**Jättipalsami** (*Impatiens glandulifera*) on suurikokoinen, yksivuotinen ja hyvin kilpailukykyinen palsamikasvi. Laji on kotoisin Himalajalta, mutta se on levinnyt puutarhakarkulaisena laajoille alueille vieraslajiksi muun muassa Suomessa.

Ulkonäkö ja koko
----------------

Suomessa jättipalsami kasvaa yleensä 100–200 cm korkeaksi, mutta joskus jopa yli kolmemetriseksi. Mehevä, lähes haaraton varsi on pehmeän vihreä, osin punaisen sävytteinen. Alemmat lehdet ovat vastakkain, ylemmät tavallisesti kolmittain. Lehdet kasvavat 5–25 senttimetrisiksi ja ovat suikeita, paksuja sekä tiheä- ja suippuhampaisia. Lehtipuoliskossa on 30–45 hammasta. Kukinto on 5–12 kukkainen terttu. Isokokoiset kukat ovat huppumaisia ja kannuksellisia, eri asteisesti punaisia, joskus myös valkoisia. Jättipalsami kukkii Suomessa heinä-syyskuussa.

Levinneisyys
------------

Jättipalsami on alun perin kotoisin Himalajan alueelta Intiasta. Koristekasviksi muun muassa Eurooppaan tuotu laji on päässyt nopeasti villiintymään. Nopeaa leviämistä ovat tehostaneet erityisesti jättipalsamin siemenkodat, jotka räjähtävät auki kosketettaessa. Siemenet saattavat tällöin lentää jopa 7 metrin päähän. Esimerkiksi Etelä-Englannissa laji levisi 1839–1855 välisenä aikana useimpien jokien ja purojen rannoille, tosin osaksi ihmisen avustamana.

Suomessa jättipalsamia tavataan asutuksen liepeillä jo Etelä-Lappia myöten. Lajilla ei ole Suomen luonnossa luontaisia vihollisia, mikä edistää sen leviämistä. Nykyisin jättipalsami on yleisin palsamilaji Suomen luonnossa.

Elinympäristö
-------------

Alkuperäisellä esiintymisalueella jättipalsami kasvaa vuoristossa 1 800 metristä aina puurajalle saakka 4 000 metriin. Muualla jättipalsami on levinnyt vieraslajina puutarhoista luontoon. Se viihtyy erityisesti rannoilla, ojanvarsissa, kosteissa metsissä ja kaatopaikoilla. Laji on viime vuosikymmeninä yleistynyt Suomessa nopeasti. Nopeasti yleistyvän, suurikokoisen jättipalsamin hävittämistä suomalaisesta luonnosta on ryhdytty 2000-luvulla vaatimaan yhä useammin. Jättipalsami on vahva kilpailija, joka kykenee monin paikoin syrjäyttämään alkuperäistä kasvistoa. Paras keino hävittää jättipalsami sen valtaamilta alueilta on kitkeä se ennen siemenkotien muodostumista. Jättipalsami irtoaa helposti juurineen.

Jättipalsamissa esiintyviä kasvinsyöjiä ovat ainakin seuraavat lajit: juurikaskirva (*Aphis fabae*), horsmakiitäjä (*Deilephila elpenor*), *Impatientinum balsamines*, *Siobla sturmi* ja palsamikenttämittari (*Xanthorhoe biriviata*).

Käyttö
------

Jättipalsami on vanha puutarhojen koristekasvi ja sitä on istutettu myös mehiläiskasviksi. Nykyään lajia kuitenkin näkee useammin puutarhoista luontoon karanneena kuin puutarhoissa. Laji sietää myös varsin varjoisia kasvupaikkoja, mikä lienee osasyy sen aiempaan suosioon puutarhoissa.

Ruokaisat ja nuoret versot käytettävissä parsan lailla.

Katso myös
----------

* rikkapalsami (*Impatiens parviflora*)
* lännenpalsami (*Impatiens capensis*)

Lähteet
-------

* *Retkeilykasvio*. Toim. Hämet-Ahti, Leena & Suominen, Juha & Ulvinen, Tauno & Uotila, Pertti. Luonnontieteellinen keskusmuseo, Kasvimuseo, Helsinki 1998.
* Wahlberg, Hanna: *Hedelmät. Pähkylöistä banaaneihin.*. Teoksessa *Kasvit I*. Toim. Piirainen, Mikko. WSOY, Porvoo 2008, s. 206–209.
* Tallberg, Sami: Villiyrttikeittokirja

### Viitteet

1. 1 2 3 4 5  Suomen ympäristökeskus: Jättipalsami Viitattu 19.9.2009.
2. 1 2 3  Retkeilykasvio 1998, s. 310.
3. ↑  Wahlberg 2008, s. 206.
4. ↑  Down Garden Services: Himalayan Balsam (eng.) Viitattu 19.9.2009.
5. ↑  Kasviatlas 2018: Palsamit (*Impatiens*) *Kasviatlas*. Luonnontieteellinen keskusmuseo. Viitattu 10.8.2020.

Aiheesta muualla
----------------

WikiuutisetWikiuutiset
Wikiuutisissa on aiheeseen liittyvä uutinen: 
***Seurasaaressa torjuttiin jättipalsameita*** 

* Jättipalsami *Vieraslajit.fi*. Luonnontieteellinen keskusmuseo.
* Kasviatlas 2020: Jättipalsamin (*Impatiens glandulifera*) levinneisyys Suomessa.
* Luontoportti: Jättipalsami (*Impatiens glandulifera*)
* Pohjolan kasvien pauloissa: Impatiens glandulifera - jättipalsami
* Räikkönen, Natalia: Jättipalsami haitallinen vieraslaji (pdf) (Esite)  2010. Varsinais-Suomen ELY-keskus.
* Den virtuella floran: Jättebalsamin (*Impatiens glandulifera*) (ruotsiksi)
* ITIS: *Impatiens glandulifera* (englanniksi)
* United States Department of Agriculture (USDA): *Impatiens glandulifera* (englanniksi)
* Centre for Agriculture and Biosciences International (CABI): *Impatiens glandulifera* (Himalayan balsam) (englanniksi)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Taksonitunnisteet | 
* Wikidata: Q158035
* Wikispecies: Impatiens glandulifera
* ARKive: impatiens-glandulifera
* BioLib: 3585
* Calflora: 10013
* CoL: 3PJSV
* EoL: 581165
* EPPO: IPAGL
* EUNIS: 161749
* GBIF: 2891770
* GISD: 942
* GRIN: 19826
* iNaturalist: 47892
* IPA: 12794
* IPNI: 374110-1
* IRMNG: 10942046
* ISC: 28766
* ITIS: 29187
* MichiganFlora: 536
* NatureServe: 2.135654
* NBN: NBNSYS0000003189
* NCBI: 253017
* NZOR: 7e8acc28-f54b-49a5-8eda-e2f686efba9c
* NZPCN: 4100
* Open Tree of Life: 15716
* PalDat: Impatiens\_glandulifera
* PfaF: Impatiens glandulifera
* PFI: 3049
* Plant List: kew-2862533
* PLANTS: IMGL
* POWO: urn:lsid:ipni.org:names:30221088-2
* Tropicos: 3100049
* VASCAN: 3657
* WFO: wfo-0000730508
* WoRMS: 594783

 |

 |