recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Tallard**| Perustiedot |
| --- |
| Valtio: |  Ranska |
| Région: | Provence-Alpit-Riviera |
| Departementti: | Hautes-Alpes |
| Pinta-ala: | 15,02 km² |
| Asukasluku: | 1 837 (2006) |
| Asukastiheys: | 122,3 as./km² |
| Alueen matalin paikka: | - |
| Alueen korkein paikka: | - |
| Kaupunginjohtaja: | Jean-Michel Arnaud  2001–2008 |
| Kotisivu: |  |
|

Ilmakuva Tallardin kylästä elokuussa 1997
**Tallard** on ranskalainen kylä ja kunta, joka sijaitsee Provence-Alpit-Rivieran alueella ja Hautes-Alpesin departementissa.

Sijainti
--------

Tallard sijaitsee 20 kilometriä etelään alueen suurimmasta kaupungista Gapista ja se sijoittuu Gapista Marseilleen vievän tien varrelle. Moottoritie 5r1 päättyy juuri ennen Tallardin kylää, sen eteläpuolella sijaitsevaan La Saulcen kylään. Tallardin kylä sijaitsee 21 kilometriä La Bâtie-Vieillestä ja siellä sijaitsee Gap-Tallardin lentokenttä.

Asukkaat
--------

Kylän asujaimistoa kutsutaan tallardialaisiksi (tallardien). Asukasluvun kehitys on ollut verkkaisaa, mutta kuitenkin kasvuvoittoista.

* 1968 – 1 063
* 1975 – 1 092
* 1982 – 1 155
* 1990 – 1 187
* 1999 – 1 300
* 2006 – 1 837

Tour de France
--------------

Vuoden 2007 Tour de France valitsi Tallardin kylän toimimaan yhdeksännen etapin lähtöpaikkana. Kilpailu oli pituudeltaan 229,5 kilometriä ja se päättyi Marseilleen.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5 6 7  Résultats du recensement de la population 2006 Institut National de la Statistique et des Études Économiques. Viitattu 7. elokuuta 2009. (ranskaksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Tallard Ranskan Institut géographique national-sivustolla[vanhentunut linkki]
* Tallard Ranskan tilastotoimiston sivuistolla (Arkistoitu – Internet Archive)
* Tallard Quid-sivustossa (Arkistoitu – Internet Archive)
* Tallardin sijainti Ranskan kartalla
* Tallard Tourd de Francen sivustossa (ranskaksi) (Arkistoitu – Internet Archive)
"Sojuz 14". Neuvostoliittolainen 10 kopeekan postimerkki vuodelta 1974.
**Sojuz 14** oli osa Neuvostoliiton sotilaallista Almaz-avaruusohjelmaa. Avaruuslento keskittyi siihen miten ihminen kestää avaruuslentoa. 

Laukaisu tapahtui Baikonurista 3. heinäkuuta 1974 kello 18.51.08 UTC. Lennon radiokutsu oli Беркут, maakotka. Miehistö testasi sopisiko Saljut 3 -avaruusasema tiedusteluun. Lento kesti vajaat 16 vuorokautta. 

Jälkikäteen etenkin niin sanottuja sotilaallisia miehitettyjä lentoja on arvosteltu siitä, että niiden miehistöt vain lensivät avaruuteen eivätkä tehneet asemalla mitään hyödyllistä.

Miehistö
--------

* Juri Artjuhin
* Pavel Popovitš

Rataparametrejä
---------------

* Massa 6 800 kg
* Perigeum 195 km
* Apogeum 217 km
* Inklinaatio 51,6°
* Periodi 88,6 minuuttia

Lähteet
-------

1. 1 2  NASA - NSSDC - Spacecraft - Details NASA. Viitattu 12.8.2015.
2. ↑  NASA - NSSDC - Spacecraft - Trajectory Details NASA.  Arkistoitu 8.3.2016. Viitattu 12.8.2015.


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä:**Sojuz 13** | **Sojuz** | Seuraaja:**Sojuz 15** |
**Jouko Kalervo Väänänen** (1. kesäkuuta 1922 Muuruvesi – 17. helmikuuta 1998 Helsinki) oli suomalainen agronomi ja Maaseudun Tulevaisuus -lehden pitkäaikainen päätoimittaja.

Ura
---

Väänänen suoritti agronomin tutkinnon Helsingin yliopistossa 1949 ja työskenteli Pellervo-seurassa ja Valiossa vuoteen 1962. Hän oli päätoimittajana Pellervo-seuran julkaisemassa Pellervo-lehdessä 1962–1965 ja Maataloustuottajain keskusliiton pää-äänenkannattajassa Maaséudun Tulevaisuudessa 1968–1984. Väänänen oli perehtynyt erityisesti osuustoimintaan ja osallistui siitä käytävään yhteiskunnalliseen keskusteluun.

Julkaisuja
----------

Väänänen kirjoitti lukuisia osuustoiminta-aiheisia historiikkeja ja MTK:n historian kolmannen osan.

Kunnianosoituksia
-----------------

Väänäselle myönnettiin professorin arvo vuonna 1983.

Perhe
-----

Jouko Väänäsen äiti oli sosiaalineuvos Hilja Väänänen ja isä maanviljelijä August Väänänen. Jouko Väänäsen puoliso vuodesta 1950 oli ministeri Marjatta Väänänen (o.s. Kittilä). Heillä oli kolme lasta. Jouko Väänäsen veli oli maanviljelijä, maanviljelysneuvos Jorma Väänänen.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5  Mikko, Vesa: Professori Jouko Väänänen *Helsingin Sanomat*.  21.2.1998. Viitattu 16.1.2018.
2. ↑  Korpela, Salla: "Väänänen, Marjatta (1923–)", *Suomen kansallisbiografia, osa 10*, s. 772–774. Helsinki: Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2007. ISBN 978-951-746-451-2. / Teoksen verkkoversio.
3. ↑  Perko, Touko: Maanviljelysneuvos Jorma Väänänen (1920–2003). *Suomen talouselämän vaikuttajat* -verkkojulkaisu (maksullinen). 20.5.2010. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura. Viitattu 1.2.2023.


|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Saksa
* Suomi (KANTO)

 |

 |
**Kaikkien aikojen Pertsa ja Kilu** on Taavi Vartian käsikirjoittama näytelmä, jota esitettiin kolmen vuoden ajan. Näytelmä kertoo Pertsasta ja Kilusta, jotka tapaavat aikuisina raitiovaunupysäkillä ja alkavat muistelemaan lapsuusvuosiaan.

Kirjurinluodon kesäteatteri
---------------------------

Taavi Vartia käsikirjoitti Kirjurinluodon kesäteatterille vuonna 2008 näytelmän "Kaikkien aikojen Pertsa ja Kilu". Näytelmää esitettiin kesäteatterilla vuoden ajan. Suurelle yleisölle tuttuja näyttelijöitä ei vielä tällöin ollut mukana.

Taaborivuori
------------

Vuonna 2009 näytelmä jatkui suuresta suosiostaan johtuen Nurmijärvelle Taaborinvuorelle. Taaborivuorelle mukaan saatiin tunnettuja näyttelijöitä, kuten Satu Silvo, Turkka Mastomäki ja Sani. Tunnetut näyttelijät nostattivat näytelmän kiinnostusta ja suosiota.

Laajasalo ja Taabori
--------------------

Suuren kysynnän vuoksi näytelmää jatkettiin vielä vuonna 2010. Esityksiä haluttiin tuoda myös Helsinkiin päin, joten päädyttiin rakentamaan uusi kesäteatteri Laajasaloon. Esityksiä nähdään kesällä 2010 niin Laajasalossa, kuin Taaborillakin. Suosittuja näyttelijöitä lisättiin ja mukaan tähtikaartiin liittyivät mm. Eija Vilpas, Laura Malmivaara ja Oskari Katajisto. Kesäksi 2010 Satu Silvo poistui näyttelijäkaartista.

Aiheesta muualla
----------------

* PertsaJaKilu.fi (Arkistoitu – Internet Archive) (suomeksi)
Joulukuusi Marunouchissa.
**Japanin joulu** sai alkunsa jo 1500-luvulla. Siitä tuli kuitenkin osa japanilaisten elämää vasta toisen maailmansodan jälkeen. Koska Japanin väestöstä vain noin 1–2 prosenttia on kristittyjä, joulua ei pidetä uskonnollisena juhlana tai lomana. Koulut ovat kuitenkin suljettuina joulupäivänä.

Joulukakku.
Japanilaiseen joulupöytään kuuluu yleensä joulukakku, mikä on mansikoilla ja kermavaahdolla koristeltu täytekakku. Joulupäivänä on 1970-luvulta lähtien yleisesti syöty kanaa. Tämä johtuu yhdysvaltalaisen pikaruokaketju Kentucky Fried Chickenin (KFC) kampanjasta, jossa uppopaistetusta kanasta lanseerattiin japanilaiseen jouluun vastine yhdysvaltalaiselle joulukalkkunalle. Ilmiön suosion vuoksi KFC:n ravintoloihin voi joutua tekemään varauksen kuukausia etukäteen, jotta sellaiseen pääsee nauttimaan jouluna kana-aterian.

Joulupukki (jap. サンタさん、サンタクロース) tuo Japanissa lahjoja vain lapsille, ei aikuisille. Yleensä joulupukki antaa vain yhden lahjan ja tämänkin lasten nukkuessa.

Historiaa
---------

Japanissa vietettiin joulua ensimmäisen kerran vuonna 1552, eli kolme vuotta sen jälkeen, kun kristinusko tuli Japaniin. Japanin varhaiset joulujuhlat olivat tyypillisiä ja yleisiä paikkoja antaa usein hammastahnaa lahjaksi.

Lähteet
-------

1. ↑  Hirame-no-me: Joulu Japanissa *Hirame-no-me*.  10.12.2012. Viitattu 17.12.2020.
2. 1 2 3  How KFC became a Christmas tradition in Japan *Business Insider*.  25.12.2017. Viitattu 17.12.2020. (englanniksi)
3. 1 2 3 4  whychristmas?com / JPC-DESIGN: Christmas in Japan on whychristmas?com *www.whychristmas.com*. Viitattu 17.12.2020. (englanniksi)
4. ↑  Kanjikaveri - Opi japania! - Joulu Japanissa *www.kanjikaveri.net*. Viitattu 17.12.2020.
5. 1 2  SushiSushi: 5 things that are eaten on Christmas day in Japan *SushiSushi*. Viitattu 17.12.2020. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Joulu Japanissa** Wikimedia Commonsissa
**Soyuz 11** oli toinen Neuvostoliiton yrittämä ja ensimmäinen onnistunut telakoituminen maailman ensimmäiseen avaruusasemaan, Saljut 1:een. Lento päättyi miehistön menehtymiseen paineentasausventtiilin hajottua korkealla maan ilmakehässä.

Sojuz 11 laukaistiin 6. kesäkuuta 1971 kello 7.55.09 UTC Baikonurin kosmodromilta, sen radiokutsutunnus oli Jantar (Янтарь, meripihka).

Alus telakoitui asemaan, jossa miehistö toimi tuolloin ennätyksellisen 21 päivän ajan. Avaruusaseman ilma oli miehistön sinne tullessa savuista mahdollisesti sähkölaitepalon vuoksi, mutta puhdistui ilmastoinnin avulla. Asemalta lähetettiin suoria televisiolähetyksiä. Lennon aikana sattui pieni tulipalo, joka miltei johti miehistön evakuointiin. Lennolla kokeillut harjoituspuvut, joihin kiinnitetyillä kuminauhoilla oli tarkoitus tuottaa lihaksia harjoittavaa painovoimaa vastaavaa vastusta, eivät toimineet valmistusvikojen vuoksi. Kun joku miehistöstä polki kuntopyörällä, koko asema tärisi. Liikkumisen aikaansaama tärinäongelma on jatkunut kaikilla avaruusasemilla mukaan lukien ISS.

30. kesäkuuta 1971 Sojuz 11 palasi maahan normaalisti, kunnes laskeutumismoduulin irrottaminen huoltomoduulista räjähtävillä pulteilla aukaisi paineentasausventtiilin, jonka olisi pitänyt toimia vasta aivan laskeutumisen loppuvaiheessa 4 kilometrin korkeudessa. Se päästi aluksen ilman ulos ja koko miehistö tukehtui.

Kosmonauteille toimitettiin valtiolliset hautajaiset ja heidän haudattiin Kremlin muuriin. Heidän mukaansa nimettiin kraatterit Kuussa.

Sojuz-avaruusalukseen tehtiin runsaasti muutoksia onnettomuuden jälkeen. Alus muutettiin lisätilan saamiseksi kaksipaikkaiseksi, jotta miehistö pystyi käyttämään avaruuspukua laukaisun ja laskun aikana. Tämä avaruuslento oli viimeinen, jossa jokainen miehistön jäsen oli avaruuslennolla ensi kertaa.

Miehistö
--------

* Georgi Dobrovolski
* Viktor Patsajev
* Vladislav Volkov

Rataparametreja
---------------

* Massa 6 790 kg
* Perigeum 163 km
* Apogeum 237 km
* Inklinaatio 515°
* Periodi 88,4 minuuttia

Lähteet
-------

1. ↑  NASA - NSSDC - Spacecraft - Trajectory Details NASA.  Arkistoitu 19.9.2015. Viitattu 11.8.2015.
2. ↑  NASA - NSSDC - Spacecraft - Details NASA. Viitattu 11.8.2015.

Aiheesta muualla
----------------

* Encyclopedia Astronautica

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä:**Sojuz 10** | **Sojuz** | Seuraaja:**Sojuz 12** |
**Nazanin Fatehi** (pers. ‏نازنین فاتحی‎; s. 1987) on iranilainen nainen, jonka tuomitseminen kuolemaan ja myöhempi vapauttaminen oli laajaa kansainvälistä julkisuutta saanut ihmisoikeustapaus. Tuomion aiheuttama kansainvälinen painostus johti uuteen oikeudenkäyntiin, jossa Fatehin saama tuomio kumottiin. 

Maaliskuussa 2005 Karajissa kolme miestä hyökkäsi 17-vuotiaan Fatehin ja tämän hieman nuoremman sukulaistytön kimppuun epäonnistuneessa raiskauksen yrityksessä. Fatehi puukotti yhden miehistä kuoliaaksi itsepuolustuksena. Miehet olivat tätä ennen muun muassa heitelleet kiviä uhrejaan kohti. Fatehi tuomittiin kuolemaan 3. tammikuuta 2006.

Tammikuussa 2007 Fatehi vapautettiin, koska hänen katsottiin toimineen itsepuolustuksena. Oikeuden mukaan hän oli kuitenkin syyllistynyt liialliseen voimankäyttöön ja määrättiin siksi maksamaan korvauksia puukoniskusta kuolleen omaisille. Fatehin juristit päättivät vielä valittaa korvausten määräämisestä. Fatehin vapautumiseksi välittömästi tarvittiin takuusumma, joka saatiin maksettua enimmäkseen lahjoitusten avulla. Ihmiset lahjoittivat rahaa internetissä, ja tunnettu lahjoituksen antaja oli Kanadan parlamentin jäsen Belinda Stronach.

Fatehin kuolemantuomion kumoamisen puolesta kampanjoi Amnestyn lisäksi muiden muassa missi Nazanin Afshin-Jam. Käynnistämänsä laajan kampanjan yhteydessä hän keräsi satojatuhansia nimiä vetoomukseen, joka esitettiin Yhdistyneille kansakunnille ja Iranin hallitukselle.

Fatehi on etnisesti kurdi.

Lähteet
-------

1. ↑  Iran to hang teenage girl attacked by rapists
2. ↑  Iran: Amnesty International calls for end to death penalty for child offenders (Arkistoitu – Internet Archive)
3. ↑  STOP Child Executions in Iran (Arkistoitu – Internet Archive)
4. ↑  Beauty queen backs condemned teen (Arkistoitu – Internet Archive)
5. ↑  Iran: Nazanin Fatehi’s retrial will take place January 10th (Arkistoitu – Internet Archive)


|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Yhdysvallat

 |

 |
Juvankosken paperitehdas Zacharias Topeliuksen kirjasarjassa Finland framstäldt i teckningar 1800-luvun puolivälissä.

  

**Juvankosken paperitehdas** toimi Uskelan, sittemmin Perttelin alueella nykyisessä Salon kaupungissa noin vuosina 1820–1902. Tehdas valmisti pahvia ja paperia käsin käyttäen raaka-aineena lumppuja sekä yhdellä paperikoneella paperia vuodesta 1876–1902. Tehdas tuhoutui tulipalossa vuonna 1902.

Tehtaan rakennuksista on säilynyt nykypäivään vain yksi työväenasunto. Alueella ovat toimineet myös saha ja voimala, joista sahan toiminta loppui vuonna 1965 ja voimalan vuonna 1970. Museovirasto on määritellyt Juvankosken historiallisen teollisuusympäristön yhdeksi Suomen valtakunnallisesti merkittävistä rakennetuista kulttuuriympäristöistä.

Katso myös
----------

* Suomen paperiteollisuus

Lähteet
-------

* Rakennettu kulttuuriympäristö. Valtakunnallisesti merkittävät kulttuurihistorialliset ympäristöt 1993 -luettelo: Pertteli
* Juvankosken historiallinen teollisuusympäristö *Valtakunnallisesti merkittävät rakennetut kulttuuriympäristöt RKY*. Museovirasto.   (2009)

Aiheesta muualla
----------------

* Magnus von Wrightin piirros Juvankosken tehtaasta vuodelta 1846
* Nykänen, Panu & Paulapuro, Hannu (2005) Telan ympäri - Vuosisata suomalaista paperikone- ja paperinvalmistustekniikkaa. Tekniikan Historian Seura THS ry. Helsinki.
**Sojuz 23** oli Neuvostoliiton Sojuz-lento. Laukaisu tapahtui Baikonurin kosmodromilta 14. lokakuuta 1976 ja paluu noin 2 vuorokautta myöhemmin, 16. lokakuuta 1976. Lento suuntautui Saljut 5 -avaruusasemalle, mutta telakointi epäonnistui ja alus palasi maahan suunniteltua aiemmin. Se laskeutui vaikeissa olosuhteissa, kovassa lumimyrskyssä pimeän aikaan suureen järveen Kazakstanissa, kauas suunnitellusta paikasta kovalla maalla.

Sojuz 23 oli Neuvostoliiton ensimmäinen avaruuslento, jonka vielä kestäessä tiedotettiin teknisistä ongelmista ja kerrottiin aluksen palaavan maahan suunniteltua pikemmin. Ongelmien syitä ei kuitenkaan tarkennettu.

Miehistö
--------

* Vjatšeslav Zudov
* Valeri Roždestvenski

Lähteet
-------

1. 1 2  NASA - NSSDC - Spacecraft - Trajectory Details *NASA*.  Arkistoitu 9.3.2016. Viitattu 20.8.2015.
2. ↑  NASA - NSSDC - Spacecraft - Details *NASA*. Viitattu 20.8.2015.
3. 1 2  Pennanen, Erkki: Miehitetty Sojuz kohti Saljutia.  *Helsingin Sanomat*, 8.2.1977, s. 16. Näköislehden aukeama (tilaajille).


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä:**Sojuz 22** | **Sojuz** | Seuraaja:**Sojuz 24** |
**Vastaus** on nimi kahdelle eri Marvel-kustantamon sarjakuvissa esiintyvälle hahmolle, **Aaron Nicholsonille** ja **David Ferrarille**. Nicholsonin ensiesiintyminen tapahtui *Spectacular Spider-Man* -lehden numerossa 92. Tämän Vastauksen kuoleman jälkeen YPKVV:n agentti David Ferrari otti nimen käyttöönsä *Captain America* -lehden numerossa 42. 

Vastaus esiintyi Suomessa ensimmäistä kertaa *Hämähäkkimies*-lehden numerossa 2 (1987).

Historia
--------

### Aaron Nicholson

Aaron Nicholson toimi uransa alussa Kingpinin kätyrinä. Tätä ennen hän oli toiminut Hydran Las Vegasin haaraosaston tappajana. Hydra kuitenkin halusi lisätä Nicholsonin voimia ja niin Harlan Stillwellin, nerokkaan tiedemiehen keksintöjen avulla Nicholson muutettiin Vastaukseksi. 

Siirryttyään pois HYDRAn palveluksesta, Vastaus toimi Kingpinin alaisena taistellen useita kertoja Hämähäkkimiestä ja Mustaa Kissa vastaan. Lopulta Vastaus uhrasi henkensä elvyyttääkseen Tikarin omalla elämänenergiallaan ja pelastaakseen näni Kingpinin kuolemaisillaan olevan vaimon. 

Myöhemmin Vastaus kuitenkin huomasi tajuntansa säilyneen ja liittoutui Tohtori Mustekalan kanssa. Lyhytaikainen liitto päättyi kuitenkin roistojen taisteluun ja Mustekala tuhosi Vastauksen. Näinä aikoina Vastaus on nähty Lautta-nimisessä, superrikollisille tarkoitetussa vankilassa.

### David Ferrari

David Ferrari oli entinen YPKVV:n agentti ja kokenut sotilas USA:n armeijassa. Salaisesti hän kuitenkin oli Purppuradynamon liittolainen. Myöhemmin YPKVV:n tehdessä isku AIM:in salaiseen päämajaan Ferrarin oletettiin kuolleen. 

Ferrari kuitenkin päätti käyttää tapahtunutta omien tarkoitusperiensä ajamiseen ja huumasi YPKVV:n johtajan Nick Furyn tahtonsa alaiseksi. Liittotuessaan uudelleen Purppuradynamon kanssa Ferrari kaavaili varastavansa **Khamistanista** ydinaseita maailman valloitustaan varten. Ferrarin suunnitelmat kuitenkin romuttuivat Kapteeni Amerikan puututtua tapahtumiin.

Voimat ja varusteet
-------------------

Ensimmäisellä Vastauksella, Aaron Nicholsonilla oli salaperäinen kyky kehittää minkä tahansa tilanteen vaatima supervoima, eli "vastaus" kulloiseenkin ongelmaan/tilanteeseen. Kyvyn tarkka toimintaperiaate ja laajuus eivät ole tiedossa. 

Toisella Vastauksella ei ollut edeltäjänsä supervoimia. Hän oli kuitenkin onnistunut moninkertaistamaan fyysiset voimansa.
**Orthez** on ranskalainen kaupunkikunta, joka sijaitsee Pyrénées-Atlantiques-departementissa, joka puolestaan on osa Akvitanian aluetta. Kaupungin asukkaita kutsutaan nimellä orthézien tai sitten vuonna 1973 Ortheziin liitetyn Sainta-Suzannen kunnan mukaan saint-suzannais.

Alueen maantieteellisen asema
-----------------------------

Kaupungin lävitse virtaa Pau’n joki, jolla on osittain vielä hyvin vanha kelttiläinen nimi "gave de Pau", sekä siihen laskevat joet Laâ, Rontrun ja Gaséloup. Myös Luy de Béarn. Jokeen laskevat ojat Ourseau ja Pas de Salles, ovat osa kaupungin alueen vesistöä.

Nimistö
-------

Kaupungin nimen kirjoitusasu on aiemmin ollut muodossa Ortez tai Ortensium, mistä ovat todisteena vuosilta 193 ja 1194 säilyneet Sauveladen asiakirjat. Kirjoitusmuoto Orthensium ilmenee vuonna 1220, muoto Ortes on vuodelta 1375, Ortais ilmenee 1300-luvulla Jean Froissart’n kirjoituksissa, muotoa Sen-Per de Ortes käyttivät vuonna 391 Navarran notaarit, ja muotoa Hertes Paun kaupungin talosvirasto vuonna 1578.

Historia
--------

Orthezin vanha silta gave de Pau ylitse
Kaupungin vanhimmat muistomerkit ovat kaksi romaanista arkkitehtuuria edustavaa kirkkoa, jotka ovat peräisin 1000-luvulta. Kirkoista toinen sijaitsee linnoituksessa ja toinen osana pyhän Pietarin kirkkoa.

Kaupunki on tulosta kahden kylän yhteenliittymisestä vuonna 1260. Tätä yhteenliittymää, jossa nyt eri kylät liittyivät yhteen, symboloi kaupungin vaakunassa olevat silta ja pyhän Pietarin avaimet.

Vuonna 1385 Orthezissä oli 436 savua.  Bearnen varakreivi piti asemapaikkanaan kaupunkia 1200- ja 1300-luvuilla.

Lähteet
-------

1. ↑  Sandren tiedosta Orthez’n alueesta
2. 1 2  Paul Raymond; Dictionnaire topographique Béarn-Pays basque.
3. ↑  Cartulaire de l'abbaye Notre-Dame de Sauvelade, jotka on todisteina julkaissut Pierre de Marca teoksessaan Histoire de Béarn.

Aiheesta muualla
----------------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Orthez**.
* Orthezin kaupungin kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
* Orthezin historiaa (Arkistoitu – Internet Archive)
* Béarn des Gaves’n portaali (Arkistoitu – Internet Archive)
* Orthezin taistelu – 27. helmikuuta 1814
Nazanin Afshin-Jam
**Nazanin Afshin-Jam** (pers. ‏نازنین افشین جم‎; s. 1979 Teheran) on kanadaniranilainen missi, laulaja-lauluntekijä, näyttelijä ja ihmisoikeusaktivisti. Hän on asunut varhaislapsuudestaan saakka Kanadassa, johon hänen perheensä pakeni Iranin islamilaista vallankumousta Euroopan kautta. Afshin-Jam voitti vuonna 2003 Miss World Canada - ja Miss World Americas -kilpailut. Vuoden 2003 Miss Maailma -kilpailussa hänestä tuli ensimmäinen perintöprinsessa.

Afshin-Jam julkaisi vuonna 2007 debyyttialbuminsa *Somedayn*. Hän on laulajana monikielinen. Hän on kritisoinut ahkerasti muun muassa Iranin ihmisoikeusloukkauksia ja ollut perustamassa Stop Child Executions -järjestöä. Hän kampanjoi menestyksekkäästi Iranissa kuolemaan tuomitun Nazanin Fatehin vapauttamisen puolesta. Afshin-Jam on nimitetty Canadian Race Relations Foundationin johtokuntaan. 

Afshin-Jamilla on rooli elokuvassa *Mona's Dream*. Elokuva käsittelee iranilaista Mona Mahmudnizhadia, joka joutui 17-vuotiaana teloitetuksi bahá'í-uskonsa takia.

Afshin-Jam puhuu englannin lisäksi ranskaa, farsia ja vähän espanjaa. Hän harrastaa muun muassa lentämistä. Hän on valmistunut Brittiläisen Kolumbian yliopistosta kansainvälisissä suhteissa ja poliittisessa tieteessä. Lisäksi hän on opiskellut Britanniassa ja Ranskassa.

Lähteet
-------

1. ↑  Nazanin Afshin-Jam – Official page | Facebook
2. ↑  Nazanin Afshin-Jam crowned Miss World Canada 2003 (Arkistoitu – Internet Archive)




|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Yhdysvallat
* Tšekki

 |
|  |
| Muut | 
* Europeana

 |

 |
**ReadyBoost** on Microsoftin Windows Vistan, Windows 7 ja Windows 8:n komponentti. Se käyttää tarkoitukseen sopivia muistikortteja tai muita massamuistiasemia kuten USB 2 -asemia tai RAM-asemia, flash- & ZIP-asemia nopeuttaakseen tietokoneen toimintaa. Satunnaiset lukemiset ReadyBoost-yhteensopivalta muistilta ovat tyypillisesti 80...100 kertaa nopeampia kuin vastaavat operaatiot kiintolevyiltä. Koska Flash-muistit ja USB-väylä ovat hitaita peräkkäiseen syöttöön/tulostukseen, ReadyBoost sisältää logiikan, joka tunnistaa pitkät, peräkkäiset lukupyynnöt, ja pyytää kiintolevyä hoitamaan nämä pyynnöt.

Kun yhteensopiva laite kytketään koneeseen, Windowsin AutoPlay-ikkuna tarjoaa mahdollisuuden hyödyntää laitetta ReadyBoost-asemana. Aseman ominaisuusikkunaan ilmestyy ReadyBoost-välilehti, josta haluttu ReadyBoost-koko voidaan valita. Koko voidaan valita väliltä 250 megatavua...256 gigatavua, paitsi Vistan x86 -versioissa neljään gigatavuun asti. ReadyBoost kryptaa tiedot AES-128-salausmenetelmällä ja pakkaa kaiken ReadyBoost-asemalle menevän datan. Microsoftin mukaan tyypillisesti saavutetaan pakkaussuhde 2:1, joten 4 gigatavun ReadyBoost-asema sisältää todellisuudessa 8 gigatavua dataa.

Jim Allchinin mukaan tulevat Windows-versiot sallivat ReadyBoostin toimivan verkon kautta muiden koneiden vapaassa keskusmuistissa.

ReadyBoost-aseman tulee täyttää seuraavat vaatimukset:

* Aseman kapasiteetin tulee olla vähintään 256 megatavua. Formatoinnin (alustamisen) jälkeen vapaata tilaa tulee olla vähintään 250 megatavua. Kapasiteetti saa ylittää neljä gigatavua, mutta ReadyBoost hyödyntää maksimissaan vain neljä gigatavua.
* Laitteen vasteajan tulee olla korkeintaan yhden millisekunnin.
* Laitteen tulee pystyä 2,5 Mt/s lukunopeuteen käsitellessä 4 kilotavun satunnaislukuoperaatioita joka puolella laitetta.
* Laitteen tulee pystyä 1,75 Mt/s kirjoitusnopeuteen käsitellessä 512 kilotavun satunnaiskirjoitusoperaatioita joka puolella laitetta.

Muuta tietoa:

* Vista SP1:n ReadyBoost tukee NTFS-, FAT16- ja FAT32-tiedostojärjestelmiä. Windows 7:n ja Vista SP2:n ReadyBoost tulee tukemaan myös uutta exFAT-tiedostojärjestelmää.
* Suositelluin formaatti ReadyBoost laitteelle on FAT32
* Alun perin ReadyBoost tuki ainoastaan yhtä laitetta. Windows 7:n ReadyBoost tukee useita laitteita.
* Microsoft suosittelee ReadyBoost-aseman kooksi yhdestä kolmeen kertaa tietokoneessa olevan keskusmuistin määrää, mutta parhaaseen hyötysuhteeseen päästään ainoastaan 1:1 suhteella.
* Windows XP:lle löytyy myös useita ohjelmia, jotka mahdollistavat samankaltaisen toiminnon, eli muistin käyttämisen swap tiedostona, käyttäen vistan ja 7 kaltaisia salausalgoritmeja.

Suorituskyky
------------

Tietokone, jossa on 512 megatavua keskusmuistia hyötyy selvästi ReadyBoostista. Eräässä*selvennä* testitapauksessa ReadyBoost nopeutti aiemmin 11,7 sekuntia kestänyttä operaatiota siten, että se kesti enää 2 sekuntia.*lähde?* Keskusmuistin kasvattaminen 512 megatavusta yhteen gigatavuun nopeutti operaatiota siten, että se kesti enää 0,8 sekuntia.*lähde?*
**Purely Belter** on vuonna 2000 ilmestynyt Mark Hermanin ohjaama elokuva, joka perustuu Jonathan Tullochin romaaniin *The Season Ticket*. Se kertoo kahdesta teinipojasta (näyttelijöinä Chris Beattie ja Greg McLane), jotka yrittävät hankkia rahaa keinolla millä hyvänsä saadakseen kausiliput jalkapallojoukkue Newcastle Unitedin kotipeleihin. Toisaalta elokuva kertoo kotiväkivallasta ja lasten kaltoin kohtelusta. Tarkemmin keskitytään siihen, kuinka näiden vaikutus näkyy elokuvan kahdessa teinissä ja heidän perheissään. 

Molemmat nuorista päänäyttelijöistä ovat syntyneet Sunderlandissa. Perinteisesti Sunderlandin ja Newcastlen kesken on ollut voimakasta kilpailuhenkeä, erityisesti jalkapallossa. Monet stadionkuvaukset filmattiin myös Sunderlandin Stadium of Lightissa mieluummin kuin St James' Parkilla.

Elokuvassa esiintyy cameoroolissa myös jalkapalloilija Alan Shearer. Elokuvan muita näyttelijöitä ovat muun muassa Roy Hudd, Charlie Hardwick, Tim Healy, Kerry Ann Christiansen ja Kevin Whately.
**Juvan kunnankirjasto** on Juvan kirkonkylällä toimiva kunnankirjasto. Se oli vuoteen 2020 saakka osa kolmen eteläsavolaisen kunnan - Juvan, Joroisten ja Rantasalmen - yhteistä Toenperän kirjastoa, mutta vuodesta 2021 lähtien on jälleen itsenäinen kunnankirjasto, jonka alueella kuitenkin kulkee ja pysähtyy aluekirjastoauto Jasso Toenperä.

Juvan kirjasto perustettiin vuonna 1850. Vuonna 1921 kirjasto siirtyi kunnalliseksi palveluksi ja oman, arkkitehti Uolevi Leppäsen suunnitteleman talon se sai vuonna 1968. Kirjastotaloa laajennettiin ja saneerattiin arkkitehti Jaakko Merenmaan suunnitelman pohjalta vuonna 1996.

Vuonna 2018 kolmen kunnan yhteisen Toenperän kirjaston kokoelmiin kuului 172 857 nidettä, joista 150 292 oli kirjoja. Lainaajia näissä kirjastoissa oli yhteensä 4 968. He lainasivat yhteensä 248 011 nimikettä ja tekivät fyysisiä kirjastokäyntejä käyntejä 171 387 kertaa. Lainoista lähes kolmannes (78 799) tehtiin kirjastoauton kautta.

Juvan kirjasto kuuluu Etelä-Savon maakunnassa ja Pohjois-Savon eteläosassa toimivaan, kunnankirjastojen muodostamaan Lumme-kirjastokimppaan.

Lähteet
-------

1. 1 2  Kirjasto Juvan kunta, juva.fi. Viitattu 17.5.2021.
2. ↑  Juvan kirjastosta tuli kunnankirjasto – esimiehenä aloitti Johanna Kuusisto  5.1.2021. Juvan lehti, juvanlehti.fi. Viitattu 17.5.2021.
3. ↑  Juvan kirjasto - Toenperän kirjasto (Kirjastohakemisto) kirjastot.fi.  Arkistoitu 7.11.2019. Viitattu 7.11.2019.
4. ↑  Toenperän kirjasto Toenperän kirjasto, toenpera.fi. Viitattu 7.11.2019.
5. 1 2  Juvan kirjasto Toenperän kirjasto, toenpera.fi.  Arkistoitu 6.11.2019. Viitattu 7.11.2019.
6. 1 2  Tilastohaku *kirjastot.fi*. Viitattu 7.11.2019.
**Morton DaCosta** (synt. **Morton Tecosky**, 7. maaliskuuta 1914 Philadelphia, Pennsylvania – 29. tammikuuta 1989 Redding, Connecticut) oli yhdysvaltalainen teatteri- ja elokuvaohjaaja ja näyttelijä. Hän aloitti Broadwaylla näyttelijänä ennen siirtymistään ohjaajaksi. DaCosta ohjasi muun muassa näytelmät *The Skin Of Our Teeth* (1943), *It’s A Gift* (1945), *Hamlet* (1945), *Plain And Fancy* (1955) ja *No Time For Sergeants* (1955), joita seurasivat menestykselliset *Auntie Mame* (1956) ja *The Music Man*, joista hän ohjasi myös elokuvaversiot *Jännittävä tätini* (1958) ja *Musiikkimies* (1962). DaCosta jatkoi ohjaamista teatterissa aina 1980-luvun puoleenväliin saakka.

Lähteet
-------

1. ↑  Morton DaCosta Rovi. Viitattu 5.6.2011. (englanniksi)[vanhentunut linkki]


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Yhdysvallat
* Tšekki
* Korea
* Alankomaat

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Elonet

 |
|  |
| Muut | 
* SNAC

 |

 |
**Juvankoski** on kulmakunta ja entinen koulupiiri Oripäässä Varsinais-Suomessa.

Luonnonympäristö
----------------

Kulmakunta sijaitsee Säkylänharjun ja Virttaankankaan yhtymäkohdassa Säkylän Pyhäjärveen laskevan Pyhäjoen latvoilla. Kulmakunnan liepeille jää Pyhäjoen yhtenä lähteenä oleva Myllylähde Alastaron Virttaalla.

Historia
--------

Historiallisesti Juvankosken kulmakunta on muodostunut Oripään kunnan Oripään ja Tanskilan kylien takamaista, jotka muodostavat Oripään kuntaan kuuluvan, Säkylän ja Loimaan (aiemmin Alastaron) kuntiin rajautuvan eksklaavin eli erillisalueen. Kulmakunnalla on toiminut Juvankosken kansakoulu, joka oli toiminnassa ainakin jo vuonna 1928 ja ainakin vielä vuonna 1966.

Aiemmin Oripään kunnalla on ollut myös toinen, pienempi eksklaavi Pöytyän ja Yläneen kuntien alueiden väliin jäävällä Maanpään kulmakunnalla, jonka muodostamasta Maanpään koulupiiristä käytiin koulua Yläneen Rannanmäen kansakoulussa. Alue liitettiin Yläneeseen vuoden 1944 alusta. Eksklaaviin kuului ulkopalsta Oripään Latvan kylästä.

Toimintaa
---------

Kulmakunnalla toimivia yhdistyksiä ovat Juvankosken pienviljelijäyhdistys sekä vuonna 1998 perustettu Juvankoski nousee, joka on kehittänyt alueen luontomatkailua.

Lähteet
-------

1. 1 2  Juvankoski *Kansalaisen karttapaikka*. Maanmittauslaitos. Viitattu 22.1.2017.
2. 1 2 3  Luontomatkailuhanke *Harjureitti*. Juvankoski nousee ry.  Arkistoitu 12.1.2017. Viitattu 22.1.2017.
3. 1 2  Arkistoyksikkö:Juvankosken kansakoulu *Vakka*. Arkistolaitos.  Arkistoitu 2.2.2017. Viitattu 22.1.2017.
4. ↑  *Peruskartta* 1:20  000. 2111 03 Vampula.  Helsinki: Maanmittaushallitus.  Kartan verkkoversio Maanmittauslaitoksen Vanhat painetut kartat -palvelussa (jpg) (viitattu 22.1.2017)
5. ↑  *Suomen taloudellinen kartta* 1:100 000. 3:4, Loimaa.  Maanmittaushallitus, 1928.  Karttan verkkoversio Doria-verkkopalvelussa (pdf) (viitattu 22.1.2017)
6. ↑  Mattila-Lonka, Pia: *Kartanoita ja Korven kansaa. Yläneen historia nälkävuosilta 2000-luvulle*, s. 107, 451. Yläne: Yläneen kunta, 2001. ISBN 952-91-3705-2.
7. ↑  Yhdistykset Oripään kunta. Viitattu 22.1.2017.
**Natalie Joy Robb** (s. 3. joulukuuta 1974 Bellshill, Glasgow, Skotlanti) on brittiläinen näyttelijä, joka tunnetaan televisiosarjasta *Emmerdale*.

Ura
---

Robb oli vasta yhdeksänvuotias esiintyessään ensimmäisen kerran televisiossa.

Robb aloitti näyttelemisen televisiossa televisiosarjojen *Taggart* ja *Take the High Road* myötä 1990-luvun alussa. Sittemmin hän on pääosin esiintynyt televisiosarjoissa, kuten *Lontoo liekeissä*, *Tohtorit*, *Holby Cityn sairaala*, *EastEnders* ja *Hiljainen todistaja*. *The Bill* -sarjassa Robb esitti peitetöitä tekevää poliisia Andrea Dunbaria.

Robb on tehnyt myös muutaman elokuvaroolin: *Good Girl, Bad Girl*, *Kitchen* ja *The Shepherd: Border Patrol*.

Vuonna 2009 hän alkoi näyttelemään *Moira Bartonia* (myöhemmin *Moira Dingle*) televisiosarjassa *Emmerdale* ja ollut siitä lähtien sarjan vakituinen näyttelijä.

Yksityiselämä
-------------

Robb kertoi vuonna 2020 seurustelevansa Jonny McPhersonin kanssa, joka näyttelee *Emmerdalessa* lääkäri Liam Cavanaghia.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Claire Crick: Natalie J Robb - things you didn't know about the Emmerdale star *What's on TV*.  16.7.2020. Viitattu 30.4.2021. (englanniksi)
2. ↑  Natalie J Robb plays Moira Barton *What's on TV.* Viitattu 19.3.2011 (englanniksi)


|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Yhdysvallat

 |

 |
**Pallopurkki**, **purkkis**, **purkki** tai **purkka** on lasten pihaleikki. Muita nimiä ovat muun muassa pallokuoppa, tönttis (Etelä-Pohjanmaa), tönttönen (Kainuu), rönttönen (Jyväskylän maalaiskunta), rönttö (Tampere, Saarijärvi), tönttörönttö (Järviseutu, Vimpeli), törppö (Kemijärvi), brönttö (Siuro), pöttis (Alavus), posautuspallo (Virrat), purtsu (Keuruu), kurppa (Viitasaari), lekkeri (Pohjois-Pirkanmaa), vanhantalon pässiäinen (Kurjenkylä), karhukobla (Kotala), pallokuoppanen (suomenkielinen Pohjanmaa) ja pallo paikalla (Oulun seutu). 

Kymmenen tikkua laudalla ja kirkonrotta ovat samantapaisia pelejä.

Säännöt
-------

Valitaan etsijä. Kun etsijä on valittu joku potkaisee pallon joka on laitettu "purkkiin" (purkki tai maahan piirretty ympyrä, jota sanotaan purkiksi). Etsijä kävelee pallon perään ja muut juoksevat piiloihin. Kun etsijä on hakenut pallon ja huutanut "Pallo on purkissa", "Pallo paikalla" (tai muuta vastaavaa) hän alkaa etsiä muita.

Jos hän näkee jonkun, hän juoksee pallolle ja siihen koskettaen huutaa nähdyn nimen, vaikkapa "Esa nähty" tai "Esan purkki". Kun etsijä on nähnyt ja huutanut nähdyn nimen, nähty ei saa enää mennä takaisin piiloon vaan pysyy purkin läheisyydessä. Jos joku ehtiikin juosta pallolle ensin, hän voi potkaista sen. Tällöin muut jo nähdyt pelastuvat ja voivat piiloutua taas. 

Jos pääsee pallolle ennen etsijää voi myös huutaa itselleen "suojan" ("Oma purkki!", "Suoja!", "Omat nimet!"), jolloin hän on etsijältä suojassa kunnes muut leikkijät löydetään tai se/ne pelaajat joilla on suojat voivat mennä kierroksen jälkeen piilon "pelastuskierrokselle" ja voivat yrittää pelastaa muut vangit. Kun etsijä on nähnyt kaikki piilossa olevat, leikki alkaa alusta ja etsijänä on ensimmäisenä löydetty.
Jos joku on käyttänyt suojan toinen ei saa käyttää perään.

### Kierrokset

Leikkiin voidaan myös sopia kierroksia, jolloin etsijä on sama vaikkapa kolmen kierroksen ajan. Kierros vaihtuu aina kun palloa potkaistaan. Kolmannella kierroksella eli "kuolemankieroksella" se pelaaja joka nähdään ensimmäisenä joutuu seuraaviksi kolmeksi kierrokseksi etsijäksi. Silloin kun kolmannella kierroksella ensimmäinen on nähty ja hänen purkkinsa huudettu, huudetaan pallolla "kaikki pois piiloista" (tai jotain vastaavaa) ja aloitetaan leikki alusta.

Eri nimiä leikille
------------------

Purkki tunnetaan eri puolilla Suomea eri nimillä, vaikka säännöt ovat samat tai niissä on vain pieniä eroja.
Purkki tai "pallokuoppa" tunnetaan esimerkiksi suomenkielisellä Pohjanmaalla "pallokuoppasen" nimellä, Järviseudulla taasen pelataan "tönttörönttöä" ja Jämsän seudulla peli tunnetaan nimellä "rönttö". Siurossa peli tunnetaan nimellä "brönttö". Ikaalisissa peli on "karttu". Pohjois-Pirkanmaalla peli tunnetaan nimellä lekkeri.
Järviseudun ja eteläisen Keski-Suomen nimivariaatioissa on havaittavissa jonkinlainen yhteys. Erään tietolähteen mukaan nimi "tönttörönttö" tulee ruotsin kielestä, mutta tarkempaa tietoa siitä mistä sanasta tai sanoista se on muokkautunut, ei ole.
**Skogsböle** on pieni kylä Kemiönsaaren kunnassa. Kylä sijaitsee Kemiön lounaislaidalla Norrlångvikenin merenlahden etelärannalla.

Hajanaisen kylän keskus on Skogsbölen kantatila, joka sijaitsee historiallisella paikallaan meren rannalla. Kylän vähäinen muu asutus on hajallaan kylän alueella, eikä kaikissa taloissa enää asututa ympärivuotisesti. Kylän läpi kulkeva maantie yhdistää Skogsbölen sen naapurikyliin Lövböleen lännessä ja Fröjdböleen idässä. Valtaosa kylän alueesta on metsää. Merenrannan tuntumassa on yhtenäinen peltoalue, joka jatkuu mereen laskevan ojan myötäisesti syvemmällä maalle. Kyläalueen eteläosassa on hylättyjä maasälpäkaivantoja, joista osa on täyttynyt vedellä. Norrlångvikenin vastarannalla on Skogsböleen kuuluva pieni Koppardalenin laakso, jossa on kolme kesämökkiä.

Skogsböle mainitaan ensimmäisen kerran 1500-luvulla. Vuoden 1566 maakirjan mukaan kylässä on ollut kolme taloa, joista kaksi on menettänyt veronmaksukykynsä 1600-luvun aikana. Vuonna 1705 Skogsbölen yksinäistilan mainitaan olevan ratsutila. Kylään syntyi uusi talo vasta vuonna 1802 toimitetun isojaon myötä, jolloin ratsutila jaettiin kahtia. Talot ovat päätyneet yhteisomistukseen 1800-luvun puolivälissä ja yhdistyneet maanmittaustoimituksissa 1920-luvulla, joissa kylän torpat Nyängs, Storängskulla, Kyrkåker ja Österängs ovat itsenäistyneet. 1950-luvulla kylään lohkottiin vielä pientilat Västerdal ja Backas. Uudempaa asutusta kylään ei ole tullut, mutta rannoille on rakennettu hieman kesäasutusta.

Lähteet
-------

1. 1 2  Turunmaa yhteinen kulttuuriympäristömme Lounaistiedon karttapalvelu. Viitattu 27.2.2023.


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Kemiö |
| --- |
|  |
| Taajamat | 
* Kemiön kirkonkylä

 |
|  |
| Rekisterikyliä Kemiössä | 
* Albrektsböle
* Berga
* Bjensböle
* Bogsböle
* Branten
* Brokärr
* Båtkulla
* Böle
* Dalby
* Dalkarby
* Degerdal
* Ekniemi
* Elmdal
* Engelsby
* Flugböle
* Fröjdböle
* Gammelby
* Gesterby
* Gräsböle
* Gundby
* Helgeboda
* Hova
* Hulta
* Högmo
* Kalkkila
* Kastkärr
* Kiila
* Kirkonkylä
* Koustar
* Kuggböle
* Kvarnböle
* Kylppy
* Kåddböle
* Kårkulla
* Labböle
* Lamkulla
* Lappdal
* Lemnäs
* Lillvik
* Linnarnäs
* Långholmen
* Lövböle
* Mainiemi
* Makila
* Mattböle
* Mattkärr
* Mjösund
* Måsa
* Nordvik
* Norrlångvik
* Norrsundvik
* Orrnäs
* Pajböle
* Pappila
* Pederså
* Pungböle
* Påvalsby
* Reku
* Rudå
* Rugnola
* Sjölax
* Skarpböle
* Skoböle
* Skogsböle
* Skålböle
* Skäggböle
* Smedaböle
* Smedsböle
* Stenmo
* Tavastrona
* Tjuda
* Tolvsnäs
* Torsböle
* Trotby
* Träskböle
* Träskö
* Vestlax
* Viks gård
* Viksvidja
* Villkärr
* Vreta
* Västankärr
* Västermark
* Östermark

 |
|  |
| Karunasta liitetty kylä | 
* Santasaari

 |
|  |
| Perniöön liitetyt kylät | 
* Germundsvidja
* Strömma

 |
|  |
| Muita alueita | 
* Suomenkulma

 |

 |
**Peittokirjonta** eli peittojen kirjominen alkoi Suomessa 1700-luvun lopulla. Päälleommeltuja peittoja käytettiin seinävaatteina, rekipeittoina, makuupeitonpäällisinä, pöytäliinoina ja vainajien paarivaatteina. Kirjotut peitot olivat perheissä perintö- ja arvoesineitä, ja ne kuuluvat nykyäänkin kansanomaisten suomalaisten käsitöiden kansallisaarteisiin.

Peittokirjonnassa aiheena ovat geometriset kuviot, kuten ympyrät, neliöt, kolmiot ja ristit sekä puu- ja kasviaiheet. Kuvioiden sommittelussa voidaan erottaa erikseen keskiosa ja reunaosa. Kirjottujen peittojen suunnitteluun kuuluu käytettävien kuviomuotojen valitseminen, kuvioiden sommittelu sekä värien valinta. 

Peittokirjonnassa kankaana käytetään yleensä mustaa villakangasta. Kirjonnassa käytetään aita-, polveke-, side-, ketju-, varsi-, pykä- ja laakapistoja, joilla rajataan ja täytetään kuvioita. Myös erilaisia kirjottuja ristikkoja käytetään peittämään pohjaa. Kirjontalankana käytetään 2–3-kertaista villalankaa, jonka eri sävyt on saatu alun perin kasvivärjäyksellä. Kirjottujen peittojen kuvioiden sekaan on tapana ollut merkitä tekijän nimikirjaimet ja vuosiluku.

Lähteet
-------

* Grönlund, I & Lehto, M-L: *Perinteinen peittokirjonta*. Helsinki: Otava, 1985. ISBN 951-1-08168-3.  viitattu 5.2.2010
**Ruotsin irakilaiset** ovat Ruotsin toiseksi suurin vähemmistöryhmä suomalaisten jälkeen. Vuoden 2012 lopussa Ruotsissa asui Statistiska centralbyrånin tilaston perusteella 127 860 henkilöä, jotka olivat syntyneet Irakissa ja 52 016 Ruotsissa syntynyttä henkilöä, joiden vanhemmista vähintään yksi oli syntynyt Irakissa. Yhteensä Irakissa syntyneitä ja heidän jälkeläisiään oli 179 876 henkeä.

Ruotsi on ottanut vastaan enemmän irakilaisia kuin muut EU-maat yhteensä. Vuonna 2006 päätettiin, että kaikki Keski- ja Etelä-Irakista kotoisin olevat henkilöt saavat väliaikaisen oleskeluluvan kielteisestä turvapaikkapäätöksestä huolimatta. 0,1 % turvapaikka-anomuksista hylätään ja 24 % sai oleskeluluvan humanitäärisistä syistä.*lähde?*

Lähteet
-------

1. ↑  Befolkning efter födelseland och ursprungsland 31 december 2012 (XLS)  20.2.2013. Statistiska centralbyrån. Viitattu 9.3.2013. (ruotsiksi)

* (Arkistoitu – Internet Archive)

Aiheesta muualla
----------------

* *The Local* 22.12.2006: Iraqis look to Sweden as safe haven (englanniksi)
**Pekah** Remaljan poika, oli yksi Israelin kuninkaista. Hän lienee alun perin ollut kuningas Pekahjan henkivartioston komentaja. Hän teki salaliiton kuningasta vastaan ja murhasi tämän tullen kuninkaaksi. Raamatun mukaan Pekah hallitsi 20 vuotta, mutta on todettu, ettei hän voinut hallita vuotta kauempaa.*lähde?* Lisäksi kumottiin teoria, että Pekah olisi ollut Pekahjan poika. *Pekah teki sitä, mikä on väärää Herran silmissä.*
Hän päätti vapautua Assyriasta ja muodosti liiton Tyyron ja Syyrian kanssa. Kun Juuda ei suostunut mukaan liitton, hyökkäsivät Israel ja Syyria Juudaan. Juudan kuningas Aahas vei viestinviejiä Assyriaan, joka aloitti hyökkäyksensä liittoumaa vastaan, joka joutui perääntymään, mutta tuhosi kaiken maan tasalle. Syyria menetti lopullisesti itsenäisyytensä. Liittouman epäonnistuminen johti siihen, että Hoosea teki salaliiton Pekahia vastaan ja löi hänet hengiltä tullen uudeksi kuninkaaksi.

Lähteet
-------

* Toinen kuninkaiden kirja 27–30 ja 16.Kun.5–9
* ValitutPalat: Raamatun salaisuudet

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä:**Pekahja** | **Israelin kuningas** | Seuraaja:**Hoosea** |
**Yhdystie 6040** on Jämsän Kelhästä Jämsänkosken Konilannotkoon johtava tie. Maantiereitti Jämsän keskustasta Jämsänkosken keskustaan muodostuu yhdystiestä 46511 (noin 0,5 kilometriä) ja yhdystiestä 6040 (noin 6 kilometriä).

Reitti
------

Yhdystie 6040 alkaa Siltakadun ja Pääskysmäentien kiertoliittymästä Jämsän rautatieaseman itäpuolelta ja kulkee puolisen kilometriä koilliseen Jämsänjoen ylittävän sillan kautta Siltakadun ja Koskentien kiertoliittymään jossa tien suunta kääntyy pohjoiseen. Yhdystie päättyy Konilannotkoon noin seitsemän kilometrin päähän. Tie on koko matkaltaan yksiajoratainen ja kaksikaistainen.Tien itäpuolelle on rakennettu kevyenliikenteen väylä.

Yhdystie 6040 kulkee Jämsänjokilaakson historiallisessa kulttuurimaisemassa Jämsänjoen itäpuolta. Jämsänkoskella se on rakennettu rautakautisen Linnasenvuoren ja paperitehtaan väliin. Tien varrella sijaitsee muun muassa Jämsän ja Jämsänkosken kirkot, Ilveslinna ja Jukka Virtasen pallokenttä.

Runsaan kilometrin mittainen Mellansuora yhdystien 6040 puolivälissä on paikallisesti tunnettu. Jämsänkosken ja Jämsän entinen kuntaraja ja historiallinen pitäjäraja kulkee suoran eteläpuolitse.

Yhdystie 6040 jatkuu Konilannotkon kiertoliittymästä pohjoiseen seututienä 604.

Liikennemäärät
--------------

Vuonna 2017 julkaistun liikenneselvityksen mukaan yhdystien 6040 vuorokautinen liikennemäärä on 5 490 ajoneuvoa. Tie on määritelty pääkokoojaväyläksi.

Lähteet
-------

1. ↑  Fonecta.fi Fonecta.fi. Viitattu 16.2.2021.
2. 1 2 3  Vayla.fi Väylä.fi. Viitattu 16.2.2021.
3. ↑  Karttapaikka Karttapaikka. Viitattu 16.2.2021.
4. ↑  Mellan pystysuora *Geocaching.com*. Groundspeak, Inc.. Viitattu 16.2.2021.
5. ↑  Doria.fi : [Jämsänkoski: [Jämsänkosken kunta], 1931 (Helsinki : Maanmittaushallituksen kivipaino)]. Doria. Viitattu 16.2.2021.
6. ↑  Sainio, Tiina; Kauppinen, Eero: Liikennemäärät, Pääliikenneyhteydet *JÄMSÄN KAUPUNKITAAJAMA OSAYLEISKAAVAN LIIKENNESELVITYS*.  20.10.2017. Jämsän kaupunki. Viitattu 11.2.2021.
**Hurrikaani Eta** oli trooppinen hirmumyrsky, joka kehittyi Atlantin valtamerellä ja iski Keski-Amerikkaan marraskuun alussa 2020. Eta oli vuoden 2020 Atlantin hurrikaanikauden kahdeskymmeneskahdeksas nimetty myrsky, kahdestoista hurrikaani ja neljäs toiseksi korkeimman eli 4. luokan hurrikaani Saffirin–Simpsonin hurrikaaniasteikolla. Trooppinen myrsky Eta muodostui Karibialla 31. lokakuuta. Marraskuun 2. päivänä se voimistui hurrikaaniksi ja samana päivänä 4. luokan hurrikaaniksi, ja 3. marraskuuta se rantautui Nicaraguaan edelleen 4. luokan hurrikaanina.
 Se heikkeni voimakkaaksi matalapaineeksi, ja aiheutti tuhoja Costa Ricassa, El Salvadorissa, Panamassa, Hondurasissa ja Guatemalassa.

Etan kovat tuulet, rankkasateet ja niiden aiheuttamat maanvyörymät aiheuttivat laajoja tuhoja. Ainakin sadan ihmisen arvioitiin saaneen surmansa Guatemalassa ja kahdenkymmenen muualla Keski-Amerikassa. Myöhemmin Honduras vahvisti ainakin 38 ihmisen kuolleen.

Se laantui edelleen trooppiseksi myrskyksi, ylitti Florida Keysin ja jatkoi Meksikonlahdelle. Vaikka tuulet olivat heikenneet noin 22 metriin sekunnissa, kaatosateet aiheuttivat merkittäviä vahinkoja Floridassa, Kuubassa ja Bahamalla. Se kääntyi Meksinonlahdella koilliseen ja iski uudelleen Floridaan. Ylitettyään Floridan se jatkoi matkaansa Atlantilla.

Lähteet
-------

1. ↑  2020 Atlantic Hurricane Season Fast Facts *CNN*.  4.11.2020. Viitattu 7.11.2020.
2. 1 2  Anne iljamaa, Onni Niemi: Tulvia ja mutavyöryjä aiheuttanut Eta-myrsky vaatinut ainakin sata kuolonuhria Guatemalassa *Helsingin Sanomat*.  6.11.2020. Viitattu 7.11.2020.
3. 1 2  Michael Guy & Hollie Silverman: Tropical Storm Eta soaks south Florida as it heads offshore *CNN*.  10.11.2020. Viitattu 11.11.2020.
4. ↑  Eta Remains a Tropical Storm as Florida Prepares for Second Hit *NBC Miami*. Viitattu 14.11.2020.
5. ↑  Leigh Morgan: Tropical Storm Eta makes its second landfall in Florida, now headed into the Atlantic *Al.com*. Viitattu 14.11.2020.
Kassiteriittimalmia kvartsisivukivessä.
**Sivukivi** on louhinnassa kiveä, joka joudutaan poistamaan varsinaisen malmin tai käyttökiven saavuttamiseksi ja hyödyntämiseksi.

Malmikiven louhinta
-------------------

Sivukiveä syntyy sekä avolouhoksissa että maanalaisissa kaivoksissa. Avolouhinnassa sivukiveä voidaan joutua louhimaan ja siirtämään jopa moninkertaisesti enemmän kuin varsinaista malmia, koska louhosta on laajennettava syvemmälle mentäessä.

Maanalaisessa louhinnassa kaivoskuilut ja -käytävät pyritään tekemään ensi sijassa sivukiveen, jolloin sivukiven osuus jää yleensä alle puoleen louhittavan malmin määrästä. Sivukiveä ei tällöin yleensä kuljeteta maanpinnalle, vaan se käytetään tyhjäksi louhittujen tilojen täyteaineeksi.

Kivilouhokset
-------------

Luonnonkiveä louhittaessa sivukivi on yleensä samaa ainesta kuin varsinainen tuote, mutta ei täytä vaadittavia laatuvaatimuksia. Sivukiveksi jäävät myös pienet sirpaleet ja kivet, jotka ovat liian pieniä jatkojalostukseen. Tässä sivukivessä ei ole haitallisia aineita, eikä se aiheuta vaaraa ympäristölleen.

Sivukiven varastointi ja käyttö
-------------------------------

Louhinnassa syntyvä sivukivi varastoidaan kaivosalueella tarkoitukseen varatulle läjitysalueelle. Riippuen sivukiven laadusta sitä voidaan käyttää joko sellaisenaan tai mekaanisesti jatkojalostettuna sekä kaivosalueella että sen ulkopuolella, esim. murskeena, aallonmurtajien, patojen ja muiden vesirakennuskohteiden raaka-aineena jne. 

Metallien louhinnassa syntyvä sivukivi sisältää usein pieniä määriä malmia, esim. sulfidimineraaleja kuten kuparikiisu, rikkikiisu, kobolttihohde ym. Tästä voi aiheutua ympäristölle haitallisia päästöjä, minkä takia sivukivi ja rikastushiekka luetaan kaivannaisjätteeksi.

Katso myös
----------

* Rikastushiekka
* Kuona

Lähteet
-------

1. 1 2  Päivi Kauppila, Marja Liisa Räisänen, Sari Myllyoja: Metallimalmikaivostoiminnan elinkaari *Metallimalmikaivostoiminnan parhaat ympäristökäytännöt*.  2011. Viitattu 6.9.2019.
2. ↑  Luonnonkivilouhimoiden sivukivi *Suomalainen kivi*.  Arkistoitu 6.9.2019. Viitattu 6.9.2019.
3. ↑  Kaivannaisjätteet *Ympäristö.fi*. Viitattu 6.9.2019.
**Teuvo Kalervo Mankonen** (1931 – 2. joulukuuta 2017) oli suomalainen nyrkkeilijä ja kunnanvaltuutettu.

Mankonen voitti SM-kultaa 71-kiloisten sarjassa vuonna 1951 ja 75-kiloisissa vuosina 1953, 1961 ja 1962 sekä SM-hopeaa 71-kiloisissa 1951 ja 75-kiloisissa 1954. Maajoukkueessa Mankonen nyrkkeili 1950- ja 1960-luvulla yhteensä 11 kertaa. Urheilu-uransa jälkeen hän toimi myös nyrkkeilyvalmentajana. Hän valmensi muun muassa Eva Wahlströmiä.

Mankonen toimi Loviisan kaupunginvaltuustossa vuosina 1969–1988 ja kaupunginhallituksen puheenjohtajana vuosina 1998–2004. Hän edusti SDP:tä. Vuonna 2012 hän sai Suomen liikuntakulttuurin ja urheilun ansiomitalin kultaisin ristein.

Lähteet
-------

1. ↑  Liikuntakulttuurin ja urheilun ansiomerkit vuodelle 2012 (pdf) Opetus- ja kulttuuriministeriö. Viitattu 5.12.2017
2. 1 2 3  Henriksson, Arto: Legendaarinen loviisalainen urheilija ja kuntavaikuttaja Teuvo Mankonen on kuollut *Loviisan Sanomat*.  3.12.2017.  Arkistoitu 6.12.2017. Viitattu 5.12.2017.
3. ↑  SM-mitalistit 1951–1999 Suomen Nyrkkeilyliitto Ry.  Arkistoitu 6.10.2019. Viitattu 5.12.2017.