|  |
| --- |
| Osa artikkelisarjaa |
| Suomen politiikka |
| Suomen vaakuna |
| Laki ja julistukset
* Itsenäisyysjulistus (1917)
* Hallitusmuoto (1919)
* Ministerivastuulaki (1922)
* Valtakunnanoikeudesta annettu laki (1922)
* Valtiopäiväjärjestys (1928)
* Perustuslaki (2000)

---

**Muut sopimukset**
* FINEFTA-sopimus (1961)
* Vapaakauppasopimus (1973)
* Itävallan, Suomen ja Ruotsin liittymissopimus (1994)
 |
| Toimeenpanovalta**Tasavallan presidentti**
* Alexander Stubb
* Tasavallan presidentin kanslia

---

**Valtioneuvosto**
* Orpon hallitus
* Pääministeri
	+ Petteri Orpo
* Ministeri
* Ministeriöt

---

**Keskushallinto**
* Valtion keskushallinnon virastot ja laitokset

---

**Aluehallinto**
* Aluehallintovirasto
* Elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus

---

**Paikallishallinto**
* Poliisilaitokset
* Työ- ja elinkeinotoimistot
 |
| Lainsäädäntövalta
* Lainsäädäntöprosessi

---

**Eduskunta**
* Puhemies
* Eduskuntaryhmä
* Kansanedustaja
* Pääsihteeri

**Valiokunnat**

* SuV
* PeV
* UaV
* VaV
* TrV
* HaV
* LaV
* LiV
* MmV
* PuV
* SiV
* StV
* TaV
* TiV
* TuV
* TyV
* YmV

 |
| Tuomiovalta**Yleinen tuomioistuin**
* Korkein oikeus
* Hovioikeus
	+ Helsinki · Itä-Suomi · Rovaniemi · Turku · Vaasa
* Käräjäoikeus (Luettelo)

---

**Hallintotuomioistuin**
* Korkein hallinto-oikeus
* Hallinto-oikeus
	+ Ahvenanmaa · Helsinki · Hämeenlinna · Itä-Suomi · Pohjois-Suomi · Turku · Vaasa

---

**Erityistuomioistuin**
* Markkinaoikeus
* Työtuomioistuin
* Vakuutusoikeus
* Valtakunnanoikeus

---

**Syyttäjälaitos**
* Syyttäjälaitos
* Valtakunnansyyttäjä
 |
| Laillisuusvalvonta ja tarkastus
* Eduskunnan oikeusasiamies
* Valtioneuvoston oikeuskansleri

---

**Tarkastus**
* Valtiontalouden tarkastusvirasto
* Valtiovarain controller -toiminto
* Finanssivalvonta

---

**Valtuutetut**
* Elintarvikemarkkinavaltuutettu
* Lapsiasiavaltuutettu
* Tasa-arvovaltuutettu
* Tiedusteluvalvontavaltuutettu
* Tietosuojavaltuutettu
* Yhdenvertaisuusvaltuutettu
 |
| Suomen Pankki
* Pääjohtaja
* Pankkivaltuusto
* BOFIT
 |
| Muut toimielimet
* Valtion liikelaitos
* Valtionyhtiöt

---

**Talousarvion ulkopuoliset rahastot**
* Valtion asuntorahasto
* Valtion eläkerahasto
* Maatilatalouden kehittämisrahasto
* Valtion ydinjätehuoltorahasto
* Huoltovarmuusrahasto
* Valtiontakuurahasto
* Rahoitusvakausrahasto
* Valtion televisio- ja radiorahasto
* Maatalouden interventiorahasto
* Palosuojelurahasto
* Öljysuojarahasto

---

**Muut julkisoikeudelliset rahastot**
* Sitra
* Työllisyysrahasto

---

**Julkisoikeudelliset laitokset**
* Eläketurvakeskus
* Kansaneläkelaitos
* Keva
* Kuntien takauskeskus
* Suomen metsäkeskus
* Suomen Pankki
* Työterveyslaitos
* Suomen riistakeskus
* Yliopistolaitos

---

**Julkisoikeudelliset säätiöt**
* Kansallisgalleria
* Julkisoikeudelliset säätiöyliopistot
 |
| Vaalit
* Eduskuntavaalit
	+ 2015 · 2019 · 2023 · *2027*
* Presidentinvaalit
	+ 2006 · 2012 · 2018 · 2024
* Europarlamenttivaalit
	+ 2009 · 2014 · 2019 · *2024*
* Kuntavaalit
	+ 2012 · 2017 · 2021 · *2025*
* Aluevaalit
	+ 2022 · *2025*

* Puolueet
* Kansanäänestykset
	+ Kieltolaki (1931)
	+ EU-jäsenyys (1994)
 |
| Oikeus
* Säädöskokoelma
* Hallituksen esitys
* Lakialoite
* Säädöskieli
* Kansalaisaloite

---

**Hallintolainsäädäntö**
* Hallintolainkäyttö
* Hallintolaki
* Hyvän hallinnon periaatteet
* Julkisuuslaki
* Kielilaki
* Kielitaitolaki
* Kuntalaki

---

**Koulutus**
* Hallintotiede
 |
| Politiikka
* Suomen valtiontalous
	+ Talousarvio
* Politiikka
	+ Elinkeinot
	+ Euroooppa
	+ Koulutus
	+ Kulttuuri
	+ Kunnat ja alueet
	+ Liikenne
	+ Liikunta
	+ Maatalous
	+ Metsätalous
	+ Nuoriso
	+ Oikeus
	+ Omistajaohjaus
	+ Puolustus
	+ Sisäpolitiikka
	+ Sosiaali
	+ Talous
	+ Tiede
	+ Terveys
	+ Työ
	+ Viestintä
	+ Ympäristö
* Pohjoismainen yhteistyö
* Kansalaisuus
* Avoimuusrekisteri

---

* Euroopan unioni
	+ Suomen edustusto
* Frontex
 |
| Ulkosuhteet
* Ulkomaankauppapolitiikka
* Kehityspolitiikka
* Johto
	+ TP-Utva
* Kansainvälisten asiain foorumi
* Rajat
* Suomen diplomaatiset edustustot
* Diplomaattiset edustustot Suomessa
* Diplomaattiset edustajat

---

* YK (1955)
* OECD (1969)
* Etyj (1975)
* Suomen Euroopan neuvoston jäsenyys (1989)
* Nato (2023)
	+ Erityisedustusto
 |
| Muu julkishallinto
* Kunnallishallinto
* Hyvinvointialueet
* Kirkollishallinto

---

* Ahvenanmaan itsehallinto

---

**Hallinnollinen aluejako**
* Maakunnat
* Seutukunnat
 |
| * n
* k
* m
 |

**Orpon hallitus** on Suomen tasavallan 77. hallitus. Se aloitti 20. kesäkuuta 2023. Hallituksen muodostavat kokoomus, perussuomalaiset, ruotsalainen kansanpuolue ja kristillisdemokraatit.

Hallitusneuvottelut
-------------------

*Pääartikkeli: Eduskuntavaalit 2023*
Kokoomus oli 2. huhtikuuta 2023 käytyjen eduskuntavaalien 2023 suurin puolue. Puolueen puheenjohtaja Petteri Orpo valittiin 14. huhtikuuta hallitustunnustelijaksi. Orpo aloitti tunnustelut jakamalla eduskuntapuolueille 24 tunnustelukysymystä. Tunnustelujen perusteella Orpo valitsi varsinaisiin hallitusneuvotteluihin perussuomalaiset, ruotsalaisen kansanpuolueen sekä kristillisdemokraatit. Hallitus päätettiin rakentaa enemmistöhallitus-pohjalle. Säätytalolla järjestetyt hallitusneuvottelut kestivät yhteensä seitsemän viikon ajan, tiistaista 2. toukokuuta torstaihin 15. kesäkuuta. Hallitusneuvottelut kestivät ennätyspitkään, yhtä kauan kuin Kekkosen II hallituksen neuvottelut eli 79 päivää.

Valtion aluehallinto, kunnat ja kaupungit -jaostoa hallitusneuvotteluissa
Neuvottelut käytiin yhdessätoista työryhmässä eli pöydässä, joilla oli yhteensä 18 alatyöryhmää eli jaostoa. Neuvotteluorganisaatiota johtivat puheenjohtajapöytä, vaaleja ja puoluetoimintaa käsitellyt puoluesihteeripöytä sekä valtioneuvoston johtamista, dataa ja mittareita sekä kokeiluja ja hallinnon digitalisointia käsitellyt johtamispöytä. Reformipöytien teemat olivat 1. *Kestävä julkinen talous*, 2. *Toimiva ja kestävä hyvinvointiyhteiskunta*, 3. *Hyvinvointi syntyy työstä*, 4. *Osaava Suomi*, 5. *Kasvun kaava*, 6. *Puhtaan energian Suomi*, 7. *Kansainvälinen ja aktiivinen Nato-Suomi* sekä 8. *Turvallinen ja kriisinkestävä oikeusvaltio*.

Ministerit
----------

Ministereitä hallituksessa on 19. Kokoomuksella on kahdeksan ministeriä ja perussuomalaisilla seitsemän ministeriä. RKP:lla on aluksi kolme ministeriä ja kristillisdemokraateilla yksi ministeri, mutta kristillisdemokraattien on määrä saada liikunta-, urheilu- ja nuorisoministerin tehtävät hallituskauden viimeiseksi kahdeksi vuodeksi. Kristillisdemokraatit nimesi oman ministeriehdokkaansa lauantaina 17. kesäkuuta. Kokoomus ja perussuomalaiset nimesivät ministeriehdokkaansa sunnuntaina 18. kesäkuuta. RKP nimesi ministeriehdokkaansa maanantaina 19. kesäkuuta.

Ministeriönsä päällikkönä toimivat ministerit on lihavoitu.

| Salkku | Ministeri | Aloitti tehtävässä | Lopetti tehtävässä | Puolue |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Valtioneuvoston kanslia |
| **Pääministeri** |   | **Petteri Orpo** | 20. kesäkuuta 2023 | Tehtävässä | Kokoomus |
| Eurooppa- ja omistajaohjausministeri |   | Anders Adlercreutz | 20. kesäkuuta 2023 | Tehtävässä | Ruotsalainen kansanpuolue |
| Valtiovarainministeriö |
| **Valtiovarainministeri** |   | **Riikka Purra** | 20. kesäkuuta 2023 | Tehtävässä | Perussuomalaiset |
| Kunta- ja alueministeri |   | Anna-Kaisa Ikonen | 20. kesäkuuta 2023 | Tehtävässä | Kokoomus |
| Opetus- ja kulttuuriministeriö |
| **Opetusministeri** |   | **Anna-Maja Henriksson** | 20. kesäkuuta 2023 | Tehtävässä | Ruotsalainen kansanpuolue |
| Tiede- ja kulttuuriministeri |   | Sari Multala | 20. kesäkuuta 2023 | Tehtävässä | Kokoomus |
| Liikunta-, urheilu- ja nuorisoministeri |   | Sandra Bergqvist | 20. kesäkuuta 2023 | Tehtävässä | Ruotsalainen kansanpuolue |
| Maa- ja metsätalousministeriö |
| **Maa- ja metsätalousministeri** |   | **Sari Essayah** | 20. kesäkuuta 2023 | Tehtävässä | Kristillisdemokraatit |
| Ulkoministeriö |
| **Ulkoministeri** |   | **Elina Valtonen** | 20. kesäkuuta 2023 | Tehtävässä | Kokoomus |
| Ulkomaankauppa- ja kehitysministeri |   | Ville Tavio | 20. kesäkuuta 2023 | Tehtävässä | Perussuomalaiset |
| Sisäministeriö |
| **Sisäministeri** |   | **Mari Rantanen** | 20. kesäkuuta 2023 | Tehtävässä | Perussuomalaiset |
| Oikeusministeriö |
| **Oikeusministeri** |   | **Leena Meri** | 20. kesäkuuta 2023 | Tehtävässä | Perussuomalaiset |
| Sosiaali- ja terveysministeriö |
| **Sosiaali- ja terveysministeri** |   | **Kaisa Juuso** | 20. kesäkuuta 2023 | Tehtävässä | Perussuomalaiset |
| Sosiaaliturvaministeri |   | Sanni Grahn-Laasonen | 20. kesäkuuta 2023 | Tehtävässä | Kokoomus |
| Työ- ja elinkeinoministeriö |
| **Työministeri** |   | **Arto Satonen** | 20. kesäkuuta 2023 | Tehtävässä | Kokoomus |
| Elinkeinoministeri |   | Vilhelm Junnila | 20. kesäkuuta 2023 | 6. heinäkuuta 2023 | Perussuomalaiset |
|   | Wille Rydman | 6. heinäkuuta 2023 | Tehtävässä | Perussuomalaiset |
| Liikenne- ja viestintäministeriö |
| **Liikenne- ja viestintäministeri** |   | **Lulu Ranne** | 20. kesäkuuta 2023 | Tehtävässä | Perussuomalaiset |
| Puolustusministeriö |
| **Puolustusministeri** |   | **Antti Häkkänen** | 20. kesäkuuta 2023 | Tehtävässä | Kokoomus |
| Ympäristöministeriö |
| **Ympäristö- ja ilmastoministeri** |   | **Kai Mykkänen** | 20. kesäkuuta 2023 | Tehtävässä | Kokoomus |

Huomioita
1. ↑  Riikka Purra toimii pääministerin sijaisena.
2. ↑  Kunta- ja alueministerin salkkuun kuuluvat lisäksi Ahvenanmaata koskevat asiat oikeusministeriössä sekä kaupunkikehittämistä koskevat asiat työ- ja elinkeinoministeriössä.
3. ↑  Opetusministerin salkkuun kuuluvat lisäksi pohjoismaisen yhteistyön asiat ulkoministeriössä.
4. ↑  Tiede- ja kulttuuriministerin salkkua hoitaa ensimmäiset kaksi vuotta Sari Multala. Mari-Leena Talvitien on määrä hoitaa salkkua hallituskauden viimeiset kaksi vuotta.
5. ↑  RKP ja kristillisdemokraatit jakavat keskenään liikunta-, urheilu- ja nuorisoministerin salkun. RKP:n Sandra Bergqvist hoitaa salkkua hallituskauden ensimmäiset kaksi vuotta ja kristillisdemokraatit kaksi viimeistä vuotta. Kristillisdemokraatit nimeävät oman ministerinsä myöhemmin.
6. ↑  Sisäministerin salkkuun kuuluvat lisäksi kotouttamista koskevat asiat työ- ja elinkeinoministeriössä.
7. ↑  Työministerin salkkuun kuuluvat lisäksi työttömyysturvaan ja aikuiskoulutukseen liittyvät asiat sosiaali- ja terveysministeriössä.
8. ↑  Työministerin salkkua hoitaa ensimmäiset kaksi vuotta Arto Satonen. Matias Marttisen on määrä hoitaa salkkua hallituskauden viimeiset kaksi vuotta.
9. ↑  Elinkeinoministerin salkkua hoitaa ensimmäiset kaksi vuotta Wille Rydman. Sakari Puiston on määrä hoitaa salkkua hallituskauden viimeiset kaksi vuotta.
10. ↑  Ympäristö- ja ilmastoministerin salkkuun kuuluvat lisäksi energia-asiat työ- ja elinkeinoministeriössä.

Hallitusohjelma
---------------

Orpon hallituksen tavoitteena on "vahva ja välittävä Suomi, joka pärjää maailman myrskyissä".

### Alkoholikauppa

Hallitus uudistaa alkoholipolitiikkaa vastuullisesti eurooppalaiseen suuntaan ja jatkaa vuonna 2018 tehtyä alkoholilain kokonaisuudistusta. Nykyisessä alkoholilain 17 pykälässä määritelty vähittäismyyntilupa laajennetaan enintään 5,5 prosenttia alkoholia sisältävien juomien lisäksi koskemaan enintään 8 prosenttia alkoholia käymisteitse valmistettuja juomia. Puoliväliriiheen mennessä tehdään STM:n ja TEM:n yhteistyössä selvitys 15 prosentin vahvuisten viinien myynnin vapauttamisesta.

### Avun hädänalaisille kohdentava ja väärinkäytökset estävä turvapaikkapolitiikka

Suomi noudattaa maahanmuuttopolitiikassaan ihmisoikeus- ja muita kansainvälisiä sopimuksia, EU-lainsäädännön velvoitteita ja oikeusvaltioperiaatetta. Suomi osallistuu monenkeskiseen, kansainväliseen yhteistyöhön.

Hallituksen turvapaikkapolitiikka perustuu hädänalaisimpien auttamiseen, kansainväliseen yhteistyöhön turvallisuuden takaamiseen ja länsimaisten arvojen, kuten demokratian ja tasa-arvon puolustamiseen. Erityisesti kiinnitetään huomiota lasten, naisten ja vammaisten oikeuksiin.

### Esi- ja perusopetus

Hallitus panostaa perustaitojen oppimiseen antamalla lisää aikaa ja työrauhaa opettajille ja oppilaille. Hallitus kasvattaa perusopetuksen vähimmäistuntimäärää 2-3 vuosiviikkotunnilla laajentamatta opetussuunnitelmaa. Lisäyksellä tavoitellaan lisätunteja erityisesti alakoulun vuosiluokille luku-, kirjoitus- ja laskutaidon opettamiseen. Lisäykset jätetään toteutettavaksi paikallisin päätöksin.

Hallitus vahvistaa opettajien ja rehtoreiden toimivaltuuksia puuttua opetusta häiritsevään ja kouluaikana tapahtuvaan toimintaan. Hallitus tekee tarvittavat lainsäädäntömuutokset, joilla voidaan nykyistä tehokkaammin rajoittaa esimerkiksi mobiililaitteiden käyttöä koulupäivän aikana ja näin vahvistaa oppilaiden keskittymistä opetukseen.

Kouluväkivallan ennaltaehkäisyssä ja väkivaltatilanteisiin puuttumisessa otetaan käyttöön yhtenäiset suunnitelmat ja toimintamallit hyödyntäen olemassa olevia toimintamalleja. Hallitus vahvistaa aluehallintovirastojen toimivaltuuksia koulujen laillisuusvalvonnassa.

### Liikenneverkkoa kehitetään koko Suomessa

Koko Suomen raideverkon toimivuutta ja Helsinki-Vantaan lentoaseman saavutettavuutta parannetaan käynnistämällä Lentoradan yksityiskohtaisempi suunnittelu ja valmistelemalla hankkeen toteuttamispäätös. Turun tunnin juna -hanke käynnistetään parantamalla Salo–Kupittaa-väliä sekä rakentamalla Espoo-Lohja-rata.

### Nuoriso- ja jengirikollisuuden lisääntyminen torjutaan

Hallitus tunnistaa nuoriso- ja jengirikollisuuden lisääntymisen vakavaksi ongelmaksi. Hallitus on sitoutunut ottamaan käyttöön tarvittavat keinot nuoriso- ja jengirikollisuuden määrätietoiseksi torjumiseksi ja vähentämiseksi.

Ongelman ratkaisemiseksi hallitus toteuttaa laajan joukon toimenpiteitä. Ilmiöön puuttuminen vaatii moniammatillista otetta. Muutokseen otetaan mukaan koko yhteiskunta.

Hallitus laatii vuoden 2023 loppuun mennessä laajan toimenpideohjelman, jolla katkaistaan nuoriso- ja jengirikollisuuden lisääntyminen Suomessa. Hallitus tekee periaatepäätöksen poikkihallinnollisen jengirikollisuuden ennaltaehkäisy- ja torjuntaohjelman laatimisesta.

Hallitus koventaa rangaistuksia katujengirikollisuuteen liittyvistä rikoksista säätämällä rikoksen liittyminen katujengin toimintaan erilliseksi rikoksen koventamisperusteeksi.

### Omaishoito

Hallitus tekee puoliväliriiheen mennessä omaishoitolain kokonaisuudistuksen, selvittää omaishoidontuen verotuksen kohtuullistamista ja jatkaa omaishoidontuen kriteerien yhtenäistämistä.

### Perhe-etuudet

Hallitus vahvistaa yhteiskunnan lapsi- ja perhemyönteisyyttä. Hallitus laatii väestöpoliittisen selonteon, jossa tarkastellaan lapsiperheiden hyvinvointia, toimeentuloa, työn ja perheen yhteensovittamista sekä tahattomasti lapsettomien tilannetta. Selonteossa etsitään toimenpiteitä, jotka vaikuttaisivat positiivisesti syntyvyyteen. Selonteossa huomioidaan erityisesti pikkulapsiperheiden, yksinhuoltajien, opiskelijaperheiden ja monilapsisten perheiden erityishaasteet.

Lapsiperheiden toimeentuloa parannetaan nostamalla alle kolmevuotiaiden lapsilisää, lisäämällä lapsilisien yksinhuoltajakorotusta, kehittämällä opiskelijoiden huoltajakorotusta ja korottamalla lapsilisää monilapsisille perheille.

### Poliisien määrää lisätään

Muutokset turvallisuusympäristössä edellyttävät poliisin operatiivisen toiminnan vahvistamista. Hallitus nostaa poliisitehtävissä toimivien määrän 8 000 poliisihenkilötyövuoteen vaalikauden loppuun mennessä. Lisäys tehdään poliisin operatiivisen toiminnan vahvistamiseen. Poliisin kyky rekrytoida tarvittava määrä poliisitoimintaa tukevia erityisosaajia, kuten kyber- ja talousasiantuntijoita sekä tutkintasihteereitä turvataan.

Poliisin resurssit turvataan pitkäjänteisesti ja ennakoivasti siten, että poliisin mahdollisuudet pitkän aikavälin toiminnan suunnitteluun paranevat. Lisätään poliisin perusrahoitusta ja kehitetään poliisin rahoitusmallia tämän tavoitteen mukaisesti.

Hallitus varmistaa, että poliisilla on käytettävissään työssään tarvitsemansa kalusto sekä terveet ja turvalliset toimitilat. Poliisin läsnäolo turvataan koko maassa. Poliisin palvelut turvataan molemmilla kansalliskielillä.

### Rahapelijärjestelmä

Hallitus uudistaa Suomen rahapelijärjestelmää avaten sitä lisenssimallilla kilpailulle viimeistään 1. tammikuuta 2026. Uudistuksen tavoitteena on ehkäistä ja vähentää pelaamisesta aiheutuvia terveydellisiä, taloudellisia ja sosiaalisia haittoja sekä parantaa rahapelijärjestelmän kanavointiastetta.

Lisenssijärjestelmän piiriin kuuluisivat lähtökohtaisesti online-kasinopelit ja online-vedonlyönti. Eriytetään Veikkaukselle jäävä yksinoikeustoiminta ja kilpailluilla markkinoilla oleva toiminta eri yhtiöihin saman konsernin sisällä.

### Raideliikenne

Hallitus lisää tosiasiallista kilpailua raideliikennemarkkinalla ja helpottaa markkinoille pääsyä. Hallitus luo pitkän aikavälin näkymän kotimaan raideliikenteen kapasiteetin ja investointien lisäämiseksi.

Hallitus avaa markkinaehtoisen henkilöjunaliikenteen markkinat tosiasialliselle kilpailulle.

Henkilöjunaliikenteen kilpailua lisätään mahdollistamalla kunnille, kuntayhtymille ja alueille ostoliikenteen järjestäminen. Tarkoitusta varten perustetaan julkinen kalustoyhtiö julkisesti tuetulle ostoliikenteelle.

Hallituksen politiikka
----------------------

### Talouspolitiikka

Hallitus tavoittelee julkisen talouden velkasuhteen pysymistä samana yhden vaalikauden aikana ja kääntymistä laskuun kahden vaalikauden aikana. Hallitusohjelmassa hallituspuolueet sopivat julkisen talouden sopeuttamisesta yhteensä noin kuudella miljardilla eurolla, josta 4,2 miljardia koostuu leikkauksista ja 1,85 miljardia rakenteellisista toimista. Vuoden 2024 kehysriihessä hallitus sopi kolmen miljardin euron lisäsopeutuksesta, josta noin puolet koostuu leikkauksista ja noin puolet veronkorotuksista, taloustilanteen huonontumisen johdosta.

Ennen vaaleja Petteri Orpo sanoi, että Marinin hallitus oli antanut Suomen luisua hallitsemattoman velkaantumisen tielle. Kokoomus ajoi vaaleissa julkisen talouden tasapainottamista seuraavan kahden vaalikauden aikana säästöjen ja työllisyyskeinojen avulla, mutta ei verotusta kiristämällä. Koulutuksen, puolustuksen, oikeuslaitoksen ja turvallisuuden määrärahojen tuli olla erityissuojelussa. Samoin perussuomalaiset ajoivat julkisen talouden tasapainottamista kahden vaalikauden aikana.

Orpon hallituksen ensimmäisessä, vuoden 2024 budjetissa alijäämää oli kuitenkin vielä enemmän kuin edellisen hallituksen viimeisessä budjetissa.  Marinin hallituksen vuoden 2023 alijäämä oli -10,2 mrd. euroa, kun Orpon vuoden 2024 alijäämä oli -11,5 mrd. euroa. Valtiovarainministeriö arvioi (syksyllä 2023), että Orpon hallituskauden lopussa vuonna 2027 valtiontalous olisi edelleen 10,6 miljardia alijäämäinen ja julkisen sektorin velkasuhde kasvaisi lähes 82 prosenttiin. Euroryhmä eli euroalueen jäsenmaiden valtiovarainministerien muodostama epävirallinen elin arvioi EU:n jäsenmaiden budjettiesitykset vuodelle 2024 ja antoi sen jälkeen varoituksen neljälle maalle, mukaanluettuna Suomi. 

IMF:n raportin mukaan hallituksen sosiaaliturvaleikkaukset ja uudistukset ovat kiitettäviä, mutta väestön ikääntymisen vuoksi tarvitaan vielä enemmän julkisten menojen leikkauksia, ja pitää myös harkita veronkorotuksia, korottamalla esimerkiksi hiilidioksidin verotusta, yhtenäistämällä arvonlisäveroa ja uudistamalla listaamattomien yritysten osinkojen verotusta.

### Sosiaalipolitiikka

#### Sosiaaliturvaleikkaukset

Hallitus on toteuttanut useita leikkauksia sosiaaliturvaan julkisen talouden vahvistamiseksi ja työllisyyden lisäämiseksi.

STM:n raportin mukaan sosiaaliturvamuutosten seurauksena työllisyys paranisi 60 000 - 65 000 hengellä. Professori Roope Uusitalo huomautti, että vaikka arvio perustuu tieteelliseen tutkimukseen, todellinen määrä voi olla suurempi tai pienempi. Tieteelliseen tutkimukseen perustuva arvio on silti hänestä parempi kuin siihen perustumaton arvio tai ei arviota.

Työttömyysturvaa on tarkoitus leikata kahdessa erässä. Vuoden 2023 lopulla työssäoloehto muutettiin työajan sijasta tulojen perusteella määräytyväksi ja sitä pidennettiin kuudesta kuukaudesta 12 kuukauteen, 300 euron suojaosa ja lapsikorotukset poistettiin, omavastuupäiviä pidennettiin viidestä seitsemään ja jaksottamalla lomakorvaukset. Loput suunnitelluista muutoksista on tarkoitus esittää vuoden 2024 aikana.

Vuoden 2023 lopulla asumistukea leikattiin muun muassa laskemalla tuen korvausprosentti 80 prosentista 70 prosenttiin, poistamalla tuki omistusasunnon omistajilta, luopumalla palkka- ja yrittäjätuloja koskevasta 300 euron ansiotulovähennyksestä eli suojaosasta, ottamalla perusomavastuuta määriteltäessä alarajan ylittävistä tuloista jatkossa huomioon aiemman 42 prosentin sijasta 50 prosenttia ja yhdistämällä Helsinki muuhun pääkaupunkiseutuun asumismenoja huomioitaessa. Valmisteluvaiheessa hallitus muutti asumistuen leikkauksia perusomavastuun korvauskerrointen kautta siten, että leikkaukset ovat suunniteltua pienempiä lapsiperheiden kohdalla ja suurempia aikuisperheiden kohdalla.

Vuoden 2023 lopulla useisiin kansaeläke- ja elinkustannusindekseihin sidottuihin etuuksiin, kuten peruspäivärahaan, asumistukeen, opintorahaan ja lastenhoidon tukiin, tehtiin indeksijäädytystä, jossa näihin etuuksiin vuosittain tehtävät indeksitarkistukset jätetään tekemättä vuosina 2024–2027. Indeksijäädytyksen vaikutus etuuksien tasoon voi olla kuitenkin enintään 10,2 prosenttia. Indeksijäädytyksen ulkopuolelle jätettiin muun muassa eläkkeet.

#### Sosiaali- ja terveydenhuolto

Syksyn 2023 budjettiriihessä hallitus päätti nostaa yksityislääkärikäynneistä maksettavia Kela-korvauksia hallituskauden aikana 500 miljoonalla eurolla, josta valtion rahoitusosuus on 335 miljoonaa, millä pyritään purkamaan perusterveydenhuollon hoitojonoja. Suomen Lääkäriliitto ja oppositiopuolue SDP kritisoivat Kela-korvausten nostoa ja kannattivat sen sijasta rahoituksen suuntaamista hyvinvointialueille. Hallitus myös suunnittelee Kela-korvausjärjestelmän uudistamista, minkä on tarkoitus tulla voimaan vuoden 2025 alussa.

Hallitus esitti keväällä 2023 hyväksytyn vammaispalvelulain voimaantulon siirtämistä vuoden 2025 alkuun, minkä eduskunta hyväksyi syyskuussa 2023, ja suunnittelee siihen tehtäviä muutoksia.

#### Muita muutoksia sosiaaliturvaan

Opintolainan valtiontakaukseen, opintorahan huoltajakoroukseen ja muiden kuin korkeakouluopiskelijoiden opintolainan nostokertoihin lukukaudessa tehtiin korotuksia, joiden tarkoituksena on turvata opintotuen riittävyys suhteessa hallituksen muihin leikkauksiin.

Neljännen ja sitä seuraavien lasten lapsilisää korotettiin 10 eurolla, lapsilisän yksinhuoltajakorotusta 10 eurolla sekä alle kolmivuotiaiden lasten lapsilisää 26 eurolla kuukaudessa.

### Veropolitiikka

Varainsiirtoveroa alennettiin kiinteistöjen, asunto-osakkeiden ja muiden arvopapereiden osalta. Samalla ensiasunnon varainsiirtoverovapaus poistettiin.

Alkoholiveroa korotettiin muun muassa viinien, viinojen, väkevien juomien ja long drink -juomien osalta. Sen sijaan keskiolueiden veroa alennettiin. Muutoksia arvosteltiin lausuntokierroksella useiden eri tahojen toimesta muun muassa eri tavoin valmistettujen alkoholijuomien eriarvoisesta verokohtelusta.

Tupakkavero ulotettiin nikotiinipusseihin ja muihin savuttomiin nikotiinituotteisiin.

Suomessa otettiin yhdessä lukuisten muiden maiden kanssa käyttöön OECD:n ehdotukseen perustuva 15 prosentin vähimmäisvero kansainvälisille suuryrityksille, joka tuli voimaan vuonna 2024.

### Ulko- ja turvallisuuspolitiikka

#### Venäjä-suhteet

Heinäkuussa 2023 tasavallan presidentin ja hallituksen ulko- ja turvallisuuspoliittisen ministerivaliokunnan kokouksessa päätettiin peruuttaa Venäjän Turun-pääkonsulaatin toimilupa lokakuusta alkaen vastatoimena Venäjän päätökselle peruuttaa Suomen Pietarin-pääkonsulaatin toimilupa.

Syyskuussa 2023 kiellettiin Venäjän rekistereissä olevien henkilöautojen maahantulo. Päätös perustui Venäjän vastaisia pakotteita koskevaan EU-komission linjaukseen.

Marraskuussa 2023 hallitus sulki neljä itärajan rajanylityspaikkaa Kaakkois-Suomessa ja keskitti kansainvälisen suojelun hakemisen Vartiuksen ja Sallan rajanylityspaikoille johtuen Venäjän hybridivaikuttamisesta, jossa sadoittain kolmansien maiden turvapaikanhakijoita on ohjattu itärajalle. Toiminnan jatkumisen johdosta hallitus suunnitteli itärajan sulkemista kokonaan, mutta tuolloin apulaisoikeuskansleri Mikko Puumalainen tyrmäsi hallituksen esityksen, koska siinä ei riittävästi turvattu mahdollisuutta hakea turvapaikkaa, ja sen sijasta hallitus sulki kaikki itärajan rajanylityspaikat paitsi pohjoisimman Raja-Joosepin rajaylityspaikan kuukaudeksi. Noin viikko myöhemmin hallitus sulki koko itärajan kahdeksi viikoksi. Tämän jälkeen joulukuussa avattiin vain kaksi raja-asemaa ja parin päivän kuluttua koko itäraja suljettiin uudestaan neljäksi viikoksi maahantulon jatkumisen johdosta. Itärajan sulkua jatkettiin tammikuussa 2024 kuukaudella, helmikuussa kahdella kuukaudella ja huhtikuussa toistaiseksi niin kauan kun se nähdään välttämättömäksi.

#### Puolustusyhteistyö Yhdysvaltojen kanssa

Hallitus solmi Yhdysvaltojen kanssa DCA-puolustusyhteistyösopimuksen, joka allekirjoitettiin joulukuussa 2023. Sopimuksella mahdollistetaan Yhdysvaltojen puolustuskaluston, tarvikkeiden, materiaalin ja sotilaiden tuominen Suomeen sekä avataan 15 sotilasaluetta Yhdysvaltojen mahdolliseen käyttöön.

#### Gazan sota

Lokakuussa 2023 Suomi jätti äänestämättä tulitaukoa Gazan sotaan vaativaa YK:n yleiskokouksen päätöslauselmaa koskevassa äänestyksessä. Hallitus perusteli päätöstä sillä, ettei päätöslauselmassa nimenomaan mainittu Hamasia. Muista EU-maista osa äänesti päätöslauselman puolesta, osa sitä vastaan ja osa jätti Suomen tapaan äänestämättä. Päätös jättää äänestämättä herätti keskustelua Suomessa, ja sitä kritisoi etenkin vasemmistoliitto. Marraskuussa 79 ulkoministeriön työntekijää ilmaisi ulkoministeri Elina Valtoselle lähetetyssä kirjeessä tyytymättömyyttään Suomen Lähi-idän politiikkaan ja esitti, että Suomen tulisi vaatia Gazaan humanitaarista tulitaukoa sekä tuomita Israelin suhteeton voimankäyttö ja maholliset kansainvälisen oikeuden loukkaukset. Joulukuussa Suomi äänesti tulitaukoa vaativan yleiskokouksen päätöslauselman puolesta.

Tammikuussa 2024 Suomi keskeytti ulkomaankauppa- ja kehitysministeri Ville Tavion päätöksellä rahoituksen YK:n palestiinalaispakolaisten avustusjärjestölle UNRWA:lle, jonka työntekijöitä Israel syytti osallistumisesta Hamasin hyökkäykseen. Tavio myös pyysi virkakunnaltaan selvityksiä vaihtoehtoisista tavoista auttaa Gazan palestiinalaisia, mikäli apua ei voitaisi enää toimittaa UNRWA:n kautta. Maaliskuussa 2024 Tavio ilmoitti, että Suomi jatkaa tuen maksamista UNRWA:lle.

#### Kehitysyhteistyö

Hallitus leikkaa kehitysyhteistyöstä 1,03 miljardia euroa hallituskauden aikana. Suurimmat säästöt tehdään maa- ja aluekohtaiseen kehitysyhteistyöhön, jossa lopetetaan Afganistanin, Kenian, Mosambikin ja Myanmarin maaohjelmat. Ylivoimaisesti suurin kehitysyhteistyökumppani hallituskaudella on Ukraina, jota tuetaan omalla erityistuella 58 miljoonalla eurolla vuodessa eli 232 miljoonalla eurolla koko kauden aikana. Suomalaisten kehitysjärjestöjen muodostama Fingo piti leikkauksia merkittävinä. Järjestö kehui sitä, että maaohjelmat ajetaan alas hallitusti, mutta arvosteli päätöksen perusteluja osittain puutteellisina sekä taloussuhteiden korostumista kehitysyhteistyössä.

Kritiikki
---------

### Kohut kesällä 2023

#### Junnilan ero

Vihreä liitto, Vasemmistoliitto ja SDP päättivät 27. kesäkuuta 2023 ehdottaa esittää epäluottamuslausetta elinkeinoministeri Vilhelm Junnilalle johtuen hänen väitetyistä yhteyksistään äärioikeistoliikkeisiin. Keskusta ilmoitti 28. kesäkuuta tukevansa epäluottamuslausetta. RKP:n puheenjohtaja Anna-Maja Henriksson ehdotti ennen äänestystä, että perussuomalaiset voisivat korvata Junnilan toisella henkilöllä. Perussuomalaisten puheenjohtaja Riikka Purra hylkäsi ehdotuksen ja uhkasi kaataa hallituksen, jos Junnila joutuu äänestyksen johdosta eroamaan.

Luottamusäänestyksessä 28. kesäkuuta 95 kansanedustajaa äänesti Junnilan luottamuksen puolesta ja 86 vastaan, lisäksi annettiin kolme tyhjää ääntä ja 15 edustajaa oli poissa. Äänestys aiheutti jakautumista hallituksessa, sillä seitsemän hallituspuolue RKP:n kansanedustajaa äänesti Junnilaa vastaan ja kaksi äänesti tyhjää. Purra kommentoi jälkeenpäin, että RKP:n päätös äänestää ministeriä vastaan oli haavoittanut hallitusta ja että vastaavaa toimintaa ei voida jatkaa tulevaisuudessa.

Äänestyksen jälkeen esiin nostettiin Junnilan vuonna 2019 eduskunnassa esittämä kirjallinen kysymys, jonka mukaan Suomen tulisi edistää ehkäisyä ja "ilmastoaborttia" "Afrikan alikehittyneissä yhteiskunnissa" väestönkasvun hillitsemiseksi ja "elinolojen parantamiseksi". Hallituspuolue kristillisdemokraatit piti esitystä törkeänä. Junnila ilmoitti 30. kesäkuuta eroavansa.

Perussuomalaiset nimitti Junnilan tilalle elinkeinoministeriksi Wille Rydmanin, joka astui toimeensa 6. heinäkuuta.

#### Ministerien kirjoitukset väestönvaihdosta

Mediassa uutisoitiin kesäkuussa 2023 laajalti, kuinka ministerit Mari Rantanen, Leena Meri, Ville Tavio ja Riikka Purra olivat vuosien varrella toistuvasti esittäneet eduskunnassa ja sosiaalisessa mediassa, että etniset suomalaiset ovat korvautumassa Suomessa laajamittaisen maahanmuuton kautta. Esimerkiksi Rantanen oli käyttänyt Twitterissä usein aihetunnistetta #väestönvaihto. Ennen vuoden 2023 eduskuntavaaleja hän kirjoitti nettisivuilleen myös ehdokaspuheenvuoron, jossa hän huomautti maahanmuutosta: "Meidän ei pidä olla niin sinisilmäisiä, että pian emme ole sinisilmäisiä". Tutkija Niko Pyrhösen mukaan termin "väestönvaihto" käyttö ei ole sattumaa, vaan hyvin tietoinen valinta, sillä on olemassa lukemattomia muita ilmaisuja, joilla olisi voitu puhua väestönmuutoksesta. Suojelupoliisi katsoo, että väestönvaihto on yksi äärioikeistolaisen terrorismin ideologisista motiiveista.

Sosiaalisessa mediassa käydyn kiihkeän keskustelun jälkeen Purra, Meri ja Rantanen ilmoittivat Twitterissä, etteivät usko salaliittoteorioihin. Pääministeri Orpo kommentoi kiistaa toteamalla, että väestönvaihto-sanan käyttö ei riittänyt horjuttamaan hänen luottamustaan keneenkään ministeriin.

#### Purran kirjoitukset

Mediassa nousivat heinäkuussa 2023 esiin valtiovarainministeri Riikka Purran ennen poliittista uraansa vuonna 2008 kirjoittamat kommentit Jussi Halla-ahon Scripta-blogin vieraskirjassa. *Helsingin Sanomat* kirjoitti 10. heinäkuuta 2023 "riikka"-nimimerkin rasistisista ja väkivaltaan viittaavista kommenteista. Purra ei suoraan myöntänyt olevansa nimimerkin takana, mutta kirjoitti samana päivänä blogissaan kommentteihin liittyen, ettei aio pahoitella vanhoja sanomisiaan. Seuraavana päivänä Purra kuitenkin pyysi vanhoja kirjoituksiaan anteeksi ja irtisanoutui väkivallasta, rasismista ja syrjinnästä. 12. heinäkuuta pääministeri Orpo ja Purra pitivät Kesärannassa yhteisen tiedotustilaisuuden, jossa he kommentoivat kohua. Purra vakuutti anteeksipyyntönsä olleen aito ja että kirjoituksissa oli kyse "sisäpiirihuumorista, joka ei kuitenkaan ole puolustettavissa". Orpo kertoi luottavansa Purraan ja uskovansa tämän olevan sitoutunut hallitusohjelmassa kirjattuihin arvoihin.

Pian sosiaalisessa mediassa alkoivat kiertää myös Purran vuonna 2019 kirjoittamat uudemmat kirjoitukset, joissa hän kutsui burkaa käyttäviä naisia "tunnistamattomiksi mustiksi säkeiksi" kritisoidessaan pukeutumiskäytäntöä dehumanisoivana. Pääministeri Orpo piti kirjoituksia mahdottomana hyväksyä mutta katsoi, että Purran aikaisempi anteeksipyyntö riitti. Seuraavana päivänä Orpo ilmoitti kuitenkin katsovansa, että kirjoituksissa puolustettiin naisten asemaa.

Kohun myötä oppositiopuolueet vaativat eduskunnan kesätauon keskeyttämistä ja Purran luottamuksesta äänestämistä. Orpon mukaan siihen ei ole tarvetta vaan hallitus on toimintakykyinen. Eduskunnan puhemies Jussi Halla-aho ilmoitti 15. heinäkuuta kieltäytyvänsä kutsumasta eduskuntaa koolle, koska ei pitänyt asiaa tarpeeksi kiireellisenä.

12. heinäkuuta ulkoministeri Elina Valtonen pyysi Turkin ulkoministeri Hakan Fidanilta anteeksi sitä, että Purra oli *Scripta*-viestissään käyttänyt sanaa "turkkilaisapina tms." kuvaillessaan häntä julkisella paikalla seksuaalisesti ahdistellutta miestä.

### Sosiaaliturvaleikkausten yhteisvaikutusten arviointi

Oppositio arvosteli hallituksen suorittamia sosiaaliturvaleikkauksia niiden yhteisvaikutusten arvioinnin puutteellisuudesta. THL:n joulukuussa 2023 julkaiseman raportin mukaan leikkausten yhteisvaikutukset kohdistuvat voimakkaimmin pienituloisimpiin kotitalouksiin. Raportissa leikkauksia kuvailtiin poikkeuksellisen suuriksi ja yhdessä hallituksen muiden uudistusten kanssa suomalaisen sosiaalipolitiikan suuntaa muuttaviksi. Myös oikeuskansleri, lainsäädännön arviointineuvosto ja perustuslakivaliokunta kiinnittivät huomiota leikkausten yhteisvaikutusten puutteelliseen arviointiin. 

Leikkausten yhteisvaikutusten arvioinnista nousi kiista niiden valiokuntakäsittelystä vastanneessa sosiaali- ja terveysvaliokunnassa vuoden 2023 lopulla. Valiokunnan työn kuvailtiin ajautuneen "täyteen kaaokseen", ja kansanedustajien kerrottiin huutaneen ja itkeneen kokouksissa. Hallituspuolueiden edustajat syyttivät valiokunnan puheenjohtajaa Krista Kiurua käsittelyn jarruttamisesta, kun taas oppositiopuolueiden edustajat väittivät viivästymisen syyksi hallituspuolueiden edustajien valiokunnan mietintöihin tekemiä lukuisia muutoksia.

### Työmarkinauudistukset

#### Ay-liikkeen vastustus

Ammattiliitot ovat vastustaneet hallituksen työelämäuudistuksia ja sosiaaliturvaleikkauksia, kuten lakko-oikeuden rajoittamista, paikallisen sopimisen laajentamista, palkankorotusten vientimallia, työttömyysturvan leikkauksia, irtisanomisperusteiden muuttamista ja ensimmäisen sairauspoissaolopäivän muuttamista palkattomaksi, ja vaatineet hallitusta neuvottelemaan muutoksista niiden kanssa.

SAK:n ja STTK:n alaiset liitot ovat järjestäneet uudistusten vastaisia poliittisia lakkoja ja mielenilmauksia. Alueellisia noin tunnin kestäviä työtaistelutoimia alettiin järjestämään syyskuusta 2023 alkaen ja niitä laajennettiin vuorokauden mittaisiksi marraskuusta 2023 alkaen. Liitot järjestivät laajempia poliittisia lakkoja 14. joulukuuta 2023, 1.–2. ja 14.–16. helmikuuta 2024 sekä 11. maaliskuuta – 7. huhtikuuta 2024. 1. helmikuuta SAK ja STTK järjestivät yhteisen STOP nyt -mielenilmauksen Helsingin Senaatintorilla, johon osallistui noin 13 000 ihmistä. Hallituksen ja elinkeinoelämän edustajat ovat kritisoineet lakkojen taloudellisia vaikutuksia.

#### Uudistusten perustelut

Hallitus on toistuvasti perustellut työmarkkinauudistuksia sillä, että niillä pyritään viemään Suomen työmarkkinoita muiden Pohjoismaiden tasolle. Ay-liike on kiistänyt hallituksen antaman kuvan muiden Pohjoismaiden työmarkkinoiden tilanteesta ja väittänyt hallituksen valikoivan vain työnantajia hyödyttäviä piirteitä muista Pohjoismaista. Helsingin yliopiston vierailevan tutkijan Ilkka Kärrylän tekemän tutkimuksen mukaan useat hallituksen uudistuksista ovat voimassa jossakin Pohjoismaassa, mutta ne eivät ole kaikki voimassa missään niissä.

Työministeri Arto Satonen perusteli poliittisten lakkojen rajoittamista useasti julkisuudessa ja eduskunnassa viittaamalla Ruotsin tilanteeseen, jossa hän väitti poliittisten lakkojen olevan käytännössä rajattu 2–3 tuntiin. Kuitenkin esimerkiksi emeritusprofessori Niklas Bruun ja Ruotsin sovittelutoimiston päälakimies Per Ewaldsson, jonka antamaan haastatteluun Satonen oli viitannut väitteensä perusteeksi, kiistivät, että Ruotsissa olisi oikeuskäytäntöä, jossa poliittisille lakoille olisi asetettu jotain tiettyä aikarajaa. Maaliskuussa 2024 SDP:n eduskuntaryhmä esitti epäluottamuslausetta Satoselle virheellisen tiedon antamisesta eduskunnalle. Satonen myönsi, että hänen olisi pitänyt puhua oikeuskirjallisuudesta oikeuskäytännön sijasta, ja kertoi pyytävänsä asiaa anteeksi, jos työelämä ja tasa-arvovaliokunnan kuulemisessa Ewaldsson myös peruu aiemmassa haastattelussa esittämänsä väitteen poliittisen lakko-oikeuden rajoittamisesta muutamaan tuntiin Ruotsissa. Luottamusäänestyksessä Satonen sai eduskunnan luottamuksen äänin 92–56.

Helmikuussa 2024 Satonen perusteli paikallisen sopimisen työllisyysvaikutuksia Suomen Yrittäjien tekemällä kyselytutkimuksella, jossa kysyttiin jäsenten mielipiteitä siitä, lisäisikö paikallisen sopimisen laajentaminen työllistämishaluja. Elinkeinoelämän tutkimuslaitoksen tutkimusjohtaja Antti Kauhasen mukaan kyselytutkimusta ei kuitenkaan voida verrata oikeaan taloustieteelliseen tutkimukseen eikä siitä voida päätellä, minkälainen merkitys toimilla olisi käytännössä.

Mediavastaanotto ulkomailla
---------------------------

*Pääartikkeli: Uutisointi ja kommentointi Orpon hallituksesta kansainvälisessä mediassa*
Uutisointi ja kommentointi Orpon hallituksesta oli laajaa ulkomaiden mediassa kesä-heinäkuussa 2023. Eniten uutisia ja katsauksia oli 11. heinäkuuta 2023.

Kannatus
--------

Uutissuomalaisen kesäkuussa 2023 tekemän gallupin mukaan 49 prosenttia suomalaisista ei uskonut hallituksen pysyvän koossa koko vaalikautta, kun taas 28 prosenttia uskoi näin tapahtuvan.

*Maaseudun Tulevaisuuden* elokuussa 2023 teettämässä kyselyssä 62 prosenttia vastaajista kertoi olevansa tyytymättömiä Orpon hallituksen toimintaan. Hallituksen toimintaan tyytyväisiä oli noin neljäsosa vastaajista. Hallitukseen olivat tyytyväisimpiä pääministeripuolue kokoomuksen kannattajat.

Lähteet
-------

1. ↑  77. Orpo *Valtioneuvosto*. Viitattu 10.7.2023.
2. ↑  Suomelle uusi hallitus tiistaina 20. kesäkuuta *Valtioneuvosto*.  19.6.2023. Viitattu 19.6.2023.
3. ↑  Keski-Heikkilä, Anni: Orpo aloitti hallitus­tunnustelut – uskoo varsinaisten neuvottelujen alkavan "vapun ympärillä" *Helsingin Sanomat*.  14.4.2023.  Arkistoitu 14.4.2023. Viitattu 16.6.2023.
4. ↑  Ahonen, Hannamari: "Näiden puolueiden kanssa pystytään saamaan aikaan uudistukset" – Orpo valitsi hallitusneuvotteluihin kokoomuksen, PS:n, RKP:n ja KD:n *Iltalehti*.  27.4.2023. Viitattu 16.6.2023.
5. ↑  Kunnas, Kristiina: Orpo sai hallituksensa kasaan – seitsemän viikon urakka takana, ohjelma julki perjantaina *KD-Lehti*.  16.6.2023. Viitattu 16.6.2023.
6. ↑  Ilkka Hemmilä: Orpon hallitus aloittaa tiistaina toimintansa – Näin päivä etenee *Suomenmaa*.  19.6.2023. Helsinki/Oulu:  Suomenmaan Kustannus Oy. Viitattu 26.6.2023.
7. ↑  Neuvotteluorganisaatio *Valtioneuvosto*.  2.5.2023. Viitattu 16.6.2023.
8. 1 2  Neuvottelutulos hallitusohjelmasta: Vahva ja välittävä Suomi *Valtioneuvsto*. Viitattu 16.6.2023.
9. 1 2  Ensimmäinen ministeri­nimi vahvistui – Sari Essayah on uusi maa- ja metsä­talous­ministeri *Ilta-Sanomat*. Viitattu 17.6.2023.
10. 1 2 3  Kokoomuksen ministerinsalkut on nyt nimetty *Yle Uutiset*. Viitattu 18.6.2023.
11. ↑  Perussuomalaiset valitsi ministerinsä *Yle Uutiset*. Viitattu 6.7.2023.
12. ↑  RKP:n ministereiksi Henriksson, Bergqvist ja Adlercreutz *Yle Uutiset*. Viitattu 19.6.2023.
13. ↑  Ministerien työnjaot valtioneuvostossa ja sen ministeriöissä *Valtioneuvosto*. Viitattu 20.6.2023.
14. 1 2 3 4 5 6
15. ↑  Wille Rydmanista tulee elinkeinoministeri: "En ollut varautunut tällaiseen, tunnelmat ovat kaksijakoiset" *Yle Uutiset*. Yle. Viitattu 6.7.2023.
16. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23  Hallitusohjelma *Valtioneuvosto*. Viitattu 20.9.2023.
17. ↑  Näin Orpon hallitus aikoo korjata talouden suunnan – katso isoimmat leikkaukset *Yle Uutiset*.  16.6.2023. Viitattu 17.4.2024.
18. ↑  Katso lista: tämä kaikki muuttuu hallituksen leikkauksilla ja veronkorotuksilla *Yle Uutiset*.  16.4.2024. Viitattu 17.4.2024.
19. ↑  Mikko Laakso: Petteri Orpo: Nyt on oikea aika herätä – velkaantumisen vähättely lopetettava *kokoomus.fi*.  8.2.2023. Viitattu 9.12.2023.
20. 1 2  pasi: Kokoomuksen talouspoliittinen ohjelma: Nyt on aika laittaa talous kuntoon *kokoomus.fi*.  29.1.2023. Viitattu 9.12.2023.
21. ↑
22. ↑  Budjetti 2024 | Suomi ottaa 1,4 miljardia enemmän velkaa kuin ennakoitiin – näistä asioista hallitus päätti *Helsingin Sanomat*.  19.9.2023.  Arkistoitu 20.9.2023. Viitattu 9.12.2023.
23. ↑
24. ↑
25. ↑  Euroryhmä arvioi budjetit – varoitukset Suomelle, Ranskalle, Kroatialle ja Belgialle *Yle Uutiset*.  15.12.2022. Viitattu 9.12.2023.
26. ↑
27. ↑  IMF: Suomi tarvitsee leikkauksia ja veron­kiristyksiä – "Julkisia menoja on vähennettävä" *Helsingin Sanomat*.  23.1.2024.
28. ↑  Leikaten kohti kasvua (SK 3/2024, sivut 14-15) *Suomen Kuvalehti*.  18.1.2024.
29. ↑  Ansiosidonnaiseen työttömyysturvaan tulee useita heikennyksiä – ne ajettiin läpi "häikäilemättömästi", sanoo tutkija *Yle Uutiset*.  27.12.2023. Viitattu 8.1.2024.
30. 1 2 3  Asumistukeen heikennyksiä ja lapsilisään korotuksia – näin etuudet muuttuvat *mtvuutiset.fi*.  12.10.2023. Viitattu 28.11.2023.
31. ↑  Asumistuen leikkauksiin sekä uusi kiristys että höllennys – lapsiperheet hyötyvät, aikuisperheille lisäleikkaus *Yle Uutiset*.  8.9.2023. Viitattu 28.11.2023.
32. ↑  Suvi Hautanen: Kela-korvaukset nousevat ensi vuoden alussa – tässä uudet hinnat *Ilta-Sanomat*.  22.9.2023. Viitattu 28.11.2023.
33. ↑  Yksityislääkäreiden Kela-korvauksiin on tulossa pian roima korotus – "Käsittämätön ja kaheli ajatus", sanoo Krista Kiuru *Yle Uutiset*.  17.10.2023. Viitattu 28.11.2023.
34. ↑  Eduskunta päätti lykätä vammaispalvelulain voimaantuloa vuoteen 2025 *Yle Uutiset*.  27.9.2023. Viitattu 28.11.2023.
35. ↑  Opintotuen muutokset etenevät: huoltajakorotusta ja lainan valtiontakausta nostetaan *Helsingin Sanomat*.  2.11.2023.  Arkistoitu 3.11.2023. Viitattu 28.11.2023.
36. ↑  Hallitus laskee varainsiirtoveroa – Ensiasunnon verovapaus poistuu *www.iltalehti.fi*. Viitattu 8.1.2024.
37. ↑  Näin alkoholijuomien hinnat muuttuivat – Katso lista *www.iltalehti.fi*. Viitattu 14.2.2024.
38. ↑  Elina Ranta: Suomalaisten suosikkijuomaan on tulossa "hullunkurinen" hinnankorotus *Ilta-Sanomat*.  15.9.2023. Viitattu 14.2.2024.
39. ↑  Nikotiinipussien hinta nousemassa roimasti – katso, miten hallituksen veroratkaisut vaikuttavat erihintaisiin tuotteisiin *Yle Uutiset*.  13.10.2023. Viitattu 8.1.2024.
40. ↑  Uusi vero käy veroparatiisien kimppuun – Minimiverolaki koskee kymmeniä suomalaisyhtiöitä *Yle Uutiset*.  14.1.2024. Viitattu 14.1.2024.
41. ↑  Suomi sulkee Venäjän Turun-pääkonsulaatin – Ulkoministeri Valtonen: Suomen ja Venäjän välit ovat heikentyneet dramaattisesti *Yle Uutiset*.  19.7.2023. Viitattu 28.11.2023.
42. ↑  Suomi kieltää venäläisten henkilöautojen maahantulon – kielto astuu voimaan keskiyöllä *Yle Uutiset*.  15.9.2023. Viitattu 28.11.2023.
43. ↑  Suomi sulkee Venäjän vastaisia raja-asemia – turvapaikanhaku keskitetään Kainuuseen ja Lappiin *Yle Uutiset*.  16.11.2023. Viitattu 28.11.2023.
44. ↑  Ylen tiedot: Apulaisoikeuskansleri tyrmäsi hallituksen uudet rajoitustoimet – näin pääministeri ja sisäministeri kommentoivat *Yle Uutiset*.  21.11.2023. Viitattu 28.11.2023.
45. ↑  Itärajan ylityspaikat suljetaan yhtä lukuun ottamatta – vain Raja-Jooseppi jää auki *Yle Uutiset*.  22.11.2023. Viitattu 28.11.2023.
46. ↑  Koko itäraja suljetaan kahdeksi viikoksi, turvapaikanhaku lentokentille ja satamiin *Yle Uutiset*.  28.11.2023. Viitattu 28.11.2023.
47. ↑  Suomen itäraja suljetaan kokonaan *www.iltalehti.fi*. Viitattu 8.1.2024.
48. ↑  Suomi jatkaa itärajan sulkua – "Uhka on olemassa" *mtvuutiset.fi*.  11.1.2024. Viitattu 11.1.2024.
49. ↑  Suomen itäraja pysyy kiinni huhtikuun puoliväliin *Yle Uutiset*.  8.2.2024. Viitattu 13.2.2024.
50. ↑  Suomen itäraja pysyy edelleen kiinni – sisäministeri: rajan takana edelleen satoja, jopa tuhansia ihmisiä odottamassa *Yle Uutiset*.  4.4.2024. Viitattu 4.4.2024.
51. ↑  Suomi ja Yhdysvallat allekirjoittivat DCA-sopimuksen – Blinken: Historiallinen vuosi maiden yhteistyölle *Yle Uutiset*.  18.12.2023. Viitattu 14.1.2024.
52. ↑  Suomi äänesti YK:ssa tyhjää Gazaan tulitaukoa vaativassa päätöslauselmassa – Orpon mukaan linja on johdonmukainen *Yle Uutiset*.  28.10.2023. Viitattu 11.12.2023.
53. ↑  Hallituksen päätös kuohuttaa – Tutkija: "Heijastaa prioriteetteja" *Iltalehti*.  31.10.2023. Viitattu 11.12.2023.
54. ↑  Noin 80 ulkoministeriön työntekijää lähetti Elina Valtoselle kirjeen, jossa kritisoitiin Suomen Lähi-idän politiikkaa *Yle Uutiset*.  10.1.2024. Viitattu 11.1.2024.
55. ↑  YK:n yleiskokous asettui vaatimaan tulitaukoa Gazaan – Yhdysvallat ja Israel äänestivät päätöslauselmaa vastaan, Suomi äänesti puolesta *Yle Uutiset*.  13.12.2023. Viitattu 13.12.2023.
56. ↑  Ministeri Tavio: Suomen selvitettävä vaihtoehtoisia tapoja auttaa Gazan palestiinalaisia *Yle Uutiset*.  31.1.2024. Viitattu 9.3.2024.
57. ↑  Ministeri Tavio: Suomi jatkaa UNRWA:n tukemista *Ilta-Sanomat*.  22.3.2024. Viitattu 22.3.2024.
58. ↑  Hallitus leikkaa yli miljardin kehitysyhteistyöstä – Kehitysministeri Tavio: Tuki Ukrainalle jatkuu *Yle Uutiset*.  18.1.2024. Viitattu 14.2.2024.
59. ↑  Keskusta äänestää Junnilan epäluottamuksen puolesta *Yle*.  June 28, 2023.
60. ↑  Purra uhkasi kaataa hallituksen, jos Junnila joutuu eroamaan *Helsingin Sanomat*.  28.6.2023.  Arkistoitu 28.6.2023.
61. ↑  Aaltonen, Joona ja Pelli, Petja: Junnilan luottamusäänestys | Junnila lupasi "ottaa opiksi" *Helsingin Sanomat*.  28.6.2023.  Arkistoitu 28.6.2023. Viitattu 8.7.2023.
62. ↑  Riikka Purra: Tästä syystä Junnilasta pidetään kiinni - "Voi jo tulkita, mitä tulee seuraavaksi..." *Ilta-Sanomat*.  June 29, 2023.
63. ↑  Essayah vaatii Junnilaa irtisanoutumaan "ilmastoabortti"-kannoistaan *Helsingin Sanomat*.  30.6.2023.  Arkistoitu 30.6.2023. Viitattu 30.6.2023.
64. ↑  Vilhelm Junnila aikoo erota *Ilta-Sanomat*.  30.6.2023. Viitattu 30.6.2023.
65. ↑  Wille Rydman nimitettiin elinkeinoministeriksi *Helsingin Sanomat*.  6.7.2023.  Arkistoitu 6.7.2023. Viitattu 6.7.2023.
66. ↑  Ministeri Ville Tavio on puhunut väestönvaihdosta useita kertoja eduskunnassa *Helsingin Sanomat*.  3.7.2023.  Arkistoitu 3.7.2023. Viitattu 4.7.2023.
67. ↑  Sisäministeri Mari Rantanen kommentoi rotuoppiin liitettyä kirjoitustaan: "Uskon tilastoihin" *Iltalehti*.  22.6.2023. Viitattu 22.6.2023.
68. ↑  Väestönvaihdosta puhuminen oli Rantaselle tietoinen valinta, arviotutkija: "On olemassa lukematon joukko muita ilmaisuja" *Yle*.  4.7.2023. Viitattu 4.7.2023.
69. ↑  Sisäministeri Rantanen on viitannut kirjoituksissaan väestönvaihtoon *Ilta-Sanomat*. Viitattu 1.7.2023.
70. ↑  Näkyvät perussuomalaiset sanoutuvat irti salaliittoteorioista *Iltalehti*.  2.7.2023. Viitattu 4.7.2023.
71. ↑  Petteri Orpon mukaan Junnila ylitti rajan: "Lopputulema oli oikea" *Iltalehti*.  4.7.2023. Viitattu 4.7.2023.
72. ↑  Perussuomalaiset | Rasistista kieltä Halla-ahon vieraskirjassa viljellyt "riikka" näyttää olevan Riikka Purra – "Ei tule mieleenkään irtisanoutua" *Helsingin Sanomat*.  10.7.2023.  Arkistoitu 27.7.2023. Viitattu 10.7.2023.
73. ↑  Sundman, Robert: Purra pyytää Twitterissä anteeksi kirjoituksiaan *Helsingin Sanomat*.  11.7.2023.  Arkistoitu 11.7.2023. Viitattu 11.7.2023.
74. ↑  Eromäki, Veikko: Riikka Purra pyytää "15 vuoden takaisia typeriä" somekommenttejaan anteeksi  11.7.2023. Yle. Viitattu 11.7.2023.
75. ↑  Riikka Purra: Kirjoituksissa kyseessä sisäpiirihuumori, Petteri Orpo: Hän on niitä vilpittömästi pyytänyt anteeksi *Yle*.  12.7.2023. Viitattu 12.7.2023.
76. ↑  Orpo Ylen A-studiossa: Purran kirjoitukset vuodelta 2019 kuulostavat "täysin hyväksymättömältä" *Helsingin Sanomat*.  13.7.2023.  Arkistoitu 14.7.2023. Viitattu 14.7.2023.
77. ↑  Orpo: Purra puolusti naisten asemaa blogissaan *Yle*.  14.7.2023. Viitattu 17.7.2023. fi
78. ↑  Sundman, Robert & Aholuoto, Vilma: Sdp liittyi rintamaan: lähes koko oppositio valmis keskeyttämään edus­kunnan kesätauon *HS.fi*.  12.7.2023.  Arkistoitu 13.7.2023. Viitattu 13.7.2023.
79. ↑  Keskusta vaatii Halla-ahoa kutsumaan eduskunnan koolle Purran takia *Helsingin Sanomat*.  13.7.2023.  Arkistoitu 13.7.2023. Viitattu 14.7.2023.
80. ↑  Airasvirta, Elisa: Petteri Orpo Purran luottamus­äänestyksestä: "Ei ole tarpeen" *Is.fi*.  12.7.2023. Viitattu 14.7.2023.
81. ↑  Puhemies Halla-aho ei kutsu eduskuntaa koolle kesätauolta *Helsingin Sanomat*.  15.7.2023.  Arkistoitu 16.7.2023. Viitattu 15.7.2023.
82. ↑  Ulkoministeri Valtonen pyysi Turkilta anteeksi Purran vanhoja kirjoituksia *Yle Uutiset*.  12.7.2023. Viitattu 18.7.2023.
83. 1 2  Sosiaaliturvan leikkaukset etenevät "etanan vauhdilla" – indeksijäädytys ja työttömyysturva ensi viikolle *Yle Uutiset*.  1.12.2023. Viitattu 4.4.2024.
84. ↑  Köyhimmät kärsisivät Orpon hallituksen sosiaaliturvaleikkauksista kaikkein eniten, arvioi THL:n tuore raportti *Yle Uutiset*.  1.12.2023. Viitattu 4.4.2024.
85. ↑  Oikeuskanslerilta moitteet Orpon hallituksen leikkauksille *Ilta-Sanomat*.  30.1.2024. Viitattu 4.4.2024.
86. ↑  Lainsäädännön arviointineuvosto sosiaaliturvamuutoksista: merkittävien uudistusten valmisteluun varattava aikaa ja resursseja *Valtioneuvoston kanslia*.  12.10.2023. Viitattu 4.4.2024.
87. ↑  Sote-valiokunnan kokouksessa "täysi kaaos" – varapuheenjohtaja syyttää Kiurua viivyttämisestä *Yle Uutiset*.  24.11.2023. Viitattu 4.4.2024.
88. ↑  Sote-valiokunnan kokouksessa "täysi kaaos" – varapuheenjohtaja syyttää Kiurua viivyttämisestä *Yle Uutiset*.  24.11.2023. Viitattu 4.4.2024.
89. ↑  Sote-valiokunnassa valmista, Kiuru puolustaa toimintaansa: "Ihmiset ovat vereslihalla näistä vaikutuksista" *Yle Uutiset*.  4.12.2023. Viitattu 4.4.2024.
90. ↑  Katso lista: näitä heikennyksiä ammattiliitot vastustavat työtaisteluilla *Yle Uutiset*.  23.9.2023. Viitattu 31.10.2023.
91. ↑  Miksi nyt oikein lakkoillaan? Lue tästä, miten Suomi muuttuu ja miksi se ei käy kaikille *Yle Uutiset*.  1.2.2024. Viitattu 13.2.2024.
92. ↑  Ensimmäiset työtaistelutoimet julki: Ulosmarsseja, työnseisauksia ja mielenosoituksia *Yle Uutiset*.  22.9.2023. Viitattu 31.10.2023.
93. ↑  SAK ottaa kovat keinot käyttöön, ensi viikolla alkavat lakot – "Pysäytämme tuotantolaitoksia, syntyy kuluja ja haittaa" *Yle Uutiset*.  31.10.2023. Viitattu 31.10.2023.
94. ↑  Katso tästä, miten torstain lakot vaikuttavat arkeesi *Yle Uutiset*.  10.12.2023. Viitattu 13.2.2024.
95. ↑  Lakkosuma vain kasvaa, nyt myös postiala liittyi lakkoon – näin tulevat työtaistelut näkyvät arjessasi *Yle Uutiset*.  19.1.2024. Viitattu 13.2.2024.
96. ↑  Teollisuusliitto aloittaa uuden suurlakon helmikuun puolivälissä – myös Pro liittyy työtaisteluun *Yle Uutiset*.  2.2.2024. Viitattu 13.2.2024.
97. ↑  Jos olet aivan pihalla ay-liikkeen ja työnantajien tulisesta väännöstä, lue tämä *Yle Uutiset*.  22.9.2023. Viitattu 4.4.2024.
98. ↑  STOP nyt! -mielenosoitus 1.2.2024 STTK. Viitattu 3.4.2024.
99. ↑  "Raakaa kyykytystä", moitti koneistaja oikeistohallitusta – keskelle Helsinkiä pakkautui 13 000 ihmistä *Yle Uutiset*.  1.2.2024. Viitattu 3.4.2024.
100. ↑  Pääministeri Orpo pitää helmikuulle kaavailtuja lakkoja ylimitoitettuina – työnantajaleirin mukaan menetykset mittavat *Yle Uutiset*.  18.1.2024. Viitattu 7.3.2024.
101. ↑  Valtiovarainministeri Purran mukaan lakot pahentavat taantumaa, mutta hallitus ei peruuta – "Liittopomoilla ei ole veto-oikeutta" *Yle Uutiset*.  6.3.2024. Viitattu 7.3.2024.
102. ↑  Jos olet aivan pihalla ay-liikkeen ja työnantajien tulisesta väännöstä, lue tämä *Yle Uutiset*.  22.9.2023. Viitattu 4.4.2024.
103. ↑  Irtisanominen on kohta todella helppoa: asiantuntija selvitti, miten hallituksen uudistukset vertautuvat muihin Pohjoismaihin *Yle Uutiset*.  4.4.2024. Viitattu 4.4.2024.
104. ↑  Ministeri Satosen mukaan poliittiset lakot on Ruotsissa rajattu 2–3 tuntiin – Väite on "aivan virheellinen", sanoo oikeustieteilijä *Helsingin Sanomat*.  19.2.2024. Viitattu 7.3.2024.
105. ↑  Ruotsalaisvirkamies: Oikeuskäytännössä ei ole 2–3 tunnin aikarajaa poliittisille lakoille *Helsingin Sanomat*.  20.2.2024. Viitattu 7.3.2024.
106. ↑  Arto Satonen: Pyydän anteeksi, jos Ruotsin valtakunnansovittelijan päälakimies on muuttanut mielipiteensä *Yle Uutiset*.  5.3.2024. Viitattu 7.3.2024.
107. ↑  Työministeri Arto Satonen sai eduskunnan luottamuksen äänin 92–56 *Yle Uutiset*.  7.3.2024. Viitattu 7.3.2024.
108. ↑  Työministeri Satonen perustelee uudistusta Suomen Yrittäjien kyselyllä – Etlan tutkimusjohtajan mukaan kyselyä ei voi verrata tutkimukseen *Yle Uutiset*.  4.2.2024. Viitattu 7.3.2024.
109. ↑  USU-gallup: Lähes puolet suomalaisista uskoo hallituksen kaatuvan ennenaikaisesti *Iltalehti*.  26.6.2023. Viitattu 4.7.2023.
110. ↑  USU-gallup: Lähes puolet uskoo hallituksen kaatuvan ennen aikojaan *Keskisuomalainen*.  26.6.2023. Viitattu 15.7.2023.
111. ↑  Pasuri, Netta: MT-kysely: Enemmistö suomalaisista on tyytymättömiä Orpon hallituksen toimintaan ‒ "Eipä noin alhaisia prosentteja ole yleensä nähty" *Maaseudun Tulevaisuus*.  18.8.2023. Viitattu 22.8.2023.
112. ↑  MT:n kysely: Neljännes tyytyväisiä hallituksen toimintaan, tutkija pitää lukuja poikkeuksellisen alhaisina *Helsingin Sanomat*.  18.8.2023.  Arkistoitu 22.8.2023. Viitattu 22.8.2023.

Aiheesta muualla
----------------

* *Vahva ja välittävä Suomi : Pääministeri Petteri Orpon hallituksen ohjelma 20.6.2023*. Helsinki: Valtioneuvosto, 2023. Valtioneuvoston julkaisuja 2023:58. ISBN 978-952-383-747-8. Teoksen verkkoversio (PDF).

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä:**Marinin hallitus** | **Suomen valtioneuvosto**20. kesäkuuta 2023 alkaen |  |

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Orpon hallitus |
| --- |
|  |
| **Orpo** |
|  |
| 
* Adlercreutz
* Bergqvist
* Essayah
* Grahn-Laasonen
* Henriksson
* Häkkänen
* Ikonen
* Junnila
* Juuso
* Meri
* Multala
* Mykkänen
* Purra
* Ranne
* Rantanen
* Rydman
* Satonen
* Tavio
* Valtonen

 |

 |

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Suomi Suomen hallitukset |
| --- |
|  |
| 
1. Svinhufvud I (1917–1918)
2. Paasikivi I (1918)
3. Ingman I (1918–1919)
4. Kaarlo Castrén (1919)
5. Vennola I (1919–1920)
6. Erich (1920–1921)
7. Vennola II (1921–1922)
8. Cajander I (1922)
9. Kallio I (1922–1924)
10. Cajander II (1924)
11. Ingman II (1924–1925)
12. Tulenheimo (1925)
13. Kallio II (1925–1926)
14. Tanner (1926–1927)
15. Sunila I (1927–1928)
16. Mantere (1928–1929)
17. Kallio III (1929–1930)
18. Svinhufvud II (1930–1931)
19. Sunila II (1931–1932)
20. Kivimäki (1932–1936)
21. Kallio IV (1936–1937)
22. Cajander III (1937–1939)
23. Ryti I (1939–1940)
24. Ryti II (1940–1941)
25. Rangell (1941–1943)
26. Linkomies (1943–1944)
27. Hackzell (1944)
28. Urho Castrén (1944)
29. Paasikivi II (1944–1945)
30. Paasikivi III (1945–1946)
31. Pekkala (1946–1948)
32. Fagerholm I (1948–1950)
33. Kekkonen I (1950–1951)
34. Kekkonen II (1951)
35. Kekkonen III (1951–1953)
36. Kekkonen IV (1953)
37. Tuomioja (1953–1954)
38. Törngren (1954)
39. Kekkonen V (1954–1956)
40. Fagerholm II (1956–1957)
41. Sukselainen I (1957)
42. Von Fieandt (1957–1958)
43. Kuuskoski (1958)
44. Fagerholm III (1958–1959)
45. Sukselainen II (1959–1961)
46. Miettunen I (1961–1962)
47. Karjalainen I (1962–1963)
48. Lehto (1963–1964)
49. Virolainen (1964–1966)
50. Paasio I (1966–1968)
51. Koivisto I (1968–1970)
52. Aura I (1970)
53. Karjalainen II (1970–1971)
54. Aura II (1971–1972)
55. Paasio II (1972)
56. Sorsa I (1972–1975)
57. Liinamaa (1975)
58. Miettunen II (1975–1976)
59. Miettunen III (1976–1977)
60. Sorsa II (1977–1979)
61. Koivisto II (1979–1982)
62. Sorsa III (1982–1983)
63. Sorsa IV (1983–1987)
64. Holkeri (1987–1991)
65. Aho (1991–1995)
66. Lipponen I (1995–1999)
67. Lipponen II (1999–2003)
68. Jäätteenmäki (2003)
69. Vanhanen I (2003–2007)
70. Vanhanen II (2007–2010)
71. Kiviniemi (2010–2011)
72. Katainen (2011–2014)
73. Stubb (2014–2015)
74. Sipilä (2015–2019)
75. Rinne (2019)
76. Marin (2019–2023)
77. Orpo (2023–)

 |  |

 |