**Pro Helsingfors – Suur-Helsingin asemakaavan ehdotus** oli arkkitehti Eliel Saarisen osittain yhteistyössä Bertel Jungin kanssa laatima, vuonna 1918 julkaistu Helsingin ja sen silloisten lähi­alueiden asemakaavasuunnitelma. Se laadittiin liikemies Julius Tallbergin toimeksi­annosta. Suunnitelma käsitti paitsi silloisen Helsingin eli nykyisen kanta­kaupungin myös suuren osan silloin vielä Helsingin maalaiskuntaan kuuluneita alueita, jotka vuoden 1946 alue­liitoksessa liitettiin Helsinkiin, sekä Espoon itäisimmän osan, muun muassa Leppävaaran ja Hagalundin eli nykyisen Tapiolan. 

Kanta­kaupungin osalta suunnitelman huomattavimpia ehdotuksia oli pää­rautatie­aseman siirtäminen noin kolme kilo­metriä pohjoisemmaksi Pasilaan, vaikka Saarisen itse suunnittelema asema­rakennus oli tuolloin vasta rakenteilla. Saarinen koki keskustan tukkoisena, ja hänen mukaansa rautatie erotti Töölön ja Kallion hankalasti toisistaan. Töölönlahti olisi täytetty ja sen alueen poikki olisi johdettu leveä puistokatu, *Kuningasavenue*, keskustasta nykyisen Elielinaukion kohdalta Pasilaan. Puisto­kadun molemmille puolille olisi tullut pitkä rivi uusia rakennus­kortteleita kaupungin liike­keskuksen laajentamiseksi pohjoiseen. Tällöin esimerkiksi Eläin­tarhan puisto­alueesta olisi säilynyt vain pieni osa, jota vastoin Alppipuisto olisi säilynyt. Myös Pasilan uuden aseman ympäristöön suunniteltiin runsaasti rakentamista, ja sieltä olisivat johtaneet leveät puisto­kadut myös länteen Munkki­niemeen, koilliseen Kumpulan kautta Viikkiin sekä kaakkoon Pasilan konepajan alueen kautta Kulo­saaren sillalle. Saarisen ja Jungin mukaan puistokatu olisi "suuruussuhteillaan ja kauneudellaan" antanut "Suomen metropolille rakennustaiteellisen selkärangan".

Esikaupunkialueille suunniteltiin joukko uusia kaupungin­osia, joista olisi yleensä ollut raide­liikenne­yhteys Pasilan rautatieasemalle. Munkki­niemen ja Haagan osalta suunnitelma perustui pitkälti Saarisen vuonna 1915 samoja alueita varten laatimaan Munkkiniemi–Haaga-suunnitelmaan. Monien uusien kaupungin­osien keskeisimmissä osissa varattiin tilaa monumentaali­rakennuksille, joita ympäröi yleensä kerrostalojen ja kytkettyjen pien­talojen ja uloimpana omakotitalojen vyöhyke. Eri esikaupungit olisi yleensä erotettu toisistaan viher­alueilla.

Suunnitelmassa varattiin runsaasti tilaa myös satama- ja teollisuusalueille. Länsisataman ja Sörnäisten sataman lisäksi ehdotettiin uusia laajoja satama-alueita Lautta­saareen sekä pienempiä Laajasalon länsi­rannalle ja Vartiokylään. Suursatamat olisivat sijainneet Lauttasaaressa, Ruoholahdessa ja Vanhankaupunginlahdella. Myös Eteläsatama olisi säilynyt satamana. Laajoja uusia teollisuus­alueita suunniteltiin muun muassa Hertto­niemeen, Vartiokylään ja Viikkiin. Uudelle satamaradalle oli suunnitelmassa varaus Lauttasaaren kautta Leppävaaraan.

Pro Helsingfors -suunnitelmasta ei sellaisenaan ole toteutunut juuri mitään. Sen pää­peri­aatteilla on kuitenkin ollut huomattava vaikutus myöhempiin suunnitelmiin, esimerkiksi vuosien 1921 ja 1932 yleiskaavoihin.

Katso myös
----------

* Alvar Aallon Helsingin keskustasuunnitelma

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Biografiakeskus, Saarinen, Eliel (1873-1950) Kansallisbiografia. Viitattu 16.11.2011.
2. 1 2  Hämäläinen, Jukka: Päärautatieasemaa haviteltiin Pasilaan jo sata vuotta sitten – Eliel Saarinen halusi Helsingistä samanlaisen suurkaupungin kuin Berliini *Helsingin Uutiset*.  19.10.2019. Viitattu 16.4.2023.
3. 1 2 3 4 5  Marjatta Hietala, Martti Helminen, Merja Lahtinen: *Helsinki - Helsingfors, Historiallinen kaupunkikartasto - Historic Town Atlas*, s. 61-62. Helsingin kaupunki, tietokeskus, 2009. ISBN 978-952-223-330-1.
4. 1 2 3 4  Kaupunkihistoriallinen kartasto, suunnitelmaa esittävä kartta sivulla 61
5. ↑  Kervanto Nevanlinna, Anja: *Kadonneen kaupungin jäljillä: Teollisuusyhteiskunnan muutoksia Helsingin historiallisessa ytimessä*, s. 115. Helsinki: Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2002.
6. ↑  Helsingin kaupunginvaltuuston asiakirjat: kaupunginhallituksen mietinnöt 1931 (PDF) (s. 66) *yksa.disec.fi*. Viitattu 28.4.2023.

Aiheesta muualla
----------------

* Gustaf Strengell : Mihin Eliel Saarisen "Suur-Helsinki"-ehdotus tähtää. Saako Helsinki uuden leveän valtakadun nykyisen Töölönlahden yli, Suomen Kuvalehti, 5.12.1931, nro 49, s. 12, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot