recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**TUTTAVA®** (sanoista *Turvallisesti tuottavat työtavat*) on Jorma Saaren tekemän tutkimuksen pohjalta kehitetty järjestykseen ja siisteyteen perustuva kehittämisohjelma. Tutkimuksessa huomattiin järjestyksen ja siisteyden merkitys työpaikalle. On laskettu, että huonon järjestyksen vallitessa saattaa esineiden etsimiseen kulua kymmeniä prosentteja työajasta. Siksi Tuttavalla parannetaan ja ylläpidetään työpaikkojen järjestystä, siisteyttä, työturvallisuutta ja tuottavuutta.

Toteutus
--------

Työntekijöiden kanssa selvitetään millä asioilla on merkitystä turvallisuudelle ja tuottavuudelle heidän päivittäisessä toiminnassaan. Näihin asioihin liittyen sovitaan sitten yhteiset tavoitteet. Tavoitteiden perusteella mitataan niiden totetumista, ja lasketaan järjestysindeksiä. Mittaamisella saadaan palautetta, jonka perusteella voidaan keskittyä huonosti hallittuihin asioihin.

Käyttö
------

Tuttavaa on sovellettu enimmäkseen teollisuudessa, mutta myös muissa organisaatioissa on siitä saatu positiivisia kokemuksia. Tuttavaa käytetään yleisesti Suomessa, kansainvälisesti on laajemmin käytössä 5S-menetelmä, jolla on samansuuntaiset tavoitteet ja pyrkimykset.

Järjestyksen ja siisteyden edut
-------------------------------

Parempi järjestys ja siisteys tuo muun muassa seuraavia etuja:

1. Tuottavuus ja laatu paranevat. Turha työ jää pois kun kaikki tarpeellinen on käyttökunnossa ja asiaankuuluvilla paikoilla.
2. Työmotivaatio ja viihtyvyys lisääntyvät. Työn tekeminen on miellyttävämpää ja innostavampaa kun ympäristö on järjestyksessä.
3. Yrityksen ulkopuolinen arvostus lisääntyy (parempi yrityskuva).
4. Yrityksen toimintavarmuus paranee.
5. Tapaturma- ja sairauspoissaolot vähenevät. Hyvä järjestys ja siisteys vähentävät tapaturmia, kuten liukastumisia, putoamisia, törmäyksiä, esineiden putoamisia ynnä muita.

Lähteet
-------

* Työsuojelun tietopankki, Järjestys ja siisteys[vanhentunut linkki]
**Iros** (m.kreik. Ἶρος) oli kreikkalaisessa mytologiassa kahden eri mieshahmon nimi.

Kerjäläinen
-----------

**Arnaios** tai Iros, kuten häntä yleisemmin kutsuttiin, koska hän vei mielellään viestejä kenen tahansa pyynnöstä, oli Odysseiassa mainittu kerjäläinen, joka oli Ithakassa tunnettu loppumattomasta ruoka- ja juomahalustaan. Vaikkei hän ollutkaan voimakas, oli hän kuitenkin suurikokoinen.

Iros kohtasi kerjäläiseksi naamioituneen Odysseuksen tämän palattua kotiinsa kolmenkymmenen vuoden jälkeen harharetkiltään. Hän halusi häätää Odysseuksen pois kodistaan, ja kosioiden yllytyksestä Iros ja Odysseus ajautuivat tappeluun, jossa Odysseus tyrmäsi Iroksen parilla iskulla. Ottelun päätyttyä Odysseus raahasi Iroksen makaamaan portin pieleen, jotta tämän pelottaisi siat ja koirat pois.[1]

Aktorin poika
-------------

Iros oli Aktorin poika ja Demonassan puoliso. Heidän poikansa Eurydamas ja Eurytion osallistuivat argonauttien retkeen.[2][3]

Lähteet
-------

1. ↑  Homeros: *Odysseia* 18.1–116 (engl.käännös).
2. ↑  Apollonios Rhodios: *Argonautica* 1.71–76 (engl. käännös).
3. ↑  Hyginus: *Fabulae* xiv (engl. käännös).
Fiskarsin-Pohjankurun rautatien kapearaiteinen runkotankkityyppinen tankkiveturi Krauss & Co. (2517/1891, 0-6-0**wt**)
**Tankkiveturi** on höyryveturi, jonka vesitankit ja polttoainetila on sijoitettu itse veturiin perässä vedettävän tenderin sijaan. Veturin vesi höyrystetään kuitenkin tulipesässä olevan avotulen avulla normaalin höyryveturin tapaan, eikä sitä tule sekoittaa höyrysäiliöveturiin (engl. *fireless locomotive*: tuleton veturi). 

Tankkiveturin tunnistaa pyörästömerkinnän lopussa olevasta kirjainkoodista: **T** kun kysymyksessä on normaalein sivutankein varustettu tankkiveturi, jos veturissa on kattilan päälle sijoitettu ns. satulatankki kyseinen kirjaintunnus on **st** ja jos tankki on rungon sisälle kattilan ja hytin alle sijoitettu runkotankki lyhenne on **wt**. Harvinaisin malli, jollainen oli mm. Jokioisten rautatien kahdessa ensimmäisessä Porter-veturissa, oli polttoainetilan yhteyteen sijoitettu takatankki jonka koodi on **rt**.

Satulatankilla varustettu **B1** -tankkiveturi, **0-6-0st** Suomen Rautatiemuseossa
Tenderivetureissa ei kyseistä kirjainkoodia ole. 

Joskus tankkiveturiin saattoi kuulua lisänä toimintasädettä lisäävä pienikokoinen polttoaine- ja vesivaunu eli tenderi. Tällöin puhuttiin puolitenderiveturista ja pyörästöä ilmaisevan lukusarjan takana oli kirjainlyhenne **wtt** 

Tankkivetureita käytettiin lyhyillä matkoilla ja järjestelijänä. Tankkiveturi, joka yleensä kulki yhtä hyvin kumpaankin suuntaan, oli erittäin suosittu kapearaiteisilla rautateillä, joilta huomattavalta osalta puuttui veturin kääntömahdollisuus – tai kuten Jokioisten rautatiellä – radan profiilin vuoksi veturia ei edes saanut kääntää, eli se ajoi aina takaperin toiseen suuntaan.

Lähteet
-------

1. ↑  *Kapeat kiskot, s. 12*

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Tankkiveturi** Wikimedia Commonsissa
**Baguinéda-Camp** on maalaiskunta ja sen keskuskylä Koulikoron alueen Katin piirissä Malissa. Se sijaitsee Nigerjoen varrella 50 kilometriä Katista kaakkoon. Kunnassa on 51 800 ja keskuskylässä 6 900 asukasta (vuonna 2009).

Baguinéda-Campin kunnan pinta-ala on 987 neliökilometriä. Se rajoittuu etelässä Katin piirin N’Gouraban, Tiélén ja Mountougoulan kuntiin, lännessä Kalabancoron ja N’Gabacoro kuntiin sekä Bamakoon, pohjoisessa Koulikoron piirin Tienfalan ja Méguétanin kuntiin ja idässä Dioïlan piirin Zan Coulibalyn ja Dioumanin kuntiin. 

Seutu kuuluu Sudanin–Sahelin ilmastovyöhykkeeseen. Luonnonvarainen kasvillisuus on savannia. Kunnassa sijaitsee Fayan suojelumetsä ja muita metsäalueita.

Kuntaan kuuluu 32 kylää. Suurin etninen ryhmä ovat bambarat. Lisäksi on fulbeja, boboja, senufoja, miniankoja ja bozoja. Vallitseva uskonto on islam. Kunnassa asuu myös kristittyjä ja animisteja.

Kunnan läpi kulkee Bamakoon johtava maantie RN6. Muut liikenneyhteydet ovat heikot.

Seudun pääelinkeino on maanviljely. Nigerjoen varrella sijaitsee laaja keinokasteltu riisinviljelyalue, jota hallinnoi Office du Périmètre Irrigué de Baguinéda eli OPIB. Riisin ohella viljellään hirssiä, maapähkinää, maissia, durraa, puuvillaa ja vihanneksia sekä kasvatetaan hedelmiä. Lisäksi harjoitetaan karjanhoitoa, kalastusta, käsityöammatteja ja kaupankäyntiä. SOMACO:n tehdas jalostaa hedelmiä ja vihanneksia. Pääkaupungin tarpeisiin tuotetaan hiekkaa ja soraa.

Kunnassa toimii 21 alakoulua, viisi yläkoulua, neljä yhteisökoulua, koulutus- ja kehittämiskeskus ja viisi koraanikoululuokkaa. Terveyspalveluihin kuuluu keskuskylän terveyskeskus, viisi terveysasemaa ja kaksi klinikkaa. Vesihuolto kattaa 48 % puhtaan juomaveden tarpeesta.

Lähteet
-------

1. 1 2  4ème recensement général de la population et de l’habitat. Résultats définitifs, tome 0: Répertoire des villages *instat-mali.org*.  Arkistoitu 7.1.2017. Viitattu 11.4.2017.
2. 1 2 3 4 5 6  Plan de Securite Alimentaire: Commune Rurale de Baguinéda-Camp 2008–2012 *fsg.afre.msu.edu*.  2008.  Arkistoitu 19.9.2017. Viitattu 11.4.2017.
3. ↑  Mali - Région de Koulikoro: Carte de référence *reliefweb.int*. Viitattu 11.4.2017.
**Bāguàzhǎng** (八卦掌) on yksi kolmesta eniten harrastetusta kiinalaisesta taistelulajista Wudangin koulussa, kaksi muuta ovat Taijiquan ja Xingyiquan. Nimellä Bāguà zhǎng viitataan Baguaan.

Historia
--------

Lajin kehitti Dong Haichuan (董海), jonka on sanottu oppineen taolaisilta, ja buddhalaisilta mestareilta Kiinan vuorilla 1800 luvun alussa. Todisteet osoittavat, että on mahdollsita, että laji on yhdistelmä useita vanhoja taistelulajeja, ja taolaista ympyräkävelyä. Dong työskenteli keisarille, ja keisari vaikuttui hänen taidoistaan, ja otti tämän vartijakseen. Dong opetti vuosia Pekingissä, ja sai lopulta Keisarillisen kaartin tuen.

Nykyaikaisia tyylejä
--------------------

* Yin Fu 尹福
* Cheng Tinghua 程廷華
* Liang Zhenpu 梁振蒲
* Gao Yisheng 高義盛
* Jiang Rong Qiao 姜容樵
* Fan Zhiyong 范志勇
* Liu Baozhen 劉寶珍
* Ma Weiqi 馬維棋
* Ma Gui 马贵
* Gong Baotian 宮寶田
* Sun Lutang 孫祿堂
* Fu Zhensong 傅振嵩
* Tian Hui 田廻

Populaarikulttuurissa
---------------------

* Jet Lin hahmo The Onessa käyttää Baguazhangia.
* Airbending on kehitetty Baguazhangin pohjalta.
* Tekkenissä Ling Xiaoyu käyttää Baguazhangia.
* Vuoden 2006 elokuvassa *Jadesoturi* käytetään Baguazhangia.

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
**Kalomoíra** (kreik. Καλομοίρα) eli **Kalomoíra Saránti** (kreik. Καλομοίρα Σαράντη), syntyjään *Maria Kalomira Sarantis* (s. 31. tammikuuta 1985 West Hempstead, New York, New York), tunnetaan myös nimillä **Kalomira** ja **K-Moira**, on kreikkalais-yhdysvaltalainen laulaja.

Elämä
-----

Kalomoíra syntyi Nassau Countyssä, New Yorkissa vuonna 1985. Hänen vanhempansa, isä Níkos ja äiti Eléni omistivat kreikkalais-amerikkalaisen ravintolan. Kalomoíralla on myös yksi sisko.

Kalomoíra haaveili jo lapsen pop -artistin urasta. Hän oli mukana useissa koulun musiikkiaktiviteeteissa. Kalomoíran suosikkisoitin oli viulu, jota hän soitti 9 -vuotiaana koulun orkesterissa. Vuonna 2003 hänet valittiin myös kolunsa "Miss West Hempsteadiksi".

Serkkunsa vinkkien avulla Kalomoíra sijoittui toiselle sijalle WBLI:in järjestämässä musiikkikilpailussa.

27. helmikuuta 2008 Kalomoíra valittiin edustamaan Kreikkaa vuoden 2008 Eurovision laulukilpailussa kappaleella "Secret Combination". Kappale sijoittui finaalissa kolmanneksi.

Diskografia
-----------

### Albumit

* *Kalomoíra* (2004)
* *Paízeis?* (2005)
* *I Kalomoíra páei cinema* (2006)
* *Secret Combination: The Album* (2008)

### Singlet

* "Gíne mazí mou paidí" (2006)
* "Secret Combination" (2008)

### DVD

* *Kalomoira Special Karaoke Edition* (2005)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Kalomoíra** Wikimedia Commonsissa

* Virallinen sivusto
* Kalomoira Myspacessa (englanniksi)

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* VIAF

 |
|  |
| Taiteenala | 
* MusicBrainz

 |
|  |
| Muut | 
* Europeana

 |

 |
**Kytheros** (m.kreik. Κύθηρος, *Kythēros*, lat. *Cytherus*), joskus myös *Kythērros* (Κύθηρρος) tai *Kythēron* (Κύθηρον), oli antiikin aikainen alun perin Pandionis-fyleen kuulunut Attikan eli Ateenan kaupunkivaltion muodostaneen alueen demos. Se kuului fylen *paralia*-trittykseen eli Attikan rannikkoalueiden demoksiin.

Kytheroksen oletetaan sijainneen lähellä Gargettoksen demosta. Se sijoitetaan nykyisen Poúsi Kalogérin tai Ligórin tienoille Markópoulo Mesogaíaksen kunnan alueelle.

Perinteen mukaan Kytheros oli yksi Kekropsin ajan Attikan kahdestatoista vanhasta kaupungista (*polis*) tai kylästä (*kōmē*), jotka Theseus myytin mukaan yhdisti (*synoikismos*) Ateenaksi. Myöhemmin se oli yksi Attikan demoksista. Demos perustettiin Kleistheneen uudistuksessa arkaaisen kauden lopulla vuonna 508 eaa. Tuolloin sen alkuperäinen fyle eli "heimo" oli Pandionis ja sillä oli yksi tai kaksi edustajaa Ateenan bulessa eli neuvostossa. Myöhemmin hellenistisellä kaudella demoksissa tapahtui muutoksia, ja niiden seurauksena demos kuului vuodesta 307/306 eaa. Antigonis-fyleen ja fylen lakkauttamisen jälkeen vuodesta 201/200 eaa. jälleen Pandionis-fyleen. Muutosten seurauksena demoksella oli hellenistisellä kaudella kaksi bule-edustajaa.

Demoksen kansalaisesta käytettiin demonyymiä *Kythērios* (Κυθήριος).

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Smith, William: "Attica", *Dictionary of Greek and Roman Geography*. Boston: Little, Brown and Company, 1854. Teoksen verkkoversio.
2. 1 2  Whitehead, David: Review: Demos and Trittys: Epigraphical and Topographical Studies in the Organization of Attica by John S. Traill.  *Phoenix*, Winter, 1987, 41. vsk, nro 4, s. 441–443. Artikkelin verkkoversio.
3. ↑  Traill, J. et al.: Places: 580004 (Kythēros) *Pleiades*. Viitattu 21.8.2017.
4. ↑  Traill, John S.: *The Political Organization of Attica: A Study of the Demes, Trittyes, and Phylai, and Their Representation in the Athenian Council*. *Hesperia* 14. Princeton: American School of Classical Studies at Athens (ASCSA), 1975. ISBN 0876615140.

Pandionis-fyle

|  |  |
| --- | --- |
| *Asty* | Kydathenaion |
| *Paralia* | Angele · Kytheros · Myrrhinus · Prasiai · Probalinthos · Steiria |
| *Mesogeios* | Konthyle · Oa · Alempi Paiania · Ylempi Paiania |
**Slovjanskin piiri** (ukr. Слов'янський район, *Slovjanskyi raion*, ven. Славянский район, *Slavjanski raion*) oli hallinnollinen piiri Ukrainan Donetskin alueen pohjoisosassa. Piirin hallinnollinen keskus on Slovjanskin kaupunki (ukr. Слов'янськ; 113 196 as. 2017). Slovjansk ei ollut osa Slovjanskin piiriä vaan muodosti oman kaupunkipiirinsä. Heinäkuussa 2020 tehdyssä aluehallinnon uudistuksessa Slovjanskin piiri ja Slovjanskin kaupunki yhdistettiin osaksi laajempaa Kramatorskin piiriä.

Ukrainan tilastokeskus arvioi piirin väkiluvuksi 47 913 ihmistä (1.1.2017). Kaupunkilaisiksi heistä tilastoitiin 29 440 henkeä. He asuivat Mykolajivkan kaupungissa (Миколаївка, 15 109 as.) tai jossain piirin viidestä kaupunkityyppisestä taajamasta: Andrijivka (Андріївка, 821 as.), Bylbasivka (Билбасівка, 6 063 as.), Donetske (Донецьке, 629 as.), Raihorodok (Райгородок, 3 428 as.) ja Tšerkaske (Черкаське, 3 390 as.).

Lähteet
-------

1. 1 2  Слов'янський район, Донецька область rada.gov.ua. Viitattu 19.9.2017. (ukrainaksi)
2. 1 2 3 4 5  Deržavna služba statystyky Ukrajiny: Tšyselnist najavnoho naselennja Ukrajiny na 1 sitšnja 2017 roku (pdf) (Ukrainan paikkakuntien viralliset väkilukuarviot 1.1.2017)  2017. Kiova:  Deržavna služba statystyky Ukrajiny (Ukrainan tilastokeskus), ukrcensus.gov.ua.  Arkistoitu 25.2.2022. Viitattu 19.9.2017. (ukrainaksi)
3. ↑  Novi raiony: karty + sklad  17.7.2020. minregion.gov.ua. Viitattu 19.5.2022. (ukrainaksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Slovjanskin piiri** Wikimedia Commonsissa
Betty Bronson
**Betty Bronson** (17. marraskuuta 1906 Trenton, New Jersey – 19. lokakuuta 1971 Pasadena, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen näyttelijä niin mykän kuin äänielokuvankin aikakaudella.

Elokuvaura
----------

Bronsonin elokuvaura alkoi kuuden vuoden iässä pienellä sivuroolilla elokuvassa *Anna Ascends*. Kun hän oli 17-vuotias, kirjailija J. M. Barrie valitsi hänet henkilökohtaisesti näyttelemään nimiroolia kirjaansa *Peter Pan* pohjautuvassa samannimisessä elokuvassa, joka tuli ensi-iltaan vuonna 1924. Tätä elokuvaroolia tavoittelivat sekä Gloria Swanson että Mary Pickford.

Betty Bronsonista tuli hetkellinen menestys *Peter Panin* julkaisemista seuranneena vuonna. Hän saavutti kohtalaista menestystä uransa loppuaikoina. Bronsonin ensimmäinen äänielokuva oli *The Singing Fool* Al Jolsonin kanssa.

Hän jatkoi näyttelemistä elokuvissa vuoteen 1933 asti, jolloin hän avioitui Ludwig Lauerhassin kanssa. Bronson ei esiintynyt uudestaan elokuvissa ennen vuotta 1937 ja elokuvaa *Jungle Menace*. Hän jatkoi näyttelemistä 1960-luvulle saakka, ja hänen viimeinen elokuvaroolinsa oli lopputeksteissä mainitsematta jätetty esiintyminen Evel Knievelin elämäkertaelokuvassa. Hän esiintyi joitakin kertoja televisiossa ohjelmassa *Dr. Kildare* ja hänen viimeinen televisioesiintymisensä oli ohjelmassa *Marcus Delby, M. D.* vuonna 1971.

Bronson kuoli pitkällisen sairauden jälkeen vuonna 1971 Pasadenassa, Kaliforniassa ja haudattiin Glendalen Forest Lawn Memorial Parkiin.

Aiheesta muualla
----------------

* Betty Bronson Internet Movie Databasessa. (englanniksi)

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Espanja
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Yhdysvallat
* Tšekki
* Alankomaat
* Puola

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Elonet

 |
|  |
| Muut | 
* SNAC

 |

 |
Malli kalmoduliinin rakenteesta sitoutuneena neljään kalsiumioniin
**Kalmoduliini** on kaikissa eukaryootteihin kuuluvien eliöiden soluissa esiintyvä proteiini. Kalmoduliini sitoutuu kalsiumioneihin ja toimii soluissa useita entsyymejä aktivoivana proteiinina sekä säätelee useita tärkeitä solujen toimintoja, muun muassa solujenvälistä viestintää ja lihaskudoksen supistumista.

Rakenne
-------

Kalmoduliinin kolmiulotteinen rakenne on niin kutsuttu EF-käsi
Ihmisen kalmoduliini on 148 aminohaposta koostuva, molekyylimassaltaan noin 17 kDa kokoinen proteiini, joka koostuu neljästä toistuvasta samanlaisesta yksiköstä. Kalmoduliini koostuu pääasiassa polaarisista aminohapoista, jotka muodostavat niin kutsutun EF-käsirakenteen. Polaaristen aminohappojen lisäksi proteiinissa on muutama hydrofobinen aminohappo. EF-käsi on rakenne, joka koostuu kahdesta α-kierteestä, joita yhdistää silmukka. Kaikki alayksiköt kykenevät sitoutumaan yhteen kalsiumioniin, ja kalsiumionin sitoutumiskohta on kierteitä yhdistävässä silmukassa. Kun kalsiumionit sitoutuvat kalmoduliiniin, muuttuu proteiinin konformaatio siten, että hydrofobiset aminohapot tulevat esille. Nämä hydrofobiset aminohapot sitovat kalmoduliinin muiden proteiinien α-kierteisiin. Sitoutumista tapahtuu, kun kalsiumionikonsentraatio soluissa on yli 500 nmol/l.

Toiminta
--------

Kalmoduliinin kalsiumioni-indusoitu konformaation muutos aktivoi useita muita proteiineja, kuten useita tärkeitä entsyymejä. Näitä ovat muun muassa ravinnonhyödyntämistä, ionien solukalvon läpäisevyyttä sekä välittäjäaineiden synteesiä ja vapautumista sääteleviä proteiineja fosforyloivat kalsium-kalmoduliiniriippuvaiset proteiinikinaasit, glykogeenin biosynteesiin ja hajotukseen osallistuvat entsyymit fosforylaasikinaasi ja proteiinifosfataasi 1 ja typpioksidisyntaasit. Lisäksi kalmoduliini säätelee mitoosia ja osallistuu sileän lihaskudoksen supistumiseen aktivoimalla myosiinin kevytketjun kinaasientsyymiä, joka fosforyloi myosiinipeptidin pään, mikä sallii myosiinin sitoutua aktiiniin.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Jeremy M. Berg, John L. Tymoczko & Lubert Stryer: *Biochemistry, 6th Edition*, s. 83, 390–391, 609. W. H. Freeman and Company, 2006. ISBN 978-0-7167-8724-2. (englanniksi)
2. 1 2 3  Elizabeth Martin, Robert Hine: *A Dictionary of Biology*, s. 88. Oxford University Press, 2015. ISBN 978-0-19-871437-8. Kirja Googlen teoshaussa (viitattu 6.8.2015). (englanniksi)
3. 1 2  Richard A Harvey, Denise R Ferrier: *Lippincott's Illustrated Reviews: Biochemistry*, s. 131–135, 151. Lippincott Williams & Wilkins, 2010. ISBN 978-1-60831-412-6. Kirja Googlen teoshaussa (viitattu 6.8.2015). (englanniksi)

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Kalmoduliini**.
**Dino 308 GT4** ja **208 GT4** (myöhemmin **Ferrari 308 GT4** ja **208 GT4**) on Ferrarin vuosina 1973–1980 valmistama keskimoottorinen V8 urheiluauto. Dino 308 GT4 esiteltiin vuonna 1973 Pariisin autonäyttelyssä ja sitä täydennettiin 208 GT4:llä vuonna 1975. Autoja myytiin Dino-merkeillä toukokuuhun 1976 asti, jolloin ne saivat Ferrari-merkin. GT4 korvattiin Mondial 8:lla vuonna 1980. Autoja valmistetiin yhteensä 2 826 kpl, joista 840 olivat 208 GT4 mallia.

308 GT4
-------

**Dino/Ferrari 308 GT4** esiteltiin 1973 täydentämään Dino 246 GT/GTS mallistoa. Se oli saatavilla sekä vasemman että oikean puolen ohjauksella. Auton rakentamisen aikana Euroopan malleihin tehtiin vain yksi kasvojenkohotus, jossa muutettiin jäähdyttimen säleikkö sekä ajovalojen sijainti. Yhdysvaltojen markkinoille suunnatut mallit erosivat Eurooppalaisista malleista isommilla puskureilla sekä sivuvaloilla edessä sekä takana.

### Galleria

* 1979 Ferrari 308 GT41979 Ferrari 308 GT4
* 1979 Ferrari 308 GT4 takaa1979 Ferrari 308 GT4 takaa
* Ferrari 308 GT4 Yhdysvaltojen markkinoillaFerrari 308 GT4 Yhdysvaltojen markkinoilla
* Ferrari 308 GT4 Yhdysvaltojen markkinoilla takaaFerrari 308 GT4 Yhdysvaltojen markkinoilla takaa

208 GT4
-------

Ferrari-Dino 208 GT4
**Dino/Ferrari 208 GT4** julkaistiin 1975 Geneven autonäyttelyssä. Se suunniteltiin Italian markkinoille, joissa yli kahden litran moottorilla varustetut autot olivat yli kaksinkertaisen arvonlisäveron alaisia. Ero 308 GT4 malliin oli pienempi, 2.0L V8 moottori.

Lähteet
-------

1. 1 2  Ferrari: Ferrari Dino 308 GT4 *ferrari.com*. Viitattu 20.12.2021.
2. 1 2  Ferrari: Ferrari Dino 208 GT4 *ferrari.com*. Viitattu 20.12.2021.
3. ↑  Posa, Henri: Huutokauppahelmet – Ferrari Dino 308 GT4 Safari *moottori.fi*.  23.5.2020. Viitattu 20.12.2021.
4. ↑  Ferrari 308 GT4 *Barkaways*.  Arkistoitu 20.12.2021. Viitattu 20.12.2021.

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.   
Alkuperäinen artikkeli: en:Ferrari GT4
**Betty Natalie Boije af Gennäs** (vuodesta 1853 **Dannström**; 14. helmikuuta 1822 – 30. joulukuuta 1854 Tukholma) oli ruotsalais-suomalainen laulaja.

Boije oli nuorin tytär Boije af Gennäsin sukuun kuuluneessa aatelisperheessä, joka muutti Suomeen tytön ollessa vasta kuukausien ikäinen. Perheen isä oli Loviisasta lähtöisin ollut Claës Otto Boije af Gennäs ja äiti skånelainen Mariana Horn af Rantzien. Betty Boije aloitti esiintymisen Turussa sisarustensa Gustafvan ja Wilhelminan kanssa 1830-luvun lopussa. Osa aatelissuvun jäsenistä vastusti Boijen laulajanuraa, mutta hän pääsi esiintymään Turun lisäksi myös esimerkiksi Helsinkiin, Viipuriin, Ouluun, Tallinnaan ja Pietariin. Boijella oli poikkeuksellisen laaja ääniala, joten hän pystyi esiintymään yhtä lailla kontra-alttona kuin sopraanona. Kesäkuussa 1847 hän esiintyi suurelle yleisölle yliopiston promootiotilaisuudessa.

Boije opiskeli Isidor Dannströmin johdolla Tukholmassa ja piti kaupungissa ensimmäisen konserttinsa vuonna 1849. Tukholmalaisessa arviossa Boijen ennakoitiin tulevan "uudeksi Jenny Lindiksi". Hänet kiinnitettiin kaudelle 1850–1851 Tukholman kuninkaalliseen oopperaan, ja hän esiintyi Nancyn (Flotow: *Martha*) sekä Cherubinon (Mozart: *Figaron häät*) rooleissa. Boije meni häntä opettaneen Dannstörmin kanssa naimisiin vuonna 1853. Pariskunta lähti konserttimatkalle, joka suuntautui Liverpoolista Yhdysvaltoihin, jossa Boije keväällä 1854 esiintyi Washingtonissa ja New Yorkissa. Hän kuitenkin sairastui todennäköisimmin tuberkuloosiin ja kuoli 32-vuotiaana.

Boije kirjoitti laulu-uransa ohella muutamia sävellyksiä, joista laulu *En blick tillbaka* painettiin Dannströmin julkaisemaan laulukirjaan.

Myös Boijen siskoista Gustafvasta ja Wilhelminasta tuli musiikin ammattilaisia.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Laulajatar Betty Boijen liian lyhyt elämä. Musiikin syntymäpäiväkalenteri. Yleisradio.
2. ↑  J. Isidor Dannström. *Svenskt biografiskt lexikon.*

Aiheesta muualla
----------------

* Koivisto, Nuppu – Välimäki, Susanna: / Boije, Betty (1822–1854). *Kansallisbiografia-verkkojulkaisu*.  30.3.2021. Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura.
* Boije af Gennäs, Betty hakuteoksessa *Uppslagsverket Finland* (2012). (ruotsiksi)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt Muokkaa Wikidatassa | 
* Kansallisbiografia
* Uppslagsverket Finland

 |

 |
**Ferratum Oyj** (vuoteen 2014 **JT Family Holding Oy** ) ja sen tytäryhtiöt muodostavat Ferratum-konsernin ("Ferratum" tai "Konserni"), joka on kansainvälinen mobiilien rahoituspalvelujen tuottaja. Ferratum-konserni, jonka pääkonttori sijaitsee Helsingissä, aloitti toimintansa toukokuussa 2005 ja on laajentanut toimintaansa Euroopassa, Pohjois- ja Etelä-Amerikassa ja APAC-alueella. Ferratum toimii nykyään Euroopassa, Pohjois- ja Etelä-Amerikassa ja APAC-alueella. EU:n pankkitoimintalupa mahdollistaa sen toiminnan kaikissa EU-maissa.

Historia ja perustaja
---------------------

Ferratumin perusti vuonna 2005 konsernin perustaja ja toimitusjohtaja Jorma Jokela. Hän opiskeli laskentatointa Kuopion kauppaopistossa ja Suomen Liikemiesten Kauppaopistossa Helsingissä. Hän perusti Helsingissä Jokela Capital Oy:n, jonka toimitusjohtajana hän toimi vuosina 1998–2000. Sittemmin hän myi Jokela Capitalin liiketoiminnan vuonna 2004. Vuonna 2005 hän perusti Ferratumin ja on ollut sen toimitusjohtaja yrityksen perustamisesta lähtien.

Frankfurtin pörssiin listautuminen
----------------------------------

Ferratum listautui Frankfurtin pörssin päälistalle 6. helmikuuta 2015. Ferratum oli pörssin ensimmäinen finanssiteknologiayritys. Listautumisen yhteydessä Ferratum myi osakkeitaan kansainvälisille institutionaalisille sijoittajille. Osakkeiden myyntihinta oli 17 euroa, joilla yhtiön markkina-arvo oli noin 370 miljoonaa euroa. Yhtiölle kerättiin yhteensä 48 miljoonaa euroa sen tulevan kasvun rahoittamiseksi uusille tuotealueille ja liiketoiminnan laajentamiseksi. Listautumisen jälkeen Jorma Jokela on yhä yhtiön suurin osakkeenomistaja.

Lähteet
-------

1. ↑  Ferratum Oyj Kauppalehti. Viitattu 27.8.2017.
2. ↑  Interview Ferratum *investresearch.net*.  26.10.2015.  de-DE
3. ↑  Euro area statistics *euro-area-statistics.org*.  en
4. ↑  Bank nonperforming loans to total gross loans (%) | Data *data.worldbank.org*.  en-us
5. ↑  Arvopaperi *arvopaperi.fi*.  en

Aiheesta muualla
----------------

* Ferratum Group
* Vuosiraportti 2014
Charles Burney
**Charles Burney** (1726 - 1814) oli englantilainen musiikinhistorioitsija ja säveltäjä. Hän opiskeli Thomas Arnen oppilaana 1744-1746 ja vuonna 1749 hänet nimitettiin urkuriksi *St. Dionis's Backchurchiin* Lontoossa ja vuonna 1751 hän muutti King's Lynniin Norfolkiin, jossa hän toimi opettajana ja urkurina.

Hän palasi vuonna 1760 Lontooseen ja toimi musiikin yksityisopettajana varakkaille. Vuonna 1770 hän lähti tarkkaan dokumentoiduille matkoilleen Eurooppaan, joiden tarkoituksena oli kerätä aineistoa hänen kirjaansa *General History of Music*. Näiden matkojen aikana syntyneet matkapäiväkirjat ovat tärkeimpiä ensi käden lähteitä 1700-luvun eurooppalaiseen musiikkielämään.

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Espanja
* Ranska
* BnF data
* Katalonia
* Saksa
* Italia
* Israel
* Belgia
* Yhdysvallat
* Ruotsi
* Japani
* Tšekki
* Australia
* Alankomaat
* Puola
* Portugali
* Vatikaani

 |
|  |
| Taiteenala | 
* MusicBrainz

 |
|  |
| Henkilöt | 
* BMLO
* Deutsche Biographie
* Trove

 |
|  |
| Muut | 
* Europeana
* RISM
* SNAC
* IdRef

 |

 |
**Helleeninen liitto** (myös *kreikkalaisliitto*) oli kreikkalaisten polisten eli kaupunkivaltioiden liitto Persiaa vastaan persialaissodissa vuosina 481–479 eaa.

Historia
--------

Piirros Delfoin Käärmepylvään piirtokirjoituksesta, joka luettelee Persian voittaneen liittokunnan jäsenet.
Helleeninen liitto perustettiin syksyllä 481 eaa. juuri ennen Kserkseen hyökkäystä. Sen ensimmäinen kokous pidettiin Spartassa, joka oli liiton keskeisimpiä kaupunkeja. Viimeistään keväästä 480 eaa. lähtien jäsenkaupunkien edustajat (*probūloi*) kokoontuivat Isthmiassa Korintin kannaksella. Liitto kärsi persialaisille tappion Thermoylain ja Artemisionin taisteluissa vuonna 480 eaa. mutta voitti nämä Salamiin taistelussa samana vuonna sekä Plataiain taistelussa vuonna 479 eaa. Plataiain taistelun jälkeen liiton jäsenet pystyttivät Delfoihin niin kutsutun Käärmepylvään voiton kunniaksi.

Liitto hajosi persialaissotien jälkeen, jolloin monet Egeanmeren alueen kaupungit liittyivät Persian pelossa Ateenan johtaman Deloksen meriliittoon, joka alkuvaiheessa näyttäytyi helleenisen liiton perillisenä. Osa kaupungeista taas ryhmittyi sitä vastaan jo vanhastaan olemassa olleeseen peloponnesolaisliittoon.

Myöhemmin nimeä helleeninen liitto on käytetty myös Korintin liitosta, joka perustettiin vuonna 338 eaa.

Jäsenet
-------

Liittoon kuului antiikin lähteiden mukaan 30 tai 31 kaupunkivaltiota tai niiden liittoa. Tärkeimmät lähteet jäseniin ovat Herodotoksen *Historiateos* sekä Delfoin Käärmepylväs, johon oli kirjoitettu 31 nimeä piirtokirjoituksena. Jäsenet olivat:

 
* Aigina
* Ambrakia
* Anaktorion
* Ateena
* Elis
* Epidauros
* Eretria
* Fleius
* Hermione
* Keoksen tetrapolis
	+ Iulis
	+ Karthaia
	+ Koressia
	+ Poieessa
* Khalkis
* Korintti
* Kythnos
* Lepreon
* Leukas
* Mantineia
* Megara
* Melos
* Mykene
* Naksos
* Orkhomenos
* Plataiai
* Poteidaia
* Sifnos
* Sikyon
* Sparta
* Styra
* Tegea
* Tenos
* Thespiai
* Tiryns
* Troizen

Lähteet
-------

1. 1 2  Hellenic League *Brill’s New Pauly*. BrillOnline Reference Works. Viitattu 21.1.2019.
2. ↑  Phang, Sara E. et al.: *Conflict in Ancient Greece and Rome: The Definitive Political, Social, and Military Encyclopedia*, s. 94. ABC-CLIO, 2016. ISBN 1610690206. Teoksen verkkoversio.
3. ↑  Meritt, Benjamin Dean & McGregor, Malcolm Francis: *The Athenian Tribute Lists*, s. 95. Nide 3. ASCSA, 1950. ISBN 0876619138. Teoksen verkkoversio.
4. ↑  Serpent Column *The Byzantine Legacy*. Viitattu 21.1.2019.
5. ↑  Plutarkhos: *Kuuluisien miesten elämäkertoja*, Themistokles 20.3–4.
6. ↑  Herodotos: *Historiateos* 7.202.

Kirjallisuutta
--------------

* Brunt, P. A.: The Hellenic League against Persia.  *Historia*, 1953, s. 135–153.
Säähavaintoasema Elkossa, Nevadassa.
**Säähavainto** koostuu mittarilukemista ja joskus myös ihmisen aistinvaraisesti arvioimista suureista.

Havaintojen tekeminen
---------------------

Säähavaintoon kuuluvat yleensä vähintään lämpötilan, tuulen ja ilmanpaineen mittaus. Miehitetyillä säähavaintoasemilla tehdään havainnot myös pilvistä, sadekuuroista ja näkyvyydestä. Synop on laajimmalle levinnyt kansainvälisesti standardoitu säähavainnon tyyppi.

Suomessa ensimmäinen sääasema perustettiin vuonna 1844 Kaisaniemeen. Niitä perustettiin vähitellen lisää. Vuonna 1981 ensimmäiset sääasemat automatisoitiin. Sen jälkeen asemat on automatisoitu 90 %. Automatisoiduilta asemilta saadaan säätiedot 10 minuutin välein ja automaattiset testit tarkistavat niiden laadun jonka jälkeen epäilyttävät tai virheelliset havainnot ja tarkistetaan manuaalisesti.

Muut havainnot
--------------

Ilmanlaatuhavaintojen tekeminen on määritelty lainsäädännössä ja on kaupunkien ja teollisuuslaitosten vastulle niiden omilla aluiella, ja Ilmatieteen laitos on vastuussa koko maan perustason seurannasta. lmatieteen laitos on vuodesta 2007 hoitanut Suomen ilmanlaatutietojen jakamisen.

Myös siitepölyn määristä tehdään havaintoja ja niitä käytetään tietokoneella tehtyjen mallinnusten kanssa ennusteisiin siitepölyn määristä.

Erityiset säähavainnot
----------------------

Erityisiä säähavaintoja tehdään eri käyttäjäryhmien tarpeisiin. Lentoliikenne tarvitsee erityisen yksityiskohtaisia tietoja pilvistä ja näkyvyydestä. Vaihdettavat lentosäähavainnot on standardoitu metar-koodiin Merenkulku tarvitsee tiedot merenpinnan tasosta ja aallonkorkeudesta, mahdollisesti myös satamien läheisistä veden virtauksista ja tuulista. Vastaavasti tiesäähavainnot (aurauksen ja suolauksen tarpeisiin) sisältävät tavallista enemmän tietoja tienpinnan lämpötilasta ja kosteudesta.

Katso myös
----------

* tuulipussi
* sääpallo

Lähteet
-------

1. ↑  Säähavainto-ohje *Ilmatieteen laitos*.  Arkistoitu 11.8.2008. Viitattu 29.9.2019.
2. 1 2 3 4  Miten säätä havainnoidaan Ilmatieteen laitoksessa? *Ilmatieteen laitos*. Viitattu 29.9.2019.
3. ↑  Automaattinen sääasema *Ilmakehä-ABC, Ilmatieteen laitos*. Viitattu 29.9.2019.
4. ↑  Ilmanlaatuhavainnot *Ilmatieteen laitos*. Viitattu 29.9.2019.
5. ↑  Siljamo, Pilvi & Aarnio-Frisk, Marja: Siitepölyennusteet syntyvät aerobiologien ja meteorologien yhteistyönä *Ilmatieteen laitos*.  18.5.2016. Viitattu 29.9.2019. (englanniksi)
6. ↑  Siitepölytiedotus mullistuu suomalaisvoimin *Turun yliopiston ja Ilmatieteen laitoksen tiedote*.  4.5.2015.  Arkistoitu 29.9.2019. Viitattu 29.9.2019. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Säähavaintolaitteista**.
* Oman sääaseman perustaminen *Ilmatieteen laitos*. Viitattu 29.9.2019.
**Vahanin** eli **vahin kieli** (vahaniksi *x̌ik zik*) on Pamirin ylängöllä puhuttava iranilainen kieli.

Kielen puhujat asuvat Tadžikistaniin kuuluvalla Vuoristo-Badahšanin autonomisen alueella (Pandžjoen yläjuoksu), Afganistanissa, Pakistanissa (itäinen Hindukuš) ja Kiinassa. Tadžikistanissa heitä arvioidaan olevan noin 20 000 henkeä, Afganistanissa 15 000–18 000, Pakistanissa 8 000 ja Kiinassa 15 000. "Vahanin käytävän" kautta kulki idän ja lännen yhdistänyt muinainen Silkkitie. Vahanit mainitaan erillisenä kansana mm. kiinalaisissa 1.–8. vuosisadan lähteissä.

Vahan kuuluu pamirilaisten kielten ryhmään. Se jakautuu ylä- ja alamurteeseen, joiden erot ovat melko vähäisiä.

Kieli toimii yhteisön suullisen kanssakäymisen välineenä. Kirjakielenään puhujat käyttävät tadžikkia, daria, paštua, uiguuria ja jossain määrin myös kiinaa. 1930-luvulla Neuvostoliitossa tehtiin epäonnistunut yritys vahanin kirjakielen luomiseksi. Viime aikoina kieltä varten on laadittu kyrilliseen (Tadžikistan) ja latinalaiseen (Pakistan) kirjaimistoon perustuvat kirjoitusjärjestelmät.

Lähteet
-------

1. ↑  *Jazyki Rossijskoi Federatsii i sosednih gosudarstv. Tom I*, s. 245. Moskva: Nauka, 1997. ISBN 5-02-011237-2.

Aiheesta muualla
----------------

* Ethnologue: Vakh (englanniksi)
Charles Bridgeman
**Charles Bridgeman** (1690–1738) oli englantilainen maisema-arkkitehti. Bridgemanilla oli huomattava vaikutus englantilaisen maisemapuutarhan kehitykseen 1700-luvulla.

Bridgeman toi englantilaiseen puutarhasuunnitteluun piirteitä, jotka edelsivät Lancelot Brownin ja William Kentin vapaamuotoisempia suunnitelmia. Bridgeman muun muassa toi Englantiin ranskalaisen Ha-ha:n eli upotetun aidan, jota hän käytti Stowen puutarhassa 1719. Lisäksi hän käytti ranskalaisia risteäviä puistokujia (*pattes d’oie*), jotka ohjasivat huomion tiettyihin puutarhan kiintopisteisiin.

Ennen vuotta 1709 Bridgeman työskenteli Blenheimissa sir John Vanbrughin ja Henry Wisen alaisena. Vuonna 1714 hän siirtyi lordi Cobhamin palvelukseen Buckinghamshiren Stowe Housessa. Sen puutarhat olivat aikansa kuuluisimpia, tunnettuja etenkin vapaasti polveilevista poluista, huolellisesti toteutetuista istutuksista, taidokkaasta vesielementin käytöstä sekä rakennelmista, joissa oli viitteitä mytologiaan ja kirjallisuuteen. Bridgeman työskenteli uransa aikana monien puutarhojen parissa ja yhteistyössä lukuisten arkkitehtien kanssa, joihin lukeutuivat muun muassa James Gibbs ja William Kent.

Vuonna 1728 Charles Bridgeman seurasi Henry Wisea kuningas Yrjö II:n kuninkaallisena puutarhurina. Bridgeman työskenteli useiden puutarhojen ja puistojen suunnittelijana, mukaan lukien Hampton Court, Kensington Palace, St. James’s Park, Richmond Park ja Hyde Park.

Lähteet
-------

* Curl, James Stevens: Dictionary of architecture. Oxford University Press 1999. ISBN 0-19-210006-8

### Viitteet

1. 1 2 3 4  Curl 1999, s. 99


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
	+ 2
* VIAF
	+ 2
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Yhdysvallat
* Alankomaat

 |
|  |
| Taiteenala | 
* RKD Artists
* ULAN

 |
|  |
| Muut | 
* IdRef

 |

 |
**Kytaion** (m.kreik. Κύταιον, lat. *Cytaeum*) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (*polis*) Kreetan saarella Kreikassa. Sen kaupunkikeskuksen sijaintia ei tunneta varmuudella, mutta se sijoitetaan yleensä lähelle nykyistä Mylopótamoksen kunnan Almyrídan kylää.

Maantiede
---------

Kytaion sijaitsi Kreetan pohjoisrannikolla länteen Apelloniasta, toisin sanoen jotakuinkin Rhithymnan ja Herakleionin kaupunkien puolessa välissä. Sen kaupunkikeskus sijoitetaan yleensä rannikolle hieman itään nykyisestä Almyrídan kylästä ja pohjoiseen Sísesin kylästä. Kytaionin kaupunkivaltion hallussa ollut alue oli suhteellisen pienikokoinen, ja sen kooksi on arvioitu alle 25 neliökilometriä.

Historia
--------

Kytaionin historiasta ei tiedetä juuri mitään. Myös sen asema poliksena eli itsenäisenä kaupunkivaltiona tunnetaan huonosti. Kaupunki on luetteloitu polikseksi sillä perusteella, että monet seikat tukevat tällaista tulkintaa, vaikka sitä ei suoraan kutsutakaan polikseksi missään klassisen kauden lähteessä. Tärkein peruste on se, että Kytaion löi omaa hopearahaa klassisen kauden lopulla noin vuosina 350–325 eaa.

Kytaionin mainitsevat muun muassa Ptolemaios, Nonnos, Plinius vanhempi ja Stefanos Byzantionlainen.

Rakennukset ja löydökset
------------------------

Kytaionin oletetulta paikalta on löydetty jäänteitä rakennuksista sekä satamasta. Löydöksiä on pitkältä ajalta, sekä neoliittiselta ja minolaiselta kaudelta että myöhemmin hellenistiseltä ja roomalaiselta kaudelta.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5 6  Hansen, Mogens Herman & Nielsen, Thomas Heine: "969 Kytaion", *An Inventory of Archaic and Classical Poleis*. An Investigation Conducted by The Copenhagen Polis Centre for the Danish National Research Foundation. Oxford: Oxford University Press, 2004. ISBN 0-19-814099-1.
2. ↑  Kytaion? *Pleiades*. Viitattu 4.11.2019.
3. ↑  Kytaion (Crete) 3 Almyrida - Κύταιον *ToposText*. Viitattu 4.11.2019.
4. ↑  Hansen, Mogens Herman: Index of characteristics that indicate polis status of 541 communities not explicitly called polis in Archaic and/or Classical sources Copenhagen Polis Centre.  Arkistoitu 24.7.2011. Viitattu 4.11.2019.
5. ↑  Klaudios Ptolemaios: *Geografia* 3.17.6; Nonnos: *Dionysiaka* 13.238; Plinius vanhempi: *Naturalis historia* 4.59; Stefanos Byzantionlainen: *Ethnika* 399.3.
**Neofolk** on musiikillinen tyylilaji ja alakulttuuri, joka syntyi 1980-luvun Englannissa post-punk- ja industrial-piireissä. Industrialin ja post-punkin "koneellinen" ja keinotekoinen äänimaailma jäi taka-alalle ja teemoja ja soittimia lainailtiin vanhemmasta kansanmusiikista ja uudemmasta folkrockista. Osa yhtyeistä on lähempänä akustista kansanmusiikkia ja folkia, osa taas käyttää enemmän sampleja ja syntetisaattoreita. Keskeisiä varhaisia yhtyeitä olivat muun muassa Current 93, Death in June ja Sol Invictus.

Teemat
------

Neofolkissa olennaista ovat esitysten sanoitukset ja teemat, jotka ovat olleet silloin tällöin poliittisesti kiistanalaisia. Sanoituksissa käsitellään usein kansallisromanttiseen sävyyn luontoa, perinteitä ja mystiikkaa ja kritisoidaan modernia elämäntapaa. Musiikkityylin levittyä Isosta-Britanniasta muualle Eurooppaan (Saksa, Italia, Itä-Eurooppa, Pohjois-Eurooppa) on sanoituksissa alettu käsitellä yleisesti eurooppalaisen kulttuurin rappiota, Oswald Spenglerin hengessä. Yhtyeet ovat myös käyttäneet fasismiin ja kansallissosialismiin viittaavaa kuvastoa, joskus provokatiivisesti mutta joskus myös poliittisena kannanottona. Joidenkin kappaleiden sanoituksissa viitataan kiistanalaisiin ajattelijoihin kuten Julius Evolaan ja Ernst Jüngeriin, joiden käyttämä käsite *apoliteia*, vetäytyminen suorasta poliittisesta toiminnasta, usein yhdistetään alakulttuuriin. Osa yhtyeistä on äärioikeistolaisia, osa kiistää yhteytensä äärioikeistolaiseen ajatteluun tai irtisanoutuu politiikasta.

Yhtyeitä
--------

* Blood Axis
* Boyd Rice
* Current 93
* Darkwood
* Death in June
* Death in Rome
* Fire+Ice
* Of the Wand and the Moon
* Ordo Rosarius Equilibrio
* Pyhä Kuolema
* Rome
* Sol Invictus
* Tenhi
* Tuhat Kuolemaa Sekunnissa
* Von Thronstahl

Lähteet
-------

1. 1 2  NRGM - Hyvät, pahat ja oikeistolaiset – 5 oleellista neofolk-artistia, natsikorttia säästämättä! *nrgm.fi*. Viitattu 17.8.2018.  (suomeksi)
2. 1 2  From Subculture to Hegemony: Transversal Strategies of the New Right in Neofolk and Martial Industrial *datacide-magazine.com*. Viitattu 17.8.2018.  (englanniksi)
3. 1 2  Verkkolehti Sarastus: Eurooppalaisuuden puolustus nykymusiikissa: neofolk ja martial industrial *sarastuslehti.com*. Viitattu 17.8.2018.  (suomeksi)
4. 1 2  Varisverkosto: Apoliteittinen musiikki: neofolk, martial industrial ja metapoliittinen fasismi *varisverkosto.com*. Viitattu 17.8.2018.  (suomeksi)
5. ↑
6. ↑
7. ↑

Aiheesta muualla
----------------

* Leskinen, Rami: Eurooppalaisuuden puolustus nykymusiikissa: neofolk ja martial industrial. *Sarastus* 3.12.2012.
**find** on eräs Unixin komennoista, jolla voidaan etsiä halutunlaisia tiedostoja tiedostojärjestelmistä. find toimii tiedostojärjestelmässä oletusarvoisesti rekursiivisesti toisin kuin esimerkiksi ls -komento. 

Ohjelman toiminta on määritelty POSIX-standardissa.

Ohjelma on kehitetty Unixin *Programmer's Workbench* -julkaisua (PWB/UNIX) varten.
Ohjelman kehitti Dick Haight, joka kehitti myös cpio ja expr-ohjelmat.

Esimerkkejä
-----------

Etsii kaikki järjestelmän tiedostot ja tulostaa niiden nimet kokonaisine polkuineen: 

```
 find / -print

```

Etsii kaikki työhakemistossa olevat alihakemistot muttei suorita hakuja rekursiivisesti niiden sisällä: 

```
 find. -type d ! -name \. -prune -print

```

Etsii kaikki työhakemiston tiedostot tai hakemistot, joissa on asetettuna ryhmälle tai muille käyttäjille kirjoitusoikeus: 

```
 find. -perm +0022 -print

```

Etsii ""-merkkien sisällä olevaa tekstiä tiedostojen sisältä:

```
 find. -type f -exec grep -i "phrase to find" {} \; -print

```

Lähteet
-------

1. ↑
2. 1 2  M. Douglas McIlroy: A Research UNIX Reader: Annotated Excerpts from the Programmer’s Manual, 1971-1986 (PDF) *cs.dartmouth.edu*. Viitattu 6.9.2019. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* find(1) - Linux man page (englanniksi)
**Tervakankaan kalmisto** sijaitsee Pohjois-Pohjanmaalla entisen Saloisten kunnan alueella Leinoperän kylällä Raahessa. Tervakangas on rautakautinen kalmisto ja mahdollinen asuinalue.

Ajoitus
-------

Tervakangas on noussut merestä heti ajanlaskun alun jälkeen. Kankaalla vuosina 1990−1993 suoritettujen kaivausten perusteella kalmisto ajoittuu ajanjaksolle 100−500 jaa. eli roomalaiselle rautakaudelle ja kansainvaellusajalle. Tervakangas on siihen aikaan ollut niemi, aluksi saari, jonka pohjoispuolella, nykyisten Leinoperän ja Peltomaanperän alueella, oli laaja saaristo ja länsipuolella lähes avoin meri. Asutus ja kalmiston käyttö näyttää päättyneen viimeistään 600-luvulla jaa.

Muinaisjäännökset ja löydöt
---------------------------

Tervakankaan laen kivirakassa on toistakymmentä erimuotoista hautaa. Kaivauksissa on löydetty sekä poltto- että ruumishautauksia. Ensimmäiset esinelöydöt tekivät kivikasaan majanpohjaa raivanneet pikkupojat vuonna 1989. Löydöt olivat palaneita luunpalasia sekä kaksi pronssista rannerengasta, ensimmäiset Saloisista löydetyt pronssiesineet. Myöhemmin arkeologisissa kaivauksissa tehtiin seuraavat löydöt: hioinkivi, pieni rautaveitsi, rautasoljen kappale, pronssisormus, Kjelmøyn keramiikkaa, kiille- ja kivimurskasekoitteista keramiikkaa, palamaton maitohampaan pinta sekä pieni määrä palanutta luuta (0,4 g ja 1,75 g). Metalliesineiden arvellaan olevan kylän omien seppien työtä. Alueelta on löydetty myös merkkejä pienimuotoisesta viljan viljelystä. Asukkaiden päätoimeentulo lienee kuitenkin perustunut riistanpyyntiin ja kalastukseen.

Lähitienoon muinaisjäännökset
-----------------------------

Lähistöllä on myös muita muinaisjäännöksiä mahdollisesti samalta ajalta, niitä ei tosin ole tutkittu tarkkaan, Tärkeimmät niistä ovat:

* Korpelan Takalokangas: röykkiöitä 4 kpl.
* Lamunkangas: rakkakuoppia.
* Kivirakankangas: pyynti- ja/tai keittokuoppia.

Katso myös
----------

* Rautakausi
* Kettukankaan muinaisjäännösalue
* Saloisten historia
* Leinoperä
* Ketunperä

Lähteet
-------

* Raahen tienoon historia I, Aulis Forss, Pekka Toivanen 1990.
* Pohjois-Pohjanmaan kiinteät muinaisjäännökset, Mika Sarkkinen, Markku Torvinen 2000.
* Raahe-Pattijokialueen kolme muinaisretkikohdetta matka kivikaudesta rauta-aikaan esite vuodelta 1999.
Mahittulan maalaismaisemaa aivan Raision keskustan kupeessa.
Haunisten allas.
**Mahittula** on Raision väkimäärältään pienin ja harvimmin asutettu kaupunginosa, jonka maisemaan kuuluu Raisionjoen koskematonta luontomaisemaa, maatiloja, metsää sekä muutama puutalo. Siellä on myös teollisuutta ja liikkeitä Haunisten teollisuusalueella. 

Mahittulassa sijaitsevat Raisionjoen ulkoilureitistö ja vesilaitoksen reserviksi rakennettu Haunisten tekoallas. Mahittulassa sijaitsee myös nuorisotalo, jonka 300-neliöinen päärakennus ja pihapiiri on toiminut reilut 40 vuotta nuorisotilana. Lukuvuonna 2011–2012 Mahittulan nuorisotila toimi kahden kuudennen luokan kouluna Kuloisten koulun remontin takia. Mahittulan kiinteistö ja miljöö ovat kulttuurihistoriallisesti säilyttämisen arvoiset mm. Hintsan kartanon myötä.

Lähteet
-------

* Kivikoski Ella, Oja Aulis et al: *Raision historia I*. Raision historiatoimikunta, 1960. (sid.).
* Mäntylä R. A.: *Raision historia II*. Raision historiatoimikunta, 1965. (sid.).

Raision vaakunaRaision kaupunginosat

|  |  |
| --- | --- |
| Länsi-Raisio | Kaanaa · Tikanmaa · Paikkari · Nuorikkala · Pirilä |
| Keski-Raisio | Ihala · Vaisaari · Varppeenseutu · Kerttula · Somersoja · Inkoinen |
| Itä-Raisio | Kuloinen · Mahittula · Kuninkoja |
**Finnish B** on suomi vieraana kielenä -oppiaine. Aine kuuluu IB-diplomiohjelmaan. Se kuuluu Group 2 -kieliin, joihin kuuluu noin 80 eri kieltä.*selvennä* Suomessa Finnish B:n voi ottaa paluumuuttaja tai opiskelija, jolla on suomi toisena kielenä. Ulkomailla opiskelua pitäisi olla ainakin yli kaksi vuotta, jotta voisi ottaa Finnish B:n.*lähde?* Finnish B on myös tarjolla muutamassa muussa maassa kuin Suomessa. Opiskelussa keskitytään enimmäkseen suomen kirjoittamiseen ja puhumiseen. Finnish B -ainetta pystyy opiskelemaan SL- tai HL-tasoisena, riippuen lukion tarjonnasta. SL-lyhenne tulee sanoista Standard Level (suom. *perustaso*) ja HL-lyhenne tulee sanoista Higher Level (suom. *korkeampi taso*).

Sisältö
-------

Finnish B:ssä käsitellään kahden vuoden aikana erilaisia aihealueita, jotka kehittävät opiskelijan puhumis- ja kirjoittamistaitoja. Käsiteltäviä aiheita ovat sosiaaliset suhteet, media, kommunikaatio ja maailmanlaajuiset ongelmat. Opiskelijat voivat lisäksi valita kaksi vapaaehtoista aihetta. Ne voivat olla esimerkiksi terveys, tieteet ja teknologia tai vapaa-aika. Lisäksi HL-tason opiskelijat käsittelevät kaksi kaunokirjallista teosta.

Arviointi
---------

Internal assessment (suom. *sisäinen arviointi*) tarkoittaa koulun opettajien arvioitavaa työtä, joka mittaa oppilaan pätevyyttä taidossa joita on vaikea määritellä kirjoitetuiden tehtävien perusteella, kuten esimerkiksi puhumistaito tai laboratoriotyöskentely) on 30 % loppuarvosanasta. Sisäiseen arviointiin kuuluu opiskelijan suullisen esitelmä, luokan yhteinen keskustelu ja kirjoitustyö. Suullinen esitelmä ja keskustelu ovat opettajan kanssa. Opettaja antaa kaikille arvosanat, ja näistä osa lähetetään arvioitavaksi eteenpäin IB:n arvostelijalle. Puhe liittyy vapaaehtoiseen aiheiseen ja kesto on 8–10 minuuttia. Ryhmäkeskustelussa opettaja antaa kolme aihetta pakollisista aineista. Kirjoitustyön pituus ja aihe riippuu opiskelijan tasosta: SL-opiskelijat kirjoittavat 250–450 sanan työn ja sen lisäksi 150–200 sanan perustelutekstin. HL-opiskelijat kirjoittavat puolestaan 450–600 sanan luovan kirjoitelman ja sen lisäksi 150–250 sanan perustelutekstin. Kirjoitelmassa pitää kirjoittaa yhdestä tai kahdesta kaunokirjallisesta teoksesta*selvennä*.

External assessment (suom. *ulkoinen arviointi*) muodostaa 70 % arvosanasta. Siihen kuuluu luetun ymmärtämisen tehtäviä ja tasosta riippuen vähintään 250 tai 450 sanan pituinen kirjoitustyö.

Lähteet
-------

* Tampereen lyseon lukio: IB Guide 2018–2019[vanhentunut linkki]

### Viitteet

1. ↑  Diploma language acquisition *International Baccalaureate®*. Viitattu 11.1.2019. (englanniksi)