recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Islamabadin Marriott-hotellin pommitus** oli itsemurhaisku, joka tehtiin Pakistanissa 20. syyskuuta 2008. Kohteena oli Islamabadin Marriott-hotelli, jonka edessä räjähteillä lastattu kuorma-auto seisoi. Voimakkaan räjähdyksen jälkeen hotelli syttyi palamaan, ja tuhoja kohdistui muihinkin lähialueen kohteisiin. Marriottin päärakennuksen eteen jäi kymmenen metrin syvyinen kuoppa.

Marriott on ulkomaisten suosima luksushotelli, joka oli jo ennen syyskuun 20. päivää 2008 joutunut terroritekojen kohteeksi. Kuolonuhrien joukossa oli muiden muassa Tšekin suurlähettiläs Ivo Žďárek. Kaikkiaan kuolleita oli useita kymmeniä ja loukkaantuneita satoja.

Erityisen kovia tuhoja koettiin hotellin ruokailutilassa, jonka katto romahti räjähdyksen voimasta. Osa uhreista kuoli hypättyään ylempien kerrosten ikkunoista. Isku tapahtui vain hieman sen jälkeen, kun uusi presidentti Asif Ali Zardari oli pitänyt parlamentille terrorismin vastaisen vihkiäispuheensa. Iskun taustalla olevaa ryhmittymää ei varmuudella tiedetä. Tuhoisuutensa takia isku kirvoitti kommentteja useiden maiden hallituksilta.

Lähteitä
--------

* Pommi-isku tuhosi luksushotellin Pakistanissa (Arkistoitu – Internet Archive)
* Pommin tuhoama Marriott -hotelli vaarassa sortua
* Pakistanin pommi-iskun uhreja kaivetaan yhä raunioista
* Pakistanin pommi-iskusta julkaistiin videokuvaa
**Juha Föhr** (s. 3. heinäkuuta 1958 Piikkiö) on suomalainen meteorologi. Hän työskenteli aiemmin Yleisradiossa. Nykyisin hän työskentelee Foreca Oy:n palveluksessa.

Föhrillä oli oma ohjelma Nelosella kanavan ensimmäisenä vuonna. Ohjelmassa oli säätiedotuksen lisäksi vieras.

Föhr oli Helsingin kaupunginvaltuustossa vuosina 1997–2000. Hän oli alkuun ruotsalaisen kansanpuolueen edustaja ja vuodesta 1999 vihreiden edustaja. Hän on pyrkinyt eduskuntaan sekä Euroopan parlamenttiin tuloksetta. Föhr katsoi hänestä tehtyjen *Huuliveikot*-sketsisarjassa esitettyjen sketsien vahingoittaneen mahdollisuuksiaan menestyä vaaleissa.*lähde?*

Föhrin homoseksuaalisuus nosti kohua mediassa, kun hän tuli "kaapista ulos" keväällä 1996 osallistuen suureen homoliittokeskusteluun. Asialla oli spekuloitu jo aiemmin iltapäivälehdissä, mutta myöhemmin Föhr antoi aiheesta harkiten haastatteluja muutamiin aikakauslehtiin. Tämä herätti keskustelua myös laajemmin mediassa.

Föhr ei ole suorittanut aloittamiaan meteorologian opintoja loppuun. Vuonna 2007 hän kuitenkin valmistui humanististen tieteiden kandidaatiksi pääaineenaan germaaninen filologia.

Lähteet
-------

1. 1 2  Juha Föhr *375humanistia.helsinki.fi*.  28.5.2015. Helsingin yliopisto. Viitattu 5.5.2020.
2. 1 2 3 4  Juha Föhr ennustaa kesäsäätä – Ylen Elävä arkisto
3. ↑  Helsingin kaupungin vuosikertomus 1999 (PDF) (s. 7–8) Helsingin kaupunki. Viitattu 14.9.2023.
4. ↑  Europarlamenttivaalit 1999 - Ehdokkaiden nimet puolueittain ja vaaliliitoittain Tilastokeskus. Viitattu 14.9.2023.
Pelin aloitusruutu
**SkiFree** on Chris Pirih'n ohjelmoima tietokonepeli vuodelta 1991.
Peli julkaistiin osana Microsoft Entertainment Pack 3 -pakettia syksyllä 1991.
Pirih työskenteli Microsoftilla ja päätti opetella Windows-ohjelmointia Windows 3.0:n julkaisun jälkeen.
Pelin idea on kopioitu  Activisionin  Atari 2600 -koneelle vuonna 1980 julkaisemasta Skiing -pelistä.

Pelin idena on laskea alas mäkeä ja varoa vastaantulevia esineitä.

Historia
--------

Pirih oli aiemmin koodannut yliopistoaikoinaan Fortranilla merkkipohjaisen laskettelupelin VAX/VMS-koneille. Tämä peli sai inspiraationsa Atari 2600 -pelistä jota Pirih oli pelannut nuorena. Pirih koodasi uuden graafisen version C-kielellä Windowsille kotikoneellaan omaksi ilokseen.
Kun Entertainment Pack -paketin tuotepäällikkö näki Pirih'n pelaamassa peliä työajalla, peli otettiin mukaan seuraavaan Entertainment Packiin.

Vuonna 1993 Pirih alkoi suunnitella uutta versiota pelistä, mutta muiden töiden vuoksi hän ei ehtinyt saada sitä valmiiksi ennen vuotta 2005. Tämä versio pelistä löytyy nykyään myös Pirih'n internetsivustolta.

Pelin kulku
-----------

Pelin alussa pelaaja valitsee yhden neljästä pelivaihtoehdosta: Laskettelu, Puulaskettelu, Vapaa tyyli tai ei mitään. Jos ei valitse mitään, on tehtävänä vain lasketella niin kauan kuin mahdollista.

Hirviö
------

Pelaajan tultua maaliin hän voi jatkaa matkaa vielä jonkin verran. Tultuaan 2 000 metrin etäisyydelle lähdöstä esiin tulee hirviö, joka yrittää syödä pelaajan. Silloin pelaajan tulee vain lasketella niin kauan kuin mahdollista. Hirviön välttäminen on mahdollista ainoastaan fast-modella, jonka saa käyttöön painamalla F-näppäintä. Jos pelaaja pystyy laskemaan yli 2 000 metriä, tulee hän takaisin lähtöön, ja hirviö katoaa.

Puut
----

Laskettelurinteestä löytyy erilaisia puita. Suurin osa puista ovat aivan tavallisia, mutta joillakin on jalat, joilla ne kipittelevät ympäriinsä. Joissakin puissa ei ole yhtäkään lehteä. Hypätessään tällaisen yli pelaaja voi sytyttää puun palamaan.

Sienet
------

Huonommin tunnettu yksityiskohta liittyy laskettelurinteestä löytyviin puunkantoihin. On osoittautunut, että kun peluri kävelee ylöspäin rinnettä ja törmää puunkantoon, puunkanto muuttuu sieneksi.

Lähteet
-------

1. ↑
2. ↑
3. ↑

Aiheesta muualla
----------------

* The Most Officialest SkiFree Home Page - Chris Pirih'n verkkosivut
**Filosofian Akatemia** on vuonna 2009 perustettu helsinkiläinen valmennus-, tutkimus- ja koulutusyritys. Se ilmoittaa missiokseen tutkia ihmiselämän peruskysymyksiä ja tuottaa tutkimuksesta sovelluksia, jotka parantavat merkittävästi ihmisten hyvinvointia. Yritys tunnetaan työhyvinvointiin, tuottavuuteen ja elämänhallintaan liittyvistä valmennuksistaan ja koulutuksistaan. 

Filosofian Akatemia on perustettu mahdollistamaan jäsenilleen vapaan, apurahoista riippumattoman tutkimuksen tekemisen. Yritys korostaakin toimintansa tieteellistä taustaa ja tuo mielellään esiin akateemisia yhteyksiään.. 

Filosofian Akatemian perustaja on mediasta tunnettu Lauri Järvilehto. Yrityksen toimitusjohtajana toimii Joonas Kiminki. Muita tunnettuja jäseniä ovat mm. "onnellisuusfilosofi" Frank Martela ja aivotutkija Tapani Riekki. 

Filosofian Akatemian julkinen toiminta on myös herättänyt kritiikkiä.

Lähteet
-------

1. ↑  Yliopistolainen Filosofiporukka elättää itsensä opettamalla ja tutkimalla — yrityksensä palveluksessa 22.10.2012
2. ↑  HS.fi Oppinut opas 15.9.2011
3. ↑  Ajatuspajoista innovaatio- kumppanuuksiin *netn.fi*. Viitattu 6.7.2016.

Aiheesta muualla
----------------

* Filosofian Akatemian kotisivut
* Filosofian Akatemian perustaja Lauri Järvilehto 375 humanistia -sivusto 11.7.2015, Helsingin yliopiston humanistinen tiedekunta.
Välikokoisiin säikeisiin kuuluvat epiteelisolujen keratiinisäikeet värjättyinä punaisella.
**Välikokoiset säikeet** muodostavat mikrotubulusten ja mikrofilamenttien kanssa solun tukirangan. Niiden tehtävä on tukea solun rakennetta ja tumaa, sekä lisätä solun kestävyyttä mekaanista rasitusta vastaan. Säikeet kiinnittyvät soluliitoksiin muodostaen tukevan verkoston solulimassa.

Rakenne
-------

Välikokoiset säikeet muistuttavat rakenteeltaan lujia köysiä. Ne syntyvät polymeroimalla tiettyjä proteiineja. Proteiineja on useita erilaisia ja ne voidaan jakaa sijainnin ja toiminnan perusteella neljään eri ryhmään taulukon mukaisesti.  Säikeet ovat läpimitaltaan 10 nm. Kaikkien monisoluisten eliöiden soluista löytyy ainakin yksi säietyyppi. Säikeet kattavat suuren osan solun tilavuutta. Proteiinissa on alfakierteisiä osia, joiden ansiosta ne voivat kiertyä köysimäisiksi rakenteiksi. 

|   | Sijainti solussa | Solutyypit |
| --- | --- | --- |
| **Keratiini** | Solulimassa | Epiteelisoluissa |
| **Vimentiini ja sen kaltaiset** | Solulimassa | Lihassoluissa, hermoston gliasoluissa, ja tukikudoksessa |
| **Neurofilamentit** | Solulimassa | Hermosoluissa |
| **Lamiinit** | Tumassa | Tumakotelossa |

Merkitys
--------

Välikokoiset säikeet lujittavat paitsi yksittäistä solua mekaanista stressiä vastaan, myös solukudosta, kun desmosomit yhdistävät vierekkäisten solujen säikeet vahvaksi verkostoksi. Eri solutyypit ilmentävät niille tyypillisiä välikokoisia säikeitä. Niitä analysoimalla voidaan saada tietoa myös solun alkuperästä eliössä. Tätä käytetään esimerkiksi syöpätutkimuksissa.

Lähteet
-------

* Bruce Alberts, Dennis Bray, Karen Hopkin, Alexander Johnson, Julian Lewis, Martin Raff, Keith Roberts, Peter Walter.: "16", *Essential Cell Biology*, s. 514. Garland science, 1998. ISBN 0-8153-2045-0..
* Jyrki Heino, Matti Vuento: "8", *Biokemian ja solubiologian perusteet*, s. 210. WSOY, 2007. ISBN 978-951-0-32563-6.

### Viitteet

1. ↑  Alberts ym. 1998, 515
2. 1 2  Alberts ym. 1998, 517
3. ↑  Heino & Vuento 2001, 210
4. ↑  Alberts ym. 1998, 515–516
5. ↑  Heino & Vuento 2001, 212.


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Solut ja niiden osat |
| --- |
|  |
| Solut | 
* esitumalliset
* aitotumaiset

 |
|  |
| Soluelimet | 

|  |  |
| --- | --- |
| Tuma | 
* kromosomi
* tumahuokonen
* tumakotelo
* tumalevy
* tumajyvänen

 |
|  |
| Muut soluelimet | 
* diktyosomi
* Golgin laite
* keskusjyvänen
* lysosomi
* mikrovillus
* mitokondrio
* peroksisomi
* proteasomi
* ribosomi
* solukalvo
* solulima
* solulimakalvosto
* solunesterakkula
* soluseinä
* kalvorakkula
* viherhiukkanen

 |

 |
|  |
| Solun tukiranka | 
* mikrofilamentit
* mikrotubulukset
* välikokoiset säikeet

 |
|  |
| Muita osia | 
* värekarva
* siima

 |

 |
**Aurora Fredrika Järnefelt** (o.s. Molander, 8. elokuuta 1800 Halola, Maaninka – 25. kesäkuuta 1868 Kuopio) oli teologi Johan Molanderin tytär ja kenraali, kuvernööri ja senaattori Alexander Järnefeltin äiti.

Aurora Järnefelt oli Suomen kulttuurielämässä näkyvästi vaikuttaneiden sisarusten Eero, Arvid, Armas ja Aino Järnefeltin (myöh. Sibelius) isänäiti. Hän oli pojanpoikansa Arvid Järnefeltin vanhemmistaan Alexander ja Elisabeth Järnefeltistä kirjoittamassa *Vanhempieni romaanissa* toisen päähenkilön eli Alexander Järnefeltin äiti.

Aurora Fredrika syntyi tuolloin Ilomantsin kirkkoherrana toimineen Johan Molanderin (25. toukokuuta 1762 – 28. tammikuuta 1837) ja Fredrika Lovisa Tavastin (k. 1827) perheeseen.

Aurora Molander meni naimisiin Karjalan kihlakunnan kruununvouti Gustav Adolf Järnefeltin (26. heinäkuuta 1791 – 17. toukokuuta 1838) kanssa. Perheeseen syntyi yhdeksän lasta, viisi tyttöä ja neljä poikaa. Heidän pojistaan nuorin, August Alexander Järnefelt syntyi vuonna 1833 Tohmajärvellä. Alexanderin ollessa viisivuotias Gustav Järnefelt kuoli ja pian tämän jälkeen perheen omaisuus myytiin pakkohuutokaupalla. Aurora muutti lastensa kanssa vuonna 1845 Kuopioon.

Aurora Järnefelt peri mieheltään suuren omaisuuden, mutta tuohon aikaan nainen ei saanut itse hallita sitä. Hänelle määrättiin holhooja, joka tuhlasi rahat viimeistä penniä myöten. Järnefelt joutui tämän johdosta asumaan kahdentoista Kuopion vuotensa aikana yhdessätoista eri osoitteessa. Lopulta aatelisnainen päätyi hellahuoneeseen ja kuoli vuonna 1868. Häneltä jäi näkemättä poikansa Alexander Järnefeltin Kuopion kuvernöörinä toteuttama asiakirjojen suomeksi kirjoituttaminen ja taiteista tunnetut lapsenlapsensa.

Aurora Järnefeltin pojat
------------------------

* vanhin poika, Gustav Johan oli Ilomantsin kihlakunnantuomari
* toiseksi vanhin, Karl Konstantin oli Viipurin läänin maanmittari
* Klas Erik oli Kontiolahden kirkkoherra
* nuorin poika, kenraaliluutnantti ja senaattori August Alexander valitsi sukunsa perintönä sotilasuran.

Lähteet
-------

1. ↑   (Arkistoitu – Internet Archive)
2. ↑
3. ↑  Kotivuori, Yrjö: Johan Molander. *Ylioppilasmatrikkeli 1640–1852*. Helsingin yliopiston verkkojulkaisu 2005.
4. ↑  Kotivuori, Yrjö: Gustaf Adolf Järnefelt. *Ylioppilasmatrikkeli 1640–1852*. Helsingin yliopiston verkkojulkaisu 2005.
5. 1 2   (Arkistoitu – Internet Archive)
6. ↑  Tiihonen, Maritta toim.: "Kiveen kaiverretut kohtalot", Sunnuntaisuomalainen-liite, 4.11.2006.
Rautpohjan tehtaan valimo vuonna 1947, edessä Purokatu.
Valtion Tykkitehtaan valmistama panssaritorjuntakanuuna Bofors 37K/36.  
*finna.fi*
**Valtion Tykkitehdas** (**VTT**) perustettiin vuonna 1936 eduskunnan päätöksellä valmistamaan Suomen puolustusvoimille tykkejä ja peruskorjaamaan vanhaa tykkikalustoa. Nykyään tehdas on Valmetin Rautpohjan tehdas. Tehtaan päätuotteeksi muodostuivat paperikoneet, mutta se palasi asetuotantoon vielä 1950-70-luvuilla valmistaen puolustusvoimille raskaita 95 S 58-61 -sinkoja, joista viimeiset toimitettiin vuonna 1972.

Historia
--------

Valtion Tykkitehtaan sijoituspaikaksi valittiin Jyväskylän Vasikkavuori, mutta se toimi ennen tehdasrakennuksen valmistumista Helsingin Katajanokalla Asevarikko 1:n yhteydessä.

Tehtaan kalusto ja työväki siirrettiin uusiin tiloihin junakuljetuksena 31. toukokuuta – 1. kesäkuuta 1938. Ensimmäinen tehtaan valmistama tykki oli Boforsin lisenssillä valmistettu panssaritorjuntakanuuna 37K/36, jota valmistettiin yhteensä 75 kpl. Talvi- ja jatkosodan aikana tehdas lisäksi kunnosti sotasaalistykkejä ja valmisti tykin laukauksia vuoreen louhituissa luolissa.

Tykkien valmistus loppui 5. syyskuuta 1944 ja tehdas liitettiin 1. toukokuuta 1946 osaksi Valtion Metallitehtaita (VMT). Kesällä 1946 sen nimeksi tuli Valtion Metallitehtaat, Rautpohjan Tehdas ja vuonna 1951 Valmet Rautpohjan Tehdas.

Tehtaalla valmistettiin sotakorvauksina erilaisia raskaan metalliteollisuuden tuotteita, kuten lokomobiileja ja tukkinostureita. Tuotantoa varten tehtaalle rakennettiin oma valimo.

Katso myös
----------

* Rautpohjan alue

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Pekka Suuronen: Miekat taotaan auroiksi  6.7.2007. Erä-lehti.  Arkistoitu 14.12.2010. Viitattu 10.7.2009.
2. 1 2 3  VALTION TYKKITEHDAS Keski-Suomen museo.  Arkistoitu 3.11.2009. Viitattu 10.7.2009.
3. ↑  TYKIT *ILMATORJUNTAMUSEO*. Viitattu 5.10.2023.

Kirjallisuutta
--------------

* Jokinen, Jukka: *Tykki taipui paperikoneeksi - From field gun to paper machine. Valmet Rautpohja 50 1938-1988*. Gummerus Oy. Jyväskylä: Valmet Paperikoneet Oy, 1988.

Aiheesta muualla
----------------

* 1926 Kivääritehdas Tourulaan (valtra.com)
* Jyväskylän tykkitehdas valmis. Vihkiäisjuhla huomenna, Aamulehti, 26.02.1939, nro 55, s. 4, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Kasimovin vaakuna.
Kasimovin moskeija minareetteineen.
**Kasimov** (ven. Каси́мов, tat. Касыйм, *Qasıym*, tai Ханкирмән, *Xankirmən*) on kaupunki Rjazanin alueella Venäjällä. Se sijaitsee Okajoen rannalla 156 kilometriä Rjazanista koilliseen. Kaupunki on Kasimovin piirin keskus, mutta ei itse kuulu siihen, vaan muodostaa erillisen kaupunkipiirikunnan. Asukkaita on 34 500 henkeä (vuonna 2006).

Şahğəli -mausoleumi Kasimovissa.
Kaupungin on perustanut ruhtinas Juri Dolgoruki vuonna 1152. Aluksi sen nimenä oli Gorodets Meštšorski. Vuonna 1263 se mainitaan ruhtinas Aleksanteri Nevalaisen kuolinpaikkana. 1400-luvun puolivälissä Moskovan suuriruhtinas Vasili II lahjoitti alueen Kultaisen ordan kaanin pojalle Qasimille, joka oli siirtynyt Moskovan palvelukseen. Vuoteen 1681 saakka Kasimov oli tataarien Okajoella hallitseman Qasimin kaanikunnan pääkaupunki. Seudulla asuvaa tataariryhmää kutsutaan Kasimovin tataareiksi.

Vuonna 1773 Kasimovista tuli Rjazanin lääniin kuuluneen kihlakunnan keskus. 1800-luvulla seudulle syntyi teollisuutta. Nykyään kaupungissa on metalli-, metsä-, rakennustarvike-, tekstiili ja elintarviketeollisuutta.

Tataariajan nähtävyyksiä on kaupungin itäosassa sijaitseva 1400-luvun perustuksille 1700-luvulla rakennettu moskeija, jonka suuri sylinterin muotoinen minareetti on vuodelta 1470. Sen vieressä on minareetilla varustettu kaani Şahğalin mausoleumi (1505). Kaupungin kaakkoispuolella Staryi Posadin esikaupungissa sijaitsee sulttaani Əfğan Möxəmmədin mausoleumi (1647). Kasimovin keskustassa on lukuisia 1700–1800-luvulla rakennettuja ortodoksikirkkoja. Muita nähtävyyksiä ovat 1830-luvulla rakennettu kauppahalli, tulliportti (1786), 1700-luvun lopun ja 1800-luvun alun kauppiastalot. Kaupungissa toimii kotiseutumuseo.

Lähteet
-------

* *Goroda Rossii: entsiklopedija*, s. 181–182. Moskva: Bolšaja Rossijskaja Entsiklopedija, 1994. ISBN 5-85270-026-6.

Aiheesta muualla
----------------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Kasimov**.
* Kasimovin kaupungin sivusto (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi)
* Kasimovin kaupungista ja piiristä kertova sivusto (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi)

Coat of arms of Ryazan oblastRjazanin alueen kaupungit
**Hallinnollinen keskus: Rjazan**  

Kasimov | Korablino | Mihailov | Novomitšurinsk | Rybnoe | Rjažsk | Sasovo | Skopin | Spas-Klepiki | Spassk-Rjazanski | Šatsk



1. ↑  Ханкирмән татарлары, кайда сез? *tuganzhir.org*. Viitattu 8.3.2023.
*Tämä artikkeli käsittelee pankinjohtajaa. Metsäteknologian professorista kertoo artikkeli Theodor Henrik August Wegelius.*
Theodor Wegelius 1910-luvulla.
**Karl Theodor Aleksander Wegelius** (7. maaliskuuta 1850 Helsinki – 16. kesäkuuta 1932) oli suomalainen pankki- ja valtiopäivämies ja senaattori.

Wegeliuksen vanhemmat olivat kamreeri Karl Gabriel Wegelius ja Anna Topenius. Hän pääsi ylioppilaaksi 1866 ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1869 ja molempien oikeuksien kandidaatiksi 1874. Wegelius oli Suomen Yhdyspankin johtokunnan jäsenenä 1875–1897 ja 1910–1917 sekä Suomen Pankin johtokunnan puheenjohtajana 1898–1906. Hän oli senaatin talousosaston jäsen ja valtiovarain toimituskunnan päällikkö Mechelinin senaatissa 1906–1908.

Wegelius oli porvarissäädyn sihteeri valtiopäivillä 1877–1878 ja Helsingin edustaja valtiopäivillä 1894, 1897, 1899, 1900 ja 1905–1906. Wegelius oli Helsingin kaupunginvaltuuston jäsen 1881–1893 ja toimi valtuuston sihteerinä 1875–1880. Wegelius kuului Hypoteekkiyhdistyksen, Henkivakuutus Oy Kalevan ja Palovakuutus Oy Fennian johtokuntiin ja oli Ekonomiska samfundetin puheenjohtajana 1900–1901 sekä vuodesta 1918 eteenpäin.

Lähteet
-------

* Wikiaineisto: Kuka kukin oli 1961

### Viitteet

1. ↑  Sigurd Nordenstreng: *Porvarissäädyn historia Suomen valtiopäivillä 1809–1906: Osa V*, s. 355–356. Helsinki: Otava, 1921.


|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Suomen Pankki | Edeltäjä:**Albert Charpentier** | **Suomen Pankin pääjohtaja**1898–1906 | Seuraaja:**Clas Herman von Collan** |

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Suomen Pankin pääjohtajat |
| --- |
|  |
| 
* Sacklén
* Idestam
* Lode
* Winter
* Trapp
* Born
* Federley
* Trapp
* Edelheim
* Blidberg
* Björkman
* von Haartman
* Florin
* von Troil
* Charpentier
* Wegelius
* von Collan
* Stenroth
* Ramsay
* Ryti
* Rangell
* Ryti
* Tuomioja
* von Fieandt
* Waris
* Koivisto
* Karjalainen
* Kullberg
* Hämäläinen
* Vanhala
* Liikanen
* Rehn

 |

 |

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Suomi (KANTO)
* Ruotsi

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Kansallisbiografia
* Biografiasampo
* Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899

 |

 |
**Marat Gakifovitš Ahmetov** (ven. Марат Гакифович Ахметов, tat. Марат Гакыйф улы Әхмәтов, *Marat Ğaqif ulı Əxmətov*; s. 1. heinäkuuta 1937, Kazan, Neuvostoliitto) on tataaritaustainen venäläinen viulisti ja opettaja, Tatarstanin tasavallan kunniataiteilija (1976) ja Kazanin konservatorion viuluosaston professori (1993). Ahmetov vieraili Suomen tataariyhteisön keskuudessa 1960-luvulla ja matkansa aikana tapasi presidentti Urho Kekkosen.

Ura
---

Vuonna 1956 Ahmetov valmistui Kazanin musiikkikoulusta, vuonna 1961 Kazanin valtion konservatoriosta, vuonna 1964 Tšaikovski-konservatoriosta Moskovassa, professori D. M. Tsyganovin luokalta. Valmistuttuaan ensimmäiseltä kurssiltaan toukokuussa vuonna 1957 Ahmetov osallistui Moskovassa pidettyyn konserttiin nimeltään "tataarien taiteen ja kirjallisuuden vuosikymmen", jonka kapellimestarina toimi Kirill Klementievitš Tihonov. Vuonna 1960 Ahmetov palkittiin venäläisessä viulukilpailussa, jonka tuomaristossa oli muun muassa viulisti-orkesterinjohtaja David Oistrah.

Ahmetov on ollut aktiivinen musiikkitoiminnassa aina opiskeluajoistaan. Hän on monesti esiintynyt useiden Venäjän sinfoniaorkestereiden ja kapellimestareiden kanssa. Esiintymisiin kuuluu muun muassa Béla Bartókin viulukonsertto 1, Rafael Bilalovin Capriccio-konsertto filharmonisen tataarisinfoniaorkesterin kanssa Natan Rahlinin johdolla, Maurice Ravelin *Espanjalainen rapsodia* unkarilaisen kapellimestari Miloš Erdein kanssa.

Ahmetov on konsertoinut ulkomailla, myös Suomessa. Hänet kutsui Suomeen paikallinen kulttuurityöntekijä Ymär Daher perustamansa kulttuuriyhdistyksen kautta vuonna 1968. Vierasseurueeseen kuuluivat muusikot Röstəm Yaxin, İlham Şakirov, Venera Şäripova, Ayrat Arslanov ja Mars Makarov. He esiintyivät Tampereella ja Helsingissä ja tapasivat vierailunsa aikana Daherin kanssa presidentti Urho Kekkosen. Tapaamisen taltioi suomentataari -valokuvaaja Räshid Nasretdin.

Ahmetov on vuodesta 1964 toiminut viulunsoiton opettajana Kazanin konservatoriossa ja vuodesta 1993 professorina.

Yksityiselämä
-------------

Marat Ahmetovin vaimo on venäläinen musiikkitieteilijä-opettaja Larisa Vladimirovna Bražnik, jonka "tieteelliset ja pedagogiset intressit keskittyvät Keski-Volgan ja Uralin turkkilaisten ja suomalais-ugrilaisten kansojen ammattimaiseen- ja perinteiseen musiikkiin".

Lähteet
-------

1. 1 2  Марат Ахметов: - Отец сказал: «Ты будешь учиться в этом здании!» *idel-tat.ru*. Viitattu 8.12.2022.
2. 1 2 3 4  Ахметов Марат Гакифович: татарскую энциклопедию «Милләттәшләр» (Tatar encyclopedia "Millattashlar")
3. ↑  Zilä Möbäräqşinä: Рөстәм Яхин турында: «Йомшак күңелле, тыйнак табигатьле һәм зыялы иде» *intertat.tatar*.  2021. Viitattu 8.12.2022.
4. ↑  Sebastian Cwiklinski: The Story of An Unusual Book *academia.edu*.  2020. Viitattu 8.12.2022.
5. ↑  I. M. Nurijeva: Larisa Vladimirovna Brazhnik. Life path (venäjäksi) *kazancons.ru*. Viitattu 4.2.2024.
6. ↑  Бражник Лариса Владимировна *kazancons.ru*. Viitattu 4.2.2024.
**Félix Malu wa Kalenga** (22. syyskuuta 1936 Boma – 22. huhtikuuta 2011 Kinshasa) oli kinshasankongolainen ydinfyysikko.

Malu wa Kalenga sai luonnontieteiden maisterin oppiarvon Kalifornian yliopistosta, Berkeleysta vuonna 1963. Vuonna 1969 hän väitteli filosofian tohtoriksi Louvainin katolisesta yliopistosta Belgiassa. Malu wa Kalenga toimi Kinshasan yliopiston polyteknillisen tiedekunnan dekaanina sekä Centre Régional d'Études Nucléaires de Kinshasan fysiikan professorina ja johtajana. Lisäksi hän toimi Kansainvälisen atomienergiajärjestön hallituksessa ja sen yleiskonferenssin puheenjohtajana. Hän kuului myös Japanissa toimivan Yhdistyneiden kansakuntien yliopiston hallitukseen.

Vuonna 1992 Malu wa Kalenga peräänkuulutti puheessaan silloisen Zairen Conference Nationale Souverainessa "älyllistä vallankumousta" Afrikassa ja korosti kehityksen tärkeyttä etenkin uusien materiaalien, bioteknologioiden, informaatioteknologian sekä energiatuotannon alueilla. Malu wa Kalenga oli kansainvälisen tiedeakatemia TWAS:n perustajajäsen ja oli mukana perustamassa myös Afrikan tiedeakatemiaa. Hän kuului lisäksi Paavilliseen tiedeakatemiaan ja oli belgialaisen Académie royale des sciences d'outre-merin kirjeenvaihtajajäsen. Malu wa Kalengan kotimaassaan saamia tunnustuksia olivat *Médaille d'Argent du Mérite Civique* ja *Médaille d'Or du Mérite des Sciences et Lettres*. Hänet nimitettiin myös Ordre national du Léopardin komentajaksi. Malu wa Kalengan saamiin kansainvälisiin tunnustuksiin kuului Ordre de la Pléiaden ritarin arvo.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Félix Malu wa Kalenga Pontifical Academy of Sciences, viitattu 15.12.2023 (ranskaksi)
2. 1 2 3  Malu Wa Kalenga, Félix The World Academy of Sciences, viitattu 15.12.2023 (englanniksi)
3. 1 2  Raissa Malu, Seated on the shoulders of a giant Afriscitech 25.11.2023, viitattu 15.12.2023 (englanniksi)


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Israel
* Belgia
* Yhdysvallat
* Alankomaat
* Portugali

 |
|  |
| Tieteilijät | 
* zbMATH

 |
|  |
| Muut | 
* IdRef

 |

 |
**Teampac Oy** on suomalainen kansainvälisesti toimiva lääkinnällisten laitteiden ja kosmetiikkaan, hygieniaan ja terveydenhuoltoon tarkoitettujen nestepohjaisten tuotteiden, kuten kosteuspyyhkeiden, sopimusvalmistaja.

Historia
--------

Yritys on perustettu Oy Inpac Ab -nimisenä vuonna 1969 ja se on toiminut perustamisestaan lähtien Liljendalissa. Alkuvuosina yritys toimi Liljendalin vanhassa kansakoulussa, josta se siirtyi nykyiselle paikalleen. Tuotantotilat rakennutti perustaja ja pitkäaikainen toimitusjohtaja Ulf Lempinen. Ne valmistuivat nykyiseen muotoonsa 1983.

Inpac oli pitkään osa Paulig-konsernia ja pakkasi etupäässä elintarvikkeita. Samaan konserniin kuului sittemmin muun muassa pyhäntäläinen Maustaja Oy.  Nykyinen nimi Teampac valittiin, kun Inpac myytiin toimivalle johdolle vuonna 1990.  Toimitusjohtajana jatkoi Wille Grönqvist, joka oli tullut yritykseen Ulf Lempisen seuraajaksi vuonna 1984. 

Teampac siirsi elintarvikepakkaamisen vuonna 1999 Oy Novelpack Ab:hen, joka on osa Oy Pack Company Ab:ta, ja on keskittynyt sen jälkeen yksinomaan nykyisiin tuotealueisiinsa. Teampacilla on ollut tytäryhtiöt myös mm. Puolassa ja Virossa.

Liiketoiminta
-------------

Teampac Oy:n liikevaihto oli vuonna 2020 noin 17,6 miljoonaa euroa. Yritys on yksi Pohjoismaiden suurimmista kosteuspyyhkeiden ja annospussien sopimusvalmistajista ja pystyy myös toteuttamaan puhdastilatuotantoa. 

### Ympäristö

Teampac on ensimmäinen suomalainen Joutsenmerkin kosmetiikkaluvan saaja.

Lähteet
-------

1. 1 2  Fonecta Finder, Teampacin taloustiedot *finder.fi*. Viitattu 12.6.2019.
2. ↑  Inpac – sopimuspakkaamisen uranuurtaja, Pakkaus 3/1981
3. ↑  Maustajan historia *maustaja.fi*. Viitattu 17.5.2010.
4. ↑  Kosteuspyyhkeiden keisarit, Loviisan sanomat *lila.fi*. Viitattu 17.5.2010. [vanhentunut linkki]
5. ↑  Wille Grönqvist i Liljendal: Målet ligger högt, Morteln 1/1984
6. ↑  Teampac-yritysesittely, Oy Teampac Ab, Liljendal. 2009
7. ↑  Liljendalilaiselle Teampacille maakunnan yrityspalkinto. Loviisan sanomat 12.5.2009
8. ↑  Itä-Uudenmaan Vuoden yritys 2009 on Oy Teampac Ab (pdf) *liitto.ita-uusimaa.fi*.  12.5.2009.  Arkistoitu 10.9.2014. Viitattu 17.5.2010.
9. ↑  Ensimmäinen suomalainen kosmetiikkalupa Teampacille, Ympäristömerkinnän uutisia *ymparistomerkki.fi*.  14.12.2009. Viitattu 17.5.2010. [vanhentunut linkki]

Aiheesta muualla
----------------

* Teampac Oy
**Jari Pasanen** (s. 19. elokuuta 1964 Imatra) on suomalais-saksalainen entinen jääkiekkoilija ja nykyinen jääkiekkovalmentaja.

Ura
---

Pasanen pelasi Suomessa I- ja II-divisioonaa Imatran Ketterän joukkueessa vuosina 1984–1993 jonka jälkeen lähti pelaamaan ulkomaille. Ensin yhdeksi kaudeksi Yhdysvaltojen alasarjoihin ja sieltä Saksaan.
Saksassa pelipaikka oli ensin Wedermarkissa, jossa hän pelasi ensin kaksi kautta 2. korkeimmalla sarjatasolla 2. Bundesliigassa. Kaudeksi 1996–1997 Wedermark Scorpions nousi pääsarjatasolle. Yhden DEL-kauden jälkeen Pasanen siirtyi joukkueesta takaisin 2. sarjatasolle EC Wilhelmshavenin joukkueeseen. Joukkue tippui kaudeksi 1998–1999 3. sarjatasolle ja Pasanen jatkoi joukkueessa vielä yhden kauden. Kaudelle 1999-2000 Pasanen siirtyi niinikään 3. sarjatason Erfurtiin yhdeksi kaudeksi. Uransa kaksi viimeistä kautta Pasanen pelasi 4. sarjatason ERV Schweinfurtin joukkueessa.

Pelaajauransa jälkeen Pasanen aloitti heti 3. sarjatasolle nousseen Mighty Dogs Schweinfurtin valmentajana valmentaen joukkuetta kahden kauden ajan. Kaudella 2004–2005 Pasanen toimi DEL-joukkue Hannover Scorpionsin apuvalmentajana. Tämän jälkeen Pasanen jatkoi 2. sarjatasolla Moskitos Essenin päävalmentajana kolme seuraavaa kautta. Kauden 2008–2009 Pasanen valmensi SERC Wild Wingsin joukkuetta niinikään 2. sarjatasolla.
Kauden 2009–2010 Pasanen piti sapattivapaata ja palasi vuoden jälkeen 3. sarjaportaalle tippuneen Essenin valmentajaksi.

Kaudelle 2012–2013 Pasanen pääsi DEL-joukkue Iserlohn Roostersin apuvalmentajaksi. Kesken seuraavan kauden Pasanen ylennettiin kanadalaisen Doug Masonin tilalle joukkueen päävalmentajaksi. Tässä tehtävässä Pasanen jatkoi aina syksyyn 2017 asti. Lokakuussa 2017 oli Pasasen vuoro saada potkut ja hänet korvasi Iserlohnin päävalmentajana Rob Daum.

Kaudella 2018–2019 Pasanen valmentaa Tanskan pääsarjassa Frederikshavn White Hawksin joukkuetta.

Muuta
-----

Pasanen on viihtynyt Saksassa vuodesta 1994 lähtien ja hänellä on myös Saksan kansalaisuus. Pasasen poika Tommy pelaa kaudella 2018–2019 Yhdysvaltain juniorisarja USHL:ssa ja on pelannut Saksan alle 16-vuotiaiden maajoukkueessa.

Lähteet
-------

### Viitteet

1. ↑
2. ↑  Juha Luotola: Ässiltä jättiyllätys! Tuntematon Jari Pasanen päävalmentajaksi kausille 2019–2021 *Satakunnan Kansa*.  9.11.2018.  Arkistoitu 15.11.2018. Viitattu 14.11.2018.
**Itä-Suomen yliopiston kuoro Joy ry** on pääosin Itä-Suomen yliopiston opiskelijoista koostuva joensuulainen kuoro, jossa on laulajia noin 70. Vuodesta 2014 lähtien Joy-kuoro on toiminut Itä-Suomen yliopiston virallisena edustuskuorona. Kuoro toimii yliopistosta irrallisena yhdistyksenä.

Kuoro esiintyy säännöllisesti yliopiston juhlissa, Joensuun ja lähialueen musiikkitilaisuuksissa sekä järjestää omia konsertteja. Esimerkiksi vuonna 2019 kuoro osallistui Joensuun kaupunginorkesterin Carmina Burana -suurnäyttämökantaatin suurkuoroon yhdessä kamarikuoro Kaiskun kanssa. Vuonna 2022 kuoro esitti Vivaldin Gloria -teoksen yhdessä Joensuun konservatorion ja Pielisen-Karjalan musiikkiopiston kanssa. Kuoro on esiintynyt ulkomailla muun muassa 1994 Petroskoissa Venäjällä, 1998 Hofissa Saksassa, 2003 Missoulan kansainvälisillä kuorofestivaaleilla Montanassa Yhdysvalloissa, 2005 Pohjois-Italiassa ja keväällä 2007 Budapestissa Unkarissa. Ohjelmistossa on koti- ja ulkomaisia teoksia: kansanlauluja, viihdemusiikkia, hengellistä musiikkia ja klassisempaa kuoromusiikkia.

Kuoron taiteellinen johtaja on kuoronjohtaja sekä sellonsoiton, säveltapailun ja musiikin teorian opettaja Matti Makkonen (2022-). Kuoronjohtajina ovat aiemmin toimineet kapellimestari Huba Hollókői (2022), musiikin maisteri, musiikkipedagogi Mari-Annika Heikkilä (2017-2021) ja musiikin lehtori, Director cantus Helena Hulmi (1984-2017).

Levytykset
----------

* Valkovilla (1996)
* Joulun Tähden (2001)
* Laulu soi (2000) (yhdessä muiden esiintyjien kanssa)
* Rakkaudesta laulu (2009)
* Vie mua (2014)
* Lunta (2015)
* He lives in You (2021)

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Joy-kuoro – Itä-Suomen yliopiston kuoro Joy *joykuoro.fi*. Viitattu 26.9.2019.
2. ↑  Carmina Burana - joensuu.fi *www.joensuu.fi*.  Arkistoitu 26.9.2019. Viitattu 26.9.2019.
3. ↑  Joensuun kaupunki *Eventz.today*. Viitattu 12.9.2022.
4. ↑  Niina Turunen: Uusi kuoronjohtaja odottaa aktiivista vuotta - heili.fi *www.heili.fi*.  Arkistoitu 26.9.2019. Viitattu 26.9.2019.
5. 1 2  Joy-kuoro – Itä-Suomen yliopiston kuoro Joy *joykuoro.fi*. Viitattu 21.9.2022.
6. ↑  Mari-Annika Heikkilä *All About Music*.  Arkistoitu 26.9.2019. Viitattu 26.9.2019.
7. ↑  Helena Hulmille Director cantus -arvonimi *www.uef.fi*.  Arkistoitu 26.9.2019. Viitattu 26.9.2019.
8. ↑  Tuotteet ja Diskografia – Itä-Suomen yliopiston kuoro Joy *joykuoro.fi*. Viitattu 26.9.2019.
9. ↑  Itä-Suomen yliopiston kuoro Joy *Spotify*. Viitattu 12.9.2022.

Aiheesta muualla
----------------

* Itä-Suomen yliopiston kuoro Joy
**Osuuskunta KPY** on suomalainen sijoitusosuuskunta. Sillä on noin 20 000 omistajaa.

Historiaa
---------

*Kuopio Telefonaktiebolag* perustettiin vuonna 1883. Kun se lakkautettiin vuonna 1909, sen osakkeenomistajista tuli *Kuopion Telefoniyhdistyksen* jäseniä. Yhdistyksen nimeksi vaihdettiin *Kuopion Puhelinyhdistys* vuonna 1935 ja *Puhelinosuuskunta KPY* vuonna 1994. Vuonna 2006 nimeksi vaihdettiin *Osuuskunta KPY*. Vuonna 2007 osuuskunta myi puhelin- ja teleliiketoimintansa DNA:lle.

Listautuminen
-------------

KPY ilmoitti vuoden 2021 lopulla harkitsevansa pörssilistautumista mutta lykkäsi listautumistaan alkuvuonna 2023.

Lähteet
-------

1. ↑  Osuuskunta KPY aikoo jakaa osuuden neljään osaan *Yle Uutiset*.  5.10.2022. Viitattu 31.10.2022.
2. ↑  Historia *KPY*. Viitattu 31.10.2022.
3. ↑  Osuuskunta KPY lykkää listautumistaan Helsingin pörssiin *Yle uutiset*.  27.2.2023. Viitattu 3.7.2023.
4. ↑  KPY lykkää pörssilistautumistaan – "Ukrainan sota luo epävarmuutta" *Arvopaperi*. Viitattu 30.3.2022.
**Svenska Klubben i Tammerfors r.f.** on Tampereella toimiva rekisteröity yhdistys. Se määrittelee tehtäväkseen ruotsinkielisen kulttuurin säilyttämisen ja kehittämisen Tampereella ja sen ympäristössä. Yhdistys on perustettu vuonna 1884 nimellä *Tammerfors Konversationsklubb*, ja nykyisen nimensä se sai vuonna 1940.

Yhdistys on ollut keskeisessä roolissa Svenska veckan -teemaviikon järjestämisessä. Klubin tiloissa järjestetään luentoja, seminaareja ja näyttelyitä. Lisäksi paikallinen bridge-yhdistys, Tammerbridge, pitää peli-iltojaan klubin tiloissa.

Tampereella toimiva Pohjolan talo toimii yhdistyksen tiloissa, ja Svenska Klubben on siellä järjestettävän toiminnan keskeinen taustavaikuttaja.

Katso myös
----------

* Svenska Klubben i Helsingfors

Lähteet
-------

1. 1 2  Fakta om klubben *Svenska Klubben i Tammerfors r.f.*. Viitattu 9.9.2020. (ruotsiksi)
2. ↑  Ruotsalaisuuden päivää on vietetty jo 110 vuotta − Tampereella ruotsinkielisiä yhdistää Svenska klubben *Moreenimedia*. Viitattu 9.9.2020.
3. ↑  Tammerbridge - Bridgekursseja Tampereella *www.tammerbridge.fi*. Viitattu 9.9.2020.
4. ↑  Svenska Klubben | Nordens Hus – Pohjolan Talo *nordenshus.fi*. Viitattu 9.9.2020. (englanniksi)
**Millespakka Oy** on yhdeksän kunnan omistama jätehuoltoyhtiö, jonka tehtävänä on järjestää alueen jätehuolto lain mukaisesti. Vuonna 1996 perustetun yhtiön osakaskunnat ovat Alajärvi, Halsua, Kyyjärvi, Lappajärvi, Lestijärvi, Perho, Reisjärvi, Soini ja Vimpeli.  Perustamisvaiheessa yrityksen nimi oli Järviseudun Jätehuolto Oy. Nykyinen Millespakka nimi otettiin käyttöön vuonna 2004.

Millespakan jätteenkäsittelyasema on valmistunut vuonna 2001, ja yhtiö on myös osakkaana Westenergyn jätteenpolttolaitoksessa. Lisäksi yhtiön alaisuudessa on ekopisteitä ja hyötyjäteasemia osakaskuntien alueella.  Yhtiön nykyinen nimi Millespakka on peräisin alueesta, jossa jäteasema sijaitsee.

Lähteet
-------

1. 1 2  Tervetuloa tutustumaan Millespakka Oy:hyn *Millespakka Oy*. Viitattu 24.5.2017.
2. ↑  Järviseudun Jätehuolto osakeyhtiö perustettiin.  *Järviseudun Sanomat*, 29.8.1996, nro 35, s. 6.  Järviseutu-seura.   (suomeksi)
3. ↑  Järviseudun Jätehuolto muutti nimensä.  *Järviseudun Sanomat*, 7.7.2004, nro 28, s. 3.  Järviseutu-seura.   (suomeksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Millespakka Oy
Aittaluodon voimalaitos
**Pori Energia Oy** on kokonaan Porin kaupungin omistama energiayhtiö. Yritys perustettu vuonna 1898 ja on näin ollen toiminut paikallisena energian tuottajana ja jakelijana Porissa jo yli 100 vuoden ajan. Yrityksestä eriytettiin sähkömarkkinalain vaatimusten mukaisesti sähkönjakelun liiketoiminta omaksi yrityksekseen vuonna 2006. Uusi yritys sai nimekseen Pori Energia Sähköverkot Oy.

Vuonna 2011 Pori Energia Oy:llä oli 258 vakinaista henkilöä. Samana vuonna yrityksen liikevaihto oli 160,6 miljoonaa euroa ja liikevoitto 17,5 miljoonaa euroa. Kuten useimmat paikalliset sähköyhtiöt, myös Pori Energia on oman kaupunkinsa alueella markkinaosuudella mitattuna ylivoimaisesti suurin sähkön toimittaja kotitalousasiakkaille. Valtaosa yhtiön myymästä sähköstä (65 % 2011) menee kuitenkin teollisuus- ja yritysasiakkaille. Pori Energia on ensisijaisesti paikallinen ja maakunnallinen energiayhtiö, vaikka oman ilmoituksensa mukaan pitääkin markkina-alueenaan koko Suomea.

Yhtiö tulouttaa rahaa Porin Kaupungin kassaan maksamalla korkoa kaupungin myöntämälle pääomalainalle, sekä maksamalla osinkoa tuloksestaan.

  

S-bonusten maksaminen asiakkaille päättyi 30.04.2016. Viimeiset bonukset maksettiin 27.04.2016 mennessä maksetuista laskuista. Huhtikuusta 2020 alkaen Pori Energian sähkönmyynnistä on vastannut yhdestätoista energiayrityksestä koostuva Oomi Energia.

Lähteet
-------

1. ↑  (Energiaa Suomessa / Energiateollisuus ry. www-sivut 2012)
2. ↑  (YTJ- Yritys ja yhteisötietojärjestelmä 2012)
3. 1 2  Pori Energia toimintakertomus 2011
4. ↑  PORI ENERGIAN SÄHKÖNMYYNTI SIIRTYY OOMI ENERGIAAN *porienergia.fi*.
Fimlab Kuninkaankulma Tampereella
**Fimlab Laboratoriot Oy** tuottaa laboratoriopalveluita sekä laboratorioalan koulutusta ja tutkimusta Pirkanmaalla, Kanta-Hämeessä, Keski-Suomessa, Päijät-Hämeessä ja Pohjanmaalla. Sen asiakkaita ovat sairaalat, terveyskeskukset, työterveyshuolto, yksityiset lääkäriasemat sekä yksityislääkärien potilaat. Toimipisteitä on 110 ja alan ammattilaisia työskentelee noin 1 200. Fimlab Laboratoriot Oy:n omistaa pääosin alueen hyvinvointialueet. Laboratorio tuottaa palveluita genetiikan, hematologian, kliinisen kemian, kliinisen mikrobiologian, patologian erikoisaloilla sekä myös hedelmöityshoitolaboratorion palveuita. Se osallistuu myös tutkimusten toteuttamiseen sekä tuottaa omaa tieteellistä tutkimustoimintaa.

Toimitusjohtajana toimii Ari Miettinen. Yhtiön hallitusta johtaa puheenjohtaja, varapuheenjohtaja ja seitsämän hallituksen jäsentä.

Lähteet
-------

1. ↑  Monipuoliset laboratoriopalvelut jokaisen arkeen *Fimlab*. Viitattu 12.1.2023.
2. ↑  Yritys *Fimlab*. Viitattu 12.1.2023.
3. ↑  Laboratoriotoiminta *Fimlab*. Viitattu 12.1.2023.
4. ↑  Tiedetoiminta *Fimlab*. Viitattu 12.1.2023.
5. ↑  Hallitus ja johto *Fimlab*. Viitattu 12.1.2023.

Aiheesta muualla
----------------

* Yrityksen kotisivu
Finlayson Forssan kutomon rakennuskantaa. Oikealla oleva automaattikutomo toimii nykyään kauppakeskuksena. Korkeammassa vanhassa kutomossa on enimmäkseen terveys- hoiva- ja hyvinvointipalveluita.
**Forssan puuvillatehdas** oli vuonna 1857 perustettu Forssassa sijainnut yritys. 

Tukholmalainen Axel Wilhelm Wahren (1814–1885) perusti Forssaan tehtaan nimellä Forssa Bomullsspinneri Bolag. Siihen yhdistyi vuonna 1859 Fabriksbolaget Wahren & Comp:n Kossilaan Forssan lähelle 1855 perustama puuvillakutomo ja Viksbergin kehräämö. Nimeksi tuli Forssa Ab, ja Forssan omistajat saivat siitä 64 prosenttia ja Viksbergin 36 prosenttia.

Yhtiöllä oli Forssassa puuvillakehräämö, kutomo ja sahalaitos. Finlayson osti vuonna 1934 50,1 prosenttia Osakeyhtiö Forssan osakkeista Isak Julinilta. Osakeyhtiö Forssa fuusioitiin Finlaysoniin samana vuonna ja uuden yhtiön nimeksi tuli Oy Finlayson-Forssa Ab. Myöhemmin se erotettiin työvaatteita valmistavaksi yhtiöksi, ja Finlayson-nimellä jatkui sisutustekstiilien valmistus. Marraskuussa 2008 Finlayson-Forssa Oy ilmoitti konkurssista. Työt tehtaalla päättyivät konkurssipesän lukuun 23. tammikuuta 2009. Finlayson Oy puolestaan ajoi Forssan tuotantoyksikön alas syyskuussa 2009, mutta kaupunkiin jäivät vielä yhtiön malliosasto ja logistiikkakeskus. Logistiikkakeskus suljettiin keväällä 2019.

Sahan lopetettua toimintansa sen alueelle rakennettiin 2009-2010 Prisma-kauppakeskus.

Tehtaalla oli 1850-luvun lopulla yli 300 työntekijää, ja se oli suurin maaseudulla toiminut tekstiilitehdas. Se työllisti lähinnä oman ja lähipitäjien naisia ja lapsia.

Forssa Oy:n kehräämöalueella suurin käyttäjä on nykyään Hämeen ammattikorkeakoulu. Lisäksi rakennuksissa toimii mm. paikallinen kansalaisopisto (Wahren-opisto), keilahalli, päiväkoti ja kirjasto. kutomossa vanhalla puolella toimii mm. hoiva- hyvinvointi- ja terveyspalveluita. Uudemmalla puolella, entisessä automaattikutomossa on Kesko-vetoinen kauppakeskus.

Lähteet
-------

1. ↑  1912–72 poistuneet pörssiyhtiöt A–J, Pörssitieto (sisältää myöhempiä omistustietoja)
2. ↑  Poistuneita yhtiöitä A–R, Pörssitieto
3. ↑  Forssan Lehti, 23. tammikuuta 2009
4. ↑  Terhi Nallinmaa-Luoto: Keitä olivat Kyröskosken pumpulitehtaan työntekijät? (Arkistoitu – Internet Archive) Genos 70/1999 s. 194
**F.K. Trube Oy** on pulla- ja konditoriatuotteisiin erikoistunut leipomo Kuopiossa. Yrityksen liikevaihto oli vuonna 2021 noin 6,8 miljoonaa euroa. F.K. Trube Oy kuuluu Hallman-konserniin. Leipomo työllistää noin 60 työntekijää ja tuotteita on myynnissä vähittäiskaupoissa ympäri Suomen. 

Truben konditorian henkilökuntaa 1950-luvulla.

Historia
--------

Yrityksen perusti Karl Trube Karjalankannaksella sijaitsevaan Kuokkalaan vuonna 1913. Truben leipomo oli 1900-luvun alussa kuuluisa erityisesti omenaleivoksistaan. Karl Truben poika Fredrik Trube, jota kutsuttiin myös lempinimellä "Ukko-Trube", peri oppinsa isältään. Fredrik Trube siirsi konditorialeipomon Kuopioon Puijonkadulle vuonna 1933. Fredrik ja Natalia Trubella ei ollut perillisiä. Trube myi liiketoimintansa Hallman-yhtiölle vuonna 1974 ja jäi eläkkeelle.

Truben tuotteita
----------------

Truben suosituimpiin pullatuotteisiin kuuluvat Voikierrepitko, Kanelikierrepitko sekä Puolikas kilopitko. Valikoimiin kuuluu erilaisia täytepitkoja, bostonpullia sekä sesonkituotteita. Truben tuotevalikoimaan kuuluvat myös erilaiset konditoriatuotteet, joista suosituimpia ovat Pariisinleivos, Aleksanterinleivos sekä voileipäkakut. Truben konditoriatuotteet ovat myynnissä vähittäiskaupoissa ympäri Suomen. Truben toimintaa ohjaavat BRC-sertikaatti, FSSC 22000 -sertifikaatti sekä ISO 9001 -sertifikaatti.

Lähteet
-------

1. 1 2  Yritys *Trube*. Viitattu 15.11.2022.
2. 1 2  Saarinen, Tuija & Vuorikari, Outi: *Persoonia ja tunnelmia Pohjois-Savosta, selevee sannoo*. Kuopio: Kuopion Isänmaallinen Seura, 2005.
3. ↑  F.K. Trube Oy *www.trube.fi*. Viitattu 16.11.2022.

Aiheesta muualla
----------------

* Truben verkkosivut
**Snellmanin Kokkikartano Oy** eli **Kokkikartano** on keravalainen Snellman-konserniin kuuluva, valmisruokia valmistava elintarvikealan yritys. Keravalla toimivan Kokkikartanon periaatteena on valmistaa valmisruokatuotteet aidoilla kotiruokaresepteillä. Kokkikartanon pikaruokatuotteet valmistetaan Pietarsaaren tehtaassa.

Historia
--------

Kokkikartanon perustivat vuonna 1999 Esa Heikkinen ja Jaakko Jokinen. Perustamisestaan lähtien, Kokkikartanon periaatteena oli tehdä kotitekoisen makuista valmisruokaa, jonka valmistuksessa käytetään laadukkaita raaka-aineita. Helsingin kaupunki vuokrasi Sipoossa sijaitsevan vanhan Nikkilän sairaalan keittiörakennuksen, jossa tuotanto aloitettiin vuonna 2000. Puoli vuotta myöhemmin toiminnan aloittamisesta kävi nykyinen tuotantotila Nikkilän keittiörakennuksessa pieneksi ja tilat laajennettiin kolmeen kerrokseen. 
Vuonna 2002 Kokkikartano osti Keravan Jäspilästä tontin uutta tehdasta varten ja syksyllä 2005 tuotanto käynnistettiin uusissa tiloissa. Tehtaan laajennusosa valmistui muutamaa vuotta myöhemmin.

Vuonna 2006 pietarsaarelainen liha-alan yritys Snellman Ab osti 91 prosenttia Kokkikartanon osakekannasta. Loput Kokkikartanosta Snellman osti vuonna 2008.

Lähteet
-------

1. ↑  Tommy Snellman Kokkikartanon johtoon *Kauppalehti*.  31.1.2018. Alma Talent Oy. Viitattu 9.2.2018.
2. ↑  Tikkanen, Jouko: Kokkikartano menestyy laadulla *Puutarha-sanomat*.  28.10.2015. Puutarha-Sanomat PS Oy. Viitattu 9.2.2018.
3. 1 2 3  Holtari, Seija: Kokkikartano ei ole mukana "euron kampanjoissa" *Markkinointi & Mainonta*.  5.6.2015. Alma Talent.  Arkistoitu 10.2.2018. Viitattu 9.2.2018. , Internet Archive 10.2.2018. Viitattu 28.11.2021.
4. ↑  Snellman ostaa Kokkikartanon *SEL ry*.  30.5.2006. Suomen Elintarviketyöläisten Liitto.  Arkistoitu 10.2.2018. Viitattu 9.2.2018. , Internet Archive 10.2.2018. Viitattu 28.11.2021.

Aiheesta muualla
----------------

* Kokkikartano Snellman-konserni sivut
**Trans Farm Oy** on suomalainen yritys, jolla on noin viidenneksen osuus maailman kuminamarkkinoista. Maailman suurimman kuminantuottajayrityksen tuotannosta 99 prosenttia menee vientiin. Yrityksellä on Suomessa noin 800 sopimusviljelijää.

Riihimäen Haapahuhdassa sijaitseva Trans Farm Oy perustettiin alun perin maatalouskoneiden maahantuojaksi. Pian parempi liikeidea löytyi kuminan sopimusviljelystä sekä jatkojalostamisesta. Perustajat Jyrki Leppälä ja Juha Hemminki tekivät viljelykokeita myös unikon- ja sinapinsiemenillä ja korianterilla, mutta kuminasta tulokset olivat parhaita.

Yrityksen tärkein markkina-alue on Saksa. Kuminaa käytetään paljon muun muassa näkkileivässä, makkaroissa, juustoissa, hapankaalissa ja akvaviitissa.

Vuoden 2005 paikkeilla aloitettu steriloidun kuminan tuotanto on yksi yrityksen menestystekijöistä. Steriloitu kumina ei sotke elintarviketeollisuuden mikrobeihin perustuvia prosesseja, kuten juustonvalmistusta.

Trans Farm Oy sai vuonna 2015 valtakunnallisen yrittäjäpalkinnon.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  "Lähes kaikki maailman suurimmat mausteiden käyttäjät ovat meidän asiakkaitamme" (Arkistoitu – Internet Archive), Suomen Yrittäjät 3.10.2015. Viitattu 14.12.2015.
2. 1 2 3  Maailman suurin kuminatehdas toimii Hausjärvellä, Yle Uutiset 15.4.2015. Viitattu 14.12.2015.
3. 1 2 3  Trans Farm Oy - palkittu alan yritys, Farmit.net 5.10.2015. Viitattu 14.12.2015.
4. ↑  Suomalainen vientihitti: hallussa viidennes maailmanmarkkinoista, Kauppalehti 3.10.2015. Viitattu 14.12.2015.
**Vendor** on kahviautomaatteja- ja laitteita toimittava suomalainen yritys, joka on osa Paulig-konsernia. Vendorin asiakkaita ovat hotellit, kahvilat, ravintolat sekä toimistot ja liiketilat.

Historia
--------

Vendor on perustettu 1969 Ahvenanmaalla maahantuontiyhtiöksi. Vuoteen 1990 asti yhtiön toimialana oli laaja-alainen maahantuonti, ja se toi maahan muun muassa viihdepeliautomaatteja, jukeboxeja, kahvilaitteita, myymäläkalusteita ja autonpesukoneita.

Vuosina 1991−1993 Vendor muutti yritysstrategiaa ja päätti keskittyä kahvilaitteisiin. Laitevalikoima keskitettiin muutaman yrityksen tuotteisiin. 

Vendorin liiketoiminta on kasvanut tasaisesti vuodesta 1993 lähtien. Yritys on kasvanut orgaanisesti sekä yritysostoin. 2000-luvun ensimmäisen vuosikymmenen aikana Vendor avasi pääkaupunkiseudun ja Ahvenanmaan ulkopuolelle useita myynti- ja huoltopisteitä. Laajeneminen ulkomaille alkoi Virosta vuonna 2002. Sen jälkeen olivat vuorossa Latvia ja Liettua vuonna 2004. Yritys laajeni Ruotsiin 2006 ja Norjaan 2011.

Oy Vendor Group Ab perustettiin vuonna 2008 vastaamaan ulkomaantoiminnoista ja koko konsernin kehittämisestä.

Paulig-konserni hankki enemmistöosuuden, 51 %, Vendorista vuonna 2010 ja yhtiöstä tuli osa Pauligin kahvidivisioonaa. Myöhemmin vuonna 2013 Paulig hankki omistukseensa loput 49 % Vendorin osakkeista.

Toiminta ulkomailla
-------------------

Vendor Group toimii tytäryhtiöittensä kautta Virossa, Liettuassa, Latviassa, Ruotsissa ja Norjassa.

Lähteet
-------

1. 1 2  Paulig ja Vendor yhdistävät voimansa kahviautomaattipalveluissa *Paulig Group*.  Arkistoitu 24.4.2016. Viitattu 19.8.2016.
2. ↑  Paulig acquires all remaining shares in Vendor *STT Info*.  13.5.2013.  Arkistoitu 4.9.2017. Viitattu 3.9.2017. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Paulig Group (Arkistoitu – Internet Archive)
Kiinan neuvostotasavallan lippu vuosina 1934–1937.
**Kiinan neuvostotasavalta** oli Kiinassa sijainnut valtio, jonka Kiinan kommunistisen puolueen johtajat Mao Zedong ja Zhu De julistivat 7. marraskuuta 1931 Kiinan sisällissodan alkuvaiheessa.

Mao Zedong oli sekä Kiinan neuvostotasavallan puheenjohtaja että pääministeri, ja hän johti valtiota, johon kuului toisistaan erillään olevia kommunistisen puolueen hallinnassa olevia alueita Kiinassa. Vuonna 1934 kommunistinen puolue kuitenkin menetti tärkeimmän hallitsemansa alueensa Jiangxin ja aloitti pitkän marssin.

Kiinan neuvostotasavalta lakkautettiin virallisesti syyskuussa 1937 Japanin hyökkäyksen jälkeen osana kompromissia, jolloin Kiinan kommunistinen puolueen joukot yhdistivät voimansa Kuomintangin kanssa Japania vastaan.

Lähteet
-------

1. ↑  The Chinese Soviet Republic: Prototype for a Revolution
2. ↑  Jiangxi Soviet
3. ↑  Britannica: Early Republican period
4. ↑  Nippon: How the War with Japan Saved the Chinese Communist Party

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.   
Alkuperäinen artikkeli: en:Chinese Soviet Republic