recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Diana King** (s. 8. marraskuuta 1970 Spanish Town, Jamaika) on jamaikalainen laulaja ja lauluntekijä.

Kingin ensimmäinen single "Shy Guy" julkaistiin maaliskuussa 1995. Kappale sisältyi elokuvan *Pahat Pojat* soundtrackille sekä Kingin debyyttialbumille *Tougher Than Love* (1995). King kirjoitti kappaleen itse apunaan Andy Marvel ja Kingsley Gardner, ja sen tuotti Marvel. Kappaleen julkaisi vuonna 1995 maailmanlaajuisesti Sony Music.

Kappaleen paras sijoitus Yhdysvalloissa oli Billboard Hot 100 -listan kahdeksantena. Suomessa se oli Virallisen singlelistan kärjessä ainakin neljä viikkoa. Kingin ensimmäinen albumi *Tougher Than Love* julkaistiin vuonna 1995. Yhdysvaltain Billboard 200 -listalla sen paras sijoitus oli 179. ja Top Reagge Albums -listalla kolmantena. Suomessa albumin paras sijoitus oli Virallisen listan yhdeksäntenä.

Kingin toinen albumi *Think Like a Girl* julkaistiin 30. syyskuuta 1997. Yhdysvalloissa se oli Top Reggae Albums -listan ykkösenä. Albumin single "I Say a Little Prayer" oli parhaimmillaan Billboard Hot 100 -listan sijalla 38, ja single "L-L-Lies" listan sijalla 71.

30. heinäkuuta 2002 julkaistiin Kingin kolmas albumi *Respect*.

Vuonna 2012 Diana King kertoi Facebook-sivullaan olevansa lesbo. Hän on ensimmäinen jamaikalainen muusikko, joka on julkisesti kertonut olevansa homoseksuaalinen.

Lähteet
-------

1. ↑  Diana King *AllMusic*. Viitattu 22.10.2015. (englanniksi)
2. 1 2  Diana King - Awards *AllMusic*. Viitattu 22.10.2015. (englanniksi)
3. ↑  Diana King: Shy Guy (Viikon 33/1995 listassa näkyy edellisen viikon sijoitus, vaikka itse listaus alkaa viikosta 33.) Musiikkituottajat - IFPI Finland ry. Viitattu 22.10.2015.
4. ↑  Diana King: Tougher Than Love Musiikkituottajat - IFPI Finland ry. Viitattu 22.10.2015.
5. ↑  Think Like a Girl - Awards *AllMusic*. Viitattu 22.10.2015. (englanniksi)
6. ↑  Respect *AllMusic*. Viitattu 22.10.2015. (englanniksi)
7. ↑  Gouttebroze, Max: Jamaican Reggae-Fusion Singer Diana King Comes Out As a Lesbian  28.6.2012. GLAAD.  Arkistoitu 15.5.2016. Viitattu 22.10.2015. (englanniksi)
8. ↑  Pink List 2013: A selection of the most influential LGBT names internationally *The Independent*.  11.10.2013. Viitattu 22.10.2015. (englanniksi)
9. ↑  Elyafi, Mona: Diana King, the First Jamaican Music Artist to Come Out Publicly, Proposes After the Supreme Court Strikes Down DOMA *HuffPost Gay Voices*.  22.7.2013. TheHuffingtonPost.com, Inc.. Viitattu 22.10.2015. (englanniksi)


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Yhdysvallat
* Tšekki
* Puola

 |
|  |
| Taiteenala | 
* MusicBrainz

 |
|  |
| Muut | 
* Europeana

 |

 |
Vyšehrad-kukkula Vltavan rannassa.
**Vyšehrad** on linnoitus Prahassa, Tšekin tasavallassa. Ensimmäinen paikalla sijainnut linna rakennettiin 900-luvulla. Nykyinen linnoitus on pääosin 1600-luvulla rakennettu ja on tyyliltään barokkia.

Historia
--------

Vyšehradin linna rakennettiin samalla vuosisadalla Prahan linnan kanssa lähekkäin oleville kukkuloille Vltava-joen eri puolille. Niiden suojassa alkoi Prahasta kehittymään merkittävä kauppapaikka. Vuonna 1085 Böömin kuningas Vratislav II siirsi valtaistuimensa Vyšehradiin ja vahvisti linnoitusta. Seuraavan viidenkymmenen vuoden aikana linnoituksen alueelle rakennettiin muun muassa useita kirkkoja, kunnes vuonna 1140 herttua Soběslav I palautti kruununistuimen Prahan linnaan.

Käytännössä koko linnoitusalue tuhoutui hussilaissodissa vuosina 1420–1436. Nykyisin olemassa oleva linnoitus rakennettiin samoille paikoille 1600-luvulla, ja se palveli sotilaskäytössä vuoteen 1911. 1800-luvulla muurien sisään rakennettiin Pyhän Vituksen katedraalin tapainen, uusgoottilaista tyyliä edustava Pietarin ja Paavalin kirkko, joka on yksi Prahan näkyvimmistä maamerkeistä.

Hautausmaa
----------

*Pääartikkeli: Vyšehradin hautausmaa*
Nykyisin Vyšehradin kukkulalla sijaitsee myös Tšekin kuuluisimpien henkilöiden hautausmaa. Alueelle on haudattu muun muassa:

* Kirjailija Jan Neruda
* Kirjailija Božena Němcová
* Säveltäjä Bedřich Smetana
* Taidemaalari Alfons Mucha

Turismi
-------

Vyšehradin kukkulalta avautuu komeat näkymät Vltava-joelle ja Prahan kaupunkiin. Alueella ei liiku yhtä paljon turisteja kuin Prahan linnan tai keskustan alueella, ja se onkin suosittu rentoutumis- ja piknikalue.

Lähteet
-------

* Viralliset Vyšehrad-sivut
* Petja Pyykkösen ja Sonja Tammivuoren sivut

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Vyšehrad** Wikimedia Commonsissa
Tietokonekuva K-1-raketista tuomassa rahtia ISS-avaruusasemalle
**Rocketplane Kistler** oli yhdysvaltalainen raketteja kehittävä yhtiö, joka perustettiin Oklahomaan ja toimi Wisconsinissa kunnes hakeutui konkurssiin heinäkuussa 2010.

Rosketplane Kistler oli uusi nimi Rocketplane Limited -yhtiölle sen jälkeen, kun se osti vuonna 2006 Kistler Aerospacen. Kistler Aerospacelta se peri K-1-kantoraketin kehitysprojektin, jossa epäonnistuneesti kehitettiin uudelleenkäytettävää kantorakettia.

Kistler Aerospacen perustivat sveitsiläis-yhdysvaltalainen Walter Kistler ja yhdysvaltalainen Bob Citron vuonna 1993 eli aikana, jolloin aloittavien yritysten uskottiin ratkaisevan ongelmia niin rakettitekniikassa kuin tietoliikenteessä. Ne epäonnistuivat molemmissa tavoitteissa globaalisti. Kistler joutui helmikuussa 2006 myyntiin sen kehitystyön hitauden ja kustannusten nousun ja markkinan, jolle yrityksellä ei tosin ollut myytävää tuotetta, puutteen takia.

Elokuussa 2006 NASA tilasi Rocketplane Kistleriltä ja SpaceX:ltä kuljetuskapasiteettia ISS-avaruusasemalle. Yhtiöt yrittivät kehittää halvat kantoraketit ja niihin rahtikapselit. Alusten koelentojen piti tapahtua vuosien 2008 ja 2010 välissä. Rocketplane Kistlerille onnistuminen olisi tuonut 207 miljoonaa dollaria tuloja, mutta epäonnistuminen vei yhtiön konkurssiin.

Konserniin kuuluva Rocketplane Global lähti Oklahomasta sen jälkeen, kun yhtiö oli saanut 18 miljoonaa dollaria osavaltion rahoitusta T&K-työn verohelpotuksina, mutta epäonnistui aikaansaamaan Rocketplane XP -avaruuslaitetta.

Lähteet
-------

1. ↑
2. ↑
3. ↑
4. ↑  Jones, Thomas, "Techwatch-Resident Astronaut", Popular Mechanics, Vol 183, Issue 12, Dec 2006, s. 31
5. ↑
6. ↑
7. ↑
8. ↑   (Arkistoitu – Internet Archive)

Aiheesta muualla
----------------

* Rocketplane Limited official site
* Rocketplane Kistler official site
* Appealing COTS: RpK’s Avenues for Relief
Aku Peltonen
**Karl August "Aku" Peltonen** (ent. Kaarle Aukusti Peltonen, (10. maaliskuuta 1886 Pälkäne – 3. toukokuuta 1954 Hämeenlinna) oli suomalainen näyttelijä. Hän oli pääammatiltaan kalakauppias ja toimi näyttelijänä paikallisessa harrastajateatterissa, Hämeenlinnan Työväen Teatterissa (nykyinen Hämeenlinnan kaupunginteatteri). 

Peltonen oli mukana myös kaikkiaan 31 elokuvassa vuosina 1937–1948. Hän kuului aikoinaan Teuvo Tulion elokuvien vakiokaartiin. Aku Peltonen nähtiin lähinnä lukuisten tusinaelokuvien yksittäisissä koomisissa rooleissa, mitkä tosin nousivat yleensä hyvinkin merkittävälle tasolle. Merkittävimmät roolit hänellä oli Nyrki Tapiovaaran elokuvassa *Varastettu kuolema* (1938) ja Tulion elokuvassa *Unelma karjamajalla* (1940).

Tasavallan presidentti myönsi Peltoselle Pro Finlandia -mitalin vuonna 1952. Hämeenlinnan Teatterikerho on jakanut vuodesta 1953 lähtien teatteritaidetta Hämeenlinnassa edistäneelle teatterintekijälle Aku-patsaan Peltosen muistoksi. Aku-patsas on kuvanveistäjä Lauri Leppäsen tekemä näköispatsas.

Lähteet
-------

1. ↑  Aku-patsas jaettiin jo 60. kerran *Hämeen Kaiku*.  Arkistoitu 8.7.2015. Viitattu 8.7.2015.

Aiheesta muualla
----------------

* Aku Peltonen Elonetissä.
* Aku Peltonen Internet Movie Databasessa. (englanniksi)

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Elonet

 |
|  |
| Muut | 
* IdRef

 |

 |
Pierre Millière
**Pierre Millière** (1. joulukuuta 1811 Saint-Jean-de-Losne, Burgundi – 29. toukokuuta 1887 Cannes) oli ranskalainen apteekkarin koulutuksen saanut hyönteistieteilijä.

Millière kävi koulunsa Dolen kaupungissa. Hän lähti opiskelemaan apteekkariksi Lyoniin vuonna 1838 ja valmistui ammattiin vuonna 1839. Hän ei kuitenkaan koskaan toiminut apteekkarina, vaan jo samana vuonna hän hankki osuuden Lyonilaisesta Plassardin rautakaupasta ja työskenteli siellä. Millière nai Plassardin tyttären vuonna 1840, mutta tämä kuoli jo seuraavana vuonna lapsivuoteeseen. Syntynyt tytärkin eli vain muutamia kuukausia. Vaimon kuoleman pysäyttämänä Millière alkoi lukea luonnontieteitä. Hän liittyi myös Société cuviériennen ja Société linnéenne de Lyonin jäseneksi vuosina 1843-1846. Millière myös julkaisi ensimmäiset hyönteistieteelliset artikkelinsa näiden seurojen lehdissä. Vuonna 1851 hän liittyi myös Société entomologique de Francen jäseneksi. Isä-Plassardin kuoltua 1853 Millière myi tämän rautakaupan ja keskittyi tutkijanuraansa Lyonissa.

Teokset
-------

* *Iconographie et description de Chenilles et Lépidoptères inédits*. Paris, F. Savy, 1859-1874. 35 osaa.

Lähteet
-------

1. 1 2  Jean Gouillard: *Histoire des entomologistes français (1750-1950)*, s. 62. Boubée, 2004. ISBN 9782850041099. Kirja Googlen teoshaussa. (ranskaksi)
2. ↑  Iconographie et description de chenilles et lépidopteres inédits Biodiversity Heritage Library. Viitattu 19.8.2015. (englanniksi)


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Italia
* Alankomaat

 |
|  |
| Taiteenala | 
* Scientific illustrators

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Deutsche Biographie

 |
|  |
| Muut | 
* IdRef

 |

 |
**Symere Woods** (s. 31. heinäkuuta 1995 Philadelphia, Pennsylvania, Yhdysvallat), joka tunnetaan taiteilijanimeltään **Lil Uzi Vert**, on yhdysvaltalainen hip hop -artisti. Hän sai kuuluisuutta sen jälkeen, kun hän julkaisi esikoissinglensä "Money Longer" ja useita mixtapeja kuten *Luv Is Rage*, *Lil Uzi Vert vs. the World* sekä *The Perfect Luv Tape*. Lil Uzi Vert on myös tehnyt kappaleen Migosin kanssa nimeltä "Bad and Boujee", josta tuli Lil Uzi Vertin ensimmäinen Billboard Hot 100 -singlelistan ensimmäiselle sijalle päätynyt single. Elokuussa 2017 Lil Uzi Vert julkaisi esikoisstudioalbuminsa *Luv Is Rage 2*, joka sijoittui Billboard 200 -albumilistan ensimmäiselle sijalle. Luv Is Rage 2 sisälsi Lil Uzi Vertin ensimmäisen Billboard Hot 100 -listan kymmenen joukkoon yltäneen oman biisin, kun "XO Tour Llif3" sijoittui listalla sijalle 7.

6. maaliskuuta 2020 Lil Uzi Vert julkaisi toisen studioalbuminsa *Eternal Atake,* joka sisältää peräti neljä Billboard Hot 100 -listan kymmenen joukkoon yltänyttä kappaletta: "Futsal Shuffle 2020", "Baby Pluto", "Lo Mein", sekä "Silly Watch". *Eternal Atake* nousi julkaisuviikollaan Billboard 200 -listan kärkisijalle. Viikkoa myöhemmin Lil Uzi Vert julkaisi albumin toisen osan: *Eternal Atake Deluxe (Lil Uzi Vert vs. the World 2)*, jonka kappale "Myron" ylsi Billboard Hot 100 -listalla sijalle 13.

Diskografia
-----------

*Pääartikkeli: Lil Uzi Vertin diskografia*
### Studioalbumit

* *Luv Is Rage 2* (2017)
* *Eternal Atake* (2020)
* *Pink Tape* (2023)

### Mixtapet

* *The Real Uzi* (2014)
* *Luv Is Rage* (2015)
* *Lil Uzi Vert vs. the World* (2016)
* *The Perfect Luv Tape* (2016)

Lähteet
-------

1. ↑  Callas, Brad: Lil Uzi Vert Claims He’s a Year Younger Than He Believed After Finding Birth Certificate *Complex.com*.  29.7.2021. Viitattu 5.12.2021. (englanniksi)
2. ↑  Jeffries, David: Lil Uzi Vert Biography *AllMusic*. Viitattu 7.3.2018. (englanniksi)
3. ↑  Lil Uzi Vert Chart History (Hot 100) *Billboard*. Viitattu 7.3.2018. (englanniksi)
4. ↑  Lil Uzi Vert Chart History (Billboard 200) *Billboard*. Viitattu 7.3.2018. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Lil Uzi Vert** Wikimedia Commonsissa

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Saksa
* Yhdysvallat

 |
|  |
| Taiteenala | 
* Grammy Awards
* MusicBrainz

 |

 |
**Vuoden koulu, oppilaitos tai päiväkoti**, usein lyhyemmin **Vuoden koulu**, on Opetusalan Ammattijärjestö OAJ:n myöntämä samannimisen vuosittaisen kilpailun tunnustus, jolla halutaan kiinnittää huomiota jonkin suomalaisen tai suomalaisia ulkomailla kasvattavan koulun, oppilaitoksen tai päiväkodin onnistuneeseen toimintaan koulutuksessa. Palkitun oppilaitoksen toiminnan tulee olla esimerkillistä ja sekä opettajien että oppilaiden, opiskelijoiden tai päiväkodin lasten siellä viihtyä. Esimerkiksi vuonna 2021 palkittua Könönpellon koulua kiiteltiin onnistuneesta positiivisen ryhmässä oppimisen lähestymisen käytöstä (Pro-koulu). Palkintoa on jaettu vuodesta 1991 lähtien.

Tunnustuksen ovat saaneita Vuoden kouluja ovat (vuodesta 1991 lähtien):

Sibeliusakatemia (vuoden koulu 1997).
Aurinkorannikon suomalainen koulu (vuoden koulu 2002).
 Lintulaakson koulu (vuoden koulu 2016).
 Könönpellon koulu (vuoden koulu 2021).
1991 Meri-Porin lukio
1992 Kokkolan ammattioppilaitos
1993 Turun normaalikoulu
1994 Ylikylän koulu, Kempele
1995 Eskolanmäen yläaste, Kouvola
1996 Karviaistien koulu, Helsinki
1997 Sibelius-Akatemia, Helsinki
1998 Ikaalisten käsi- ja taideteollisuusoppilaitos
1999 Opetusravintola Paviljonki, Savonlinna
2000 Kajaanin opettajankoulutuslaitos
2001 Auroran sairaalakoulu, Helsinki
2002 Aurinkorannikon suomalainen koulu, Espanja
2003 Jokiniemen päiväkoti, Vantaa
2004 Orajärven koulu, Sodankylä (luokat 1–6)
2005 Aninkoulu, Kauhajoki (erityiskoulu)
2006 Taivalkosken metsäoppilaitos
2007 Keskustan koulu, Eurajoki (esiopetus ja perusopetus)
2008 Mäntylän yksikkö: päiväkoti ja koulu, Oulu
2009 Riihenmäen koulu, Mäntsälä (7–9)
2010 Klinkbackan koulu, Raasepori (1–6)
2011 Tiistilän koulu, Espoo (1–6)
2012 Kaurialan lukio, Hämeenlinna
2013 Seinäjoen yhteiskoulu
2014 Hämeenkylän koulu, ja kunniamaininta Rinnekodin koulu,
2015 Taalintehtaan koulu, Kemiönsaari
2016 Lintulaakson koulu, Espoo
2017 Ro­va­nie­men kau­pun­gin kan­sa­lais­opis­to; kunniamaininnat Kirkonkylän koulu, Lapinjärvi, ja Västerby skola, Tammisaari
2018 Tarvaalan koulu, Saarijärvi
2019 Ylivieskan seudun kansalaisopisto
2020 Kosken lukio, Koski Tl
2021 Könönpellon koulu, Varkaus 
2022 Talvisalon koulu, Savonlinna ja Tampereen aikuiskoulutuskeskus (TAKK)
2023 Sasin päiväkoti, Hämeenkyrö

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Vuoden koulu, oppilaitos tai päiväkoti Opetusalan ammattijärjestö (OAJ), oaj.fi. Viitattu 3.11.2022.
2. 1 2 3  Könönpellon koulu Varkaudesta Vuoden kouluksi 2021  4.5.2021. oaj.fi. Viitattu 3.11.2022.
3. ↑  Jorma Ylönen: Vuoden koulu on Espoon Lintulaakso  9.5.2016. kuntalehti.fi. Viitattu 3.11.2022.
4. ↑  Niina Niemelä: Ro­va­nie­men kau­pun­gin kan­sa­lais­opis­to va­lit­tiin Vuoden op­pi­lai­tok­sek­si (tilaajille)  23.5.2017. Lapin Kansa, lapinkansa.fi. Viitattu 3.11.2022.
5. ↑  Vuoden koulu, oppilaitos tai päiväkoti -kisassa kaksi voittajaa: Talvisalon koulu ja Tampereen Aikuiskoulutuskeskus TAKK  1.6.2022. Opetusalan ammattijärjestö (OAJ), oaj.fi. Viitattu 3.11.2022.
6. ↑  Sasin päiväkoti Vuoden päiväkodiksi 2023 – "Olemme saaneet rakentaa omanlaistamme pedagogiikkaa ja päiväkotia"  25.5.2023. Opetusalan ammattijärjestö (OAJ), oaj.fi. Viitattu 4.8.2023.
**Suomen sotaveteraaniliitto** (ruots. *Finlands Krigsveteranförbund rf*) on suomalaisten sotaveteraanien valtakunnallinen etu-, tuki- ja aatteellinen järjestö. Sotaveteraaniliiton edeltäjä oli Suomen Aseveljien Liitto, joka perustettiin talvisodan jälkeen 4. elokuuta 1940. Se kuitenkin lakkautettiin vuoden 1944 välirauhansopimuksen perusteella 21. tammikuuta 1945. Tämän jälkeen suomalaiset sotaveteraanit olivat ilman omaa valtakunnallista yhdistystä yli kymmenen vuotta, kunnes Rintamamiesten asutusliitto perustettiin 29. syyskuuta 1957. Vuonna 1964 liitto sai nykyisen nimensä. Kolme vuotta myöhemmin se liittyi myös Maailman veteraanijärjestön jäseneksi.*lähde?*

Sotaveteraaniliitto toimii sotaveteraaniyhdistysten keskusjärjestönä. Liitto ajaa veteraanien yhteiskunnallisia etuja. Se toimii erityisesti veteraanien ja heidän puolisoidensa ja leskiensä toimeentuloturvan ja sosiaalisen huollon kehittäjänä, asunto-olojen kohentajana ja kuntoutuksen edistäjänä. Liiton tehtävä on myös koota ja tallentaa veteraaniperinnettä sekä lisätä veteraanien yhteenkuuluvuutta ja ylläpitää isänmaallista henkeä.*lähde?*

Vuoden 2015 joulukuussa Suomen sotaveteraaniliittoon kuului yhteensä 20 703 varsinaista jäsentä sekä 29 009 kannattajajäsentä. Liitto on Suomen suurin veteraanijärjestö, jossa on enemmän jäseniä kuin muissa veteraanijärjestöissä yhteensä. Sotaveteraaniliittoon kuuluu 396 jäsenyhdistystä.*lähde?*

Liiton aikakauslehtenä oli kuudesti vuodessa ilmestynyt *Sotaveteraani*. Se yhdistyi Rintamaveteraaniliiton *Veteraani*-lehden kanssa nimellä *Kenttäpostia* vuoden 2019 alusta. Kenttäpostia ilmestyy neljä kertaa vuodessa ja julkaisijana toimivat molemmat veteraaniliitot, kunnes mukaan tulivat Tammenlehvän perinneliitto ja Lotta Svärd -säätiö vuonna 2022. Julkaisijamäärä väheni kolmeen Rintamaveteraaniliiton lopettaessa toimintansa vuonna 2023.

Puheenjohtajat
--------------

* Aarno Lampi (1998–2004)

Lähteet
-------

1. ↑
2. ↑  Suomen sotaveteraaniliitto: *Kenttäpostia*
3. ↑  Vesikansa, Jyrki: Valtiotieteen maisteri Aarno Lampi *Helsingin Sanomat*.  10.6.2009. Viitattu 2.7.2023.


|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Norja
* Suomi (KANTO)
* Yhdysvallat

 |

 |
**Härmälän kirkko** on Tampereen Härmälässä sijaitseva kirkko, jonka rakennussuunnitelma perustui arkkitehtien Elma ja Erik Lindroosin vuonna 1939 suunnittelukilpailun voittaneeseen ehdotukseen. Aluksi paikalle valmistui 1949 pappila- ja seurakuntatalorakennukset. Elokuussa 1972 niiden yhteyteen valmistui kirkkosali. Vieressä oleva pylväsrakenteinen kellotapuli on vuodelta 1949. Alttariristin ovat toteuttaneet Ipi ja Pekka Pyhältö.

Härmälän kirkko on suojeltu rakennustaiteellisin ja maisemallisin perustein.

Historia
--------

Kirkkovaltuusto teki päätöksen kirkon rakentamisesta Härmälään vuonna 1938, mutta se valmistui vasta 1972. Lentokentän läheisyyden vuoksi puolustusministeriö rajoitti kirkon maksimikorkeudeksi 12 metriä.

Lähteet
-------

1. ↑  Härmälän kirkko Tampereen ev. lut. seurakunnat
2. ↑  Lauri Viljanmaa : Talvitie, Härmälä-Seura : Kadunnimet kertovat
3. ↑  *Tampereen kantakaupungin rakennuskulttuuri 1998*, s. 13, 253. Tampere: Tampereen kaupungin kaavoitusyksikkö, 1998. ISBN 951-609-076-1.
4. ↑  Vahtikari, Tanja: Esikaupunkiyhteisön perusta – kansakoulu ja seurakunta *Koskesta voimaa*. Viitattu 31.3.2020.

Aiheesta muualla
----------------

* Panoraamakuvia Härmälän kirkolta - Virtuaalinen Tampereen kaupunkiopas: VirtualTampere.com
* Pollari, Mikko: Härmälän kirkon tarina

Tampereen kirkot
Aitolahden kirkko · Aitolahden vanha kirkko · Aleksanterin kirkko · Finlaysonin kirkko · Hervannan kirkko · Härmälän kirkko · Kalevan kirkko · Lielahden kirkko · Messukylän kirkko · Messukylän vanha kirkko · Pispalan kirkko · Teiskon kirkko · Tesoman kirkko · Tuomiokirkko · Vanha kirkko · Viinikan kirkko · Ortodoksinen kirkko
Hautausmaan keskiosaa. Takana keskellä espanjantautiin kuolleiden rajamiesten ja vuonna 1918 vakaumuksensa puolesta kuolleiden muistomerkit.
**Rovaniemen III hautausmaa** on Rovaniemen seurakunnan hautausmaa Rovaniemen Viirinkankaalla, runsaan kilometrin päässä Rovaniemen kirkosta. Hautausmaa on vihitty käyttöön vuonna 1895. Sinne voidaan haudata vain vanhoihin sukuhautoihin; näitä hautauksia on vuodessa nelisenkymmentä. Hautapaikkoja on kaikkiaan noin 5 200.

Hautausmaalla on vuonna 1919 espanjantautiin kuolleille rajamiehille samana vuonna pystytetty muistomerkki ja vuonna 1918 vakaumuksensa puolesta kuolleille omistettu muistomerkki, jonka suunnitteli Wäinö Aaltonen ja joka paljastettiin vuonna 1954. Hautausmaalla on myös muualle haudattujen vainajien muistelupaikka.

Hautausmaalla ollut vainajien siunaukseen käytetty *hautaushuone* tuhoutui Lapin sodassa.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5  III hautausmaa Rovaniemen seurakunta. Viitattu 3.12.2022.
2. ↑  Hautausmaat Rovaniemen seurakunta. Viitattu 3.12.2022.

Rovaniemen hautausmaat

* I hautausmaa
* II hautausmaa
* III hautausmaa
* IV hautausmaa
* Autti
* Jouttikero
* Leive
* Maijanen
* Meltaus
* Misi
* Paloniemi
* Saksalaisten sotilaiden hautausmaa
* Sinettä
* Tavivaara
* Viiri
**Rotunda** (kreik. Ροτόντα, *Rotónta* tai *Rotónda*) on roomalaisaikainen rakennus Thessalonikissa Kreikassa. Se on toiminut muun muassa kirkkona bysanttilaisella ajalla. Rakennus kuuluu Thessalonikin varhaiskristillisiin ja bysanttilaisiin muistomerkkeihin, jotka ovat Unescon maailmanperintökohde.

Rotundan alttari sekä apsis ja sen seinämaalauksia.
Rotunda on Thessalonikin vanhin säilynyt rakennus. Se valmistui keisari Galeriuksen aikana noin vuonna 306. Se rakennettiin alun perin joko Galeriuksen mausoleumiksi tai Zeuksen temppeliksi, mutta sitä ei koskaan käytetty sellaisena. Rakennus oli osa laajempaa arkkitehtoonista kokonaisuutta, johon kuuluivat myös muun muassa Galeriuksen palatsi, hippodromi sekä niin kutsuttu Galeriuksen kaari. Kristinuskon tultua valtionuskonnoksi rakennuksesta tehtiin kirkko joko 300-luvun lopulla tai 400-luvun puolessa välissä, riippuen siitä miten sen mosaiikit ajoitetaan. Samalla rakennukseen tehtiin suuria muutoksia. Kirkko omistettiin Pyhälle Yrjölle. Se toimi myös *Martyriumina*, jossa säilytettiin marttyyrien pyhäinjäännöksiä.

Osmanivallan aikana rakennus toimi moskeijana vuodesta 1590 tai 1591. Tuolloin siihen liitettiin minareetti ja sen mosaiikit peitettiin. Rakennus on vaurioitunut maanjäristyksissä vuosisatojen aikana, muun muassa 600-luvulla sekä vuonna 1978. Nykyään rakennus on museoitu.

Rotunda on nimensä mukaisesti rotunda eli ympyränmuotoinen rakennus. Sen pohjakaava on ympyrä ympyrässä. Rakennuksen halkaisija on 24,5 metriä ja suurin korkeus 29,8 metriä. Seinien paksuus on suurimmillaan 6,3 metriä. Kirkon mosaiikeista on säilynyt vain osia. Mosaiikkien yleisenä teemana vaikuttaa ollen Kristuksen toinen tuleminen. Apsiksen seinämaalaukset esittävät Kristuksen taivaaseenastumista. Rakennuksen yhteydessä oleva minareetti on Thessalonikin ainoa säilynyt.

Lähteet
-------

1. ↑  Paleochristian and Byzantine Monuments of Thessalonika UNESCO World Heritage Centre. Viitattu 22.4.2015.
2. 1 2 3  Paleochristian and Byzantine Thessaloniki *Visit Greece*.  Arkistoitu 27.6.2015. Viitattu 22.4.2015.
3. 1 2 3  Ροτόντα, Θεσσαλονίκη Υπουργείο Πολιτισμού και Αθλητισμού.  Arkistoitu 5.11.2011. Viitattu 22.4.2015.
4. 1 2 3  Rotunda of Galerius, Thessaloniki *Sacred Destinations*. Viitattu 22.4.2015.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Rotunda** Wikimedia Commonsissa
**Härmälän seurakunta** oli Tampereella vuosina 1953–2014 toiminut evankelis-luterilainen seurakunta. Seurakunta kuului Tampereen seurakuntayhtymään. Härmälän seurakunnassa oli vuoden 2013 alussa 8 969 jäsentä.

Härmälän seurakunnan alueeseen kuuluivat Härmälän, Peltolammin, Multisillan, Rautaharkon, Sarankulman, Lakalaivan ja Lahdesjärven kaupunginosat.

Härmälän seurakunnan viimeisenä kirkkoherrana toimi Antero Eskolin.

Historia
--------

Härmälän seurakunta perustettiin vuoden 1953 seurakuntajaossa, jolloin Tuomiokirkkoseurakunnasta erotettiin Härmälän, Kalevan, Pyynikin ja Viinikan seurakunnat. Härmälän seurakunnassa oli tuolloin 5 417 jäsentä. Seurakunta lakkautettiin 7. tammikuuta 2014 ja samalla perustettiin uusi Tampereen Eteläinen seurakunta, joka koostuu aiemmista Hervannan, Härmälän ja Viinikan seurakunnista.

Kirkko ja muut tilat
--------------------

* Härmälän kirkko sijaitsee keskellä omakotitaloaluetta. Kirkkoon mahtuu 270 henkeä, seurakuntasaliin 90 henkeä. Kirkon osoite on Talvitie 26, 33900 Tampere.
* Multisillan seurakuntakoti sijaitsee osoitteessa Multisillankatu 2, 33850 Tampere. Seurakuntasaliin mahtuu 70 henkeä.
* Peltolammin seurakuntakeskus sijaitsee osoitteessa Tilkonmäenkatu 4, 33840 Tampere. Seurakuntakeskukseen mahtuu 220 henkeä, seurakuntasaliin 90.

Tietoa muualla
--------------

* Härmälän seurakunnan verkkosivut
* Kuva Härmälän kirkosta (Arkistoitu – Internet Archive)

Lähteet
-------

1. ↑   (Arkistoitu – Internet Archive)

Aiheesta muualla
----------------

* Panoraamakuvia Härmälän kirkolta - Virtuaalinen Tampereen kaupunkiopas: VirtualTampere.com
**Keri Lynn Hilson** (s. 5. joulukuuta 1982 Decatur, Georgia) on yhdysvaltalainen R&B -laulaja ja lauluntekijä. Hilson on tunnettu myös taustalaulajana monissa kirjoittamissaan kappaleissa.
Hilson on kirjoittanut musiikkia eri artisteille vuodesta 2001.

Biografia
---------

### Varhaisvaiheet

Keri Lynn Hilson syntyi vuonna 1982 Decaturissa Georgiassa. Hilson aloitti pianonsoiton ja laulamisen ollessaan murrosiässä, ja hän on ollut aktiivisena muusikkona 14-vuotiaasta saakka. Hilsonista tuli lauluntekijä ja -kirjoittaja käydessään lukiota.

### Ura

Vuonna 2007 Hilson oli mukana Timbalandin hiteissä "*The Way I Are*" ja "*Scream*", minkä jälkeen hän aloitti oman soolouransa. Hänen debyyttialbuminsa *In a Perfect World...* ilmestyi alkuvuodesta 2009, ja se sisälsi singlet "*Energy*", "*Return the Favor*", "*Turnin' Me On*" ja "*Knock You Down*". Kyseinen levy ylsi Billboard 200 -listalla ykköseksi. Levyllä vieraili isoja nimiä, kuten Lil Wayne, Kanye West, Ne-Yo ja Akon. Levy myi kultaa. Loppuvuodesta 2010 Hilson julkaisi toisen albuminsa No Boys Allowed. Levy ei menestynyt yhtä hyvin kuin ensimmäinen.

Artisteja, joille Hilson on kirjoittanut musiikkia, ovat mm. Britney Spears, Toni Braxton, Chris Brown, Mary J. Blige, Usher, Ciara, The Pussycat Dolls, Diddy, Ludacris, Jennifer Lopez, Kelly Rowland, Nicole Scherzinger, Lloyd Banks, Keke Palmer, Omarion, Tiffany Evans ja Timbaland.

Diskografia
-----------

### Albumit

* 2009: In a Perfect World...
* 2010: No Boys Allowed

### Singlet

* 2008: Energy
* 2008: Return the Favor
* 2008: Turnin Me On
* 2009: Knock You Down
* 2009: Slow Dance
* 2009: I Like
* 2010: Pretty Girl Rock
* 2010: One Night Stand
* 2011: Lose Control ft. Nelly

Palkinnot ja ehdokkuudet
------------------------

* **BET Awards**
	+ 2009, Paras uusi artisti (**Voittaja**)
	+ 2009, Paras R&B/pop-naisartisti (ehdokkuus)
	+ 2009, Katsojan valinta: "Turnin Me On" w/ Lil Wayne (ehdokkuus)
	+ 2009, Paras yhteinen kappale: "Turnin Me On" w/ Lil Wayne (ehdokkuus)
	+ 2011, Paras musiikkivideo (ehdokkuus)
	+ 2011, Paras R&B/pop-naisartisti (ehdokkuus)

* **Urban Music Awards**
	+ 2009, Paras albumi (ehdokkuus)
	+ 2009, Paras naislaulajan esitys (ehdokkuus)

* **MTV Video Music Awards**
	+ 2007, Monster Single of the Year: "The Way I Are" w/ Timbaland (ehdokkuus)

* **Grammy Awards**
	+ 2010, Paras rap-yhteistyö: "Knock You Down" w/ Kanye West, Ne-Yo (ehdokkuus)
	+ 2010, Paras uusi artisti (ehdokkuus)

Lähteet
-------

1. 1 2
2. ↑
3. ↑
4. ↑

Aiheesta muualla
----------------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Keri Hilson**.
* Kotisivu
* Myspace

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Norja
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Yhdysvallat

 |
|  |
| Taiteenala | 
* Grammy Awards
* MusicBrainz

 |
|  |
| Muut | 
* Europeana

 |

 |
**Suomen Tinku ry** on suomalainen kansalaisjärjestö, jonka tavoitteena on lisätä Andien alueen kulttuurien, kansansivistyksen ja kansanliikkeiden tuntemusta. Tinku korostaa toiminnassaan vastavuoroisuutta ja monimuotoisuutta. Tinku on aimaran ja ketsuan kieltä ja tarkoittaa erilaisten voimien kohtaamista: vastavuoroisuutta, monikulttuurisuutta ja toinen toisiltaan oppimista. 

Suomen Tinku ry perustettiin vuonna 1994. Tinku on osa Andien maissa toimivaa Tinku-verkostoa, joka on Andien alkuperäiskansojen järjestöjen sekä paikallisten kansalaisjärjestöjen verkosto. Tinku-verkosto pyrkii toiminnallaan vahvistamaan alkuperäiskansojen identiteettiä ja lisäämään heidän taitojensa arvostusta.

Tinkun toiminnan keskiössä on hankkeina tapahtuva kansainvälisyyskasvatus Suomessa. Järjestö on tuottanut materiaalipaketteja kansainvälisyyskasvatusta varten.

Toiminta
--------

Suomen Tinku ry:n pääasialliset toimintamuodot ovat Andien maihin liittyvä tiedotustyö ja kansainvälisyyskasvatus Suomessa. Tinku on Kepan jäsenjärjestö ja osallistuu vuosittain järjestettäville monikulttuurisille Maailma kylässä-festivaaleille. Vuoteen 2006 saakka järjestö toimi asiantuntijatahona KEPAn Etelän vapaaehtoisohjelma Etvossa Andien maiden osalta. 

Tinku on myös osallistunut Kepan ETVO-ohjelmaan lähettämällä vapaaehtoistyöntekijöitä Tinkun yhteistyöjärjestöön Warmaylluun Perussa. Suomen Tinku on myös Siemenpuu-säätiön perustajajäsen. Lisäksi Tinku tekee yhteistyötä järjestöjen kanssa, jotka toimivat latinalaisamerikkalaisten kulttuurien esille tuomiseksi Suomessa. 

### Ihmisarvoista työtä Andien nuorille

Tinkun tiedotuskampanja vuosina 2006-2007 keskittyi nuorten työmahdollisuuksiin Boliviassa, Perussa ja Ecuadorissa. Sen tarkoitus on edistää kansainvälistä solidaarisuutta ja osoittaa kuinka Suomen ja Andien alueen nuoret kohtaavat samanlaisia vaikeuksia ja haaveilevat samoista asioista erilaisista elinympäristöistään huolimatta. 

### Turvallinen maailma – koululaisten valokuvia Suomesta ja Perusta

Vuoden 2008 kansainvälisyyskasvatusprojekti (Arkistoitu – Internet Archive) toteutettiin yhteistyössä perulaisen Warmayllu-järjestön kanssa. Hankkeessa suomalaiset ja perulaiset kuudesluokkalaiset pohtivat valokuvan keinoin turvallisuuden ja turvattomuuden teemoja. Koululaisten ottamat valokuvat ovat nähtävissä nettigalleriassa, johon myös liittyy materiaalipaketti koulujen kansainvälisyyskasvatusta varten. Osa kuvista valittiin valokuvanäyttelyyn, joka kiersi yhteistyöpaikkakunnilla Suomessa ja Perussa syksyllä 2008 ja keväällä 2009.

### Vesien kertomaa

Suomen Tinku ry:n vuonna 2013 aloittama, Suomen Kulttuurirahaston tukema Vesien kertomaa -hanke keskittyy ympäristökasvatukselliseen vesiteemaan. Koululaisille suunnatuissa valokuvaustyöpajoissa käsitellään vesiaihetta tarinoiden ja valokuvien kautta sekä Perussa että Suomessa.

Lähteet
-------

* Suomen Tinku ry (Arkistoitu – Internet Archive)
* Ihmisarvoista työtä Andien nuorille -lehti
* Turvallinen maailma -hanke (Arkistoitu – Internet Archive)
**Arashio** (jap. 荒潮) oli keisarillisen Japanin laivaston Asashio-luokan hävittäjä toisessa maailmansodassa.

Valmistus
---------

*Pääartikkeli: Asashio-luokka*
Alus tilattiin vuoden 1934 Maru-2 ohjelmassa Kawasakin Koben telakalta, missä köli laskettiin 1. lokakuuta 1935. Alus laskettiin vesille 26. toukokuuta 1937 ja valmistui saman vuoden lopulla 30. joulukuuta.

Palvelus
--------

Toisen maailmansodan alussa alus kuului Etelä-Kiinan merellä Malaijille hyökänneen laivaston 8. hävittäjädivisioonaan sisaralustensa *Ōshion*, *Michishion* ja *Asashion* kanssa. Alkuvuodesta 1942 alus siirrettiin divisioonan mukana Alankomaiden Itä-Intiaan, jossa alus osallistui 19. helmikuuta Bandoengin salmessa Alankomaiden laivaston *Hr. Ms. Piet Heinin* upottamiseen.

Maaliskuussa 1943 alus kuului kahdeksan hävittäjän ja kahdeksan kuljetusaluksen saattueeseen, joka kuljetti täydennyksiä Rabaulista Laeen. Yhdysvaltain ja Australian lentokoneet upottivat koko saattueen ennen perille pääsyä. *Arashio* tuhoutui 4. maaliskuuta B-25 koneiden hyökkäyksessä 55 mailia kaakkoon Finschafenista.

Lähteet
-------

* Gardiner, Robert (toim.): *Conway's All the World's Fighting Ships 1922–1946*. Lontoo, Englanti: Conway Maritime Press, 1987. ISBN 0-85177-146-7. (englanniksi)
* Whitley, M. J.: *Destroyers of World War Two - an international encyclopedia*. Lontoo: Arms and Armour, 1988. ISBN 0-85368-910-5. (englanniksi)
* Jentschura, Hansgeorg; Jung, Dieter & Mickel, Peter: *Warships of the Imperial Japanese Navy, 1869–1945*. Lontoo: Arms & Armour Press, 1977. ISBN 0-85368-151-1. (englanniksi)

### Viitteet

1. 1 2  Whitley 1988, s. 199.
2. ↑  Whitley 1988 s. 200
3. ↑  Jentschura et al 1977 s. 148

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Arashio (1937)** Wikimedia Commonsissa

*Asashio*-luokan hävittäjä
*Asashio* - *Ōshio* - *Michishio* - *Arashio* - *Natsugumo* - *Yamagumo* - *Minegumo* - *Asagumo* - *Arare* - *Kasumi*

|  |
| --- |
| Edeltäjä: Shiratsuyu-luokka – Seuraaja: Kagerō-luokka |
Jonathan valokuvattuna vuonna 2018
**Jonathan** (s. noin 1832) on seychellienjättiläiskilpikonna, joka asuu Yhdistyneelle kuningaskunnalle kuuluvalla Saint Helenan saarella. Jonathanin tarkkaa syntyaikaa ei tiedetä, mutta sellaiseksi on merkitty 4. joulukuuta 1832. Guinessin ennätysten kirjan mukaan Jonathan on maailman vanhin elossa oleva maalla elävä eläin. Jonathanin iäksi on myös veikattu yli 200. Saarten eläinlääkäri tekee Jonathanille tarkastuksen viikoittain.

Alkujaan Jonathan on Seychelleiltä. Saint Helenalle Jonathan saapui vuonna 1882 ollessaan noin 50-vuotias. Syynä muuttoon oli se, että Jonathan oli lahja William Grey-Wilsonille, josta tuli myöhemmin Saint Helenan kuvernööri. Nimen "Jonathan" kilpikonna sai jossain vaiheessa 1930-luvulla kuvernööri Spencer Davisilta.

Jonathanista on tullut kotisaarellaan erityisen tunnettu ja suoranainen maskotti. Jonathan on myös kuvattuna Saint Helenan punnan viiden sentin kolikossa. Vuonna 2022, Jonathanin 190-vuotispäivän kunniaksi, Saint Helena ilmoitti julkaisevansa sarjan postimerkkejä Jonathanin kunniaksi.

Jonathania on nimitetty biseksuaali-ikoniksi: sille on hankittu ystäviksi kaksi muuta kilpikonnaa, Emma ja Fred, joiden molempien kanssa Jonathan on yrittänyt paritella.

Lähteet
-------

1. ↑  World’s oldest recorded tortoise prepares for 190th birthday party *The Guardian*.  2.12.2022. Viitattu 21.7.2023. (englanniksi)
2. 1 2  Jonathan the world's oldest tortoise is a 'charming old gentleman' *CBC/Radio-Canada*.  6.12.2022. Viitattu 21.7.2023. (englanniksi)
3. ↑  190-year-old Jonathan becomes world's oldest tortoise ever *Guinness World Records*.  12.1.2022. Viitattu 21.7.2023. (englanniksi)
4. 1 2  Jonathan the tortoise, world's oldest land animal, celebrates his 190th birthday *CNN*.  3.12.2022. Viitattu 21.7.2023. (englanniksi)
5. 1 2  Jonathan, St. Helena's ancient tortoise, awaits visitors *The Jakarta Post*.  27.11.2017. Viitattu 21.7.2023. (englanniksi)
6. ↑  Jonathan the Giant Tortoise *British Museum*.  2023. Viitattu 21.7.2023. (englanniksi)
7. ↑  At 190, Jonathan the Tortoise Is the World's Oldest *Smithsonian Magazine*.  4.2.2022. Viitattu 21.7.2023. (englanniksi)
8. ↑  Meet the oldest bisexual in the world *LGBTQ Nation*.  28.1.2022. Viitattu 21.7.2023.
**María Romero** (s. 1992 Madrid) on espanjalainen näyttelijä.

Ura
---

Romero aloitti näyttelijän opintonsa madridilaisessa teatterikoulussa (Real Escuela Superior de Arte Dramático) 17-vuotiaana. Opintojensa alkuvaiheessa hän liittyi uuteen ryhmäteatteriin nimeltä La Joven Compañía, ja kasvoi ammattiin sitä kautta.

Romeron ensimmäinen ammattimainen esiintyminen oli Guillém Cluan käsikirjoittamassa ja José Luis Arellanon ohjaamassa futuristisessa näytelmässä *Invasión* vuonna 2012. Seuraavina vuosina Romero näytteli useissa Arellanon ohjaamissa näytöskappaleissa, kuten *Fuente Ovejuna*, *La Ilíada* ja *La Odisea*. Kahdessa viimeksi mainitussa hänen roolinaan oli Troijan Helena.

Elokuvadebyyttinsä Romero teki vuonna 2015 Icíar Bollaínin ohjaamassa draamassa *El olivo*. Televisiossa Romero näytteli ensi kerran 2019: hän tulkitsi Luisan roolin suomalais-espanjalaisessa rikosdraamasarjassa *Paratiisi*.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  María Romero *A6Cinema*. A6cinema. Viitattu 10.2.2020.

Aiheesta muualla
----------------

* La Joven Compañía
Samuel A. Cartwright
**Dysaethesia Aethiopica** oli yhdysvaltalaisen psykiatrin Samuel A. Cartwrightin vuonna 1851 määrittelemä mielisairaus. Cartwrightin mukaan *dysathesia aethiopica* aiheutti orjien laiskuutta. Nykyään *dysaethesia aethiopicaa* pidetään näennäistieteenä ja sen katsotaan edustavan tieteellistä rasismia.

Cartwright määritteli orjien taipumuksen karata toiseksi sairaudeksi, jota hän kutsui drapetomaniaksi.

Historia
--------

Dysaethesia aethiopicaa esiintyi ainoastaan afroamerikkalaisten joukossa ja sen oireina olivat ihon tunnottomuus ja älyllisten toimintojen lamaantuminen niin, että henkilö vaikutti olevan kuin puoleksi unessa. Muita oireita saattoivat olla leesiot. Cartwright totesi dysaethesia aethiopican olemassaolon, mutta muut lääkärit olivat epäonnistuneet taudin tunnistamisessa, koska eivät olleet kiinnittäneet riittävästi huomiota afroamerikkalaisen rodun sairauksiin.

Cartwrightin mukaan dysaethesia aethiopica oli huomattavasti yleisempää omissa yhteisöissään elävien afroamerikkalaisten joukossa kuin Cartwrightin tutkimilla plantaaseilla työskentelevien orjien joukossa. Tauti tarttui ainoastaan niihin orjiin, jotka elivät vapaan ihmisen tavoin. Hän arvioi jopa lähes kaikkien vapaana elävien afroamerikkalaisten sairastuneen tautiin.

Cartwright piti dysaethesia aethiopicaa helposti parannettavana. Ihon tunnottomuus oli yksi oireista, joten ihoa täytyi stimuloida. Tähän Cartwright suositteli potilaan pesemistä lämpimällä vedellä ja saippualla. Tämän jälkeen iho tuli käsitellä öljyllä ja öljyn imeytymisen edistämiseksi ihoa tuli hakata leveällä nahkahihnalla. Lopuksi potilaan tulisi tehdä jonkinlaista raskasta työtä auringonpaisteessa.

Kirjailija Vanessa Jackson on todennut, että leesiot olivat oire dysaethesia aethiopicasta ja tohtori Cartwright huomasi, että ruoskimalla voisi parantaa sairauden. Jackson kuitenkin ihmetteli, että ruoskiminen ei aiheuttanut taudinmäärityksen varmistavia olevia leesioita.*selvennä*

Cartwrightin mukaan orjat olivat yllä kuvatun käsittelyn jälkeen kiitollisia valkoiselle miehelle, jonka voima oli palauttanut hänen järkensä.

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.   
Alkuperäinen artikkeli: en:Dysaethesia Aethiopica
Antti Pentikäinen ja teologian maisteri Johanna Paananen keskustelemassa Darfurin tilanteesta Loviisan rauhanfoorumin seminaarissa 2008.
**Antti Pentikäinen** (s. 7. lokakuuta 1972 Helsinki) on Kirkon Ulkomaanavun toiminnanjohtaja vuodesta 2004. Pentikäinen on ollut toimivapaalla toiminnanjohtajan tehtävästään vuoden 2015 keväästä alkaen, ja työskennellyt Uskonnollisten ja perinteisten johtajien rauhanvälitysverkoston johtajana heinäkuusta 2015 huhtikuukun 2018 asti. Pentikäinen on toiminut presidentti Martti Ahtisaaren neuvonantajana ja Crisis Management Initiative -yhdistyksen (CMI) talous- ja hallintopäällikkönä. Hän on toiminut lisäksi ulkoministeriön Helsinki-prosessin apulaispääsihteerinä. Lisäksi hänellä on ollut erilaisia tehtäviä muun muassa ulkoministeriössä, EU:ssa ja YK:ssa.

Kesällä 2009 Pentikäinen valittiin Euroopan kirkollisten avustusjärjestöjen yhteistyöjärjestön Aprodevin puheenjohtajaksi. Hän toimi vuoden ajan 2010–2011 Yhdysvaltoissa Religions for Peace -järjestön konfliktinehkäisy- ja rauhantyön ohjelmien johtajana.

Pentikäinen on ollut kirkon ulkoasiain neuvoston jäsen, Suomen YK-liiton varapuheenjohtaja ja Kansalaisjärjestöjen ihmisoikeussäätiö KIOSin varapuheenjohtaja. Vuonna 2010 Pentikäinen sai kansainvälisen nuorkauppakamarin Vuoden Nuoret Menestyjät -palkinnon (JCI TOYP of the World) kategoriassa maailmanrauhan edistäminen.

Antti Pentikäinen on koulutukseltaan teologian maisteri ja hänellä on oman ilmoituksensa mukaan "lestadiolaiset juuret". Hänen isänsä on professori Juha Pentikäinen, veli Helsingin Sanomien entinen päätoimittaja Mikael Pentikäinen ja sisar Turun arkkihiippakunnan piispa Mari Leppänen.

Antti Pentikäinen oli keskustan listalta ehdolla Euroopan parlamenttiin vaaleissa 1999. Hän sai 16 099 ääntä eikä tullut valituksi.

Lähteet
-------

1. ↑  Helsingin Sanomat 4.12.2010
2. ↑  Antti Pentikäinen siirtyy YK:n aloitteesta perustetun rauhanvälitysverkoston johtoon kolmeksi vuodeksi  7.11.2014. Kirkon ulkomaanapu.  Arkistoitu 29.4.2016. Viitattu 20.4.2023.
3. ↑  Tervahartiala, Anna: Peacemakes Network Leadership Appoints New Executive Director  6.6.2018. The Network for Religious and Traditional Peacemakers.  Arkistoitu. Viitattu 20.4.2023. (englanniksi)
4. ↑  Muurinen, Heta: Konfliktin ammattilainen *Maailman Kuvalehti*.  4/2013.  Arkistoitu 14.7.2014. Viitattu 4.7.2014.
5. ↑  Antti Pentikäinen Euroopan kirkollisten avustusjärjestöjen johtoon  3.6.2009. Suomen ev.lut. kirkko. Viitattu 8.5.2014.
6. ↑  Pentikäinen Yhdysvaltoihin vuodeksi - Parhiala Kirkon ulkomaanavun toiminnanjohtajaksi  23.7.2010. Kirkon ulkomaanapu. Viitattu 12.11.2010.
7. ↑  Antti Pentikäiselle tunnustus maailmanrauhan edistämisestä  13.9.2010. Kirkon Ulkomaanapu.  Arkistoitu 8.5.2014. Viitattu 8.5.2014.
8. ↑  Sarkonen, Niina: Antti Pentikäinen: "Suomi myötäilee Yhdysvaltoja Afganistanin kiistassa" *Ulkopolitiikka 3/2008*.  Arkistoitu 8.5.2014. Viitattu 8.5.2014.
9. ↑  Ehdokkaat ja heidän saamansa äänimäärät puolueittain ja vaalipiireittäin 1999 (XLS-tiedosto) Tilastokeskus. Viitattu 18.5.2014.
**Eero Juhani Saukkonen** (21. maaliskuuta 1947 Lieksa – 30. heinäkuuta 2023 Kuopio) oli suomalainen yritysjohtaja ja osuustoimintavaikuttaja, joka sai kauppaneuvoksen arvonimen.

Eero Saukkonen syntyi toimitusjohtaja Erkki Iivari Saukkosen ja Alma Kristiina Kuirin perheeseen ja avioitui 1969 luonnontieteiden kandidaatti Liisa Kaarina Isoahon kanssa. Saukkonen tuli ylioppilaaksi Ruoveden yhteiskoulusta 1967 ja valmistui ekonomiksi Vaasan kauppakorkeakoulusta 1971. Hän suoritti myös useita liikkeenjohdon kursseja ja koulutusohjelmia. Saukkonen oli Ruoveden Osuuskaupan harjoittelija 1958–1968, SOK:n Vaasan konttorin kesäapulainen 1969–1970 ja konttorinjohtajan assistentti 1971–1972, SOK:n Kuopion piirikonttorin konttoripäällikkö 1972–1977 ja apulaisjohtaja ja kenttäpäällikkö 1978–1980, SOK:n pääkonttorin kenttäosaston osastopäällikkö 1980–1983, kaupparyhmän suunnitteluosaston osastopäällikkö 1983–1984 ja kenttäosaston osastonjohtaja 1984–1985, Kuopion Osuuskaupan toimitusjohtaja ja hallituksen puheenjohtaja 1985–1991 sekä Osuuskauppa PeeÄssän toimitusjohtaja ja hallituksen puheenjohtaja 1992–2005. Saukkonen, jolla oli myös useita asiantuntija- ja luottamustehtäviä, muistetaan S-ryhmän ostohyvitysjärjestelmän alkuperäisenä kehittäjänä ja kokeilijana. Kauppaneuvoksen arvonimen hän sai 2002.

Lähteet
-------

1. 1 2  Luttinen, Jaana: Kauppaneuvos Eero Saukkonen (1947–). *Suomen talouselämän vaikuttajat* -verkkojulkaisu (maksullinen). 5.9.2011. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura. Viitattu 5.8.2023.
2. 1 2  Roosa Tuovinen: Osuuskauppa Peeässän pitkäaikainen toimitusjohtaja Eero Saukkonen on kuollut *Yle*.  1.8.2023. Viitattu 5.8.2023.
**Istanbulin kreikkalaisten vaino** (kreik.:*Σεπτεμβριανά* *(Septemvriana)*, turk.: *6–7 Eylül Olayları*) on tapahtumasarja jonka Turkin hallitus järjesti etnisen puhdistuksen muodossa joka kohdistui Istanbulin kreikkalaisen vähemmistön omaisuuden tuhoamiseen syyskuun 6. ja 7. päivän välisenä yönä 1955. Vainossa myös kuoli ihmisiä, eri lähteistä riippuen 13–16 kreikkalaista ja yksi armenialainen. Lisäksi naisia raiskattiin. Istanbulissa asui vuonna 1955 ennen vainoa noin 200 000 kreikkalaista, mutta vainon jälkeen suurin osa heistä muutti Kreikkaan.

Turkin hallitus oli siirtänyt Anatoliasta 300 000 miestä Istanbuliin paikallisen kreikkalaisen vähemmistön omaisuuden tuhoamiseksi. Kaikkiaan Istanbulissa tuhottiin 6.–7.9.1955 yönä 4 348 kreikkalaisten omistamaa liikettä, 110 hotellia, 27 apteekkia, 23 koulua, 21 tehdasta, 73 kirkkoa ja 4 214 kotia.

Vainon määräsi Turkin silloinen pääministeri Adnan Menderes.

Lähteet
-------

Hanna-Riitta Toivanen: "Monikulttuurisesta Konstantinopolista tuli kansallinen Istanbul", *Kanava*-lehti 6/2009, s. 323–327

### Viitteet

1. ↑  Kanava 6/2009, s. 326, Istanbulin Pärttylinyö

Aiheesta muualla
----------------

* The Istanbul Pogrom of 6–7 September 1955 in the Light of International Law, Alfred de Zayas
Otto Georg Thierack
**Otto Georg Thierack** (19. huhtikuuta 1889 Würzen – 22. marraskuuta 1946 Sennelager) oli saksalainen juristi ja natsipoliitikko.

Thierack syntyi keskiluokkaiseen perheeseen, jonka sukujuuret voidaan jäljittää aina vuoteen 1633 asti. Hän opiskeli lakia ja politiikkaa Marburgissa ja Leipzigissa. Thierack suoritti lakimiestutkinnon helmikuussa 1914. Ensimmäisessä maailmansodassa hän palveli luutnanttina ja hänet palkittiin toisen luokan rautaristillä.

Vuonna 1932 Thierack liittyi kansallissosialistiseen puolueeseen. Vuodesta 1935 lähtien hän oli Valtakunnan oikeusministeriön varapresidentti. Vuonna 1936 hänestä tuli Volksgerichtshofin puheenjohtaja. Vuosina 1942–1945 Thierack oli valtakunnan oikeusministeri.

Sodan jälkeen liittoutuneet pidättivät Thierackin, mutta hän teki itsemurhan myrkyllä ennen joutumistaan oikeuden eteen.

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Hitlerin hallitus |
| --- |
|  |
| * **Kansleri**: Hitler
* **Varakansleri:** von Papen
* **Varajohtaja:** Hess
* **Valtiopäivien puhemies:** Göring
 |
|  |
| 
* Backe
* von Blomberg
* Bormann
* von Brauchitsch
* Darré
* Dorpmüller
* Dönitz
* von Eltz-Rübenach
* H. Frank
* K. H. Frank
* Frick
* von Fritsch
* Funk
* Goebbels
* Gürtner
* Göring
* Hess
* Hierl
* Himmler
* Hugenberg
* Keitel
* Kerrl
* von Krosigk
* Lammers
* Meissner
* Muhs (vt.)
* von Neurath
* Ohnesorge
* Raeder
* von Ribbentrop
* Rosenberg
* Rust
* Röhm
* Seldte
* Schacht
* Schlegelberger (vt.)
* Schmitt
* Seyss-Inquart
* Speer
* Thierack
* Todt

 |
|  |
| * **Reichsführer SS:** Himmler
* **Stabchef SA:** Röhm
 |

 |

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Saksa
* Israel
* Yhdysvallat

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Deutsche Biographie

 |
|  |
| Muut | 
* IdRef

 |

 |
Kuva Ford Taunuksen V4-moottorista Saab 96:ssa. Moottorin huohotin on ympyröity punaisella.
**Huohotin** on nelitahtisissa polttomoottoreissa käytettävä paineentasausputki, joka tasoittaa kampikammion paineet. Paineiden tasaaminen on tarpeen, koska parhaatkaan polttomoottorin sylinterit eivät voi olla täysin tiiviit. Moottorin käyntilämpötilan nousu nimittäin aiheuttaa lämpölaajenemista liikkuvissa osissa ja edelleen kiinnileikkaantumisvaaran. Siksi palamiskaasujen täytyy päästä myös männänrenkaiden ohi moottorin kampikammioon. Jos näitä kaasuja ei päästettäisi pois, kehittyisi kampikammioon ylipaine. Tästä seurauksena olisi öljytiivisteiden pettäminen ja voiteluöljyn valuminen maahan, sekä pahimmassa tapauksessa moottorin vaurioituminen öljyn loppuessa.

Toiminta
--------

Nykyaikaiset päästömääräykset eivät enää hyväksy ohivuotokaasujen päästämistä ulkoilmaan niiden sisältämän öljyhöyryn, palamattoman polttoaineen ja käsittelemättömien palamiskaasujen myrkyllisyyden takia. Tästä syystä huohotin yhdistetään ottomoottoreissa yleensä sekä moottorin imuputkistoon "imusarjaan" että moottorin ilmansuodattimen koteloon. Imusarjaan johtavaan letkuun laitetaan yleensä venttiili rajoittamaan moottorin ilmansaantia tätä kautta. Ilmansuodattimen koteloon huohotin yhdistetään, koska täyskaasulla imusarjaan ei välttämättä muodostu riittävää alipainetta jotta ohivuotokaasut imeytyisivät moottoriin. Sen sijaan ilmansuodattimesta ne pääsevät imeytymään. Dieselmoottoreissa huohotin on yleensä yhdistetty vain imusarjaan. Kaasuläpällä kuristetuissa dieselmoottoreissa sen sijaan käytetään usein samaa menettelyä kuin ottomoottoreissakin.

Lähteet
-------

* Auto- ja kuljetusalan perusoppi 6 moottori; Jouko Rantala; Otava 1992