Mariental ilmasta nähtynä (2017)
**Mariental** on 10 000 asukkaan kaupunki keskisessä Namibiassa. Se sijaitsee B1-valtatien varrella 232 km pohjoiseen Keetmanshoopista ja 274 km kaakkoon Windhoekista. Se on myös TransNamibin rautatien varrella. Se sijaitsee 1090 m metrin korkeudella merenpinnasta. Kaupunki ja sen ympäristö sijaitsevat kuumassa ja kuivassa ilmastossa. Mariental on Hardapin alueen pääkaupunki. Alue on nama-heimon vanhaa asuinaluetta. Lähistöllä on Hardapin pato, jonka yläpuolelle on muodostunut Namibian suurin tekojärvi.

Historia
--------

Marientalille antoivat sen nimen saksalaiset Reinin lähetyksen lähetyssaarnaajat. Se sai nimensä alueen ensimmäisen siirtomaa-asukkaan Herman Brandtin puolison Marian mukaan. Se perustettiin vuonna 1912, jolloin sen kautta rakennettiin rautatie Windhoekin ja Keetmanshoopin välille. Marientalissa on Namibian vanhin eteläafrikkalaisen Nederduitse Gereformeerde Kerkin (Etelä-Afrikan alasaksalaisen reformoidun kirkon) (NGK) kirkko. Sen seurakunta perustettiin vuonna 1898. Kaupunki paikkakunnasta tuli vuonna 1920 ja kunta vuonna 1946. Marientalissa asuu paljon nama-kansaan kuuluvia ihmisiä, jotka ovat Namibian varhaisen khoi-kansan jälkeläisiä. Marientalin ihmiset tunnetaan hymyistään ja vieraanvaraisuudestaan.

Maantiede
---------

### Hardapin pato

Hardapin pato, joka sijaitsee 22 km luoteeseen Marientalista, oli Namibian suurin pato siihen saakka, kunnes Neckartallin pato Fish Riverin alajuoksulla lähellä Keetmanshoopia valmistui vuonna 2020. Kaupunki saa vetensä Hardapin padolta, ja se avulla kontrolloidaan Fish Riverin vesiä. Joki virtaa kaupungin ohi etelään. Padon takana olevaan tekojärveen voidaan varastoida 320 miljoonaa kuutiometriä vettä. Tekojärven pinta-ala on 25 neliökilometriä. Padon rakentaminen alkoi vuonna 1960, ja se valmistui vuonna 1963.

Ennen kuin pato rakennettiin, Mariental kärsi tulvista vuosina 1923 ja 1934. Kuitenkin edelleenkin, jos sadetta on saatu hyvin, kun padon portteja aukaistaan, Marientalissa voi edelleenkin esiintyä tulvia, etenkin kun joen ruokokasvit hidastavat sen virtausta. Padon käyttöön ottamisen jälkeen tulvia on ollut vuosina 1972, 1974, 1976, 2000 ja 2006. Padon täyttyessä ovat juoksutukset aiheuttaneet suurta tuhoa viljelmille ja Marientalin kaupungille. Padon rakenteet ovat myös heikentyneet, joten viime mainitun vuoden jälkeen tekojärven vesimäärää on pidetty 70%:ssa maksimista, ja nyt juoksutetaan padosta vettä heti kun veden määrä ylittää 70%, jotta voitaisiin välttää veden virtaaminen padon yli ja kontrolloida veden määrää joessa.

Ilmasto
-------

Mariental kuuluu Köppenin ilmastoluokituksessa kuumaan aavikkoilmaston (BWh). Kesät ovat erittäin kuumia ja talvet erittäin lämpimiä (päivät ovat lämpimiä ja yöt kylmiä). Vuosittainen keskimääräinen sademäärä on 194 mm. 28.12.2020 mitattiin lämpöennätys, joka oli 42,0°C.

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| **Marientalin ilmastotilastoa**

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | tammi | helmi | maalis | huhti | touko | kesä | heinä | elo | syys | loka | marras | joulu |  |  |
| Vrk:n ka. ylin lämpötila (°C) | 35 | 34 | 32 | 29 | 26 | 23 | 23 | 25 | 29 | 31 | 34 | 35 | **ka.** | **29,7** |
| Vrk:n ka. alin lämpötila (°C) | 20 | 20 | 18 | 13 | 8 | 4 | 3 | 5 | 9 | 13 | 16 | 19 | **ka.** | **12,3** |
|
|  |
| Sademäärä (mm) | 37 | 59 | 44 | 15 | 2 | 2 | 0 | 0 | 1 | 7 | 13 | 14 | **Σ** | **194** |
|
|
|
|
|
|
|

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lämpötila | 

35|  |
| --- |
| 20 |

 | 

34|  |
| --- |
| 20 |

 | 

32|  |
| --- |
| 18 |

 | 

29|  |
| --- |
| 13 |

 | 

26|  |
| --- |
| 8 |

 | 

23|  |
| --- |
| 4 |

 | 

23|  |
| --- |
| 3 |

 | 

25|  |
| --- |
| 5 |

 | 

29|  |
| --- |
| 9 |

 | 

31|  |
| --- |
| 13 |

 | 

34|  |
| --- |
| 16 |

 | 

35|  |
| --- |
| 19 |

 |

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sadanta | 37  | 59  | 44  | 15  | 2  | 2  | 0  | 0  | 1  | 7  | 13  | 14  |

**Lähde:**  |

Talous
------

Lähistöllä sijaitseva Hardapin pato on luonut sen taakse Namibian suurimman tekojärven. Järven vettä käytetään kasteluun, jonka avulla voidaan viljellä kasveja kotieläinten ravinnoksi, sekä myös sellaisia viljelykasveja kuin viljaa, hedelmiä ja vihanneksia. Kaupungin ympärillä on koko joukko kukoistavia farmeja, jotka pienten sademäärien vuoksi keskittyvät riistaeläinten sekä lampaitten ja strutsien kasvatukseen tavanomaisen nautakarjan kasvattamisen ohella. Hardapin tekojärven veden avulla voidaan myös kasvattaa viinirypäleitä, puuvillaa, sinimailasta sekä maitokarjaa.

Strutsin kasvatus on alueella tärkeä elinkeino, mutta hiljattain alueen strutsinteurastamo meni konkurssiin. Alueen karakul-lampaitten kasvatus on keskittynyt Marientalin ympäristöön. Kaupunki sijaitsee Namibin ja Kalaharin autiomaitten välissä, ja se palvelee alueen farmareita. Marientalin ympäristössä on mahdollista käydä safareilla ja myös metsästää. Alueen tunnettuja majoitusliikkeitä ovat sellaiset "lodget" kuten Lapa Lange ja Anib Lodge. Alueen riistaeläimiin kuuluvat hyppyantilooppi (*springbok*), blesbok, kirahvi, strutsi, leopardi, seepra, kudu, keihäsantilooppi, punalehmäantilooppi, hirviantilooppi, juovagnuu ja valkohäntägnuu.

Saksalainen yhdistys "Fahrräder für Afrika e.V." (‘polkupyöriä Afrikkaan’) on perustanut katolisen AIDS-yhdistyksen (Catholic Aids Action, CAA) kanssa Marientaliin pyöräilykeskuksen ("Bicycle Empowerment Centre"), joka on osa Namibian pyöräilyverkostoa ("Bicycling Empowerment Network", BEN). Paikallisia HI-viruksen omaavia ihmisiä on koulutettu korjaamaan ja rakentamaan ja pyörittämään omia polkupyöräverstaitaan. Alueen asukkaille myydään halpoja käytettyjä pyöriä, joiden avulla he pystyvät kulkemaan matkojaan lähialueilla, ja verstaiden saamia tuloja käytetään paikallisten projektien rahoittamiseen. Projektia tukevat Saksan ja Namibian hallitukset.

Politiikka
----------

Marientalia hallinnoi kaupunginvaltuusto, jossa on seitsemän valtuutettua.

Vuoden 2015 vaalit voitti SWAPO. Vaalitulokset olivat seuraavat:

| Marientalin paikallisvaalit 2015 |
| --- |
| Puolue | Äänimäärä | Ääniosuus | Paikkoja |
| SWAPO | 1 325 | 85,1% | 6 |
| DTA | 139 | 8,9% | 1 |
| Rally for Democracy and Progress | 93 | 6,0% | 0 |
| **Yhteensä** | **1 557** | **100%** | **7** |

Vuoden 2020 vaalit voitti hiljattain perustettu Landless People's Movement (LPM), joka menestyi hyvin koko Hardapin alueella. Tulokset Marientalissa olivat seuraavat:

| Marientalin paikallisvaalit 2020 |
| --- |
| Puolue | Äänimäärä | Ääniosuus | Paikkoja |
| Landless People's Movement | 1 726 | 58,4% | 4 |
| SWAPO | 906 | 30,7% | 2 |
| Independent Patriots for Change (IPC) | 180 | 6,1% | 1 |
| Popular Democratic Movement (PDM) | 83 | 2,8% | 0 |
| Republican Party of Namibia (RP) | 59 | 2,0% | 0 |
|
| **Yhteensä** | **2 954** |  | **7** |

Viitteet
--------

1. ↑  Local Authorities  1.10.2012. Association of Local Authorities in Namibia (ALAN). Viitattu 24.8.2021. en
2. ↑  Mariental *Encyclopaedia Britannica*. Viitattu 24.8.2021. en
3. ↑  Hardap Resort Namibian Wildlife Resorts. Viitattu 24.8.2021. en
4. 1 2  Luqman Cloete: NamWater opens Hardap Dam sluices.  *The Namibian*, 21.2.2017. Windhoek: Artikkelin verkkoversio. Viitattu 24.8.2021.  en
5. ↑  Mariental.  28.12.2020. Viitattu 24.8.2021. es
6. ↑  World Climate Guide / Namibia *Baseline climate means (1961–1990) from stations all over the world*. Viitattu 9.7.2021. (englanniksi)
7. ↑  Tanja Bause: Bike container creates jobs *The Namibian*.  23.9.2011. Windhoek. Viitattu 24.8.2021. en
8. ↑  Know Your Local Authority.  *Election Watch*, nro 3/2015, s. 4.  Institute for Public Policy Research.
9. ↑  Electoral Commission of Namibia: Local elections results *ecn.na*.  28.11.2015.  Arkistoitu 10.12.2015. Viitattu 23.8.2021. en