Helene Schjerfbeck 

---



Maalauksia 

*Hjördis* | *Hälytys* | *Mustataustainen omakuva* | *Omakuva, valoa ja varjoa* | *Ovi* | *Ryöväri paratiisin portilla* | *Sininauhainen tyttö* | *Tanssiaiskengät* | *Toipilas* | *Tyttö hiekkakuopassa* | *Äitini*

Artikkeleita 

Constantin Guys | Einar Reuter | Magnus Schjerfbeck | Gösta Stenman | Helena Westermarck | Maria Wiik

 

 

 

 

 

 

 

 

 

 

 

 

 


Realismit 

---

Jacob Riis, Mulberry Streetillä nukkuvia lapsia, 1890.
 Jacob Riis, *Mulberry Streetillä nukkuvia lapsia*, 1890. 

Realismi taiteessa | Realismi kirjallisuudessa 

 

Fantastinen realismi   
 Fotorealismi   
 Inhorealismi   
 Kapitalistinen realismi   
 Maaginen realismi   
 Naturalismi (taide)   
 Neorealismi   
 Sosialistinen realismi   
 Surrealismi   
 Uusi realismi   
 Yhteiskunnallinen realismi

Realismia 

*Akka ja kissa*   
 *Démasquée*   
 *Femme nue couchée*   
 *Kivenhakkaajat*   
 *Le Sommeil*   
 *Maailman alkuperä*   
 *Poika ja varis*   
 *Pyykkiranta*   
 *Raatajat rahanalaiset*   
 *Tanssiaiskengät*   
 *Toipilas*   
 *Wolgastin satamassa 15. kesäkuuta 1633*   
 *Zaporogit kirjoittavat pilkkakirjettä Turkin sulttaanille*

 

 

 

 

 

 

 

 

 

 

 

 

**Tanssiaiskengät** (ruots. *Balskorna*) on Helene Schjerfbeckin maalaus vuodelta 1882. Teoksesta on myös pelkistetympi versio vuodelta 1939. Molemmat teokset esittävät Schjerfbeckin kymmenvuotiasta serkkua Esther Lupanderia sovittamassa uusia tanssiaiskenkiään.

Maalaus on kooltaan 58 cm × 65 cm. Tanssikenkiä on usein kuvailtu omaelämäkerrallisesta näkökulmasta, kuten Helene Schjerfbeckin taidetta muutenkin. Hänen katsotaan maalauksessa eläytyvän serkkunsa tanssi-iloon, koska lonkkavamma haittasi hänen omaa osallistumistaan leikkeihin lapsena ja esti tanssimisen myöhemminkin.

Schjerfbeck maalasi *Tanssiaiskenkien* ensimmäisen version 20-vuotiaana. Hän oli opiskellut Suomen taideyhdistyksen piirustuskoulussa jo 11-vuotiaasta alkaen ja Pariisissa 18-vuotiaana. Tässä vaiheessa hän oli vielä uransa alussa.

Varhaiskauden teos on melko realistinen, joskin siinä on myös Pariisin vaikutteita, muun muassa impressionismista. Jalkojen sanottiin olevan liian pitkät, mutta Schjerfbeckin mukaan kriitikot eivät olleet nähneet Esther-serkun sääriä.

Juuri ennen tätä maalausta Schjerfbeck oli saanut valtiolta kaksi apurahaa.

Teosten myyntejä
----------------

Vuoden 1882 maalauksesta maksettiin Sothebyn huutokaupassa 3,9 miljoonaa euroa 2008, mikä on korkein suomalaisesta taulusta maksettu hinta.

Schjerfbeck teki maalauksesta myöhemmin pelkistetymmän version vielä 77-vuotiaana. Schjerfbeckille kuukausipalkkaa maksanut taidekauppias Gösta Stenman pyysi noihin aikoihin häntä tekemään uusia versioita monista varhaiskauden teoksistaan. Tästä toisesta *Tanssiaiskenkien* versiosta vuodelta 1939 maksettiin vuonna 1990 Sothebyn huutokaupassa 1,5 miljoonaa euroa, mikä on toiseksi korkein hinta, mitä suomalaisesta taideteoksesta on tähän mennessä koskaan maksettu.

Lähteet
-------

* Pauliina Laitinen-Laiho: Taide&Antiikki, Taloustaito 5/2009, s. 23.

### Viitteet

1. 1 2 3 4  Pauliina Laitinen-Laiho, s. 23
2. 1 2 3  Ilkka Malmberg: Isännät ja rengit.  *Helsingin Sanomat, Kuukausliite*, 2009, nro 5, s. 39.
3. ↑  Kultakausi-oppimateriaali. (Arkistoitu – Internet Archive) Viitattu 25.12.2009.
4. ↑  Taloustaito.fi[vanhentunut linkki]