*Tämä artikkeli käsittelee kaupunkia Kiinan Jiangsussa. Anhuissa on myös Suzhou. Ye Loun elokuvasta Suzhou on eri artikkeli.*

  

  

  

  

  

  

  

  

  

  

  

**Suzhou** (yksink.: 苏州; perint.: 蘇州; pinyin: *Sūzhōu*; Wade–Giles: *Su-chou*; toisinaan kirjoitettu **Su-chow**, **Suchow**, tai **Soochow**) on kaupunki Shanghain länsipuolella, Jangtsen alajuoksulla, Taihujärven rannoilla, Jiangsun maakunnassa, Kiinassa.

Ilmasto
-------

Suzhoussa on Köppenin ilmastoluokituksen mukaan subtrooppinen kostea ilmasto. Kesät ovat kuumia ja sateisia, talvella on melko kuivaa ja viileää. Vuoden keskilämpötila on noin 16 °C ja keskimääräinen sademäärä 970 millimetriä. Heinäkuu on lämpimin kuukausi. Silloin vuorokauden keskilämpötila on noin 27 °C. Viilein kuukausi on tammikuu, jolloin keskilämpötila on noin 4 °C. Sateisin kuukausi on kesäkuu, jolloin sataa keskimäärin noin 150 millimetriä. Lokakuu puolestaan on kuivin kuukausi. Silloin keskimääräinen sadanta on 32 millimetriä.

Kaupunkikuva
------------

Veneitä yhdessä Suzhoun kanavista
Näkymä eräästä Suzhoun puutarhasta
Kaupunkia on sanottu 'Kaukoidän Venetsiaksi'. Kaupungissa sijaitsevat perinteiset kiinalaiset puutarhat ovat osaltaan kasvattaneet kaupungin suosiota Kiinan matkailukohteena. Ne ovat Unescon maailmanperintökohde. Kaupungin pagodat edustavat kiinalaista arkkitehtuuria. Suzhou'ta on kutsuttu 'silkin pääkaupungiksi' 900-luvulta alkaen ja kaupunki on edelleen merkittävää silkintuotantoaluetta.

Historia
--------

Suzhou perustettiin Wu-valtion pääkaupungiksi vuonna 514 eaa. Sittemmin kaupunkia ovat hallinneet useat eri kuningaskunnat ja dynastiat. Kaupungin taloudellinen merkitys on ollut suuri jo pitkään siellä tuotettujen tuotteiden, kuten silkin, riisin ja puuvillan takia. Qing-dynastian aikana kaupunkilaiset muodostivat suuren osan maan virkamiehistöstä. 1800-luvun alussa Suzhoun kaupunkiväestön määrä oli arviolta 700 000–1 000 000 ja se oli omana aikanaan maailman suurimpia kaupunkeja. Kaupunki kärsi kuitenkin suuria tuhoja Taiping-kapinan aikana kapinallisten valloitettua sen 1860 ja Qing-dynastian joukkojen vallatessa sen takaisin vuonna 1863. Sodan aikana kaupunki menetti väestöstään kaksi kolmasosaa ja sen jälleenrakennus oli hidasta. Shanghai otti tuolloin Suzhoun aseman paikallisena keskuksena. Tästä huolimatta 1800-luvun lopulla ja 1900-luvun alussa kaupungissa toteutettiin suuriluontoisia nykyaikaistamishankkeita, joihin kuului esimerkiksi länsimainen kaupunkisuunnittelu.

Vuoden 1911 vallankumouksen jälkeen Suzhou menetti asemansa maakunnan pääkaupunkina. Tasavallan aikana vasemmistolaiset kirjailijat kuvailivat kaupunkia usein vanhoillisen Kiinan tukikohtana ja luksuselämää viettävien Kuomintang-virkailijoiden asuinpaikkana. Kommunistien voitettua Kiinan sisällissodan vuonna 1949 kaupunkia yritettiin muuttaa "kuluttajien kaupungista "tuotanto kaupungiksi". Tätä toteutettiin kehittämällä kaupungin tekstiiliteollisuutta ja muita teollisuuden aloja. Vuonna 1954 kaupungin tunnettuja puutarhoja alettiin kansallistaa ja avata yleisölle.

1990-luvulta lähtien kaupungin vanhaa arkkitehtuuria ja kaupunkikuvaa on pyritty suojelemaan ja esimerkiksi yhdeksästä puutarhasta tuli Unescon maailmanperintökohde. 1990-luvun alussa perustettiin myös sittemmin hyvin menestyksekkäiksi osoittautuneet kaksi talousaluetta, Suzhou New Area Industrial Zone ja Suzhou Industrial Park. Tavoitteena oli houkutella 20:n miljardin dollarin sijoitukset alueelle ja luoda 360 000 työpaikkaa molempien tavoitteiden ylittyessä. Kaupunkilaisten elintaso on noussut taloudellisen kehityksen myötä nopeasti. Kehityksen varjopuolina talouden kasvu on myös osaltaan vaikuttanut korruptioon. Esimerkiksi vuonna 2008 kaupungin entinen varapormestari ja kaupunkirakentamisesta vastannut Jiang Renje tuomittiin lahjusten ottamisesta 108,67 miljoonan renminbin edestä.

Hallinto
--------

Suzhou on prefektuuritason kaupunki. Piirikuntatasolla kaupunki jakautuu yhdeksään osaan: viiteen kaupunkipiiriin (Gusu, Huqiu, Wuzhong, Xiangcheng ja Wujiang) ja neljään piirikuntatason kaupunkiin: Changshu, Taicang, Kunshan ja Zhangjiagang. Kaupunkipiirin sisällä toimivia erityistalousalueita ovat *Suzhoun teollisuuspuisto* Gusun piirissä ja *Suzhoun uusi piiri* Huqiun piirissä.

| Kartta |
| --- |
| 

**Gusu**
**Huqiu**
**Wuzhong**
**Xiangcheng**
**Wujiang**
**Changshu(kaupunki)**
**Zhangjiagang(kaupunki)**
**Kunshan(kaupunki)**
**Taicang(kaupunki)**
 |

Liikenne
--------

### Vesiliikenne

Keisarinkanava kulkee Suzhoun kaupungin halki. Kaupungissa on erittäin merkittävä satama: vuonna 2002 hallintoalueen Jangtsen varrelle sijoittuneet satamat yhteenliittämällä muodostettu Suzhoun satama on maailman suurin jokisatama. Vuoden 2011 rahtimäärällään se oli yksi maailman kymmenestä suurimmasta satamasta, kun sisämaanliikenne lasketaan mukaan eikä tarkastella vain ulkomaan rahtitilastoja.

### Raideliikenne

Suzhoun metro kattaa kaksi linjaa: itä-länsi akselin linja 1 ja pohjoiselta juna-asemalta etelään kulkeva linja 2. Suzhoussa on suurnopeusratojen Shanghai–Hangzhou ja Peking–Shanghain väliasemat.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Sūzhōu Shì (Prefecture-level City, Jiāngsū Shĕng) *citypopulation.de*. Viitattu 12.4.2015. (englanniksi)
2. ↑  Climate Suzhou climate-data.org:  Climate-Data.org. Viitattu 28.3.2019. (englanniksi)
3. 1 2  Eastern Gem China Daily, chinadaily.com.cn. Viitattu 29.12.2012. (englanniksi)
4. 1 2 3  David Pong: *Encyclopedia of Modern China*, s. 514-515. Charles Scribner’s Sons, 2009. ISBN 978-0-684-31566-9. (englanniksi)
5. ↑  苏州港 (Suzhoun satama)  2008. China Ports & Harbors Association, port.org.cn. Viitattu 29.12.2012. (kiinaksi)
6. ↑  Suzhou Port Market PortInvestor, port-investor.com.  Arkistoitu 3.2.2014. Viitattu 29.12.2012. (englanniksi)
7. ↑  Veenstra A. & T. Notteboom: The Development of the Yangtze River Ports System (pdf) *Proceedings of the 2009 IAME Conference, Copenhagen*.  2009. www.porteconomics.eu. Viitattu 29.12.2012. (englanniksi)[vanhentunut linkki]
8. ↑  Jíangsu’s port throughput surpasses 1.5 billion tons last year  15.2.2011. marine-news-china.com.  Arkistoitu 1.5.2015. Viitattu 29.12.2012. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Suzhou** Wikimedia Commonsissa

* Suzhou City Information (erityisesti talouspainotus) (englanniksi) (chinaknowledge.com)
* Suzhou Encyclopædia Britannica, britannica.com. Viitattu 23.6.2015. (englanniksi)
* Radio86.fi: Suzhou - Viikonloppu Idän Venetsiassa
* Kaupungin sivusto (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
* Suzhoun matkailu- ja turistineuvonnan sivusto (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi) (classicsuzhou.com)
* Classical Gardens of Suzhou (englanniksi) (whc.unesco.org)

Unescon maailmanperintökohteet Kiinassa

* Chengden kesäpalatsi ja ympärillä olevat temppelit
* Chengjiangin fossiilialue
* Dazun kalliokaiverrukset
* Dengfengin historialliset monumentit "Taivaan ja maan keskellä"
* Emeivuori ja Leshanin jättiläisbuddha
* Ensimmäisen Qin-keisarin mausoleumi
* Etelä-Kiinan karstialueet
* Fanjingvuori
* Fujianin tulout
* Goguryeo-kuningaskunnan pääkaupungit ja hautakummut
* Hangzhoun Xihujärven kulttuurimaisema
* Honghen hanien riisipenkereiden kulttuurimaisema
* Huanglongin maisema-alue
* Huangshanvuoristo
* Hubein Shennongjia
* Jiuzhaigoun maisema-alue
* Kaipingin diaolout ja kylät
* Keisarinkanava
* Kesäpalatsi, keisarillinen puutarha Pekingissä
* Kiinan danxia
* Kiinan muuri (Badaling, Shanhai-sola ja Jiayu-sola)
* Kulangsu: historiallinen kansainvälinen siirtokunta
* Kungfutsen temppeli ja hautausmaa sekä Kongin sukukartano Qufussa
* Lijiangin vanhakaupunki
* Longmenin luolat
* Lushanin kansallispuisto
* Macaon historiallinen keskusta
* Ming- ja Qing-dynastioiden keisarilliset haudat
* Ming- ja Qing-dynastioiden keisarilliset palatsit Pekingissä ja Shenyangissa (Kielletty kaupunki ja Mukdenin palatsi)
* Mogao-luolat
* Muinaiset kylät Etelä-Anhuissa - Xidi ja Hongcun
* Pingyaon vanhakaupunki
* Potala-palatsin historiallinen kokonaisuus Lhasassa
* Qingchengvuori ja Dujiangyanin kastelujärjestelmä
* Qinghain Hoh Xil
* Sanqingshanin kansallispuisto
* Sichuanin isopandan rauhoitusalueet
* Silkkitie: Chang’anin–Tianshanin käytävän reittiverkosto (jaettu Kazakstanin ja Kirgisian kanssa)
* Suzhoun klassiset puutarhat
* Taivaan temppeli, keisarillinen uhrialttari Pekingissä
* Taivuori
* Tienšan Sinkiangissa
* Tusi-kohteet
* Wudangvuorten muinainen rakennusryhmä
* Wulingyuanin maisema-alue
* Wutaivuori
* Wuyivuoristo
* Xanadun rauniot
* Yinxu
* Yungangin luolat
* Yunnanin kolmen rinnakkaisen joen suojelualueet
* Zhoukoudianin pekinginihmisen löytöpaikka
* Zuojiang Huashanin kalliomaalausten kulttuurimaisema