recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Kaarlo Johannes (Jussi) Havulinna**, sukunimi vuoteen 1906 *Nyman* (29. kesäkuuta 1887 Kangasala – 24. kesäkuuta 1948 Tampere) oli suomalainen talousneuvos ja tamperelaisen Havulinnan Sähköliike Oy:n perustaja ja johtaja.

Havulinnan vanhemmat olivat Kangasalan kirkonvartija Kaarle Havulinna, ent. Nyman (1860–1948) ja Amanda Sofia Rundelin (1859–1925). Hän kävi kansakoulun ja erilaisia ammattikursseja. Havulinna oli työssä useammalla eri alalla ennenkuin hän siirtyi sähköalalle.

Havulinna oli viiden vuoden ajan työssä asentajana tamperelaisissa sähköliikkeissä ja hän hankki teoreettisia tietoja alalta itseopiskelulla. Joulukuussa 1911 hän perusti oman sähköliikkeen Tampereelle. Liike toimi aluksi syrjäkaupungilla Havulinnan ja parin apulaisen voimin mutta ajan kuluessa liike kasvoi ja muutti sitten kaupungin keskustaan Kauppakadun varrelle. Liike muutettiin osakeyhtiöksi 1931 Havulinnan ollessa yhtiön toimitusjohtaja. Havulinnan Sähköliike oli 1930-luvulla Suomen suurin sähköliike muutamia alan tukkuliikkeitä huomioonottamatta. Vuonna 1936 liikkeen palveluksessa oli noin 100 sähköasentajaa ja näiden apulaista korjauspajoissa ja työmailla sekä 15 konttorihenkilökuntaan kuulunutta. Liike toimi Tampereen ohella muualla Hämeessä sekä teollisuusalueilla eri puolilla Suomea. Vuotuinen liikevaihto oli noin 10 miljoonaa markkaa. Havulinna sai talousneuvoksen arvon 1941.

Havulinna oli Tampereen Käsityö- ja Tehdasyhdistyksen ja Tampereen Sähköliikkeiden yhdistyksen johtokunnan jäsenenä sekä Sähköliikkeiden liiton johtokunnan jäsenenä.

Havulinna sai surmansa auto-onnettomuudessa juhannuksena 1948 Tampereen Messukylässä, kun hänen ohjaamansa henkilöauto syöksyi maantieltä ojaan ja kivikkoon murskautuen pahoin. Autossa matkustajina olleet kolme miestä loukkaantuivat kahden heistä saadessa pahoja vammoja. Havulinna oli ollut kuljettamassa otsansa loukannutta miestä Kangasalan kesäasunnoltaan Tampereelle sairaalaan.

Jussi Havulinnan poikia olivat sähköinsinööri, jääkiekkoilija Kalle Havulinna ja meloja Matti Havulinna.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Geni.com : Kaarlo Johannes Havulinna
2. 1 2 3 4  Toimitusjohtaja Jussi Havulinna, Aamulehti, 29.06.1937, nro 170, s. 4, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
3. ↑  Havulinnan Sähköliike Oy 25-vuotias, Aamulehti, 12.12.1936, nro 337, s. 7, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
4. ↑  Titlar, Hufvudstadsbladet, 26.11.1941, nro 322, s. 4, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
5. ↑  Auto-onnettomuus juhannuksena Tampereella, Sisämaa-Laatokka, 26.06.1948, nro 142, s. 1, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Hanne Staff
**Hanne Staff** (s. 3. helmikuuta 1972 Nittedal) on norjalainen suunnistaja.

Hanne Staff on voittanut suunnistuksen MM-kisoissa 12 mitalia. Ensimmäisen henkilökohtaisen maailmanmestaruutensa Staff voitti normaalimatkalla Grimstadissa 1997. Samoissa kisoissa hän sai lyhyellä matkalla pronssia. Kilpailun kuuluttaja informoi loppuviitoituksella olevaa Staffia mitalisuoritukseen vaadittavan ajan kulumisesta, minkä katsottiin auttaneen norjalaista sveitsiläisen Marie-Luce Romanensin pudottamisessa neljänneksi. Kuuluttajan puolueellisuuden vuoksi myös Romanensille annettiin pronssimitali.

Keskimatkan maailmanmestaruuden Staff voitti Tampereella 2001 ja Västeråsissa 2004 sekä viestin maailmanmestaruuden Invernessissa 1999.

Ensimmäisissä MM-kisoissaan West Pointissa 1993 Staff sai alun perin viestissä hopeaa, mutta Torunn Fosslin kärähdettyä doping-testissä Norjan joukkue hylättiin.

36 vuoden tauon jälkeen vuonna 2000 jatketuissa EM-kisoissa Staff voitti neljä kulta- ja kaksi hopeamitalia. Maailmancupin kokonaiskilpailun hän voitti 1998 ja 2000 sekä puistosuunnistuksen maailmancupin kokonaiskilpailun 1998 ja 2002. Sekä Venlojen viestin että Tiomila-viestin hän voitti kahdesti Bækkelagets SK -seuran edustajana.

Staffin puoliso Bjørnar Valstad on suunnistuksen moninkertainen maailmanmestari.

Saavutukset
-----------

### MM-kisoissa

* Detmoldissa 1995
	+ Kuudes viestissä
	+ Seitsemäs lyhyellä matkalla
* Grimstadissa 1997
	+ Kultaa normaalimatkalla
	+ Hopeaa viestissä
	+ Pronssia lyhyellä matkalla
* Invernessissa 1999
	+ Kultaa viestissä
	+ Hopeaa normaalimatkalla
* Tampereella 2001
	+ Kultaa keskimatkalla
	+ Pronssia viestissä
	+ Kuudes pitkällä matkalla
	+ Seitsemäs sprintissä
* Rapperswilissa 2003
	+ Hopeaa keskimatkalla
	+ Pronssia viestissä
	+ Seitsemäs pitkällä matkalla
* Västeråsissa 2004
	+ Kultaa keskimatkalla
	+ Hopeaa pitkällä matkalla
	+ Pronssia viestissä

### EM-kisoissa

* Truskavetsissa 2000
	+ Kultaa normaalimatkalla
	+ Kultaa viestissä
* Sümegissä 2002
	+ Kultaa viestissä
	+ Hopeaa pitkällä matkalla
* Roskildessa 2004
	+ Kultaa keskimatkalla
	+ Hopeaa viestissä
	+ Kuudes pitkällä matkalla

### PM-kisoissa

* Kultaa lyhyellä matkalla 1999
* Kultaa normaalimatkalla 2001 ja 2003
* Kultaa viestissä 2001

### Muita saavutuksia

* Maailmancupin kokonaiskilpailun voitto 1998 ja 2000
* Puistosuunnistuksen maailmancupin kokonaiskilpailun voitto 1998 ja 2002
* Venlojen viestin voitto 1996 ja 1997 (Bækkelagets SK)
* Tiomila-viestin voitto 1997 ja 1998 (Bækkelagets SK)

Lähteet
-------

1. ↑  Hanne Staff *Store Norske Leksikon*.  15.2.2009. Viitattu 14.8.2018. (norjaksi)
2. 1 2 3  Veijalainen, Seppo: Protesti nosti Romanensin pronssille.  *Turun Sanomat*, 16.8.1997, s. 23.
**Kihlakunnankatselmus** on aiemmin Suomessa ja Ruotsissa käytössä ollut kiinteistön katselmus, jonka suoritti kihlakunnanoikeuden tuomari ja lautakunta. Tarkastuksella pyrittiin selvittämään tilusriita tai rajamerkkiriita, jos riitaantuneet maanomistajat eivät pystyneet keskenään sopimaan tiluskatselmuksesta. Kihlakunnankatselmus päättyi erityisen katselmustuomion julistamiseen, jossa määrättiin myös katselmuksen kustannusten maksajista.

Kihlakunnankatselmuksesta säädettiin vuoden 1734 lain maakaaren 14 luvussa. Alkuaan katselmus oli pidettävä valpurinpäivän (1. toukokuuta) ja pyhäinpäivän (1. marraskuuta) välillä tai muuna aikana maan ollessa paljaana, jos kaikki siihen suostuivat. Myöhemmin kihlakunnankatselmuksia pidettiin kaikkina vuodenaikoina, kunhan maa siihen soveltui, vaikka riitaisat asianosaiset eivät asiasta pystyneetkään sopimaan. Katselmustuomioon voi hakea muutosta hovioikeudesta (aiemmin laamanninkäräjiltä). Jos riita koski kihlakuntien välistä rajaa, niin hovioikeus määräsi pyynnöstä ulkopuolisen kihlakunnan tuomarin ja lautakunnan tutkimaan ja ratkaisemaan asian. Läänien tai maakuntain välisen rajariidan ratkaisi tuomari, jonka kuningas määräsi tehtävään käskynhaltijan esityksestä.

Kihlakunnankatselmusta koskevat oikeussäännökset kumottiin Suomessa lailla maakaaren voimaanpanosta (541/1995). Se määräsi, että uusi maakaari (540/1995) tuli voimaan vuoden 1997 alussa, jolloin myös vanhat säädökset kumoutuivat.

Lähteet
-------

1. ↑  *Otavan iso tietosanakirja*, hakusana kihlakunnankatselmus, osa 4, palsta 919. Helsinki: Otava 1962.
2. ↑  *Uusi tietosanakirja,* Tietosanakirja oy 1960–1966, hakusana kihlakunnankatselmus.
3. 1 2  Maakaaren 14 luku.
4. ↑  Kuninkaallinen selitys 13. tammikuuta 1757.
5. ↑  Laki maakaaren voimaanpanosta. Finlex
**Kiffosso I** on maalaiskunta ja sen keskuskylä Sikasson alueen Yorosson piirissä Malissa. Se sijaitsee Sanin ja Kouryn välisen maantien varrella 30 kilometriä Yorossosta luoteeseen. Kunnassa on 19 400 ja kylässä 2 500 asukasta (vuonna 2009).

Kiffosson kunta rajoittuu idässä Yorosson piirin Koumbian ja Ménamba I:n, etelässä Yorosson ja Karanganan, lännessä Koutialan piirin Zanfiguén ja pohjoisessa Ségoun alueen Sanin piirin Kassorolan kuntiin. Alue on pinnanmuodostukseltaan tasankoa. Pysyviä vesistöjä ei ole. Seutu kuuluu Sudanin vyöhykkeeseen. Kasvillisuus on metsäsavannia.

Kuntaan kuuluu 11 kylää. Asukkaat ovat miniankoja, bambaroita, boboja, fulbeja ja dogoneja. Uskontoja animismi ja protestantismi.

Seudun pääelinkeinot ovat maanviljely ja karjanhoito. Tärkeimmät viljelykasvit ovat puuvilla, maissi, hirssi, durra, riisi, maapähkinä ja lehmänpapu. Lisäksi harjoitetaan pienimuotoista kaupankäyntiä.

Lähteet
-------

1. 1 2  4ème Recensement Général de la Population et de l’Habitat du Mali (RGPH). Resultats definitifs. Tome 0: Repertoire des villages *instat-mali.org*.  2013.  Arkistoitu 7.1.2017. Viitattu 2.3.2016.
2. ↑  Mali - Région de Sikasso: Carte de référence *reliefweb.int*. Viitattu 2.3.2018.
3. ↑  Mali - Région de Ségou: Carte de référence *reliefweb.int*. Viitattu 2.3.2018.
4. 1 2 3  Plan de sécurité alimentaire de la commune rurale de Kiffosso I *fsg.afre.msu.edu*.  2006. Viitattu 2.3.2018. [vanhentunut linkki]
Kochin käyrä on itsesimilaarinen, sillä sen muoto toistuu loputtomasti kuvaa suurennettaessa.
**Itsesimilaarinen** on matematiikan termi ja tarkoittaa, että kohde sisältää mielivaltaisen pieniä osia, jotka ovat keskenään yhdenmuotoisia. Monet kohteet luonnossa, kuten rantaviiva, ovat satunnaisesti itsesimilaarisia: niillä on satunnaisesti samanlaisia osia useammassa mittakaavassa. Itsesimilaarisuus on tyypillinen fraktaalien ominaisuus. Esimerkiksi Kochin käyrä on itsesimilaarinen, sillä sen jokainen sakara on kopio kaikista toisista sakaroista.

Esimerkkejä
-----------

 Mandelbrotin joukon itsesimilaarisuus esitettynä suurentamalla Feigenbaumin pisteessä (−1.401155189... 0)
Kuva täydellisen itsesimilaarisesta saniaisesta.
Logaritminen spiraali on itsesimilaarinen. Mandelbrotin joukko on itsesimilaarinen myös Misiurewiczin pisteessä. Musiikissa Shepardin asteikko on itsesimilaarinen aallonpituuksien taajuuksien osalta.

Itsesimilaarisia kohteita löytyy myös luonnosta. Oikealla on esitetty matemaattisesti muodostettu täydellisen itsesimilaarinen saniainen, joka muistuttaa hyvin paljon luonnosta löytyviä saniaisia. Myös muilla kasveilla, kuten parsakaalilla, on itsesimilaarisia ominaisuuksia.

Lähteet
-------

1. ↑  Benoît Mandelbrot, *How Long Is the Coast of Britain? Statistical Self-Similarity and Fractional Dimension*
**Konavle** on kunta ja historiallinen alue eteläisimmässä Kroatiassa Dubrovnik-Neretvan piirikunnassa, missä se rajoittuu Bosnia ja Hertsegovinaan ja Montenegroon. Alue on maatalousvaltaista seutua, jossa on useita pieniä kyliä. Alueen näkymää hallitsee Dinaarisiin alppeihin kuuluva Snijeznican vuoristo, sekä sen korkein huippu 1234 metriä korkea Ilija. Vuoristosta tulevalla vedellä kastellaan viljeltävät alueet, sekä muinoin sillä on myös pyöritetty vesimyllyjä. Alueen suurin asutus- ja hallintokeskus on Adrianmeren rannikolla oleva Cavtat, joka tunnettiin antiikin Epidauroksena. Kunnan eteläisin osa on kapea Prevlakan niemimaa.  Konavlen alueella sijaitsee myös Dubrovnikin lentoasema.

Konavlen kylät
--------------

Konavlen kuntaan kuuluu 33 kylää. Ne ovat Brotnice, Cavtat, Čilipi, Duba Konavoska, Dubravka, Dunave, Drvenik, Đurinići, Gabrile, Gruda, Jesenice, Komaji, Kuna Konavoska, Lovorno, Ljuta, Mihanići, Mikulići, Močići, Molunat, Obod, Pavlje Brdo, Pločice, Poljice, Popovići, Pridvorje, Radovčići, Stravča, Šilješki, Uskopje, Vitaljina, Vodovađa, Zastolje ja Zvekovica.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Kunnan kotisivut
2. ↑  Tema matkat
3. ↑  *Maailman ympäri 7*. Porvoo: WSOY, 1990. ISBN 951-0-14002-3.
4. ↑  Dubrovnikin lentoasema (Arkistoitu – Internet Archive)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Konavle** Wikimedia Commonsissa
**Hannele Heli Harju** (2. marraskuuta 1951 Kauhajoki – 25. huhtikuuta 2022 Kurikka) oli suomalainen yleisurheilija, joka kilpaili aikuisten maaottelutasolla 1960–1970-lukujen taitteessa. Hän edusti seuratasolla Kauhajoen Karhua. Harju kilpaili moniottelijana sekä yksittäisistä lajeista etenkin pituushypyssä.

Harju sijoittui Helsingin EM-kilpailuissa 1971 viisiottelussa 19:nneksi. Maaotteluissa hän sijoittui parhaimmillaan toiseksi pituushypyssä Göteborgin 1971 ulkorata- ja 1972 hallimaaottelussa. Hän voitti pituushypyn ja viisiottelun Suomen-mestaruuden 1971. SM-hopeaa hän saavutti 200 metrin aitajuoksussa ja viisiottelussa 1970 sekä SM-pronssia pituushypyssä 1969, 1970 ja 1972. Sisäratojen SM-kilpailuissa hän oli pituushypyssä kolmas 1972.

Henkilökohtaiset ennätykset
---------------------------

### Ulkoradat

| *Laji* | *Tulos* | *Paikka* | *Päivä* |
| --- | --- | --- | --- |
| **100 m** | 12,6h | Kauhajoki | 17. heinäkuuta 1969 |
| **200 m** | 25,88 | Helsinki | 13. elokuuta 1971 |
| **400 m** | 59,9h | Jalasjärvi | 20. elokuuta 1970 |
| **80 m aj** | 12,1h | Alahärmä | 27. heinäkuuta 1968 |
| **100 m aj** | 15,20 | Helsinki | 13. elokuuta 1971 |
| **200 m aj** | 28,9h | Kouvola | 14. elokuuta 1970 |
| **Korkeus** | 158 | Jyväskylä | 25. toukokuuta 1971 |
| **Pituus** | 607 | Kuortane | 5. syyskuuta 1971 |
| **Viisiottelu** | 3614 | Helsinki | 14. elokuuta 1971 |

### Sisäradat

| *Laji* | *Tulos* | *Paikka* | *Päivä* |
| --- | --- | --- | --- |
| **Pituus** | 571 | Göteborg | 5. helmikuuta 1972 |

Lähteet
-------

1. ↑  Kuolinilmoitus. *Kurikka-lehti* 2.6.2022, s. 4
2. 1 2 3 4  Hannele Harju Tilastopaja (vaatii kirjautumisen, maksullinen palvelu).
**Clifton** on kunta (*town*) Greenleen piirikunnassa Arizonan osavaltiossa Yhdysvalloissa. Kaupunki on perustettu vuonna 1909, ja se on piirikuntansa pääkaupunki. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan siellä asui 3 311 asukasta ja sen pinta-ala on 38,4 neliökilometriä. Vuosina 2000–2010 kaupungin väkiluku kasvoi 27,5 prosenttia.

Clifton sai nimensä Henry Cliftonin mukaan. Clifton saapui 1860-luvun puolivälissä alueelle etsimään kultaa. Kullan asemesta hän löysi kuparia, jota alettiin hyödyntää.

Clifton sijaitsee San Francisco River -joen varrella. Saffordin kaupunkiin on matkaa maanteitse noin 70 kilometriä ja Tucsoniin noin 270 kilometriä.

Intiaanipäällikkö Geronimo syntyi nykyisen Cliftonin lähellä.

* Park Avenue Bridge ja San Francisco RiverPark Avenue Bridge ja San Francisco River
* Cliftonin kaupunkiaCliftonin kaupunkia

Lähteet
-------

1. 1 2  Arizona: 2010 (PDF) (s. 46–47) U.S. Census Bureau. Viitattu 9.5.2020. (englanniksi)
2. ↑  Rich History *visitcliftonaz.com*. Viitattu 9.5.2020. (englanniksi)
3. ↑
4. ↑  Geronimo *jodybresch.com*.  Arkistoitu 14.2.2020. Viitattu 9.5.2020. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Clifton (Arizona)** Wikimedia Commonsissa
**Liettuan maavoimat** on yksi Liettuan puolustusvoimien viidestä puolustushaarasta. Maavoimat koostuu yhdestä prikaatista ja kuudesta pataljoonasta. Sen ytimen muodostaa Rautasudeksi kutsuttu prikaati, joka koostuu viidestä pataljoonasta.

Rakenne
-------

Liettuan maavoimien suunniteltu rakenne vuonna 2012 on:

* ammattisotilaita 8 450
* asevelvollisia 1 600
* vapaaehtoisia ja aktiivisia reserviläisiä 6 500

Yhteensä 16 750

Kalusto
-------

*Pääartikkeli: Luettelo Liettuan puolustusvoimien kalustosta.*
Yleisin käytössä oleva rynnäkkökivääri on Heckler & Koch Gewehr 36 ja pistooli Glock 17. Muita automaattiaseita ovat MG3, FN MAG ja M2. Panssaroituja miehistönkuljetusvaunuja ovat yhdysvaltalainen M113, neuvostoliittolainen BTR-60, BRDM-2 ja neuvostoliittolainen MT-LB. Lisäksi käytössä on kranaatinheittimiä, panssarintorjuntaohjuksia ja kranaatinheittimiä.

Kansainvälinen toiminta
-----------------------

Liettuan maavoimien lippu
Liettua osallistuu kansainvälisiin tehtäviin Kosovossa, Afganistanissa ja Bosnia ja Hertsegovinassa. Suurin osa sotilaista toimii Afganistanissa. Liettuan hallitus aikoo lisätä sotilaiden määrää maassa.

| **Maa** | **Operaatio** | **Sotilaita** |
| --- | --- | --- |
| Afganistan | ISAF | 268 |
| Bosnia ja Hertsegovina | EUFOR Althea | 20 |

Katso myös
----------

* Liettuan puolustusvoimat

Lähteet
-------

* Liettuan puolustusvoimat (Arkistoitu – Internet Archive)
* Marx, Stefan: *Lithuania's Defence Structure*. 1993. Sivut 407–409

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Liettuan maavoimat** Wikimedia Commonsissa
**Itsukushima-jinja** (jap. 厳島神社) on šintolainen pyhäkkö Itsukushiman saarella Hatsukaichin kaupungissa Hiroshiman prefektuurissa Japanissa. Pyhäkkö on otettu Unescon maailmanperintöluetteloon. 

Pyhäkön alkuperä on 500-luvulla, ja rakennus on ollut nykyisessä muodossaan vuodesta 1168, jolloin pyhäkön rakentamista rahoitti Taira no Kiyomori. Pyhäkön laiturityyppinen rakennustapa johtuu saaren aikoinaan pyhästä asemasta. Tavallisten ihmisten ei sallittu astua saarelle, jolle saavuttiin veneillä kelluvalta näyttävän toriin läpi. Pyhäkön vieressä on nō-lava.

Pyhäkön torii-portti on yksi Japanin suosituimmista turistinähtävyyksistä, ja näkymä portille saarelta Misen-vuoren juurelta on yksi "Japanin kolmesta näkymästä" (muut ovat Amanohashidaten kannas ja Matsushiman lahti). Portti on ollut olemassa vuodesta 1168 lähtien, vaikka nykyinen portti onkin vasta vuodelta 1875. Kamferipuusta valmistettu 16 metriä korkea portti on rakennettu nelijalkaiseen (*yotsu-ashi*) tyyliin tekemään portista erityisen vakaa. Portti näyttää kelluvan vain nousuveden aikaan; kun vesi on alhaalla, porttia ympäröi muta ja sille voi kävellä saarelta. Vierailijat laittavat portin jalkojen halkeamiin kolikoita ja tekevät toivomuksia. Simpukoiden kerääminen portin ympäriltä on myös suosittua. 

Pyhäkkö liitettiin Unescon maailmanperintöluetteloon vuonna 1996 kriteereillä (i), (ii), (iv) ja (vi). Luetteloon kuuluva alue on kooltaan 431 hehtaaria, ja sitä ympäröi 2 634 hehtaarin suoja-alue.

Galleria
--------

* Itsukushiman pyhäkön torii näyttää kelluvan vedessä.Itsukushiman pyhäkön torii näyttää kelluvan vedessä.
* 
* 
* 
*

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Itsukushima Shinto Shrine Unesco. Viitattu 1.10.2011. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Itsukushiman pyhäkkö** Wikimedia Commonsissa

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Unescon maailmanperintökohteet Japanissa |
| --- |
|  |
| Kulttuurikohteet | 
* Fujivuori
* Gusukut ja muut Ryūkyū-kuningaskunnan omistukset
* Himejin linna
* Hiraizumin Puhtaan Maan buddhalaisuuden temppelit, puutarhat ja arkeologiset kohteet
* Hiroshiman rauhanmuistomerkki
* Hōryū-jin alueen buddhalaiset monumentit
* Itsukushiman pyhäkkö
* Iwamin hopeakaivos
* Kii-vuoriston pyhät paikat ja pyhiinvaellusreitit
* Le Corbusierin arkkitehtoniset työt (jaettu kohde)
* Meiji-kauden Japanin teollisen vallankumouksen sijaintipaikat: rauta ja teräs, laivanrakennus ja kivihiili
* Mozun–Furuichin kofun-ryhmä: muinaisen Japanin hautakummut
* Muinaisen Kioton historialliset monumentit
* Muinaisen Naran historialliset monumentit
* Nagasakin alueen kätketyt kristinuskon sijaintipaikat
* Nikkōn pyhäköt ja temppelit
* Okinoshiman pyhä saari ja Munakatan alueen kulttuuriperintö
* Shirakawa-gōn ja Gokayaman historialliset kylät
* Tomiokan silkkikehräämö ja teollinen perintö

 |  |
|  |
| Luontokohteet | 
* Ogasawarasaaret
* Shirakami-sanchi
* Shiretoko
* Yakushima

 |

 |
Janan AB jako sisäpisteellä PJanan AB jako ulkopisteellä P
**Janan jakopiste** on geometriassa piste, joka sijaitsee janalla ja jakaa janan kahteen osaan. Yleensä jakopiste on janan *sisäpiste*. Erityisesti janan keskipiste on jakopiste, joka jakaa janan kahteen yhtäpitkään osaan.

Analyyttinen geometria
----------------------

### Lukusuora

Lukusuoraa voidaan pitää euklidisena yksiulotteisena avaruutena \mathbb{R}. Kaksi kohtaa x1 ja x2 lukusuoralla vastaavat tällöin avaruuden pisteitä ja niiden väli avaruuden janaa. Merkitään etäisyydet jakokohtaan P seuraavasti: |AP| = p ja |PB|=q. Silloin niiden välinen jakokohta ***m***, joka lasketaan lukujen x1 ja x2 painoilla p ja q painotettuna keskiarvona, on:

{\displaystyle m={\frac {px\_{1}+qx\_{2}}{p+q}}}
### Taso ja tila

Tason kaksiulotteinen euklidisessa avaruudessa janan päätepisteet ovat A(x1, y1) ja B(x2, y2). Janan AB sisäpiste P jakaa janan kahdeksi osaksi AP ja PB, joiden pituudet ovat |AP| = p ja |PB| = q. Silloin jakopiste P ilmaistaan päätepisteiden (x1, y1) ja (x2, y2) x-koordinaattien ja vastaavasti y-koordinaattien painojen p ja q painotettuina keskiarvoina:

{\displaystyle M=\left({\frac {px\_{1}+qx\_{2}}{p+q}},{\frac {py\_{1}+qy\_{2}}{p+q}}\right).}
Tilan kolmiulotteisessa avaruudessa janan päätepisteiden koordinaatit ilmaistaan A(x1, y1, z1) ja B(x2, y2, z2), jakopisteen P koordinaatit ovat:

{\displaystyle M=\left({\frac {px\_{1}+qx\_{2}}{p+q}},{\frac {py\_{1}+qy\_{2}}{p+q}},{\frac {pz\_{1}+qz\_{2}}{p+q}}\right).}

Lähteet
-------

* Seppänen, Raimo et al.: *MAOL*. (lukion taulukkokirja). Helsinki: Otava, 2006. ISBN 951-1-20607-9.

Aiheesta muualla
----------------

* Math Open Reference: Dividing a segment into several equal parts, (englanniksi)
* Math's fun: Cut a line into N segments, (englanniksi)
**Marius Žaliūkas** (10. marraskuuta 1983 Kaunas – 31. lokakuuta 2020) oli liettualainen jalkapalloilija, joka pelasi keskikentällä. Hän edusti urallaan kotimaassaan Inkaras Kaunasia, FBK Kaunasia ja FK Žalgirisia. Skotlantilaisseura Heart of Midlothianissa hän pelasi seitsemän kautta ja voitti siellä Skotlannin cup. Lisäksi hän pelasi kauden sekä Leeds Unitedissa että Glasgow Rangersissa.

Žaliūkas aloitti ammattilaisuransa vuonna 2002 tehtyään kahden vuoden sopimuksen Inkaras Kaunasin kanssa, hän pelasi siellä 9 ottelua, mutta ei tehnyt yhtään maalia. FBK Kaunasiin hän siirtyi vuonna 2004 ja kaksi vuotta myöhemmin lainasopimuksella skotlantilaiseen Heart of Midlothianiin. Hän pelasi kaudella 2006–2007 skottiseurassa 27 ottelua ja teki seuraavaksi kaudeksi sopimuksen seuraan. Žaliūkas edusti Heartsia seitsemän kauden ajan ja pelasi tuona aikana seurassa yli 200 ottelua sarjat ja cupit mukaan lukien. Hän oli joukkueen kapteenina, kun se voitti Skotlannin cupin vuonna 2012.

Žaliūkas siirtyi kaudeksi 2013–2014 Englannin mestaruussarjan Leeds Unitediin. Sieltä hän palasi vuonna 2014 Skotlantiin, kun hän teki sopimuksen Glasgow Rangersin kanssa. Rangersissa hän pelasi 28 ottelua ja teki niissä kaksi maalia. Osapuolet purkivat elokuussa 2015 yhteisymmärryksessä sopimuksen. Žaliūkas pelasi vielä vuonna 2016 lyhyen pätkän kotimaansa FK Žalgirisissa.

Liettuan maajoukkueessa Žaliūkas debytoi vuonna 2005. Hän pelasi maajoukkueessa 25 ottelua ja teki niissä yhden maalin.

Žaliūkas kuoli lokakuussa 2020 ALS-tautiin, joka oli diagnosoitu viisi vuotta aikaisemmin.

Lähteet
-------

* 
* (Arkistoitu – Internet Archive)

### Viitteet

1. ↑  Ex-jalkapalloilija Marius Zaliukas, 36, on kuollut *Ilta-Sanomat*.  31.10.2020. Viitattu 31.10.2020.
2. 1 2 3  Patrick McPartlin: Marius Zaliukas, former Hearts captain and Rangers defender, dies at 36 *Edinburgh Evening News*.  31.10.2020. JPIMedia Publishing Ltd. Viitattu 1.11.2020. (englanniksi)
**Itseään toteuttava ennuste** aiheuttaa oman toteutumisensa suoraan tai välillisesti. Käsitteen määritteli sosiologi Robert K. Merton teoksessaan *Social Theory and Social Structure* vuonna 1949.

Richard Wiseman on tarkastellut itseään toteuttavien ennusteiden merkitystä arkipsykologiassa. Uskoessaan itseensä ihmiset hänen tutkimuksessaan kirjasivat tyytyväisyytensä ja onnistumistensa lisääntyneen. Wiseman unohti kuitenkin vahvistusharhan.

Itsään toteuttavan ennusteen lisäksi on erotettava itsensä kumoava ennuste. Siinä jokin tulevaisuutta koskeva ennuste johtaa siihen, ettei ennustettu tapahtuma toteudu. Jos esimerkiksi mielipidetiedustelut osoittavat, että vasemmisto saattaisi voittaa vaalit, tämä saattaa innostaa oikeiston kannattajat tavallista sankemmin joukoin vaaliuurnille. Tuloksena on oikeiston vaalivoitto.

Lähteet
-------

1. ↑  Robert K. Merton. Encyclopædia Britannica.
2. ↑  Book Reviews.[vanhentunut linkki] *American Anthropologist* 1958, s. 381–382.
3. ↑  When You Look for Luck, You Get Luckier. Psychology Today.
4. ↑  Niiniluoto, Ilkka: *Tieteellinen päättely ja selittäminen*, s. 296–297. Helsinki: Otava, 1983. ISBN 951-1-07379-6.


|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Saksa
* Israel
* Yhdysvallat

 |

 |
**Voiman talo** on Janakkalan kunnan Leppäkosken kylässä sijaitseva työväentalo. Alun perin se oli nimeltään **Leppäkosken työväentalo**.

Historiaa
---------

Leppäkosken työväenyhdistys perustettiin nimellä Leppäkosken Työväenseura vuonna 1889. Se toimi alkuun wrightiläisenä yhdistyksenä, ja mukaan liittyi käsityöläisten, työmiesten, torppareiden ja rautatieläisten lisäksi myös säätyläisiä.

Vuonna 1906 yhdistys liittyi Sosialidemokraattiseen puolueeseen, ja sen nimi muutettiin Leppäkosken Työväenyhdistykseksi. Tällöin yhdistyksen jäsenmäärä nousi suurimmilleen, yli 200 henkeen.

Oman talon yhdistys sai vuonna 1916. Yhdistyksen jäsenluku tuolloin oli 59. Talo, joka oli alun perin huvila, ostettiin vuonna 1915, ja siinä tehtiin korjauksia ja rakennettiin juhlasali. Vihkiäisjuhlaa vietettiin heinäkuussa 1916. Juhlapuheen piti Oskari Tokoi.

1980-luvun alussa talo oli vielä Leppäkosken Sosialidemokraattisen Työväenyhdistyksen omistuksessa. Myöhemmin talo on siirtynyt voimistelu- ja urheiluseura Voiman haltuun, ja se tunnetaan nykyään Voiman talona. Taloa vuokrataan erilaisia tilaisuuksia varten.

Toimintaa työväentalolla
------------------------

Talolla toimi alkuaikoina voimistelu- ja urheiluseura Voima, nuoriso-osasto, ammattiosastoja, lasten raittiusosasto sekä naisosasto. Sisällissodan aikaan siellä toimi punakaartin esikunta.

Vuonna 1939 yhdistys vietti 50-vuotisjuhlaansa kaksiosaisena: päiväjuhlan ohjelmassa oli muun muassa puheita ja yhdistyksen historiikki, iltajuhlassa taas näytelmä ja tanssia. Molemmissa juhlissa oli paljon yleisöä. Vuonna 1969 vietettiin yhdistyksen 80-vuotisjuhlaa, jossa yhdistyksen veteraaneja kukitettiin.

1980-luvun alussa talolla järjestettiin kokouksia, nuorisotoimintaa, tansseja ja urheiluharjoituksia.

Nykyinen toiminta
-----------------

Nykyään talolla toimii Voiman alainen teatterijaosto, ja keväisin siellä esitetään jaoston harjoittelema näytelmä. Voiman naisjaosto järjestää lasten diskoja, naisten iltoja, juhannusjuhlan joka toinen vuosi sekä jouluisen puurojuhlan ja myyjäisiä. Talon yläkerrassa on kuntoiluhuone.

Rakennus
--------

Talo on hirsirunkoinen, ja se vuorattiin laudoilla vuonna 1960. Nykyään siihen kuuluu juhlasali, johon mahtuu noin sata henkeä, näyttämö, kahvio, keittiö, pieni takkahuone ja sauna sekä kuntoiluhuone. Alun perin talossa oli kahden huoneen ja keittiön asunto vahtimestaria varten. Taloa laajennettiin vuosina 1946–1948 ja peruskorjattiin 1990-luvulla. Talo on osin 1- ja osin 1,5-kerroksinen, ja sen pinta-ala on 450 m².

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5  Kerkkonen, Veikko: *Janakkalan historia*. Janakkalan kunta, 1976. ISBN 951-99089-1-9.
2. 1 2  Hämeen Voima *digi.kansalliskirjasto.fi*.  30.3.1939, no 39. Viitattu 19.12.2022.
3. ↑  Janakkalan Sanomat *janakkalansanomat.fi*.  14.8.2020. Viitattu 19.12.2022.
4. 1 2 3 4 5 6 7   Båsk-Ekholm, Katia & Häyry, Kaj: *Suomen työväentaloja koskeva selvitys*. Helsinki: Opetusministeriö, 1982.
5. 1 2 3 4  Voiman talo Leppäkosken Voima ry. Viitattu 19.12.2022.
6. ↑  Kivisalo, Väinö: *Työväenliike Etelä-Hämeessä 1906–1931*. Hämeen eteläinen sos.dem. piiritoimikunta, 1931.
**Marius Kohl** (s. 1952) on entinen Luxemburgin rahoitusalan viranomainen. Hän työskenteli siellä 37 vuotta ja toimi johtajan tehtävissä 22 vuotta, kunnes hän jäi eläkkeelle vuonna 2013. Hänen vero-osastonsa Sociétés 6. käsitteli tuhansien ulkomaisten yritysten asioita. Nämä yritykset halusivat sijoittaa pääomaa Luxemburgiin välttääkseen veroja. Julkisuuteen Alankomaissa vuonna 2014 vuotaneiden asiakirjojen perusteella (ns. Luxemburg-vuotojen eli LuxLeaksin perusteella) selvisi, että Markus Kohl oli keskeinen hahmo näissä veronkierroksi väitetyissä operaatioissa.

Luxemburgin taloudellinen eliitti pitää Kohlia kansallisena sankarinaan, koska hänellä oli merkittävä panos Luxemburgin verotulojen lisääntymisessä. Luxemburgia pidetään myös yhtenä Euroopan veroparatiiseista.

Lähteet
-------

1. ↑  *Business-Friendly Bureaucrat Helped Build Tax Haven in Luxembourg*, Wall Street Journal 21.10.2014
2. ↑  Katso esim. Irish Timesin 10.3.2010 julkaisemaa: *Umbrella Glanbia*-dokumenttia. PDF.
3. ↑  Luxemburg-vuodon suomalaisyhtiöt - tutki itse asiakirjoja. Yle 10.11.2014.
4. ↑  Luxemburg-vuotojen kaikki dokumentit julkaistuna netissä
**Jana Thieme** (s. 6. heinäkuuta 1970) on saksalainen, kansainvälisen uransa alussa Itä-Saksaa edustanut soutaja. Hän voitti yhden olympiakullan ja kuusi maailmanmestaruutta.

Thieme voitti olympiakultaa pariairokaksikossa Kathrin Boronin kanssa Sydneyssä 2000. Atlantan olympialaisissa 1996 hän sijoittui samassa luokassa Manuela Lutzen kanssa viidenneksi.

Thieme voitti maailmanmestaruuksia jo juniorisarjassa. Ensimmäisen aikuisten maailmanmestaruutensa hän voitti Itä-Saksan edustajana pariaironelosessa Bledissä 1989. Saksojen yhdistymisen jälkeen hän voitti MM-kultaa yksikössä Račicen MM-kilpailuissa 1993, pariaironelosessa Tampereella 1995, Aiguebelettessa 1997 ja Kölnissä 1998 sekä pariairokaksikossa Kathrin Boronin kanssa St. Catharinesissa 1999. Lisäksi hän saavutti MM-pronssia pariairokaksikossa Angela Schusterin kanssa Indianapolisissa 1994 ja sijoittui yksikössä kuudenneksi Wienin MM-kilpailuissa 1991.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5  Jana Thieme *World Rowing*. FISA. Viitattu 3.4.2020. (englanniksi)
2. ↑  Jana Thieme *Olympic.org*. IOC. Viitattu 3.4.2020. (englanniksi)
3. ↑  Siukonen, Markku: *Urheilun vuosikirja 22*, s. 84. Kustannus-Notariaatti Oy, 2001. ISBN 952-5106-14-4.
4. ↑  Siukonen, Markku: *Urheilun vuosikirja 18*, s. 80. Kustannus-Notariaatti Oy, 1997. ISBN 952-5106-05-5.
**Kadiana** on maalaiskunta ja sen keskuskylä Sikasson alueen Kolondiéban piirissä Malissa. Se sijaitsee lähellä Norsunluurannikon rajaa 60 kilometriä Kolondiébasta kaakkoon. Kunnassa on 19 800 ja kylässä 3 800 asukasta.

Kadianan kunta rajoittuu idässä Kolondiéban piirin Tionguin ja Nangalasson, pohjoisessa Tousséguélan ja lännessä Farakon kuntiin sekä etelässä Norsunluurannikkoon.

Kuntaan kuuluu 18 kylää. Asukkaat ovat bambaroita, fulbeja ja senufoja.

Kadianan kautta kulkee Zantiébougousta Norsunluurannikon rajalle johtava maantie RN30. Seudun pääelinkeinot ovat maanviljely ja karjanhoito. Lisäksi harjoitetaan kalastusta.

Lähteet
-------

1. 1 2  4ème Recensement Général de la Population et de l’Habitat du Mali (RGPH). Resultats definitifs. Tome 0: Repertoire des villages *instat-mali.org*.  2013.  Arkistoitu 7.1.2017. Viitattu 25.2.2018.
2. ↑  Mali - Région de Sikasso: Carte de référence *reliefweb.int*. Viitattu 25.2.2018.
3. 1 2  Plan de sécurité alimentaire: Commune rurale de Kadiana 2006–2010 *fsg.afre.msu.edu*.  2005. Viitattu 25.2.2018. [vanhentunut linkki]
**Aleksandr Borisovitš Raskin** (ven. Александр Борисович Раскин, 8. lokakuuta 1914 Vitebsk – 4. helmikuuta 1971 Moskova) oli venäläinen neuvostokirjailija.

Aleksandr Raskin valmistui Gorkin kirjallisuusinstituutista vuonna 1938. Hän kirjoitti satiirisia runoja ja proosaa neuvostoyhteiskunnan epäkohdista, aluksi Moris Slobodskoin kanssa. Raskin tunnetaan myös parodioistaan ja epigrammeistaan, joista monet kiersivät ainoastaan suusta suuhun. Hän kirjoitti myös suositut lastenkirjat *Kun isä oli pieni* (*Kogda papa by malenkim*, 1961) ja *Kak malenki papa utšilsa v škole* ("Miten pieni isä opiskeli koulussa", 1963). Raskin oli naimisissa kirjailija Frida Vigdorovan kanssa.

Suomennettu teos
----------------

* *Kun isä oli pieni*. Suom. Tauno Haapalainen. Moskova: Edistys, 1966.

Lähteet
-------

1. 1 2  Kasack, Wolfgang: *Entsiklopeditšeski slovar russkoi literatury s 1917 goda*, s. 630–631. London: Overseas Publications Interchange, 1988. ISBN 0-903868-73-3.
2. ↑  Raskin Aleksandr Borisovitš *Kratkaja literaturnaja entsiklopedija*. Viitattu 15.7.2021.


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Israel
* Yhdysvallat
* Alankomaat
* Puola

 |
|  |
| Muut | 
* IdRef

 |

 |
**Kadmiumjodidi** (CdI2) on kadmium- ja jodidi-ionien muodostama epäorgaaninen ioniyhdiste. Yhdistettä käytetään metallurgiassa pinnoittamiseen, valokuvauskemikaalina ja lääketieteessä.

Rakenne ja ominaisuudet
-----------------------

Kadmiumjodidilla on kaksi allotrooppista kidemuotoa, jotka ovat α-muoto ja β-muoto. Väriltään α-kadmiumjodidi on valkoista kiteistä ainetta ja β-muoto on ruskeaa kidemassaa. Heksagonaalinen α-kiderakenteinen yhdiste on stabiilimpi ja β-kadmiumjodidi on sitä harvempaa sekä sulaa matalammassa lämpötilassa (tiheys 5,3 g/cm3, sulamispiste 404 °C). Alkeiskopiltaan heksagonaalisen kadmiumjodidin kiderakenne on kerrosmainen ja sidostyypit ovat kovalenttisen ja ionisidosten välillä. Rakenne muodostuu toisiinsa koskettavista jodidi-ionikerroksista, joiden välisiin taskuihin kadmium-ionit ovat sijoittuneet. Osa kerrosten välisistä taskuista on tyhjiä. Kadmiumjodidin kiderakenteen pitävät koossa sähköisten ionisten voimien lisäksi heikot Van der Waals-vuorovaikutukset jodidikerrosten välillä.

Kadmiumjodidi liukenee hyvin veteen ja veden lisäksi myös monet orgaaniset liuottimet kuten etanoli, dietyylieetteri ja asetoni kykenevät liuottamaan yhdisteen.

Valmistus ja käyttö
-------------------

Kadmiumjodidia voidaan valmistaa alkuaineistaan kadmiumista ja jodista veden läsnä ollessa tai neutraloimalla vetyjodidia emäksisellä kadmiumsuolalla, kuten kadmiumoksidilla, kadmiumhydroksidilla, kadmiumsulfidilla tai kadmiumkarbonaatilla.

CdO + 2 HI → CdI2 + H2O
Kadmiumjodidia voidaan käyttää valokuvauskemikaalina. Muita käyttökohteita ovat esineiden pelkistys kadmiumilla elektrolyyttisesti, litografiassa, analyyttisessä kemiassa alkaloidien tunnistamiseen, loisteaineiden ja voiteluaineiden valmistuksessa ja lääketieteessä sukkulamatojen häätämiseen.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5 6 7 8 9  E. M. Karamäki: *Epäorgaaniset kemikaalit*, s. 258. Kustannusliike Tietoteos, 1983. ISBN 951-9035-61-3.
2. 1 2 3 4 5 6  Norman Herron: *Cadmium Compounds, Kirk-Othmer Encyclopedia of Chemical Technology*, John Wiley & Sons, New York, 2003. Viitattu 9.7.2014
3. 1 2 3 4  Thomas Scott, Mary Eagleson: *Concise encyclopedia chemistry*, s. 158. Walter de Gruyter, 1994. ISBN 978-3110114515. Kirja Googlen teoshaussa (viitattu 9.7.2014). (englanniksi)
**Hoidon vaikuttavuudella** tarkoitetaan sitä, tuottaako annettu hoito tavoitellun tai riittävän terveyshyödyn. Lääkehoito koetetaan kaksoissokkotutkimuksilla, joissa toiseen ryhmään kuuluvat saavat lääkettä ja toiseen ryhmään kuuluvat plaseboa. Näistä plasebo edustaa vaihtoehtoa jossa hoidolla ei ole vaikuttavuutta. Lääke on vaikuttava kun se poikkeaa plasebosta. Hoidon vaikuttavuus on tärkeää sellaisen sairauden tapauksessa joka tuottaa korkean kustannuksen yhteiskunnalle. Tällainen on esimerkiksi diabetes, jonka hoitamisessa käytetyt diabeteslääkkeet ovat Kelan suurin korvauserä. Lääkettä tai hoitomuotoa tulisi käyttää vain jos se hyödyttää potilasta. Vaikuttavuudessa otetaan myös huomioon haittavaikutukset ja hinta suhteutettuna hyötyyn. Sairauksista on myös hoitoresistenttejä muotoja, jolloin potilas ei ole saanut kokeilluista hoidoista hyötyä. Esimerkiksi lääkeresistentin masennuksen esiintyvyys on Suomen väestössä noin yksi prosentti. Tarkemmin määriteltynä lääkeresistentti masennus on: *"Masennus on lääkeresistentti, jos oireiden voimakkuus ei ole puolittunut lähtötilanteesta, vaikka hoito olisi toteutettu asianmukaisesti kahdella eri farmakologiseen ryhmään kuuluvalla masennuslääkkeellä"*.

Katso myös
----------

* Hoitovirhe
* Iatrogeeninen

Lähteet
-------

1. ↑
2. ↑
3. ↑
**Pesiöjärvi** (usein virheellisesti Pesiönjärvi, kainuun murteella 'pessie') on Oulujoen vesistöalueseen kuuluva Suomussalmen Pesiökylässä sijaitseva järvi, jonka vedet laskevat Pesiönjokea pitkin Pesiönlahteen, ja siten Kiantajärveen. Sen syvimmät kohdat ovat peruskartan mukaan noin 14 metriä (perimätiedon mukaan syvimmät kohdat olisivat jopa 20 metriä). Järvi on pisimmillään noin 10 kilometriä luode-lounas -suunnassa (Myllylahti on pitkä ja kapea lahti kaakkoon kohti Kiantajärveä), ja se on noin viisi kilometriä leveä koillinen-lounas -suunnassa. Järvessä on useita saaria, joista järven luoteisosassa olevat ovat suurimpia. Luoteisosassa sijaitsee myös Kirkkosaari, jossa on hautausmaa.

Järven luontaiseen kalakantaan kuuluvat muun muassa ahven, särki, hauki, muikku ja made. Kaloista muikkua ja etenkin kevättalvella madetta on saatavilla myös paikallisista kaupoista. Istutettuja kaloja ovat järvitaimen ja kuha. Myös jokirapuja on järveen laskevissa joissa. Järveen laskevat joet ovat tosin pieniä.

Noin puolet järven pinta-alasta on valtion vesialuetta (lähinnä koillisrannat), loppuosa pientä aluetta lukuun ottamatta on paikallisen kalastuskunnan hallinnoimaa.

Pesiöjärvestä on aikoinaan viety järvimalmia jalostettavaksi Ämmän ruukille. Ainakin Kuvajanlahdessa malmia esiintyy laattoina.

Järvi on suhteellisen kirkasvetinen, tosin hieman ruskeahkon kellertävä humuksen takia. Järven rantojen lähettyvillä on muutamia maatiloja, muulta osin metsät ja suot ympäröivät järveä. Rannat ovat osin kivisiä ja jyrkkiä, osaksi soisia, mutta paikoin myös kauniin keltaisia hiekkarantoja. Myrkyllistä sinilevää ei toistaiseksi ole esiintynyt.

Järven rannoilla on useita kymmeniä kesämökkejä. Asutus sijoittuu enimmäkseen järven länsi- ja pohjoisrantaa seuraavan tien varrelle.

Järvi ei ole säännöstelty, vuotuinen vedenkorkeuden vaihtelu on luonnonmukaista.

Lähteet
-------

1. ↑  Maanmittauslaitoksen paikannimirekisteri, MaanmittauslaitosView and modify data on Wikidata. Tieto on haettu Wikidatasta.
2. 1 2  Suomen ympäristökeskusView and modify data on Wikidata. Tieto on haettu Wikidatasta.
**Hoikkalori** (*Loris tardigradus*) on lorien heimoon kuuluva puoliapina, joka elää Sri Lankan sademetsissä.

Ulkonäkö ja koko
----------------

Nimensä mukaisesti hoikkalori on pieni ja hoikka kädellinen eläin, jonka tunnistaa suurista silmistä, pitkistä raajoista, kehittyneistä peukaloista, suurista korvista sekä siitä, ettei sillä ole häntää. Ruumiin koko on noin 116–170 mm ja paino keskimäärin 103–172 g. Turkin väri on tummanharmaa, mutta joukossa on myös hopeanvärisiä karvoja. Kasvojen karvoitus on tumma ja silmien välissä kulkee pystysuunnassa vaaleampi alue.

Levinneisyys ja elinympäristö
-----------------------------

Hoikkaloria tavataan Sri Lankan lounaisosien kosteissa sademetsissä. Sen levinneisyysalue ulottuu rannikolta keskusvuoristolle 2 100 metrin korkeuteen.

Käytös ja ravinto
-----------------

Lorit elävät jopa 17-vuotiaiksi. Ne elävät pienissä ryhmissä, johon kuuluu naaraita, uroksia sekä nuoria yksilöitä. Ne kokoontuvat päivittäin muutamien tuntien ajaksi nukkumaan ja leikkimään yhdessä.

Täysikasvuiset yksilöt metsästävät yksittäin ja ravinto koostuu hyönteisistä, liskoista, linnunmunista ja joskus myös marjoista, lehdistä ja selkärangattomista eläimistä. Pesä tehdään lehdistä ja oksista tai vaihtoehtoisesti pesänä voi toimia myös ontto puu tai vastaava turvallinen paikka.

Lisääntyminen
-------------

Lorit lisääntyvät ympäri vuoden. Tiineys kestää 166–169 päivää, jonka jälkeen naaras synnyttää yhden tai kaksi poikasta. Naaras hoitaa poikasia 6–7 kuukautta. Lorit voivat elää luonnossa jopa 18 vuoden ikäisiksi.

Lähteet
-------

1. 1 2  Gamage, S.N. Nekaris, K.A.I. & Rudran, R: *Loris tardigradus* *IUCN Red List of Threatened Species. Version 2022-1*.  2022. International Union for Conservation of Nature, IUCN, Iucnredlist.org. Viitattu 23.7.2022. (englanniksi)
2. 1 2  EDGE - Evolutionarily distinct & globally endangered *edgeofexistence.org*.  Arkistoitu 1.7.2007. Viitattu 13.8.2007. (englanniksi)


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Taksonitunnisteet | 
* Wikidata: Q614947
* Wikispecies: Loris tardigradus
* ADW: Loris\_tardigradus
* ARKive: loris-tardigradus
* BioLib: 32059
* BOLD: 247634
* CoL: 3W7FX
* EoL: 326537
* Fossilworks: 206247
* GBIF: 2436626
* iNaturalist: 43632
* IRMNG: 10220086
* ITIS: 572889
* IUCN: 12375
* MSW: 12100111
* NCBI: 9468
* Species+: 10000
* uBio: 108902

 |

 |
**Glenn John McQueen** (24. joulukuuta 1960 – 29. lokakuuta 2002) oli kanadalainen tietokoneanimaattori sekä valvoja Pixarin animaatiostudiossa.

Ennen siirtymistään Pixarille McQueen työskenteli tietokoneteknologiaan erikoistuneessa laboratoriossa New Yorkissa. Siellä hän toimi johtajana 3D -tuotanto-osastolla, joka valmisti elokuvatehosteita, TV-mainoksia ja tieteellistä grafiikkaa. 

McQueen liittyi *Pacific Data Images* -tietokonetuotantoyhtiöön vuonna 1991, ja oli sen alkuperäinen jäsen. Hän oli mukana PDI:n elokuvaprojekteissa *The Last Halloween*, *Slide Show*, *Sleepwalkers* ja *Angels in the Outfield*.

Vuonna 1994 hän siirtyi Pixarin animaatiostudiolle, osittain kiinnostuksestaan tekeillä olevaan *Toy Story* -elokuvaan, osittain kunnioituksestaan Pixar-animaatiostudion perustajaan John Lasseteriin. McQueen toimi animaation valvojana Pixarin varhaisissa menestyselokuvissa, kuten *Toy Story – leluelämää*, *Ötökän elämää*, *Toy Story 2* ja *Monsterit Oy*.

McQueen oli naimisissa kaksi kertaa. Hänellä on toisesta avioliitosta yksi tytär.

Glenn McQueen kuoli melanooma-syöpään vain 41-vuotiaana Kaliforniassa lokakuussa 2002, kesken *Nemoa etsimässä* -seikkailuanimaation filmauksen. Yhdysvalloissa suurmenestykseksi noussut elokuva tuli ensi-iltaan 30. toukokuuta 2003. Elokuva on osoitettu McQueenille, hänet mainitaan ennen elokuvan lopputekstejä. Entiset kollegat kunnioittivat hänen muistoaan myös nimeten päähenkilön hänen mukaansa ("Salama McQueen") Pixarin elokuvassa *Autot*, joka tuli ensi-iltaan vuonna 2006. Jatko-osa *Autot 2* sai ensi-iltansa 2011, ja sen jatko-osa *Autot 3* sai ensi-iltansa 2017.

Filmografia
-----------

**PDI**

* *The Last Halloween* (1991) (ohjaaja, lyhytelokuva)
* *Slide Show* (animaattori)
* *Sleepwalkers* (animaattori)
* *Angels in the Outfield* (hahmoanimaattori)

**Pixar**

* *Toy Story* (1995)
* *Ötökän elämää* (1998)
* *Toy Story 2* (1999)
* *Monsterit Oy* (2001)
* *Nemoa etsimässä* (2003) (omistettu)
* *Autot* (2006) (päähenkilö nimetty mukaan)
Harpalan sotamuistomerkki.
**Harpala** (ven. Га́рболово, *Garbolovo*) on kylä Leningradin alueen Seuloskoin piirin Kuivaisin kunnassa Venäjällä. Se sijaitsee Lempaalan harjuilla neljä kilometriä Kuivaisista koilliseen. Kylässä on 3 600 asukasta (vuonna 2010).

Harpalan kylä mainitaan ensimmäisen kerran Novgorodin Vatjan viidenneksen verokirjassa vuonna 1499/1500. 1800-luvun puolivälissä sen asukkaat olivat ortodoksisia inkerikkoja. Harpalan kartanon yhteydessä toimi Pietarin löytölastenhuoneen sairaala ja rautasulattamo. Vuonna 1838 rakennettiin kivinen tsasouna. Myöhemmin seudulla oli useampia kartanoita. 

Vuoden 1926 väestönlaskennan mukaan Harpalan sairaalan ja sovhoosin yhteydessä asui 19 venäläistä ja 16 inkerinsuomalaista. Samana vuonna perustettiin Harpalan suomalainen kyläneuvosto, johon kuului 516 venäläistä, 360 suomalaista ja 21 muiden kansallisuuksien edustajaa. Vuonna 1935 paikkakunnalle alettiin rakentaa puna-armeijan varuskuntaa. Vuosikymmenen lopussa seudun suomalaisväestö karkotettiin muualle Neuvostoliittoon.

Nykyään Harpala on Kuivaisin kunnan suurin asutuskeskus. Se koostuu viisi- ja kolmikerroksisista asuintaloista. Kylän pohjoispuolella sijaitsee varuskunta-alue.

Kylästä on linja-autoyhteydet Gruzinon rautatieasemalle, Devjatkinon metroasemalle ja Seuloskoihin. Palveluihin kuuluvat lastentarha, koulu, poliklinikka ja posti. Mikittalaan johtavan tien risteyksessä on toisen maailmansodan aikainen sotilashautausmaa ja muistomerkki.

Lähteet
-------

1. ↑  *Venäjän federaation paikannimiä*, s. 58. Helsinki: Kotimaisten kielten tutkimuskeskus, 2006. ISBN 952-5446-18-2. Teoksen verkkoversio (viitattu 9.10.2015).
2. 1 2 3 4  Projekt Generalnogo plana Kuivozovskogo selskogo poselenija Vsevoložskogo munitsipalnogo raiona Leningradskoi oblasti: Materialy po obosnovaniju projekta generalnogo plana. Tom II, kniga 1: Analiz sostojanija territorii, problem i napravleni jejo kompleksnogo razvitija  2011. Sankt-Peterburg:  NIIPG gradostoitelstva.  Arkistoitu 30.4.2013. Viitattu 13.11.2011. (venäjäksi)
3. ↑  von Köppen, Peter: *Erklärender Text zu der ethnographischen Karte des St. Petersburger Gouvernements*, s. 37. St.-Petersburg: , 1867.
4. ↑  Projekt Generalnogo plana Kuivozovskogo selskogo poselenija Vsevoložskogo munitsipalnogo raiona Leningradskoi oblasti: Materialy po obosnovaniju projekta generalnogo plana. Tom II, kniga 2  2011. Sankt-Peterburg:  NIIPG gradostoitelstva.  Arkistoitu 30.4.2013. Viitattu 13.11.2011. (venäjäksi)
**Glenn Cunningham** (4. elokuuta 1909 Atlanta, Kansas, Yhdysvallat – 10. maaliskuuta 1988 Menifee, Arkansas, Yhdysvallat) oli yhdysvaltalainen keskimatkojen juoksija ja olympiamitalisti.

Cunningham sai pahoja palovammoja jalkoihinsa bensiiniräjähdyksessä kahdeksanvuotiaana. Lääkärit epäilivät alkuun, ettei hän pystyisi kävelemään enää koskaan. Cunninghamista tuli kuitenkin 1930-luvun parhaimpia mailereita. Vuonna 1932 Cunningham voitti NCAA:n yliopistomestaruuden ja AAU:n Yhdysvaltain amatöörimestaruuden. Samana vuonna hän selviytyi Yhdysvaltain edustajana Los Angelesin olympialaisiin. Cunningham sijoittui olympialaisten 1 500 metrin juoksussa neljänneksi ajalla 3.53,4.

Cunningham voitti vuonna 1933 AAU:n 800 ja 1 500 metrin mestaruuden. Hän kilpaili vuoden aikana myös Euroopassa, ja voitti kaikki 20 juoksemaansa kilpailua. Cunningham rikkoi vuonna 1934 mailin maailmanennätyksen. AAU:n 1 500 metrin mestaruuden hän hävisi kuitenkin Bill Bonthronille, mutta voitti sen jälleen neljästi perättäin 1935–1938. Berliinin olympialaisissa Cunningham sai hopeaa juostuaan finaalissa ajan 3.48,3. Olympiakultaa voitti Australian Jack Lovelock maailmanennätysajalla 3.47,8. Kaksi viikkoa olympialaisten jälkeen Cunningham juoksi Tukholmassa 800 metrin maailmanennätyksen 1.49,7.

Sisäradoilla Cunningham teki 1 500 metrillä ja maililla seitsemän maailmanennätystä. Dartmouth Collegen ylipitkällä radalla hän juoksi 4.04,4 vuonna 1938. Aika oli kaksi sekuntia parempi kuin ulkoratojen mailin maailmanennätys. Cunningham juoksi vielä vuonna 1940 uransa nopeimman 1 500 metrin kilpailun AAU:n mestaruuskilpailuissa. Hänen aikansa oli 3.48,0, jolla sijoittui hopealle Walter Mehlin jälkeen.

Cunningham lopetti juoksu-uransa vuoden 1940 jälkeen. Hän oli valmistunut maisteriksi Iowan yliopistosta ja tohtoriksi New Yorkin yliopistosta. Juoksu-uransa jälkeen hän työskenteli iowalaisen Cornell Collegen liikunnallisen koulutuksen johtajana. Hän avasi myöhemmin vaimonsa kanssa nuorten leirin Kansasiin. He auttoivat tilallaan kasvattamaan noin 10 000 heikossa asemassa ollutta lasta.

Lähteet
-------

1. ↑  Glenn Cunningham Topeka:  Kansas Historical Society. Viitattu 1.1.2010. (englanniksi)
2. 1 2 3 4 5  Glenn Cunningham USA Track & Field, Inc.. Viitattu 1.1.2010. (englanniksi)
3. 1 2 3  Glenn Cunningham *sports-reference.com*. Sports Reference LLC.  Arkistoitu 22.11.2009. Viitattu 1.1.2010. (englanniksi)
4. ↑  Athletics at the 1936 Berlin Summer Games: Men's 1,500 metres Final *sports-reference.com*. Sports Reference LLC.  Arkistoitu 24.11.2009. Viitattu 1.1.2010. (englanniksi)


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Norja
* Yhdysvallat

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Tilastopaja 🔒

 |

 |