ATK:ta ranskaksi. Koulussa on myös musiikkiluokkia, joita on kaksi luokka-asteelle.

Pyynikin koulu tekee yhteistyötä Tampereen kansainvälisen koulun kanssa. Siellä järjestetään osa kotitalouden ja elämänkatsomustiedon opetuksesta sekä tekstiilityön opetus.

Aiheesta muualla
----------------

* Pyynikin koulun kotisivut
* Päivi Ronimus-Poukka: Tampereen Suomalainen Tyttökoulu *Koskesta voimaa*.
* Tampereen Tyttölyseo 50-vuotias, Aamulehti, 02.12.1933, nro 325, s. 5, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Suura 13 kuvaa maata paikkana, jossa on viinitarhoja, hedelmiä ja vettä.
**Al-Ra’d** (arab. سورة الرعد‎, *Sūra ar-Ra‘d*) eli Jyrinän suura on Koraanin 13. suura ja sisältää 43 jaetta. Suuran katsotaan olevan mekkalainen paria jaetta lukuun ottamatta. Suura on saanut nimensä jakeen 13 sanoista "Ukkonen julistaa Hänen ylistystänsä"

Sisältö
-------

Suura kertoo Jumalan suuruudesta, hänen tunnusmerkeistään, väittelee uskottomia vastaan ja puhuu profeetoista, jotka on vuorollaan lähetetty kirjoineen. 

### Kuvauksia luonnosta

Suura kertoo Jumalan tunnusmerkeistä luonnossa. Suura antaa kuvan maasta levitettynä pintana, jota voi reunoilta kaventaa. Maan yläpuolella on näkymättömin pylväin tuettu taivas kattona. Hedelmillä on kaksi sukupuolta: 

> *Jumala on taivaat korkealle rakentanut ilman näkyviä pylväitä - - Ja juuri Hän on levittänyt maan avaraksi ja sijoittanut siihen vuoria ja jokia. Ja kaikkia hedelmiä Hän on maan päälle luonut, parittain kumpaakin sukupuolta*. *- - Eivätkö he tiedä, että me tulemme kaventamaan maata sen reunoilta*?
> 
> 

Suura kuvailee maata paikkana, jossa on viinitarhoja, viljapeltoja, palmupuita ja vettä:

> *Ja maan päällä on laajoja alueita, jotka liittyvät toinen toiseensa, viinitarhoja, viljapeltoja ja palmupuita sekä yhteen että erilleen kasvanein juurin, ja kaikkia niitä kastelee sama vesi. Ja me erotamme niistä toisia hyvän makunsa vuoksi syötäviksi. Totisesti, nämä ovat merkkejä niille, joilla on ymmärrystä*.
> 
> 

### Kirja

Jakeissa 37 ja 39 kerrotaan, että jokaisella ajalla on kirjansa, mutta alkuperäinen Kirja on Jumalan luona. Tästä kehittyi 800-luvulla dogmi, jonka mukaan arabiankielinen Koraani on luomaton ja ollut ikuisesti olemassa. Sanat kuuluvat Hämeen-Anttilan suomentamina seuraavasti:

> *Olemme lähettäneet tämän sinulle arabiankielisenä ohjeena. - - Jokaisella ajalla on Kirjansa. Jumala pyyhkii pois mitä tahtoo ja säilyttää mitä tahtoo. Hänen luonaan on alkuperäinen kirja.*
> 
> 

Jaakko Hämeen-Anttilan mukaan suura kertoo Muhammedista. Muhammedin nimeä ei tekstissä esiinny.

Lähteet
-------

* Hämeen-Anttila, Jaakko: *Koraanin selitysteos*. Helsinki: Basam Books, 2008. ISBN 952-9842-15-5.
* *Koraani - opastus ja johdatus pahan hylkäämiseen ja hyvän valitsemiseen*. Z.I. Ahsen Böre, 1942. Teoksen verkkoversio.
* *Koraani (suom. Jaakko Hämeen-Anttila)*. Basam Books, 1995.

### Viitteet

1. 1 2  Hämeen-Anttila 2008, s. 87
2. 1 2  Koraani 1942, suura 13: 2-3
3. ↑  Koraani 1995, 13:41
4. ↑  Koraani 1942, suura 13: 4
5. ↑  Koraani, 1995, 13:38-39
Yukata
**Yukata** (jap. 浴衣) on japanilainen puuvillakankainen, kimonon muotoinen "kylpytakki". Perinteisesti yukata on ollut indigonsinisen ja valkoisen kirjava, mutta nykyaikana on saatavissa synteettisillä väreillä painettuja yukatoita kaikissa väreissä. Hyvälaatuinen yukata käy asuksi perinteisiin kesätapahtumiin ja esimerkiksi kylpylöihin. Kotona yukataa pidetään kylpytakkina tai oloasuna ohuen vyön kanssa.

Kankaita ja tyylejä
-------------------

Yukata valmistetaan tavallisesti puuvillasta, toisin kuin silkistä tai synteettisistä kuiduista tehdyt kimonot.

Perinteiset yukatat tehtiin indigolla värjätystä puuvillasta, mutta nykyään on tarjolla useita kemiallisia värejä ja tyylejä. Kirkkaampia värejä ja huomiota herättävämpiä kuvioita pidetään yleisesti nuorille henkilöille sopivina. Lapsella voi olla monivärinen kuvio, nuorella naisella kukkakuvio, kun taas vanhempi nainen käyttää perinteistä tummansinistä väriä, jossa on geometrisiä kuvioita. Miesten yukatoissa on yleensä hillityt kuviot ja värit. Nykyisin hotelleissa ja kylpylöissä käyttöön annettava yukata on perinteen mukaan yleensä sinivalkoinen.

Pukeutuminen
------------

Yukatoihin ja tsukeobeihin pukeutuneita naisia Tokiossa
Yukata on hyvin arkinen ja epämuodollinen puku, jota käytetään enimmäkseen kodeissa, kylpylöissä ja hotelleissa oloasuna ja kesäisin festivaaleilla. Erittäin monet japanilaiset hotellit ja perinteiset ryokan-majatalot tarjoavat asiakkaittensa käyttöön laina-yukatoja.

Yksityisissä tiloissa sekä miehet että naiset voivat käyttää yukatan kanssa kapeaa vyötä eli obia. Julkisesti esiinnyttäessä kapeaa vyötä pidetään kuitenkin sopimattomana. Jalkineina voidaan käyttää arkisia zōreja tai puisia getoja.

Yukatan epämuodollisuuden vuoksi se voidaan yhdistää hyvinkin modernisti erilaisiin obeihin ja koristeisiin. 
Miehet käyttävät yleensä kakuobia, naiset joko helppokäyttöistä, valmiiksi sidottua tsukeobia, pehmeää heko-obia tai puolileveää hanhabaa.

Katso myös
----------

* Kimono

Lähteet
-------

1. 1 2  Yukata – tuo arkinen kimono japaninmatka.info. Viitattu 28.5.2014.
2. 1 2  Yukata Encyclopedia Britannica. Viitattu 28.5.2014.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Yukata** Wikimedia Commonsissa
Jae 45 Hämähäkin suurasta 1300- tai 1400-luvun käsikirjoituksesta. 
**Al-Ankabut** (arab. العنكبوت‎, *al-‘ankabūt*) eli **Hämähäkin suura** on Koraanin 29. suura ja sisältää 88 jaetta. Nöldeken ikäluokituksessa suura on "mekkalainen", paitsi jakeet 1-11, jotka ovat "medinalaisia". Suuran nimi tulee jakeesta 41, missä vääriä uskontoja verrataan hämähäkinverkon haurauteen. Jaakko Hämeen-Anttilan mukaan suura tuntuu liittyvän Muhammedin kannattajien vainoihin Mekassa. Suurassa puhutellaan profeettaa ("sinä"), mutta siinä ei esiinny Muhammedin nimeä. Jakeessa 67 mainitaan "pyhäkkö" suojeltuna alueena. Hämeen-Anttilan mukaan se tarkoittaa Mekkaa.

Sisältö
-------

### Jumala koettelee ihmisiä

Suura alkaa "mystisillä kirjaimilla" ja kertoo jakeissa 2–13 siitä, että Jumala koettelee ihmisiä:

1. *ALM*
2. *Luulevatko ihmiset, että heidät sanottuaan »Me uskomme» jätetään rauhaan koettelematta?*
3. *Me olemme jo koetellut niitä, jotka ennen heitä elivät, ja totisesti Jumala erottaa ne, jotka ovat totuudellisia, niistä, jotka valehtelevat*.

### Nooan tarina

Jakeissa 14–15 kerrotaan Nooasta. Profeettaa ei uskottu, mistä kansa sai kärsiä vedenpaisumuksessa.

### Abrahamin tarina

Jakeissa 16–25 on vuorossa Abrahamin tarina. Profeetta puhui ihmisille, mutta häntä ei uskottu. Heidän kohtalonsa on joutua tuleen.

### Lootin tarina

Jakeissa 26–34 on Lootin tarina. Häntäkään ei uskota. Loot pelastuu, mutta kaupungille lähetetään onnettomuus taivaasta.

### Shuaibin tarina

Jakeissa 36–40 mainitaan Shuaibi ja Mooses profeettoina ja luetellaan tuhottuja kansoja.

### Hämähäkkivertaus

Jakeissa 41–43 on hämähäkkivertaus:

> *41. Niiden, jotka ovat ottaneet muita suojelijoita kuin Jumalan, käy kuin hämäkin: se valmistaa asumuksensa, ja totisesti, hämähäkin talo on kaikista taloista hatarin. Jospa he sen vain tietäisivät.*
> 
> 

### Kehotuksia profeetalle ja polemiikkia

Jakeet 44–55 sisältävät kehotuksia nimettömälle profeetalle, joka Hämeen-Anttilan mukaan on Muhammed. Lisäksi väärämielisiä uhkaillaan Helvetillä.

### Puhetta "palvelijoille"

Jakeissa 56–59 puhutaan uskoville, joita kutsutaan "palvelijoiksi":

> *56. Palvelijani, jotka uskotte! Maani on avara, palvelkaa siis Minua ja yksin Minua.*
> 
>

Jumalan tunnusmerkit
--------------------

Jakeissa 60–69 esitellään Jumalan tunnusmerkkejä luonnossa ja polemisoidaan uskottomia vastaan.

Lähteet
-------

* Hämeen-Anttila, Jaakko: *Koraanin selitysteos*. Helsinki: Basam Books, 2008. ISBN 952-9842-15-5.
* *Hämähäkin suura - (Al-Ankabut). Koraani - opastus ja johdatus pahan hylkäämiseen ja hyvän valitsemiseen*. Z.I. Ahsen Böre, 1942. Teoksen verkkoversio.
* *Koraani (suom. Jaakko Hämeen-Anttila)*. Basam Books, 1995.

### Viitteet

1. 1 2 3  Hämeen-Anttila 2008, s. 128–129
2. ↑  Koraani 1995
3. 1 2  Koraani 1942
**Yksityisyyden suojalla** viitataan Suomen perustuslain yksityiselämän suojaa käsittelevään kymmenenteen pykälään, rikoslain lukuun, jossa kielletään kotirauhan ja viestintäsalaisuuden rikkominen sekä sellaisen toisen ihmisen yksityiselämää koskevan tiedon saattaminen lukuisten ihmisten saataville, josta voi aiheutua hänelle vahinkoa, kärsimystä tai häneen kohdistuvaa halveksuntaa. Tietosuojalaissa sekä viranomaisten toiminnan julkisuutta käsittelevässä laissa säädetään yksityisyyden suojan piiriin kuuluvista henkilökohtaisten ja henkilökohtaisiin oloihin liittyvien asiakirjojen ja tietojen tallentamis- ja säilytysoikeudesta ja salaamisvelvollisuudesta sekä tietojen tarkistus- poistattamis- ja korjausoikeudesta eli tietosuojasta. 

Perustuslain määrittelemästä yksityiselämän suojasta voidaan poiketa ainoastaan tapauksissa, joissa se on välttämätöntä perusoikeuksien turvaamisen, rikosten selvittämisen, yksilön tai yhteiskunnan turvallisuuden sekä vankeusrangaistuksen aikana, mikäli tällaisesta poikkeamisesta on säädetty erikseen laissa.

Yksityiselämän suojasta säädetään myös sähköisen viestinnän tietosuojalaissa, yksityisyyden suojaa työelämässä koskevassa laissa ja sähköisen viestinnän tietosuojadirektiivissä (58/2002/EY).

Schrems-prosessi
----------------

Itävaltalainen yksityisyyttä puolustava aktivisti Max Schrems aloitti vuonna 2013 Schrems-prosessin, josta saattaa seurata valtava muutos nettiyhtiöiden oikeuteen asiakkaidensa tietojen käsittelemisessä. Schremsin aloite johti siihen, että Euroopan unionin tuomioistuin katsoi lokakuussa 2015, että amerikkalaisten ja eurooppalaisten nettiyhtiöiden tiedonvaihtoa määrittävä Safe Harbour -tietosuojasopimus on mitätön. Aikaisemmin Safe Harbour -sopimus mahdollisti eurooppalaisten käyttäjien tietojen siirron amerikkalaisyhtiöiden palvelimille Yhdysvaltoihin, jos tiedot on suojattu kohtuullisesti.

Suomessa yksityisyyden suojaa sähköisessä viestinnässä on ajanut Electronic Frontier Finland -järjestö. Vaikuttamisen kohteina ovat olleet esimerkiksi yksityisyyteen ja sananvapauteen liittyvät asiat.

Katso myös
----------

* Yksityiselämän suoja
* Yksityiselämää loukkaava tiedon levittäminen
* Telekuuntelu

Lähteet
-------

1. ↑   (Arkistoitu – Internet Archive)
2. ↑  Tämä mies sai juuri Facebookin ja Amerikan vakoilijat polvilleen. HS Nyt 6.10.2015. Viitattu 6.10.2015.
3. ↑  Electronic Frontier Finland ry *effi.org*.  25.11.2014.

Kirjallisuutta
--------------

* Neuvonen, Riku: *Yksityisyyden suoja Suomessa*. Lakimiesliiton Kustannus, 2014. ISBN 9789522462305.

Aiheesta muualla
----------------

* Jyväskylän yliopiston Koppa: Yksityisyyden suoja
	+ Jyväskylän yliopiston Koppa: Lainkohta
	+ Jyväskylän yliopiston Koppa: Laintulkinta
	+ Jyväskylän yliopiston Koppa: Hallituksen esitys
**Isaskar** oli Raamatussa yksi Jaakobin pojista. Hänen äitinsä oli Lea ja tätinsä Raakel. Genesiksen kolmannenkymmenennen luvun kertomuksessa Lean ja Jaakobin esikoinen Ruuben tuo äidilleen lemmenmarjoja, luultavasti rohtomandrakkeen (*Mandragora officinarum*) marjoja, jotka Lea antaa Raakelille saadakseen maata tulevana yönä Jaakobin kanssa. Syntyneelle pojalle Lea antaa nimeksi Isaskar, joka muistuttaa heprean sanaa *sakar*, "ostaa", "korvata" tai "palkka".

Ennen kuolemaansa Jaakob siunaa poikansa. Isaskarista hän sanoo

> »Isaskar on vahvaluinen juhta, joka makaa kuormaansa odottaen.
> 
> 
> Hän näki asuinsijansa hyväksi
> ja maansa ihanaksi.
> 
> 
> Hän painoi olkansa taakan alle, kävi tekemään orjan töitä.»   
> (1. Moos. 49:14-15)
> 
>

Lähteet
-------

1. ↑  1. Moos. 46:8-14 *raamattu.fi*.  "Isaskarin pojat olivat Tola, Puvva, Jasub ja Simron." Viitattu 25.8.2022.
2. ↑  1. Moos. 30:14-18 *raamattu.fi*.  "Jumala kuuli Lean rukoukset, ja Lea synnytti Jaakobille viidennen pojan." Viitattu 25.8.2022.
3. ↑  1. Moos. 49:14-15 *raamattu.fi*. Viitattu 25.8.2022.
Shitayan kaupunkikuvaa
KarttaShitaya
**Shitaya** (jap. 下谷) on kaupunginosa ja historiallinen alue Tokion Taitōn erillisalueella. Vuosina 1878–1947 Shitaya muodosti oman Shitaya-kun suuralueensa osana Tokion kaupunkia, kunnes se liitettiin yhteen Asakusa-kun suuralueen kanssa Taitōn erillisalueeksi. Nykyinen Shitayan kaupunginosa sijaitsee Taitōn pohjoisosassa Uenon rautatieaseman ja Uenon puiston koillispuolella. Se käsittää alkuperäistä Shitayan suuraluetta huomattavasti suppeamman, pitkänomaisen alueen Shōwa-dōri-kadun varrella. Shitayan seutu on asuin- ja liikealuetta.

Shitayan kaupunginosan pinta-ala on 0,21 neliökilometriä, ja se jakautuu kolmeen osa-alueeseen, jotka on numeroitu Shitaya 1-chōme–Shitaya 3-chōme. Niissä on yhteensä 7 687 asukasta (marraskuussa 2023). Kaupunginosan väestötiheys on siten noin 36 600 asukasta neliökilometrillä.

* Shingen-jin buddhalainen temppeliShingen-jin buddhalainen temppeli
* Onoterusaki-jinjan šintolainen pyhäkköOnoterusaki-jinjan šintolainen pyhäkkö
* Shitayan poliisiasemaShitayan poliisiasema
* Mishima-jinjan šintolainen pyhäkköMishima-jinjan šintolainen pyhäkkö

Liikenne
--------

Shitayan kaupunginosan itäreunalla kulkee Shōwa-dōri-katu, jonka reittiä seuraa Tōkyō metron Hibiya-linja. Se pysähtyy Iriyan asemalla Shōwa-dōrin ja Kototoi-dōrin risteyksessä. Uenon ja Uguisudanin rautatieasemat sijaitsevat Shitayan länsipuolella.

Lähteet
-------

1. 1 2  日本歴史地名大系 / 日本大百科全書 / 世界大百科事典 第２版 / 百科事典マイペディア / ブリタニカ国際大百科事典 小項目事典: 下谷 Kotobank. Viitattu 2.12.2023.
2. 1 2  日本地図 東京都 台東区 下谷２丁目 Mapion. Viitattu 2.12.2023.
3. ↑  平成27年国勢調査 東京都区市町村町丁別報告 台東区 東京都総務局統計部.  Arkistoitu 3.11.2022. Viitattu 2.12.2023.
4. ↑  町丁名別世帯・人口数（毎月1日現在）（PDF）令和５年１１月１日現在 台東区. Viitattu 2.12.2023.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Shitaya** Wikimedia Commonsissa

  


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Taitōn erillisalue |
| --- |
|  |
| Asakusan alue | 
* Asakusa
* Asakusabashi
* Hanakawado
* Hashiba
* Higashi-Asakusa
* Higashi-Ueno\*
* Imado
* Kaminarimon
* Kiyokawa
* Kojima
* Komagata
* Kotobuki
* Kuramae
* Matsugaya\*
* Misuji
* Moto-Asakusa
* Nihonzutsumi\*
* Nishi-Asakusa
* Senzoku\*
* Torigoe
* Yanagibashi

 | Taitōn symboli |
|  |
| Shitayan alue | 
* Akihabara
* Higashi-Ueno\*
* Ikenohata
* Iriya
* Kita-Ueno
* Matsugaya\*
* Minowa
* Negishi
* Nihonzutsumi\*
* Ryūsen
* Senzoku\*
* Shitaya
* Taitō
* Ueno
* Ueno-kōen
* Ueno-Sakuragi
* Yanaka

 |
|  |
| \*osa alueesta |

 |
**Robert Joseph Raco** (s. 26. marraskuuta 1989) paremmin tunnettu hänen lempinimestään **Rob Raco** on näyttelijä, muusikko ja malli yrityksestä nimeltä CUE AGENCY. Rob on Essex County Drumsin omistaja, joka on Kanadassa toimiva räätälöity rumpuvalmistaja, jonka hän ja hänen isänsä loivat vuonna 2005. Hänet tunnetaan rooleistaan sarjoissa "Riverdale" jossa hän näyttelee Joaquin DeSantosia, sekä "Supernatural" jossa hän näyttelee Clark Barkerkia.

Elämäkerta
----------

Rob Raco syntyi Windsor, Ontario, Kanadassa. Hänen äitinsä, Linda (De Paoli) oli visuaalinen taiteilija ja lukion opettaja, ja hänen isänsä, John Raco oli rakennusinsinööri ja musikaalirumpujen rakentaja. Hänellä on yksi vanhempi sisar nimeltä Argelia. Rob on suhteessa Emily nimisen naisen kanssa.

Lapsena Raco kiinnostui todella paljon rummuista. Myöhemmin hän äänitti ja kierteli ammatillisesti eri Kanadalaisten musiikki ryhmien kanssa. Hänen ihailunsa näyttelijä maailmalle tuli yhtäkkiä, kun hän muutti Los Angelesiin kaksikymppisenä jatkaakseen suurempaa musiikillista uraa. Siellä hän opiskeli legendaarisen näyttelijävalmentaja Eric Morrisin intensiivisessä menetelmäkoulutuksessa.

Filmografia
-----------

| Vuosi | Nimi | Rooli |
| --- | --- | --- |
| 2013 | Second Chances | Juhlissa kävijä #1 |
| 2013 | No Scratches | Johtaja |
| 2014 | Beyond The Lights | Lava manageri |
| 2014 | My Crazy Love | Ricky |
| 2015 | Throb | Casey |
| 2015 | The Snow Men | James |
| 2015 | Ted 2 | Pussaava pariskunta |
| 2016 | Drowning | Marcus |
| 2016 | Peaks & Valleys | Rob |
| 2016 | Glass Doors | John |
| 2016 | Occulta Metu | Bradley |
| 2017 | Wasted Bliss | Trevor |
| 2017 | Supernatural | Clark Barker |
| 2017-2018 | Riverdale | Joaquin DeSantos |
|  | Perpetual Motion | Renzo |
|  | Hammer of the Gods | Eric |

Sosiaalinen media
-----------------

Instagram

Twitter

Facebook
| "Kesärenkaat"Robin |
| --- |
| Singlen "Kesärenkaat" kansikuva |
| Singlen tiedot |
|  Albumilta | *16* |
|  Julkaistu | 1. kesäkuuta 2014 |
|  Tyylilaji | pop, teinipop |
|  Kesto | 03.05 |
|  Levy-yhtiö | Universal Music |
| Robinin muut singlet |
| "Tilttaamaan (Beats & Styles Remix)"2014 | "Kesärenkaat"2014 | "Parasta just nyt"2014 |

"**Kesärenkaat**" on suomalaisartisti Robinin kappale, joka julkaistiin singlenä 1. kesäkuuta 2014. Kappale on Suomen Punaisen Ristin, Väestöliiton ja YleX-radiokanavan järjestämän Kesäkumi-kampanjan vuoden 2014 tunnuskappale. Ensiesityksensä kappale sai 31. toukokuuta 2014 YleXPopissa. Kappaleen ovat säveltäneet ja sanoittaneet Robin itse sekä Jarkko Ehnqvist, Jimi Constantine, Kode Koistinen ja Ilkka Alanko. Kappaleessa on lainattu Neljä Ruusua -yhtyeen vuonna 2001 julkaisemaa "Missä vaan" -kappaletta.

Ville Salmisen ohjaama musiikkivideo julkaistiin samana päivänä, kuin kappale sai ensiesityksensä YleXPopissa. Video on kuvattu Tampereen Pispalassa.

Kohu
----

Kun uuden kesäkumikappaleen esittäjä julkistettiin, tieto aiheutti Suomen lehdistössä pienen kohun. Mediassa pohdittiin onko kappaleen julkaisuhetkellä 15-vuotias Robin liian nuori esittämään kondomikampanjan tunnuskappaletta. Väestöliiton seksuaalineuvoja ja asiantuntijalääkäri Miila Halosen mukaan Robin on "mitä mainioin kohderyhmän edustaja", sillä hänen mukaansa Kesäkumikampanja ei ole seksiin yllyttämistä, vaan sillä halutaan kertoa kondomista ja sen käytön tärkeydestä.

Kappaleet
---------

1. Kesärenkaat – 3.05

Listasijoitukset
----------------

| Lista | Parassijoitus |
| --- | --- |
| Suomen virallinen singlelista | 1  |
| Suomen virallinen latauslista | 2  |
| Suomen radiolista | 50  |

Lähteet
-------

1. 1 2  Suomalainen, Ninni: Kesäkumibiisin esittää tänä vuonna Robin *YleX*.  22.5.2014. Viitattu 30.5.2014.
2. ↑  Kesärenkaat *Fono.fi - Äänitetietokanta*. Viitattu 27.7.2014.
3. ↑  Suomalainen, Ninni: Robin hurmasi YleXPopissa kesäkumibiisillään – kappaleessa yllättävä laina *YleX*.  31.5.2014. Viitattu 31.5.2014.
4. ↑  Robin - Kesärenkaat *RobinVevo*.  31.5.2014. Viitattu 31.5.2014.
5. ↑  Kautto, Hanne: Viileä keli, poliisivierailu ja utelias naapuri – tällaista oli Robinin Kesärenkaat-kuvauksissa *YleX*.  7.6.2014. Viitattu 16.6.2014.
6. 1 2  Junkala, Jenni: Onko Robin liian nuori kondomilähettilääksi? *Me Naiset*.  26.5.2014. Viitattu 30.5.2014.
7. 1 2 3  Musiikkituottajat - Tilastot - Suomen virallinen list: Robin - *Kesärenkaat* *Musiikkituottajat*. Viitattu 8.6.2014.

Aiheesta muualla
----------------

* Kappaleen virallinen musiikkivideo YouTubessa
**Ágioi Theódoroi** (kreik. Άγιοι Θεόδωροι; transl. myös *Ágii Theódori*) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Sámoksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Dytikí Sámoksen kuntaan, Sámoksen alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen. Kylän väkiluku on 123 (vuonna 2011).

Ágioi Theódoroin kylä sijaitsee Sámoksen läntisissä sisäosissa Kérkis- ja Karvoúnis-vuorten välissä noin 38 kilometriä länteen saaren keskuksesta Sámoksen kaupungista ja noin 7,5 kilometriä eteläkaakkoon Karlóvasista. Se on rakennettu noin 300 metrin korkeuteen merenpinnasta laskettuna. Kylä on saanut nimensä sen Pyhille Theodoroksille (*Ágioi Theódoroi*) omistetusta kirkosta.

Ágioi Theódoroi muodostaa oman kyläyhdyskuntansa (Τοπική Κοινότητα Αγίων Θεοδώρων, *Topikí Koinótita Agíon Theodóron*). Aiemmin kylä kuului Karlóvasin kuntaan, vuodesta 2011 Sámoksen kuntaan ja Karlóvasin kunnallisyksikköön, ja vuodesta 2019 lähtien Dytikí Sámoksen kuntaan.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Απογραφή Πληθυσμού - Κατοικιών 2011. Väestönlaskennan tulokset (XLS)  2011. The Hellenic Statistical Authority (Kreikan tilastokeskus ELSTAT). Viitattu 1.9.2014. (kreikaksi)
2. ↑  Agii Theodori *Samos In*. Viitattu 4.9.2023.
**Andrzej Stołyhwo** (1939 – 18. huhtikuuta 2016) oli puolalainen professori, joka erikoistui luonnollisten ja teollisesti tuotettujen rasvojen ja öljyjen analysointiin.

Koulutus
--------

Stołyhwo suoritti kemian maisteritutkinnon 1961, PhD-tutkinnon 1968 ja DSc-tutkinnon 1988, kaikki Gdańskin teknillisessä korkeakoulussa.

Tutkimus ja ura
---------------

Stołyhwo toimi post. doc. tutkijana Minnesotan yliopiston Hormel-instituutissa 1971–1972, sekä opettajana École polytechniquessa, Palaiseaussa, Ranskassa 1981–1985 ja Universite Pierre et Marie Curie PARIS VI:ssa 1982–1985. Kotimaassaan hän toimi kotiyliopistonsa lisäksi muun muassa professorina Varsovan maatalousyliopistossa (puol. *Katedra Techniki i Technologii Gastronomicznej SGGW*). Hänen tutkimuksensa keskittyi kromatografian mittaustekniikan kehittämiseen erityisesti kaasukromatografiaan (GLC), korkean erotuskyvyn nestekromatografiaan (HPLC), ylikriittiseen kromatografiaan (SFC) sekä kapillaariseen elektroforeesiin. Hän julkaisi alallaan 55 tieteellistä artikkelia, yhden patentin sekä oli mukana keksimässä lasersädepohjaista mittausmenetelmää korkean erotuskyvyn nestekromatografiaan.

Vuonna 2002 Stołyhwo tutki saksalaisen professorin ja SS-patologin Rudolf Spannerin toisen maailmansodan aikana Danzigin anatomisessa instituutissa tuottamaa saippuaa, joka väitettiin sisältävän ihmisrasvoja muun muassa Stutthofin keskitysleirivankien ja lähiseudun mielisairaaloiden asukkien ruumiista. Hän totesi saippuanäytteiden sisältävän kaoliinia, mikä viittasi ihmisrasvoista peräisin olevan saippuan tulleen käytetyksi hyödyntämistarkoituksessa. Tämä oli hänen mukaansa vastoin yleisiä lääketieteen eettisiä periaatteita.

Katso myös
----------

Tehtiinkö Stutthofin juutalaisista saippuaa?

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5  The Staff Gdansk University of Technology:  Gdansk University of Technology.  Arkistoitu 5.5.2005. Viitattu 5. helmikuuta 2008. (englanniksi)
2. ↑  prof. dr hab. inż. Andrzej Stołyhwo *Gdansk University of Technology*.  19.4.2016. Viitattu 24.8.2023. (puolaksi)
3. 1 2  prof. dr hab. inż. Andrzej Stołyhwo, em..  2006. Ośrodek Przetwarzania Informacji.  (puolaksi)[vanhentunut linkki]
4. 1 2  Human Fat Was Used to Produce Soap in Gdansk during the War  13. lokakuuta 2006. Auschwitz-Birkenau State Museum, Poland. Viitattu 5. helmikuuta 2008. (englanniksi)


|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Puola

 |

 |
Semanan logo
**Semana** on kolumbialainen viikoittain ilmestyvä aikakauslehti.  Semana on osa Publicaciones Semana S.A –mediaryhmää. Se ilmoittaa olevansa poliittisesti sitoutumaton, mutta useat Semanan toimittajat suhtautuvat kriittisesti Kolumbian entiseen presidenttiin Álvaro Uribeen. Alberto Lleras Camargo (joka toimi myös maan presidenttinä) perusti Semanan 7. Elokuuta 1946. Sen esikuvina olivat muun muassa Time ja Newsweek. Kolumbialainen aikakauslehti joutui vakaviin vaikeuksiin, kun Fidel Castro esiintyi lehden etukannessa ja Semana suljettiin vuosien 1961 ja 1982 väliseksi ajaksi. Lehti perustettiin uudelleen 11. toukokuuta 1982 Felipe López Caballeron toimesta. Kyseistä päivämäärää pidetään nykyisin lehden varsinaisena perustamisajankohtana.

Semana uutisoi viikoittain omien sanojensa mukaan analyyttisesti kolumbialaisia kiinnostavista ajankohtaisista tapahtumista. Lehdessä on myös laajoja henkilöjuttuja merkittävistä kolumbialaisista henkilöistä (esimerkiksi Gabriel García Márquezista on tehty useita artikkeleita). Useat merkittävät kolumbialaiset (muun muassa korruptiosta syytetty entinen presidentti Ernesto Samper) ovat sanoneet Semanan uutisoinnin vaikuttaneen heidän uraansa ja elämäänsä hyvällä tai huonolla tavalla. Semanalla arvioitiin vuonna 2009 olevan yli miljoona lukijaa. Lehden päätoimittajana toimii nykyisin Álvaro Sierra.

Lähteet
-------

1. ↑  2. RESEÑAS DE LAS REVISTAS SEMANA Y CAMBIO 2.1 REVISTA SEMANA *banrepcultural.org*.  Arkistoitu 2.10.2016. Viitattu 28.9.2016.
2. ↑  30 años de la revista Semana. 30 años de historia y de periodismo con sus protagonistas *caracol.com.co*.  31.8.2012. Viitattu 28.9.2016.
3. ↑  Cuántos por cada ejemplar *elmundo.com*.  8.9.2009. Viitattu 28.9.2016.
4. ↑  SEMANA cambió mi vida *Semana*.  25.8.2012. Viitattu 28.9.2016.
5. ↑  Revista Semana: 30 años de periodismo con carácter *Dinero*.  27.8.2012. Viitattu 28.9.2016.
6. ↑  El poder de Publicaciones Semana *Semana*.  Arkistoitu 24.9.2016. Viitattu 28.9.2016.
7. ↑  Equipo periodistico *Semana*.  Arkistoitu 9.9.2016. Viitattu 28.9.2016.

Aiheesta muualla
----------------

* Semana
Antti Kuosmanen 2021
**Antti Kuosmanen** on lahtelainen laulaja, lauluntekijä ja muusikko. Hänen instrumenttejaan laulamisen lisäksi ovat rummut, kosketinsoittimet ja lyömäsoittimet kuten vibrafoni ja patarummut. Hänellä on soolotuotantonsa ohella myös yhtye Kromatut Kuninkaat. Hän syntyi Lahdessa ja aloitti 12-vuotiaana musiikinopintonsa Lahden konservatoriossa.

14-vuotiaana Kuosmanen soitti rumpuja isänsä keikkailevassa yhtyeessä, jonka nimi oli Taito Lahti ja Metropoli. 

Kuosmanen muutti Helsinkiin vuonna 1993. Helsingissä musiikkiopinnot jatkuivat Oulunkylän Pop & Jazz opistossa. Samaan aikaan hänellä oli omia yhtyeitä. Hän vastasi useimmiten kokoonpanojensa sävellys- ja sanoituspuolesta. 
Syksyllä 2007 Kuosmanen solmi levytyssopimuksen Ensio Musicin kanssa, jonka kautta on julkaistu kaksi singleä: "Ujojen ja hiljaisten poikien vuoro" (2007) ja "Pelastus/ Tunnelin päässä" (2009). Hän tekee omaa musiikkia ja on soolouransa ohella laulajana yhtyeessä Kromatut Kuninkaat.

Kuosmanen säveltää ja sanoittaa omat kappaleensa pääosin itse, mutta tekstityksiä hänen kappaleisiinsa ovat tehneet myös Kaarina Kuosmanen, Hannele Laurila, Juho Rintarunsala ja Samuli Koivulahti. Yhteisiä sävellyksiä Kuosmanen on tehnyt Jouni Jussilan ja Markku Salon kanssa. Lisäksi Hän on kirjoittanut lauluja myös muille artisteille, kuten Valentinille, Taito Lahdelle ja Jyrki Härköselle. Audiosaari-levy-yhtiö on julkaissut tämän jälkeen Kuosmasen soolomateriaalia ja Kromatut Kuninkaat -yhtyeen tuotantoa. Kuosmanen on lauluntekijöiden ammattijärjestön Suomen Musiikintekijät jäsen.

Antti Kuosmanen ja Kromatut Kuninkaat 10-vuotisjuhlakokoelma julkaistiin 2019. Samalla Kromatut Kuninkaat -yhtye jäi tauolle. Sama kokoonpano jatkaa kuitenkin toimintaansa Antti Kuosmanen -nimikkeen alla tästä eteenpäin.

Albumit
-------

Lähde

* *Muukalainen* (2023)
* *Timantteja* (2022)
* *Käännöksiä* (2021)
* *Musta Yö ja Tähtien Tanssi* (2021)
* *Ole Hellä* (2020)
* *Kymmenen Kromattua Vuotta* (10-vuotis juhlakokoelma 2019)
* *Alaston Lounas* (2018)
* *On Meillä Kaikki Maailman Aika* (2017)
* *Täydellinen pakkaus* (2016)
* *Rakkauden perhonen* (2014)
* *Surunparantaja* (2014)
* *Hukkuneet pellot* (2013)
* *Kajalkyyneleitä* (2011)
* *Musta Sade* (2010)
* *Lumikuningatar* (2004)
* *Rutiini murtuu* (2002)
* *Auringon ja kuun poika* (2000)

Lähteet
-------

1. ↑  audiosaari.com *Audiosaaren nettisivut*.  Arkistoitu 28.1.2011. Viitattu 20.3.2011.
2. ↑  Fonon äänitetietoakanta *FONO*. Viitattu 20.3.2011.

Aiheesta muualla
----------------

* Antti Kuosmasen virallinen kotisivu
*Tämä artikkeli käsittelee sarjakuvalehteä. Muista merkityksistä, katso täsmennyssivu.*
*Spirou*-lehden tunnus.
**Spirou** (ransk. *Le Journal de Spirou*) on viikoittain julkaistava ranskalais-belgialainen sarjakuvalehti. Lehdessä on julkaistu useita suosittuja sarjakuvia, kuten Piko ja Fantasio, Lucky Luke, Johannes ja Pirkale sekä Strumffit (tunnettu myöhemmin Smurffeina). Lehteä julkaisee belgialainen Dupuis-kustantamo. *Spirou* on vanhin belgialainen sarjakuvalehti sekä vanhin ranskankielinen sarjakuvalehti, jota yhä julkaistaan. Se on myös yksi vanhimmista edelleen julkaistavista sarjakuvalehdistä. Ainoastaan vuonna 1924 aloittanut *Il Giornalino* ja vuonna 1937 aloittanut *Detective Comics* ovat vanhempia.

*Spiroun* perusti vuonna 1938 Jean Dupuis, joka omisti katolisen kirjapainon Marcinellessa. Dupuis julkaisi paria perhelehteä, ja sai sitten ajatuksen ryhtyä julkaisemaan lapsille suunnattua lehteä. Perheyhtiössä mietittiin sopivaa nimeä uudelle lehdelle, ja lopulta päädyttiin vallonin sanaan *spirou*, joka tarkoittaa oravaa mutta myös nuorta viikaria. *Spirou* on myös lehden ensimmäisessä numerossa esiintyneen tunnetun sarjakuvahahmon nimi. Hahmo on nuori hissipoika, joka sai myöhemmin kumppanikseen Fantasio-nimisen hahmon. Suomeksi sarjaa julkaistaan nimellä Piko ja Fantasio.

Toisen maailmansodan jälkeen *Spirousta* tuli Euroopan johtava sarjakuvalehti, jonka kanssa kykeni kilpailemaan suosiosta ainoastaan vuosina 1946–1993 julkaistu *Tintin*-lehti. *Spiroun* sarjakuvat ovat pääasiassa rentoon tyyliin piirrettyjä humoristisia seikkailusarjakuvia, joiden piirrostyyliä kutsutaan Marcinellen koulukunnaksi. Yvan Delporten päätoimittajakautta vuosina 1955–1968 on sanottu *Spiroun* kultakaudeksi. Delporte muun muassa antoi Peyon kehittämille Strumffeille oman sarjan ja auttoi André Franquinia suositun Niilo Pielinen -hahmon luomisessa. Dupuis-kustantamon johto erotti lopulta Delporten, koska häntä pidettiin liian vapaamielisenä ja radikaalina eikä hän juuri välittänyt lehden taloudesta. Vuonna 1977 *Spiroun* liitteenä julkaistiin jonkin aikaa Delporten luomaa *Le Trombone Illustré* -lehteä, joka esitteli monia satiirisia ja aikuisille suunnattuja sarjoja mutta joka lakkautettiin pian sen liian rohkean sisällön vuoksi.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Spirou *Lambiek Comics-History*. Viitattu 4.1.2021. (englanniksi)
2. ↑  Yvan Delporte *Lambiek Comics-History*. Viitattu 23.11.2023.. (englanniksi)
**Himmeätädyke** (*Veronica opaca*) on ratamokasvien (Plantaginaceae) heimoon, tädykkeiden (*Veronica*) sukuun kuuluva yksivuotinen kasvilaji. Himmeätädyke muistuttaa peltotädykettä (*Veronica agrestis*) ja kiiltotädykettä (*Veronica polita*). Himmeätädyke on erotettavissa peltotädykkeestä kukkien värin, hedelmien ulkonäön sekä karvoituksen perusteella. Kiiltotädykkeestä se on puolestaan erotettavissa verhiönliuskojen sekä hedelmien ulkonäön perusteella.

Himmeätädyke on ruohovartinen kasvi, joka voi kasvaa noin 20 cm korkeaksi. Sen varret ovat kasvutavaltaan maanmyötäisiä. Lehdet ovat mattamaisen harmaan- tai tummanvihreitä ja laidoiltaan nyhä- tai hammaslaitaisia. Kukat sijaitsevat yksittäin lehtihangoissa ja ovat perällisiä. Väriltään kukat ovat syvänsinisiä ja himmeätädyke kukkii keväästä loppukesälle. Verhiönliuskat ovat kapeansuikeita, tylppäkärkisiä ja leveimmillään keskeltä. Hedelminä olevat kodat ovat leveän herttamaisia, lähes kaksi kertaa pituutensa levyisiä, lyhytperäisiä sekä karvaisia.

Himmeätädyke kasvaa runsasravinteisilla ihmisvaikutteisilla kasvupaikoilla, etupäässä pelloilla ja perunamailla. Himmeätädykettä tavataan lähinnä Keski- ja Itä-Euroopassa, Ranskan itäosista Bulgariaan ja Venäjälle sekä pohjoisessa Norjan, Ruotsin ja Suomen eteläosiin ulottuvalla alueella. Suomessa himmeätädykettä tavataan lähinnä Ahvenanmaalta sekä paikoitellen mantereelta etelärannikon tuntumasta. Yksittäisiä vanhoja havaintoja on myös Oulun seudulta sekä Pohjois-Karjalasta.

Himmeätädykkeen tieteellinen lajinimi (*opaca*) tulee latinan sanasta *opacus* (suom. *matta, mattamainen*) viitaten mattavihreisiin lehtiin.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Den virtuella floran: Luddveronika (*Veronica opaca*) *Den virtuella floran*.  1997. Naturhistoriska riksmuseet. Viitattu 8.12.2020. (ruotsiksi)
2. ↑  Den virtuella floran: Luddveronika (*Veronica opaca*) — Norra halvklotet *Den virtuella floran*.  1997. Naturhistoriska riksmuseet. Viitattu 8.12.2020.
3. 1 2  Raino Lampinen & Tapani Lahti: Kasviatlas 2018: Himmeätädyke (*Veronica opaca*) *Kasviatlas*. Luonnontieteellinen keskusmuseo. Viitattu 8.12.2020.

Aiheesta muualla
----------------

* Laji.fi: Himmeätädyke (*Veronica opaca*)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Taksonitunnisteet | 
* Wikidata: Q163294
* Wikispecies: Veronica opaca
* BioLib: 40863
* CoL: 7FPJK
* EoL: 484366
* EPPO: VEROP
* EUNIS: 184421
* GBIF: 3172071
* GRIN: 432755
* iNaturalist: 509293
* IPNI: 812411-1
* IRMNG: 11085445
* ISC: 117822
* ITIS: 505672
* NBN: NHMSYS0000464825
* NCBI: 303436
* Open Tree of Life: 368133
* PFI: 4909
* Plant List: kew-2463307
* PLANTS: VEOP2
* POWO: urn:lsid:ipni.org:names:812411-1
* Tropicos: 29205793
* WFO: wfo-0000426121

 |

 |
**European Round Table of Industrialists** (lyhenne ERT tai ERTI) on vuonna 1983 perustettu Euroopan unionissa toimiva suurteollisuuden edunvalvontaryhmä, johon kuuluu noin 50 eurooppalaista teollisuusjohtajaa, tavoitteena kilpailykyvyn vahvistaminen. 

Ryhmä toimii sekä kansainvälisillä että kansallisilla tasoilla. Ryhmän perustajahahmo on ollut Volvon johtaja Pehr G. Gyllenhammar. 
Jorma Ollila oli ERT:n puheenjohtajana vuosina 2005–2009 ollessaan Nokian toimitusjohtajana.

Suomi ja ERT
------------

Suomesta ryhmään ERT:n virallisella sivulla on jäseneksi ilmoitettu Kone Oyj:n Henrik Ehrnrooth ja Risto Siilasmaa (Nokia). Aiemmin on Suomesta "Euroopan pyöreän pöydän teollisuusmiehiin" kuulunut Nokian Kari Kairamo (1986-1988), Simo Vuorilehto (Nokia) ja Casimir Ehrnrooth Kymmene-yhtymästä. Kone.com-sivustollaan Kone-yhtiö ilmoittaa olevansa mukana ERT:n energia- ja ilmastonmuutostyöryhmässä.

ERT on suomennettu monilla eri tavoin, esimerkiksi "Euroopan teollisuusjohtajien pyöreä pöytä", "Euroopan pyöreä pöytä", "Euroopan teollisuusmiesten pyöreä pöytä", "Euroopan pyöreän pöydän klubi". Jorma Ollila on ollut ERT:ssä mukana vuosina 1997–2011, myös Antti Herlinin nimi (Kone Oyj) on esiintynyt ERT:n jäsenlistoilla.*lähde?*

Arvostelua ERT:tä kohtaan
-------------------------

Friedrich Moserin ja Matthieu Lietaertin vuoden 2012 elokuva 'Brysselin lobbarit', (The Brussels Business - Who Runs the European Union) pitää ERT:n kulissientakaista vaikutusvaltaa EU:ssa suurena. Ilkka Hakalehdon kirjan *Itsenäisyys vaarassa: kamppailu Suomesta 1917 vallankumouksesta 1990-luvun eurohuumaan* mukaan ERT on perustettu nimenomaan toteuttamaan suuryritysten ja suurpääoman omistajien etujen mukainen rakennemuutos Euroopan unionin avulla - ja että ERT on EU:n todellinen vallankäyttäjä sen virallisten toimi- ja päätoksentekoelinten takana.

Lähteet
-------

* Members, Ert
* *Itsenäisyys vaarassa: kamppailu Suomesta 1917 vallankumouksesta 1990-luvun eurohuumaan*, Ilkka Hakalehto, 1003
* (Arkistoitu – Internet Archive)
* Keith Richardson, Big Business and the European Agenda (2000), The Sussex European Institute, s.30, PDF-tiedosto
* kone.com, Sustainability, Memberships and positions of trust*lähde tarkemmin?*
**Ostoskanavat** ovat mainosrahoitteisilla televisiokanavilla näkyviä televisio-ohjelmia, joissa markkinoidaan erilaisia tuotteita. Kyseiset tuotteet ovat uusia Suomen markkinoilla, ja ovat alun perin yleensä esimerkiksi Yhdysvalloista, mutta niissä on markkinoitu myös suomalaisia tuotteita. Alkuaikoina myytäviä tuotteita olivat muun muassa veitset ja aurinkolasit.

Suomen televisiossa Ostoskanava-ohjelmaa alkoi esittää ensimmäisenä Kolmoskanava 7. syyskuuta 1992. Kolmoskanavan elinkaaren päätyttyä, ohjelma siirtyi MTV3-kanavalle, jota on esitetty vuodesta 1993 lähtien. MTV3 ja Sub esitti 2010-luvun alkupuoliskolta kesäkuuhun 2023 asti ohjelmaa nimeltä *Ostoskanava Tvins.com*. Televisiokanavat Nelonen, TV5, Kutonen ja Frii esittävät ohjelmaa nimeltä *Valitut Palat Collection*.

Esimerkkejä ostoskanavalla markkinoiduista tuotteista
-----------------------------------------------------

Aromipesä-haudutusastiaa markkinoitiin Ostoskanavalla.
* Aromipesä -haudutusastia
* Simply the Best of the 80’s -kokoelmalevy
* Passeli -ostoreskontraohjelma

Kritiikkiä
----------

Kuluttajatutkimuskeskuksen erikoistutkijan Kaarina Hyvönen mukaan ostoskanavilla myytäviä tuotteita markkinoidaan kuluttajille siten, että niissä on jokin erityis- tai lisäominaisuus, jota ei löydy lainkaan perinteisen kaupan tuotteista. Luvattuja tuotteiden hyviä ominaisuuksia usein liiotellaan, ja toistetaan usein mainoksen aikana. 1990-luvulla tehdyssä tutkimuksissa kuluttajien arviot ja näkemykset ostoskanavilla myytävistä tuotteista vaihtelivat. Kuluttajista suurimman osan mukaan tuotteet eivät sovellu siihen, mihin niitä on tarkoitus käyttää. Osa tutkimukseen osallistuneista oli sitä mieltä, että myytävät tuotteet eivät ollet tarpeellisia, että olisivat tilanneet niitä itselleen, kun taas osa kuluttajista piti tuotteita hyvänlaatuisina.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Keränen, Tuomas: Aromipesä aloitti ostoshysterian – kauppa käy televisiossa edelleen *Yle Uutiset*.  20.3.2014. Viitattu 13.8.2023.
2. ↑  Jokela, Marko: Kolmostelevisio avaa ostoskanavan "Katso, soita ja osta" -periaate syyskuussa ensi kertaa Suomeen (Tilaajille) *Helsingin Sanomat*.  19.8.1992. Viitattu 13.8.2023.
3. ↑  Ohjelmatiedot (TV3) 7.9.1992 (Tilaajille) *Helsingin Sanomat*. Viitattu 13.8.2023.
4. ↑  Ostoskanava Tvins.com *rtva.kavi.fi*. Viitattu 13.8.2023.
5. ↑  Valitut Palat Collection *rtva.kavi.fi*. Viitattu 13.8.2023.
6. ↑  Lämsä, Heidi: Näillä Ostos-tv:n tuotteilla Suomen kovatuloisin takoi rahansa - katso vanhat mainokset *Ilta-Sanomat*.  1.11.2012. Viitattu 13.8.2023.
Onnettomuuden muistomerkki.
**Kings Bayn kaivosonnettomuus** tapahtui 5. marraskuuta 1962 Norjan Huippuvuorilla. Kaivoksessa tapahtuneen räjähdyksen seurauksena 21 työntekijää sai surmansa. Tapauksen jälkipyykki johti Gerhardsenin III hallituksen eroon, kun se sai epäluottamuslauseen suurkäräjillä elokuussa 1963.

Kings Bayn kaivokset olivat Norjan valtion omistamia, ja päävastuu niiden toiminnasta oli Norjan teollisuusministeriöllä. Kaivoksilla oli sattunut vuosina 1948–1953 kolme vakavaa onnettomuutta, jotka olivat vaatineet yhteensä 43 ihmishenkeä. Kolmannen onnettomuuden jälkeen kaivos suljettiin, mutta se avattiin suurkäräjien päätöksellä tiukoin turvallisuusvaatimuksin uudelleen 1956.

Kesäkuussa 1963 julkaistiin onnettomuustutkintaraportti, jossa arvosteltiin kaivoksen turvatoimia riittämättömiksi. Teollisuusministeri Kjell Holler erosi virastaan heti tämän jälkeen. Suurkäräjien oli tarkoitus jäädä tauolle raportin julkaisua seuranneena päivänä 21. kesäkuuta, mutta sen toimintaa jatkettiin asian käsittelyn vuoksi kesän yli. Heinäkuussa hallitus antoi selvityksen onnettomuudesta. Useista valiokunnista koostunut yhteiskomitea asetettiin antamaan lausunto, joka julkaistiin elokuun puolivälissä. Jo komiteatyössä aiheutui riitoja enemmistönä olleiden työväenpuolueiden edustajien ja porvaripuolueiden edustajien välille, ja lausuntoa seuranneen suurkäräjäkeskustelun jälkeen oppositio ehdotti epäluottamusta hallitukselle. Vaa'ankieliasemassa olleet sosialistisen kansanpuolueen edustajat antoivat ratkaisevat äänet ja hallitus kaatui. Tämän seurauksena valtaan nousi lyhytaikainen Lyngin hallitus, jonka sosialistinen kansanpuolue yhdessä työväenpuolueen kanssa kaatoi jo seuraavassa kuussa. Tapauksella oli merkitystä norjalaisessa politiikassa, sillä se osoitti porvarillisten puolueiden kykenevän yhteistyöhän. Vuoden 1965 vaalien jälkeen valtaan nousikin porvarillinen Bortenin hallitus.

Lähteet
-------

1. ↑  Barr, Susan: Kings Bay AS *Store norske leksikon*.  24.10.2023. Viitattu 6.12.2023. (norjaksi)
2. 1 2  Kings Bay-saken *Store norske leksikon*.  12.5.2021. Viitattu 6.12.2023. (norjaksi)
3. 1 2  Kings Bay-saken *Stortinget*.  3.3.2022. Viitattu 6.12.2023. (norjaksi)
Inertialiikkeen inertiaympyrät
**Inertiavirtaus**, **inertialiike** tai **inertiaalinen oskillaatio** on virtausmekaniikan ilmiö, jossa suurten vesialtaiden virtaukset kääntyvät Coriolis-ilmiön vaikutuksesta ympyräradoille, jos ulkoisia voimia ei ole. Se vastaa jatkavuuden lakia eli Newtonin ensimmäistä lakia pyörivällä alustalla. Nimi inertiavirtaus on historiallista perua ja harhaanjohtava, koska ratojen kiertyminen inertiaympyröiksi johtuu nimenomaan Coriolis-ilmiöstä.

Inertiaympyröiden synty edellyttää, että nestepartikkeli on vaakasuuntaisessa liikkeessä Maan pinnan suhteen. Jos liikkeen aiheuttaneet voimat (esimerkiksi tuuli) lakkaavat vaikuttamasta eikä hidastavia voimia ole, kappale jatkaa liikettään jatkavuuden lain mukaisesti. Maan pinnalla planeetan pyörimisestä aiheutuva Coriolis-ilmiö vaikuttaa kuitenkin kappaleeseen ja saa sen radan kiertymään. Coriolis-voima on liikkeen suuntaa vastaan kohtisuoraan vaikuttava näennäisvoima, joka syntyy kun tilannetta tarkastellaan pyörivästä koordinaatistosta eli Maan pinnalta. 

Ympyrän koko on verrannollinen nestepartikkelin nopeuteen ja Coriolis-parametrin *f* suuruuteen (*f* = 2 Ω sin φ, missä Ω on Maan kulmanopeus ja φ leveysaste). Kiertoaika riippuu ainoastaan Coriolis-parametrista:

{\displaystyle T={\frac {2\pi }{\left|f\right|}}={\frac {\pi }{\left|\Omega sin\phi \right|}}}.
Ympyrän kehän pituus 2πR saadaan kappaleen alkunopeuden *q0* ja jaksonajan *T* tulosta:

{\displaystyle 2\pi R=\left|q\_{0}\right|T,}
missä *R* on ympyrän säde.

Käytännössä nesteen sisäinen kitka vaimentaa ympyräliikkeen vähitellen. Näin syntyy spiraalimainen pienenevien ympyröiden ketju, jollaisia havaitaan usein merissä ja suurissa järvissä. Matalissa vesissä pohjakitka jarruttaa liikettä ja estää ympyröiden synnyn. Ensimmäisen kerran ilmiö havaittiin 1930-luvulla Itämerellä.

Inertiavirtaus tapahtuu pohjoisella pallonpuoliskolla myötäpäivään, eteläisellä vastapäivään.
**Setelirahoituksella** tai **määrällisellä elvytyksellä** (engl. *quantitative easing*, *QE*) tarkoitetaan rahapoliittista toimenpidettä, jossa keskuspankki ostaa markkinoilta erilaisia rahoitusinstrumentteja, kuten valtion velkakirjoja. Vastineeksi keskuspankki saa työnnettyä systeemiin rahaa.

Määritelmiä setelirahoitus ja määrällinen elvytys voidaan myös pitää eri asioina, jolloin setelirahoitus tarkoittaa valtion menoja rahoittamista suoraan keskuspankista ja määrällinen keventäminen tarkoittaa, että keskuspankki ostaa markkinoilta valtion laskemia arvopapereita, eli lainaa valtiolle rahaa. 

Yksi setelirahoituksen heikkouksista on siinä, että yritykset ja kotitaloudet eivät halua (tai pysty) ottamaan enempää lainaa, kun talouden olosuhteet ovat huonot tai toimijat ovat jo ylivelkaantuneita.

Steve Eismanin mukaan setelirahoitus epäonnistui totaalisesti vastauksena finanssikriisiin 2008. Eismanin mukaan setelirahoitus ei kiihdyttänyt talouskasvua, vaan se aiheutti vain osakekurssien nousun pörssissä. Eisman kutsuu setelirahoitusta "rahapolitiikaksi rikkaille ihmisille".

Toukokuussa 2019 Charlie Munger sanoi, että eriarvoistuminen johtuu kansantalouden elvyttämiseen käytetystä setelirahoituksesta, joka aiheutti matalat korot ja pörssiosakkeiden hintojen nousun. Eriarvoistuminen Mungerin mukaan johtuu siitä että vain joillakin oli pörssiosakkeita joiden hinnat nousivat. Mungerin mielestä eriarvoisuus korjautuu itsestään ajan kuluessa.

Katso myös
----------

* People's Quantitative Easing
* Helikopteriraha

Lähteet
-------

1. ↑  Määrällinen keventäminen ei ole setelirahoitusta (Arkistoitu – Internet Archive). Antti Suvanto Suomen Pankki, blogi 9.5.2014.
2. ↑   (Arkistoitu – Internet Archive)
3. ↑
4. ↑