recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Radio Finlandia** on suomalainen radiokanava, joka aloitti toimintansa 15. syyskuuta 1990 Espanjan Andalucian Malagan alueella. Se on ainoa Espanjassa toimiva suomenkielinen FM- taajuudella toimiva radiokanava, joka tarjoaa monipuolista ohjelmaa suomeksi ja englanniksi.

Historia
--------

Kanavan perusti suomalainen yrittäjä Teva Glad, joka huomasi tuolloin elävien suomalaisten ulkosuomalaisten tarpeen saada tietoa kotimaan tapahtumista. Ensimmäiset kymmenen vuotta Radio Finlandia toimi kansainvälisen Onda Zero radioaseman sisällä tarjoten tunnin mittaisen ohjelmablokin iltapäivisin. Vuonna 2000 kanava siirtyi ruotsalaisten perustamaan Kust Radion nimiseen kanavaan Fuengirolaan, missä sen lähetysaika kasvoi kahdeksi tunniksi.

Vuonna 2010 Glad perusti omalle taajuudelleen toimivan Radio Finlandian ja pysyi mukana kanavan toiminnassa pari vuotta, minkä jälkeen hän siirtyi Suomeen perustamaan uutta radiokanavaa veljensä kanssa.

Omistus
-------

Radio Finlandian omistussuhteet ovat muuttuneet useasti sen toiminnan aikana. Glad myi radion Heli Tourulle vuonna 2013. Vuonna 2019 Henry Aflecht osti kanavan osakekannan ja kehitti kanavan toimintaa monimedialliseen suuntaan. Kesällä 2022 Aflecht luopui kanavan omistajuudesta ja päätoimittajaksi tuli Raija Kurkola, joka oli työskennellyt kanavalla kolmen vuoden ajan. Kurkola on luotsannut kanavaa elokuusta 2022.

Lähteet
-------

1. ↑  Kurkola, Raija. Glad, Teva: Teva Glad - Tevan radio | Teva Glad studiossa kertomassa ensi viikolla alkavasta Tevan radio -ohjelmasta. | By Radio Finlandia - Facebook *www.facebook.com*.  21.2.2020. Radio Finlandia. Viitattu 3.7.2023.
2. 1 2 3 4 5  Radio Finlandia täyttää pyöreitä | Fuengirolan *fuengirola.fi*.  14.9.2020.  Arkistoitu 3.7.2023. Viitattu 3.7.2023.
3. ↑  Heli Touru *LinkedIn*.  01.01.2013. Viitattu 04.07.2023.
4. ↑  Espanjan Sanomat 195 by espanjan sanomat - Issuu *issuu.com*.  14.2.2019. Viitattu 4.7.2023. (englanniksi)
5. ↑  Merja Asikainen: Tv:stä tuttu liikemies Henry Aflecht myy radiokanavansa – kertoo nyt, miksi kauppoja Jethro Rostedtin kanssa ei tullut *Ilta-Sanomat*.  16.7.2022. Viitattu 3.7.2023.

Aiheesta muulla
---------------

Kanavan kotisivut
**Kalorirajoitus** tarkoittaa ravinnon saannin kohtuullista vähentämistä kuitenkin ilman aliravitsemusta.

Kalorien rajoittamisen on tutkimuksissa todettu pidentävän monen eläinlajin elämää. Vaikutus on havaittu myös joillain kädellisillä. Hiirimakit elivät eräässä tutkimuksessa 30 prosentin kalorirajoituksella keskimäärin 9,6-vuotiaiksi, kun verrokit elivät vain 6,4-vuotiaksi.

Eliniän piteneminen perustuu pitkäaikaiseen energiavajaukseen, joka on eläintutkimuksissa voinut olla kolmasosa tai jopa puolet energian normaalimäärästä. Energiavajaus hidastaa solujen aineenvaihduntaa ja parantaa niiden stressinsietoa. Myös hermostossa ja hormonitoiminnossa sekä sokeriaineenvaihdunnassa on havaittu terveyttä edistäviä muutoksia, ja koe-eläimet ovat sairastuneet ikääntymiseen liittyviin kroonisiin sairauksiin tavallista harvemmin. Kalorirajoitteinen ruokavalio lisää myös sirtuiinien tuotantoa kehossa, mikä auttaa dna-vaurioiden ja dna:n löystymisen korjaamisessa. Kalorien rajoittamisen myötä elimistössä syntyy myös vähemmän happiradikaaleja, jotka vaurioittavat soluja. Lisäksi kalorirajoitus vähentää matala-asteista tulehdusta.

Ravintoaineiden puute sen sijaan on terveydelle vahingollista. Tämän vuoksi puutoskaudet ovat ihmiskunnan historiassa lisänneet kuolleisuutta eivätkä pidentäneet elinikää.

Lähteet
-------

1. 1 2  Marko Hamilo: Pienessä nälässä elää pitempään *Suomen Kuvalehti*.  17.1.2017. Viitattu 25.3.2021.
2. 1 2  Antti Kivimäki: Kehon vanhenemista vastaan on monia konsteja: punaviiniä ja tummaa suklaata tai sittenkin tiukka kalorirajoitus – mutta toimiiko mikään? *Helsingin Sanomat*.  5.8.2019. Viitattu 25.3.2021.
3. 1 2  Nälkä voi lisätä ikää - jos sisu riittää *Tiede*.  1.11.2005. Viitattu 25.3.2021.
**Absorboitunut annos** (tunnus D) on fysikaalinen suure, joka kuvaa ionisoivan säteilyn aiheuttamaa todellista säteilyannosta kohdeaineessa. Absorboituneella annoksella ilmoitetaan, kuinka suuren energiamäärän säteily on jättänyt kohdeaineeseen massayksikköä kohden, joten suureen yksikkö on joulea/kilogramma (J/kg), josta käytetään nimitystä gray (tunnus Gy). Gray on yleensä liian suuri yksikkö, joten yleisemmin käytetään yksiköitä milli- tai mikrogray. Matemaattisesti merkittynä absorboitunut annos saadaan kaavalla:

{\displaystyle D={\frac {\Delta \,E}{\Delta \,m}}},
jossa *E* on säteilyn energiamäärä ja *m* on absorboivan kohteen massa. 

Absorboituneen annoksen suure on myös kerma (engl. ***k**inetic **e**nergy **r**eleased per unit **ma**ss*; tunnus *K*), joka kuvaa varauksettomien hiukkasten (kuten fotonien ja neutronien) sekundaarihiukkasiin luovuttamaa liike-energiaa väliaineen massayksikköä kohti. Suure ilmakerma (*Ka*) on varauksettomien ionisoivien hiukkasten ilma‐alkiossa tuottamien varauksisten hiukkasten syntyhetken liike‐energioiden summa jaettuna ilma‐alkion massalla.

Ekvivalenttiannos puolestaan kuvaa säteilyn aiheuttamaa biologista vaikutusta. Ekvivalenttiannos voidaan laskea absorboituneesta annoksesta säteilyn luonteesta riippuvien painotuskertoimien avulla. 

Ionisoivaa säteilyä lähettävän kappaleen aktiivisuuden vaikutus vieressä olevaan kappaleeseen absorboituneeseen säteilyannokseen on ainekohtaista. Eri materiaalit absorboivat säteilyä eri määriä.

Säteilyannoksen vaikutuksia
---------------------------

Absorboitunut säteilyannos saa aikaan näkyviä vaikutuksia elävässä kudoksessa ja myös kiinteissä kuolleissa materiaaleissa, kuten puussa. Puun sisäinen rakenne haurastuu (selluloosakuidut hajoavat) hieman 1 miljoonan grayn säteilyannoksella ja puun rakenne hajoaa täysin 6 MGy annoksella. Vastaavia ilmiöitä on havaittavissa esimerkiksi muoveilla. Elävässä kudoksessa säteily aiheuttaa vaurioita paljon pienemmällä annosmäärällä. Ihmisellä koko ruumiseen kohdistuva noin 6 grayn kerta-annos tuhoaa luuytimen, mikä johtaa kuolemaan joidenkin päivien kuluessa. Röntgentutkimuksessa saatavat annokset ovat 1,4 milligrayn luokkaa.

Muita yksiköitä
---------------

Absorboituneelle annokselle on myös SI-järjestelmään kuulumaton yksikkö rad (tunnus rad). Yksi rad on 0,01 Gy, eli

1 Gy = 100 rad.

Lähteet
-------

1. ↑  Marttila, O.J.: Suureet ja yksiköt STUK. Viitattu 4.8.2022.
2. ↑  STUK: Säteilyturvakeskuksen määräys ionisoivan säteilyn mittauksista S/7/2021 STUK. Viitattu 27.1.2023.
3. ↑  Puun rakenne ja ominaisuudet, Prof. Pentti Kettunen, Tampereen teknillinen yliopisto, Materiaaliopin laitos, Tampere, 2004
4. ↑  Suomen Standardoimisliitto: SI-opas (myös painettuna, ISBN 952-5420-93-0) (PDF) (Sivu 25.) *SFS-oppaat*.  04.11.2002. Suomen Standardoimisliitto.  Arkistoitu 31.8.2012. Viitattu 7.12.2013.
**Radio Kompassi** oli suomalainen paikallisradio, joka toimi vuosina 2014–2017 Jyväskylässä. Sen omisti porilainen Mediatakojat Oy. Kanava kuului Jyväskylässä ja Äänekoskella. Jyväskylässä taajuus oli 88,0 MHz ja Äänekoskella 88,4 MHz. Radio Kompassi muuttui 31.10.2017 HitMix Jyväskyläksi. HitMix kuului Jyväskylässä ja Äänekoskella Radio Kompassin entisillä taajuuksilla.

Radio Kompassi aloitti lähetykset 4. kesäkuuta 2014. Ensimmäinen kanavalla soitettu kappale oli jyväskyläläisen Fyysisen Preesensin "Jypinkylä 3".

Toimituksen tilat sijaitsivat Jyväskylän keskustassa Kävelykadulla.

1.1.2020 HitMix Jyväskylän taajuuksilla aloitti Bauer Media Oy:n ja Mediatakojat Oy:n Ysäri.

Lähetys
-------

Kompassilta tuli juonnettua ohjelmaa maanantaista torstaihin klo 06.30–18.00, perjantaisin klo 06.30-20 ja lauantaisin klo 14-16. Muun ajan kanavalla soitettiin musiikkia. Kaikki ohjelma oli paikallista Jyvässeudun asiaa ja paikallisuutiset tulivat lähetysaikoina aina tasatunnein.

Kerran viikossa Radio Kompassi kutsui ajankohtaisen vieraan keskustelemaan tunnin ajaksi. Torstain kahvilavieras -ohjelma lähetettiin torstaisin klo 13.00-14.00.

Urheilu
-------

Radio Kompassi seurasi urheilua Jyväskylän seudulla, jääkiekon lisäksi myös muun muassa jalkapalloa, pesäpalloa ja salibandya. Keväällä 2015 kanavalla selostettiin Happeen pudotuspeliotteluita miesten Salibandyliigassa. Kesällä 2016 Radio Kompassi selosti Jyväskylän Kirin vierasottelut miesten Superpesiksessä.

Toimitus
--------

Radio Kompassin tuottajana vuosina 2014-2017 toimi Henri Berg. Radio Kompassilla työskennelleitä toimittajia olivat muun muassa Elsa Kalervo, Timo Lievemaa, Henri Pitkänen, Aleksi Pöytäkangas, Jussi Kotila, Anne Vartiainen, Tuomas Heikkilä, Joel Holma ja Konsta Niskavaara.

Radio Kompassin taajuudet ja kuuluvuusalueet
--------------------------------------------

* Jyväskylä 88,0 MHz
* Äänekoski 88,4 MHz

Lähteet
-------

1. ↑  Lindroos, Jussi & Puurunen, Titta: Uudet radiokanavat aloittavat Jyväskylässä *yle.fi*.  6.5.2014. Yleisradio. Viitattu 21.3.2021.
2. ↑  Kilpailu kiristyy Jyväskylän radioaalloilla  7.5.2014. Mediamonitori. Viitattu 8.5.2014.
3. ↑  Radio Kompassi on nyt HitMix Jyväskylä! *Radio Kompassi*. Viitattu 31.10.2017.
4. ↑  Kuuntele Kompassin avausminuutit! *Radio Kompassi*. Viitattu 31.10.2017.

Aiheesta muualla
----------------

* Radio Kompassin kotisivut
**Rastas** on oululainen vaihtoehtorockyhtye, joka toimi vuodesta 1994 vuoteen 1998 ja on jatkanut musisointia vuodesta 2018. Yhtyeen perustivat Electric Blue Peggy Sue and the Revolutionions from Mars -yhtyeen Ray Katz (Esa Nissi) ja Pasi Aikio yhdessä islantilaisen Ari Eldonin kanssa. Yhtye julkaisi vain yhden EP:n, *Voltti*, jonka lisäksi kolme yhtyeen kappaletta julkaistiin kokoelmalevyllä *Yllättäviä kohtaamisia*. 

Rastas koottiin uudelleen kesällä 2018 Ari Eldonin muutettua takaisin Suomeen. Samassa yhteydessä Pasi Aikion tilalle tuli Mikko Futu Heikkinen.

Diskografia
-----------

* **Yllättäviä kohtaamisia** (kokoelma CD/LP, 1996)

*Lumihiutale / Gutro / Peilikuva*
Muut levyllä soittavat artistit ovat Can Can Heads, Brüssel kaupallinen, Circle, Jimi Tenor ja Worms
* **Voltti** (CD-EP, 1996)

*Nousen ilmaan / Hehku / Puhetta / Väärä kuningas / Yhtälö / Härveli*

Lähteet
-------

1. 1 2  Rastas lehahtaa tänään Tukikohtaan ValveLiven merkeissä (Arkistoitu – Internet Archive)
2. 1 2  Ou­lu­lais-is­lan­ti­lai­nen Rastas sin­koi­lee mu­sii­kil­li­sel­la mat­kal­laan lai­das­ta laitaan gen­re­ra­jois­ta vä­lit­tä­mät­tä
**Sayed Pervez Kambaksh** on afganistanilainen journalismin opiskelija, jonka afganistanilainen uskonnollinen tuomioistuin tuomitsi tammikuussa 2008 kuolemaan jumalanpilkasta. Kambaksh oli ladannut internetistä naisten oikeuksia islamilaisessa maailmassa käsittelevän raportin ja oli tulostanut siitä kopioita muille yliopiston opiskelijoille ja opettajilleen Balkhin yliopistossa keskustelun herättämiseksi aiheesta. 

Tuntematon taho teki valituksen Kambakshin toimista, hänet pidätettiin, ja uskonnollinen tuomioistuin tuomitsi hänet kuolemaan jumalanpilkasta antamatta hänelle mahdollisuutta puolustusasianajajan käyttöön. Afganistanin senaatti vahvisti kuolemantuomion 30. tammikuuta 2008. Kansainvälisen huomion ja painostuksen jälkeen tuomion täytäntöönpano kumottiin ja Kambakshille annettiin oikeus valittaa tuomiosta. Kambaksh valitti päätöksestä ja asia siirtyi Kabulin hovioikeuteen. Lokakuussa 2008 tuomioistuin vahvisti tuomion, mutta muutti tuomion 20 vuoden vankeudeksi. Kambaksh valitti tuomiosta korkeimpaan oikeuteen, mutta korkein oikeus vahvisti hovioikeuden päätöksen.

Elokuun lopussa 2009 presidentti Hamid Karzai myönsi Kambakshille armahduksen.

Vuonna 2015 paljastui, että Kambaksh oli paennut Afganistanista jo ennen armahdusta korkea-arvoisten norjalaisten ja ruotsalaisten diplomaattien avulla. Kambaksh salakuljetettiin pois Afganistanista Ruotsin hallituksen koneessa, jossa oli myös maassa vieraileva Ruotsin ulkoministeri Carl Bildt. Tämä poikkeuksellinen toimenpide oli toteutettu Bildtin mukaan sen jälkeen, kun Karzai oli kieltäytynyt pohjoismaisten diplomaattien tekemistä armahduspyynnöistä.

Lähteet
-------

1. ↑  Piraattiliitto: Afganistanilaiselle opiskelijalle kuolemantuomio artikkelin nettilatauksesta (Arkistoitu – Internet Archive)
2. ↑  Lifeline for Pervez: Afghan Senate withdraws demand for death sentence
3. ↑  Afghanistan: 20-Year Sentence for Journalist Upheld *Human Rights Watch*.  10.3.2009. Viitattu 28.7.2022. (englanniksi)
4. ↑  Free at last: Student in hiding after Karzai's intervention *The Independent*.  6.9.2009. Viitattu 28.7.2022. (englanniksi)
5. ↑  Carl Bildt räddade livet på dödsdömd student *www.expressen.se*. Viitattu 28.7.2022. (ruotsiksi)
6. ↑  Afghan student ‘escaped’ on secret Swedish plane *The Local Sweden*.  22.1.2015. Viitattu 28.7.2022. (englanniksi)
**Makrobioottinen** **ruokavalio** tarkoittaa perinteiseen itämaiseen ravitsemusoppiin perustuvaa ruokavaliota. Ruokavalion kannattajat uskovat sen vaikuttavan fyysiseen ja henkiseen hyvinvointiin. Dieetissä syödään tyypillisesti ruokaa, johon kuuluu paljon kuituja, kasviksia jyviä ja kasvisproteiinia, vain vähän rasvaa, sekä rajoitetusti lihaa. Ruokavaliossa painotetaan myös luomuruokia.*lähde?*

Historia
--------

Makrobioottinen ruokavalio perustuu japanilaisen armeijalääkäri Sagen Ishizukan 1800-luvun lopulla kehittämään ravinto-opilliseen teoriaan, jonka pohjana hän käytti perinteistä itämaista ruokavaliota. Lisäksi hän sovelsi teoriaan länsimaiden kemian, biologian, biokemian ja fysiologian piirteitä.

Ishizuka itse oli syntynyt heikkona, ja hän kärsi munuais- ja ihosairaudesta. Saadakseen terveytensä takaisin Ishizuka opiskeli laajasti sekä länsimaista että itämaista lääketiedettä. Tietonsa ja päätelmänsä tutkimuksistaan Ishizuka kokosi kahteen kirjaan, vuonna 1896 julkaistuun "*Pitkän iän kemialliseen teoriaan*" ja vuonna 1898 julkaistuun "*Terveelliseen dieettiin*".

Ishizuka vastusti aikansa eurooppalaisia vaikutteita, jotka olivat vaikutusvaltaisia Japanissa esimerkiksi tieteen ja kulttuurin saralla. Hän päätyi suosittelemaan perinteistä japanilaista ruokavaliota, johon kuului täysiä*selvennä*, puhdistamattomia ruokia, sekä hyvin vähän tai ei lainkaan maitoa ja eläinperäisiä raaka-aineita.

Vuonna 1907 Ishizukan seuraajat perustivat "Shoku-Yo-Kail"-nimisen yhdistyksen. Yhdistyksen jäsenkunta koostui muiden muassa aatelisista, kongressiedustajista, poliitikoista ja liikemiehistä.

Ishizuka väitti parantaneensa luonnonriisistä ja meri- ja maakasviksista koostuneella ruokavaliolla monia potilaita. Ishizukan parannustekniikka perustui neljään periaatteeseen:

* Ruoat ovat terveyden ja iloisuuden perusta.
* Natrium ja kalium ovat ruokien pääasialliset toisilleen vastakkaiset ainesosat. Niiden välinen suhde määrittelee vahvimmin makrobioottisen dieetin "yin/yang"-tasapainon.
* Vilja on ihmisen peruselintarvike.
* Ruoan pitäisi olla täyttä*selvennä* ja luonnollista.

Japanin ulkopuolelle ruokavalion toi 1960-luvulla George Ohsawa, joka oli Ranskassa asuessaan tuottelias kirjoittaja.*lähde?*

Lähteet
-------

* Herman Aihara: *Basic Macrobiotics.* George Ishawa Macrobiotic, 1998. ISBN 9780918860552 (englanniksi)

### Viitteet

1. ↑  Kulungian ~ Sagen Ishizuka *www.macrodiet.com*. Viitattu 9.3.2019.
2. ↑  *55 Macrobiotic Principles for Any Diet!*. Online Optimates LLC, 2009-09. ISBN 9780982630600. Teoksen verkkoversio (viitattu 9.3.2019). en
3. ↑  History of Macrobiotics (1715-2017) - SoyInfo Center *www.soyinfocenter.com*. Viitattu 9.3.2019.
4. 1 2  Aihara 1998, s. 156.
5. ↑  Aihara 1998, s.157.
6. ↑  Aihara 1998, s. 90.
*Tämä artikkeli käsittelee uskonnollista yhteisöä. Kreationismin haarasta kertoo artikkeli Luomistiede.*
**Kristillinen tiede** (engl. *Christian Science*) on uskonnollinen yhteisö, joka syntyi Yhdysvalloissa 1800-luvulla. Liikkeen perustaja on Mary Baker Eddy (1821–1910), joka oli kotoisin New Hampshirestä Yhdysvaltojen Uudesta Englannista. Liikkeen ideana on henkinen ja hengellinen parantaminen. Eddy nimesi Raamatusta löytämänsä jumalalliset parantamisen lait Kristilliseksi tieteeksi. Vuonna 1875 ilmestyi liikkeen peruskirja *Science and Health with a key to the Scriptures* (*Tiede ja terveys sekä avain Raamattuun*).

Kristillinen tiede korostaa voimakkaasti parantamisen merkitystä henkisin keinoin. Sairauden syyksi katsotaan väärät mielikuvat ja pelot, jolloin pyrkimyksenä on poistaa henkinen syy. Tällöin itse sairaudenkin uskotaan poistuvan. Henkisten parannusmenetelmien ajaksi pidättäydytään lääketieteellisestä hoidosta ja lääkkeistä, mutta valinta hoitomuodosta jätetään hoidettavalle itselleen. Parantamisen perustana on näkemys aistimaailman pahuuden ja sairauden epätodellisuudesta sekä usko ihmisen todelliseen "jumalankaltaisuuteen".

Yhteisö pitää itseään kristillisenä, mutta sen näkemykset eroavat merkittävissä kohdissa kristillisten kirkkojen perusnäkemyksistä. Kristillisiä tieteilijöitä on eniten Yhdysvalloissa, Kanadassa ja Englannissa, mutta järjestäytyneitä kannattajia on muuallakin maailmassa. Liikkeellä on kirkkoja 68 maassa yhteensä 2 400, näistä Euroopassa on 400. Kirkon vahvistamia praktikkoja on noin 2 500, näistä Pohjoismaissa on kymmenkunta, Suomessa on yksi.

Yhteisö on julkaissut vuodesta 1908 Eddyn perustamaa laajalevikkistä sanomalehteä *The Christian Science Monitor*. Vuosien 1984–1997 välillä liike lähetti myös radio-ohjelmia Yhdysvalloissa Public Radio -asemilla sekä lyhytaalloilla nimellä World Service of the Christian Science Monitor.

Kristillinen tiede Suomessa
---------------------------

Suomessa yhteisön toiminta alkoi vuonna 1919 opiskelija Anna Behsen palattua Saksasta. Kristillisen Tieteen Yhdistys – Kristen Vetenskap Samfund (The Christian Science Society) perustettiin vuonna 1955 ja rekisteröitiin 26. helmikuuta 1975. Yhdistys järjestää jumalanpalveluksia ja pitää tiloissaan Helsingissä pyhäkoulua. Pääkaupunkiseudulla yhdistykseen kuuluu toistakymmentä jäsentä, epävirallista toimintaa, yksittäisiä jäseniä ja Kristillisen Tieteen opiskelijoita on muuallakin maassa.

Lähteet
-------

1. ↑  Kristillisen Tieteen Yhdistys - Christian Science ry *Uskonnot Suomessa -hanke*. Gospel Flight ry..  Arkistoitu 27.9.2007. Viitattu 23.6.2009.
2. 1 2   (Arkistoitu – Internet Archive)

Aiheesta muualla
----------------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Kristillinen tiede**.
* Kristillisen Tieteen yhdistyksen kotisivu
* The Christian Science Journal Directory (englanniksi)
* (englanniksi)
*Tämä artikkeli käsittelee tarinagenreä. Kummitusjuttu voi tarkoittaa myös Peter Straubin samannimistä kirjaa, siihen perustuvaa elokuvaa Ghost Story ja Mamban vuonna 1994 ilmestynyttä albumia.*
Kummitusjutun kertoja ja yleisö.
**Kummitusjuttu** on perinteinen tai kaupunkitarina yliluonnollisesta tapahtumasta, jossa esiintyy epätodellisia ja pelottavia hahmoja eli kummituksia. Kummituksen ilmestyminen saattaa liittyä selvittämättä jääneeseen tapahtumaan, vääryyden tunnustamiseen tai kostamiseen. Kummitusjuttujen kertominen on perinteinen kauhuviihteen muoto.
Perinteinen Suomessa kerrottu kummitusjuttu on esimerkiksi tarina väärennetystä mitasta: Rikkaan talon isäntä kuolee. Jonkin ajan kuluttua isännän haamu ilmestyy talon pojalle sanoen: *Kapassa on kaksi pohjaa.* Talossa viljan mittaamiseen käytetty puuastia eli kappa tutkitaan ja siinä tosiaan on valepohja, jonka avulla isäntä on pettänyt viljakaupoissa. Kun valepohja poistetaan, kummitus ei enää ilmesty.

Nykyaikaisena kummitusjuttuna kerrotaan vaikkapa tarinaa katoavasta liftarista: Autoon otetaan esimerkiksi pimeältä tieltä peukalokyytiläinen, joka jonkin ajan kuluttua onkin kadonnut takapenkiltä. Tarinaan voi liittyä lähellä liftarin kyytiinnousupaikkaa tapahtunut murha.

Lähteet
-------

1. ↑  Toisinto tarinasta: 
Siikala, Anna-Leena: Uskomusmaailma.  *Savo ja sen kansa (toim.) Riitta Räsänen*, 2008, s. 166. Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura. ISBN 978-951-746-987-6.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Kummitusjuttu** Wikimedia Commonsissa
**Arpalahti** (ruots. *Brittsböle*) on kylä Sauvon kunnassa Varsinais-Suomessa. Kylä sijaitsee kunnan itäosassa Salon rajan tuntumassa.

Arpalahden kylä rajautuu idässä Rikaniemeen, etelässä Ruonanlahteen ja lännessä Kaukorantaan. Kylässä on vain muutamia tiloja.

Historia
--------

Kylä on ruotsalaisen oikeuden kylänä perustettu 1200–1300-lukujen aikana. Se kuului Ruonankartanon läänin Träskbyn verokuntaan. Vuonna 1540 kylässä oli vain yksi talo, joka jakautui 1580-luvulle tultaessa kahdeksi tilaksi, Nedergårdiksi eli Alastaloksi sekä Övergårdiksi eli Ylitaloksi. Ne olivat ensin kruununtiloja, jotka Kristiina Horn osti rälssiksi vuonna 1647. Ne palautuivat kruunulle 1700-luvun alussa ja ostettiin perinnöksi vuonna 1763.

Vuosina 1772–1773 kylässä suoritettiin isojako. Tuohon aikaan Alastalo ja Ylistalo sijaitsivat toisistaan hieman erillään. Isojaon aikoihin kylän pellot sijaitsivat kylätontin ympärillä, niityt Ruonanlahden rannoille sekä kylävainioiden pohjoispuolelle. Nykyinen Arpalahden tila muodostettiin kylän kahdesta kantatilasta ja sijaitsee nykyään vanhan kylätontin tuntumassa.

Arpalahden kylässä sijaitsee 1950-luvulla toiminnassa ollut kalkkikivilouhos.

Lähteet
-------

* Luoto, Jukka & Alifrosti, Kari: *Sauvon historia I*. Salo: Sauvon kunta, 1990. ISBN 952-90-2568-8.
* Saarento, Paula & Saukoniemi, Tellervo (toim.): *Sauvon kulttuurimaisema ja vanha rakennuskanta*. Saarijärvi: Sauvon kunta, Turun maakuntamuseo, Varsinais-Suomen liitto, 2008. ISBN 978-951-595-127-4.
* Seppänen, Hannu, Ahtola, Timo, Alanen, Juhani, Karimerto, Pekka & Kaunismäki, Jukka: *Karbonaattikivitutkimuksia Sauvossa vuosina 1995-2001*. tutkimusraportti. Geologian tutkimuskeskus / Etelä-Suomen yksikkö, 2012. Teoksen verkkoversio (pdf) (viitattu 1.1.2024).

Viitteet
--------

1. ↑  Sauvon historia I, s. 394.
2. ↑  Kansalaisen karttapaikka Maanmittauslaitos. Viitattu 14.2.2023.
3. 1 2 3  Sauvon kulttuurimaisema ja vanha rakennuskanta, s. 93.
4. ↑  Sauvon historia I, s. 346.
5. ↑  Seppänen ym. 2012, s. 5
North Polen kaupungin joulupukki.
**North Pole** on kaupunki Fairbanksin metropolialueella Alaskassa. Vuoden 2009 arvion mukaan kaupungin asukasluku oli tuolloin 2 226. Kaupungin nimi tarkoittaa pohjoisnapaa, mutta tosiasiassa kaupunki sijaitsee yli 2 700 kilometriä sieltä etelään. Kaupungin nykyinen pormestari on Doug Isaacson.

Joka vuosi sadattuhannet ihmiset lähettävät kaupunkiin kirjeitä joulupukille. Kaupunkiin keskittyy jonkin verran turismia, ja sen suurin houkutin on joulupukin mukaan nimetty lahjakauppa *Santa Claus House*, jonka pihalla on maailman suurin lasikuidusta valmistettu joulupukki. Kaupungin yleinen teema on joulupainotteinen, ja sen katuja ja rakennuksia onkin nimetty joulupukin ja muiden talvisten aiheiden mukaisesti. Talvella kadut koristellaan joulukoristein. Kaupungissa sijaitsee muutamia kouluja.

Maantiede ja ilmasto
--------------------

North Pole sijaitsee 20 kilometriä Fairbanksista etelään Richardsonin moottoritien varrella. Kaupungin pinta-ala on 10,9 km², josta 0,1 km² on vettä. Kaupungissa on talvisin kylmä mannerilmasto, jolloin kylmimmän kuukauden minimikeskilämpötila on alle −20 °C ja kesäisin lämmin, lämpimimmän kuukauden maksimikeskilämpötila on yli +20 °C. Kaupungissa nähdään hyvin usein revontulia, esimerkiksi läheisessä Fairbanksin kaupungissa yli 200 päivänä vuodessa.

Lähteet
-------

1. ↑   (Sarake A100)

Aiheesta muualla
----------------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **North Pole (Alaska)**.
* Kaupungin kotisivut
Porvoon kortteliajo on suomalainen maantiepyöräilykilpailu.
**Kilpapyöräily** on polkupyörän ajamista kilpaa teillä, maastossa tai kilpailua varta vasten rakennetulla radalla.

Historia
--------

Historian ensimmäinen pyöräilykilpailu järjestettiin Ranskassa toukokuussa 1869. Pyöräilykilpailuista tuli Euroopassa hyvin suosittuja 1870-luvulla. Maantiepyöräilyn tunnetuin kilpailu Ranskan ympäriajo ajettiin ensimmäisen kerran vuonna 1903.

Pyöräily on yksi viidestä urheilumuodosta, joka on ollut kaikkien kesäolympialaisten ohjelmassa. Vuoden 2016 kesäolympialaisissa oli mukana neljä pyöräilylajia.

Lajimuotoja
-----------

Maantiepyöräilykilpailut järjestetään yleisillä teillä tai suljetuilla radoilla. Kilpailu voi tapahtua yhteislähtönä, jolloin kilpailijat ajavat ryhmässä, tai väliaikalähtönä. Kilpailu voi olla yksipäiväinen tai monipäiväinen, ja siinä voi olla useita tasoryhmiä tai ikäryhmiä. Parhaat maantiepyöräilijät kuuluvat ammattilaisjoukkueisiin. Maantiepyöräilyä valvovat eri maiden kansalliset järjestöt, jotka ovat Kansainvälisen pyöräilyliiton UCI:n alaisia.

Ratapyöräilykilpailut ajetaan kallistetulla soikeanmuotoisella radalla.
Ratakilpailut ajetaan soikealla radalla, jonka kaarteet on kallistettu. Ratakilpailut voidaan jakaa sprinttiajoihin ja kestävyysajoihin. Erilaisia ratakilpailutyyppejä ovat muun muassa eräajo, aika-ajo, takaa-ajo, pistekilpailu ja scratch-ajo.

Maastoajokilpailut käydään asfaltoitujen teiden ja pyöräilyratojen ulkopuolella esimerkiksi merkityillä poluilla, maastossa tai alamäkeen. Maastoajokilpailuun voi kuulua suunnistamista kartan avulla.

Pyöräsuunnistuksessa kilpaillaan yleensä kahden hengen joukkuein.

Pitkänmatkan pyöräilykilpailu voi olla pituudeltaan 24 tuntia.

Cyclocross-kilpailuissa ajetaan maastoradalla maantiepyörän kaltaisilla pyörillä. Kilpailuradalla on esteitä, jotka edellyttävät myös pyörän kantamista.

BMX-racing on kilpailumuoto, jossa ajetaan BMX-pyörillä toisia kilpailijoita vastaan motocross-rataa muistuttavalla radalla.

Taitoa vaativia kilpapyöräilylajeja ovat esimerkiksi freestyle-BMX ja polkupyörätrial.

Osana muita lajeja
------------------

Maantiepyöräily muodostaa triathlonin keskimmäisen osuuden, joka täysimittaisessa triathlonissa on 180 kilometrin pituinen. Maastopyöräily on seikkailuajojen yksi osa.

Lähteet
-------

* Sidwells, Chris: *Suuri pyöräkirja*. Suomentanut Rekiaro, Ilkka. WSOY, 2004. ISBN 951-0-28648-6.

### Viitteet

1. ↑  Sidwells 2004, s. 10–11.
2. ↑  Cycling at the Olympic Games Kansainvälinen pyöräilyliitto. Viitattu 6.11.2019.
3. ↑  Sidwells 2004, s. 158–160.
4. ↑  Sidwells 2004, s. 164–165.
5. ↑  Sidwells 2004, s. 168–169.
6. ↑  Sidwells 2004, s. 173
7. ↑  Sidwells 2004, s. 173.
8. ↑  Sidwells 2004, s. 176–177.
9. ↑  Sidwells 2004, s. 162.
10. ↑  Sidwells 2004, s. 169.

Aiheesta muualla
----------------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Kilpapyöräily**.
* Kansainvälinen pyöräilyliitto
**Johannes Aventinus** (oikealta nimeltään *Johannes Turmair* tai *Thurmayr*; 1. helmikuuta 1477 Abensberg, Baijeri – 9. tammikuuta 1534 Regensburg) oli saksalainen humanisti ja historioitsija. Häntä on kutsuttu "Baijerin Herodotokseksi".

Elämä ja ura
------------

Johannes Turmair otti Aventinum-nimen synnyinkaupunkinsa Abensbergin latinankielisen nimen mukaan. Opiskeltuaan Ingolstadtissa, Wienissä, Krakovassa ja Pariisissa hän palasi Ingolstadtiin vuonna 1507, ja hänet nimitettiin vuonna 1509 Baijerin ja Münchenin edesmenneen herttuan Albrekt IV:n kahden nuoremman pojan, Ludvigin ja Ernstin, kotiopettajaksi. Hän pysyi tässä tehtävässä vuoteen 1517, kirjoitti latinankielisen kieliopin ja muita oppikirjoja oppilaidensa käyttöön ja matkusti vuonna 1515 Ernstin kanssa Italiassa. Vuonna 1517 Baijerin herttua Vilhelm IV nimitti hänet Baijerin historiankirjoittajaksi ja hän sai tehtäväkseen kirjoittaa maan historian. Monet hänen tätä tarkoitusta varten keräämistään tärkeistä asiakirjoista ovat säilyneet vain hänen kopioissaan. Saatuaan Annales Boiorum -teoksen valmiiksi vuonna 1521, hän ryhtyi kirjoittamaan siitä saksankielistä versiota nimeltä *Bayerische Chronik*, jonka hän sai valmiiksi joitakin vuosia myöhemmin. Teos oli ensimmäinen merkittävä saksankielinen historiikki. Hän oli mukana perustamassa *Sodalitas litteraria Angilostadensis* -järjestöä. Vaikka Aventinus ei lopullisesti omaksunut protestanttista uskoa, hän suhtautui myötätuntoisesti reformaattoreihin ja heidän opetukseensa ja osoitti voimakasta vastenmielisyyttä munkkeja kohtaan. Hän myös vastusti pyhiinvaelluksia ja aneita. Tästä syystä hänet vangittiin vuonna 1528, mutta hänen ystävänsä saivat pian hänet vapaaksi. Hänen loppuelämänsä oli jokseenkin levotonta.

Seitsemässä niteessä julkaistu *Annales* käsittelee Baijerin historiaa yhdessä maailmanhistorian kanssa varhaisimmista ajoista vuoteen 1460 asti. Aventinus osoittaa voimakasta myötätuntoa keisarikuntaa kohtaan sen taistelussa paavinvaltaa vastaan. Teos jossain määrin ennakoi nykyaikaista tieteellistä historian tutkimusmenetelmää. *Annales* julkaistiin ensimmäisen kerran vuonna 1554, mutta monet tärkeät kohdat jätettiin tästä painoksesta pois, koska ne vastustivat roomalaiskatolisia. Nicholas Cisner julkaisi täydellisemmän painoksen Baselissa vuonna 1580. Aventinus kirjoitti muitakin vähemmän tärkeitä kirjoja.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Aventinus *Encyclopædia Britannica*.  1911. Viitattu 10.1.2024.
2. 1 2 3  Johannes Thurmayr  1912. Catholic Encyclopedia. Viitattu 10.1.2024.
3. 1 2 3  Aventinus *Encyclopædia Britannica*.  2024. Viitattu 10.1.2024.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Johannes Aventinus** Wikimedia Commonsissa
**Kosmologia** 

 

Yleistä 

* Maailmankaikkeus
* Kaikkeuden ikä
* Kaikkeuden muoto
* Kosmologian aikajana

Varhainen kaikkeus 

* Alkuräjähdys
* Alkuräjähdyksen aikajana
* Inflaatio
* Ydinsynteesi
* GWB
* Neutriinotausta
* Kosminen mikroaaltotausta

Laajeneva kaikkeus 

* Punasiirtymä
* Hubblen laki
* Kaikkeuden metrinen laajeneminen
* Kaikkeuden kiihtyvä laajeneminen
* Fridmanin yhtälöt
* FLRW-metriikka

Rakenteen muodostuminen 

* Kaikkeuden muoto
* Rakenteen muodostuminen
* Galaksien muodostuminen
* Galaksimuuri
* Suuren mittakaavan rakenne

Kaikkeuden tulevaisuus 

* Lämpökuolema
* Kaikkeuden lopullinen kohtalo

Osatekijät 

* Lambda-CDM-malli
* Pimeä aine
* Pimeä energia
* Pimeä virtaus

Kosmologian kokeita 

* Havaitseva kosmologia
* CoBE
* BOOMERanG
* Planck
* WMAP

 n • k • m 

**Maailmankaikkeuden kiihtyvällä laajenemisella** viitataan havaintoon, että maailmankaikkeuden laajeneminen tapahtuu kiihtyvällä vauhdilla eli skaalatekijällä on positiivinen toisen kertaluvun derivaatta. Käytännössä siis kaukaiset galaksit etääntyvät toisistaan yhä kiihtyvällä vauhdilla, ja kiihtyvyys on sitä suurempi, mitä kauempana galaksit jo ovat toisistaan.

Kiihtyvän laajenemisen havaitsivat ensimmäisten joukossa Saul Perlmutter, Brian Schmidt ja Adam Riess. He saivat havaintojensa ansiosta Nobelin fysiikanpalkinnon vuonna 2011.

Laajenemismallit
----------------

Kiihtyvää laajenemista on yritetty selittää maailmankaikkeuden malleilla, joihin kuuluu jonkinlainen pimeän energian muoto. Tällä energialla olisi negatiivinen paine, ja sitä voitaisiin kuvata yksinkertaisesti kosmologisena vakiona tai tyhjiöenergiana. Pimeän energian olemassaoloa pidetään nykyisin lähes varmana.

Laajenemisen seuraukset
-----------------------

Maailmankaikkeuden laajentuessa tavallisen aineen, säteilyn ja pimeän aineen tiheys siinä vähenee nopeammin kuin pimeän energian tiheys, mikä tekee kaikkeudesta lopulta pimeä energia -voittoisen. Toisin sanoen maailmankaikkeuden koon kaksinkertaistuessa pimeän energian tiheys pysyy likimain tai täysin vakiona (mikäli se on kosmologinen vakio), mutta muun aineen ja energian tiheys muuttuu kahdeksan kertaa pienemmäksi.

Nykyisten havaintojen mukaan pimeän energian energiatiheys maailmankaikkeudessa on jo nyt suurempi kuin muun aineen ja energian tiheys. Malleissa, joiden mukaan pimeä energia on kosmologinen vakio, maailmankaikkeus tulee laajentumaan eksponentiaalisesti. Lopulta kaikki paikallisen superjoukon ulkopuolella olevat galaksit ovat niin punasiirtyneitä, että niitä on lähes mahdotonta havaita.

Katso myös
----------

* Kosmologinen vakio
* Maailmankaikkeuden metrinen laajeneminen

Lähteet
-------

1. ↑  Is the universe expanding faster than the speed of light? *Curious about Astronomy*.  16.10.2007. Viitattu 8.2.2013. (englanniksi)
2. ↑  Lars Bergström, Olga Botner, Lars Brink ja Börje Johansson: Information for the Public: Written in the Stars (pdf) Nobel-säätiö. Viitattu 8.2.2013. (englanniksi)
3. ↑  The Nobel Prize in Physics 2011 Nobel-säätiö. Viitattu 8.2.2013. (englanniksi)
4. 1 2  Mikko Suominen: Pimeän energian olemassaolo on 99,996-prosenttisen varmaa *Tähdet ja avaruus*.  14.9.2012. Viitattu 8.2.2013.
**Vladislav III** (1424–1444) oli Puolan kuningas 1434–1444 ja Unkarin kuningas 1440–1444.

Hän oli Vladislav II Jagiellon poika ja seurasi isäänsä valtaistuimelle kymmenvuotiaana. Useimmat päätökset teki kuitenkin hänen isänsä läheinen ystävä, Krakovan piispa Oleśnicki. Tämä järjesti myös sen, että Unkarin Habsburgeja vastustavat aateliset äänestivät Vladislavin kuninkaaksi vuonna 1440 kuningas Albrekt II:n kuoltua. Tästä seurasi kuitenkin kolmen vuoden sisällissota, kun Albrektin leski yritti saada kruunun vastasyntyneelle pojalleen Ladislaus V:lle.

Vuonna 1443 Vladislav ja hänen tärkein unkarilainen tukijansa János Hunyadi johtivat 40 000 miehen armeijan Balkanille. He saivat turkkilaiset vetäytymään Serbiasta ja Albaniasta. Kaksi päivää rauhansopimuksen jälkeen Vladislav rikkoi sen uskonnon nimissä ja hyökkäsi uudelleen turkkilaisten kimppuun. Turkkilaiset voittivat Varnan taistelun ja Vladislav sai taistelussa surmansa.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Władysław III Warneńczyk *Encyclopedia Britannica*. Viitattu 23.4.2012.


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä:**Vladislav II Jagiello** | **Puolan kuningas**1434 - 1444 | Seuraaja:**interregnum** |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä:**Albrekt II** | **Unkarin kuningas**1440 - 1444 | Seuraaja:**Ladislaus V** |

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
	+ 2
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Norja
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Israel
* Yhdysvallat
* Tšekki
* Alankomaat
* Puola
* Vatikaani

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Deutsche Biographie

 |
|  |
| Muut | 
* IdRef

 |

 |
**Mianna Meskus** on suomalainen sosiologi, joka on erikoistunut terveyssosiologiaan ja modernin lääketieteen historiaan. Meskus väitteli tohtoriksi Helsingin yliopiston sosiaalitieteiden laitokselta vuonna 2009. Meskus työskentelee Suomen akatemian tutkijatohtorina Helsingin yliopistossa ja vierailevana tutkijana London School of Economics and Political Sciencessa, Iso-Britanniassa. Hänen väitöskirjansa *Elämän tiede* (2009) on julkaistu kirjana. Siinä käsitellään perinnöllisyyslääketieteen historiaa Suomessa, erityisesti sikiötutkimuksen kehitystä ja käyttöönottoa ja sitä, miten tämä on vaikuttanut vanhemmuuteen. Väitöskirja sai Suomalaisen tiedeakatemian laatupalkinnon sekä Laadullisen terveystutkimuksen tutkijaverkoston (LATE) Laatua terveyteen-tunnustuspalkinnon.

Julkaisut
---------

* *Elämän tiede - Tutkimus lääketieteellisestä teknologiasta, vanhemmuudesta ja perimän hallinnasta*. Tampere: Vastapaino, 2009. ISBN 978-951-768-241-1.

Lähteet
-------

* Mianna Meskus Helsingin yliopiston sivuilla (Arkistoitu – Internet Archive)
**Arttu Petteri Harkki** (s. 18. marraskuuta 1965 Helsinki) on suomalainen radiotoimittaja ja juontaja. Hän siirtyi vuonna 2010 Radio Novasta Radio Suomipopille iltapäiväohjelman juontajaksi. Harkki kuitenkin lopetti vuoden 2013 alussa Radio Suomipopin Illoissa.*lähde?* Sitä ennen*milloin?* hän teki Radio Suomipopilla iltapäivälähetystä Rakel Liekin kanssa.

Elämä ja ura
------------

Harkki on toiminut Radio Novan ja MTV3:n *Vihreä kulta* -ohjelman juontajana. Harkki on toiminut myös muiden televisiosarjojen, kuten *Yllytyshullujen* ja *Suomen Robinsonin* juontajana. 1990-luvulla hän lainasi äänensä *Game Over* -peliohjelman Vito-nukelle.

Vuonna 2013 Harkki osallistui Splash! -ohjelmaan.

Hänen entinen vaimonsa on Anu Harkki. Heillä on kaksi lasta. Pariskunta erosi 2008.
Arttu Harkki on ollut aikaisemmin naimisissa Satu Ruotsalaisen kanssa. Vuonna 2014 Harkki muutti yhteen kampaajana työskentelevän Inkan kanssa. Inka pyörittää Helsingin Bulevardilla omaa yritystä.

Arttu Harkin juontamia televisio-ohjelmia
-----------------------------------------

* *Vito's Game Over* (1994–1997) (Vito-nuken ääni)
* *Viton vieraat* (1995) (Vito-nuken ääni)
* *Yllytyshullut* (1998–2004)
* *Suomen Robinson* (2005)

Lähteet
-------

1. ↑  Näköislehti Iltalehti 24.2.2001 Sivu 49 (vaatii Iltalehti Plus-tunnuksen) *nakoislehti.il.fi*.  24.02.2001. Viitattu 26.09.2022.
2. ↑  Arttu Harkki loikkaa SuomiPOPille *KP24*.  26.8.2010.  Arkistoitu 2.10.2016. Viitattu 13.2.2016.
3. ↑  Rakel Liekki juontajaksi radioon *Umami*.  15.9.2011.  Arkistoitu 28.3.2018. Viitattu 28.3.2018.
4. 1 2  Tämä radiojuontaja ei ole enää vapailla markkinoilla - katso kuva uudesta tyttöystävästä!  2013. Seiska. Viitattu 17.11.2013.
5. ↑  Kultaisia tv-muistoja: Vito ja Game Over 90-luvulta V2. Viitattu 17.11.2013.
6. ↑  Splash!-kilpailija Arttu Harkki Nelonen. Viitattu 17.11.2013.
7. ↑   Me Naiset: Anu Harkki hehkuttaa tytärtään
8. ↑
9. ↑
Aleksandr Kolker
**Aleksandr Naumovitš Kolker** (ven. Алекса́ндр Нау́мович Ко́лкер; 28. heinäkuuta 1933 Leningrad – 1. elokuuta 2023 Pietari) oli venäläinen lauluntekijä ja säveltäjä.

Kolker syntyi Leningradissa juutalaiseen perheeseen ja opiskeli viulunsoittoa musiikkiopistossa, josta valmistui vuonna 1950. Hän valmistui vuonna 1956 myös Leningradin sähköteknillisestä instituutista. Vuonna 1958 Kolker aloitti päätoimisen työskentelyn säveltäjänä. Moniin hänen lauluihinsa sanoitukset teki Kim Ryžov. Monet lauluista esitti ensimmäisenä Kolkerin vaimo Maria Pahomenko. Lisäksi Kolkerin lauluja esittivät muiden muassa Mihail Bojarski, Eduard Hil, Ljudmila Sentšina, Lidija Klement, Maija Kristalinskaja, Iosif Kobzon ja Müslüm Maqomayev. Kolker sävelsi laulujen lisäksi musikaaleja, operetteja, rock-oopperoita ja elokuvamusiikkia. Hänen näyttämömusiikkiaan esitettiin Venäjän lisäksi Suomessa, Saksassa, Puolassa, Tšekissä ja Bulgariassa. Kolker sävelsi musiikin muiden muassa elokuviin *Troje v lodke, ne stšitaja sobaki*, *Hronika pikirujuštšego bombardirovštšika* ja *Svadba Kretšinskogo*. Kolkerin tunnettuihin lauluihin kuuluivat "Stojat devtšonki", "Notšnoi tramvai" ja "Karelija". "Karelija"-kappaleen ansiosta hän sai Karjalan tasavallan kunniakansalaisen arvonimen. Kolker sai myös Lenin Komsomol -palkinnon (1968) ja Venäjän SFNT:n kunniataiteilijan arvonimen (1981). Vuonna 2009 hän sai Muzykalnoje serdtše teatra -palkinnon parhaan musiikin säveltäjänä näytelmästä *Gadjuka*. Kolker julkaisi kirjan *Lift vniz ne podnimajet!*.

Kolker joutui päällekarkauksen uhriksi helmikuussa 2022, mutta teki vastarintaa, jolloin häneen kohdistettu puukonisku osui käteen. Tekoon syylliseksi todettiin Ivan Hudjakov, joka sai kymmenen kuukauden tuomion. Hän vapautui oikeudenkäynnistä, koska oli ollut vangittuna kymmenen kuukauden ajan jo rikostutkinnan aikana. Kolker kuoli 90-vuotiaana elokuussa 2023.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5  Колкер Александр Наумович (1933-2023) Sojuz kompozitorov Rossii, viitattu 3.1.2024 (venäjäksi)
2. 1 2 3 4  В Петербурге умер композитор Александр Колкер Fontanka 1.8.2023, viitattu 3.1.2024 (venäjäksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Aleksandr Kolker Internet Movie Databasessa. (englanniksi)

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Yhdysvallat
* Latvia
* Tšekki
* Puola

 |
|  |
| Taiteenala | 
* MusicBrainz

 |

 |
**Lidija Ritšardovna Klement** (ven. Ли́дия Ри́чардовна Кле́мент; 8. heinäkuuta 1937 Leningrad – 16. kesäkuuta 1964 Leningrad) oli neuvostoliittolainen populaarimusiikin laulaja.

Klement menetti isänsä ollessaan noin 4-vuotias. Hän selviytyi äitinsä kanssa Leningradin piirityksestä. Klement kävi musiikkikoulua, oppi lapsena soittamaan pianoa ja lauloi koulun kuorossa. Hän valmistui Leningradin yhdyskuntatekniikan instituutista. Klement pääsi laulamaan Grigori Ordžonikidzen mukaan nimettyyn kulttuuritaloon ja Leningradin komediateatteriin.

Klement menestyi solistina erityisesti hittikappaleekseen muodostuneella laululla "Karelija", jonka sävelsi Aleksandr Kolker ja sanoitti Kim Ryžov. Kappaleen inspiraatio tuli Kirjavalahdesta, joka sijaitsee lähellä Sortavalaa. Klementin muiden kappaleiden joukossa olivat "Dožd na fontanke" (Vadim Šapovalov) ja "Neuželi eto mne odnoi?" (Georgi Portnov). Klement esiintyi usein radiossa ja televisiossa, esimerkiksi ohjelmassa *Goluboi ogonjok*. Hän meni vuonna 1961 naimisiin jazzmuusikko Boris Šafranovin kanssa. Samana vuonna syntyi tytär Natalija. Vanhemmat erosivat tyttären ollessa noin 2-vuotias.

Klementin yhdeksän laulun albumi ilmestyi vuonna 1964. Laulaja kuitenkin kuoli samana vuonna melanoomaan. Klement haudattiin Bogoslovskoje-hautausmaalle.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Лидия Клемент Kino-teatr.ru, viitattu 4.1.2024 (venäjäksi)
2. 1 2 3  Тяжелое детство, головокружительный успех и смерть от рака в 26 лет: трагическая судьба певицы Лидии Клемент Ekspress gazeta 7.7.2021, viitattu 4.1.2024 (venäjäksi)


|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Taiteenala | 
* MusicBrainz

 |

 |
Jean-Honoré Fragonard: *Keinu* (n. 1767).
**Keinu** (ransk. *L’Escarpolette*, tunnetaan myös nimellä *Hauskoja sattumuksia keinussa*, *Les Hasards heureux de l'escarpolette*) on ranskalaisen Jean-Honoré Fragonardin öljymaalaus noin vuodelta 1767. Keinuvaa naista esittävää maalausta pidetään Fragonardin tunnetuimpana teoksena ja yhtenä rokokootaiteen tunnusomaisimmista taideteoksista.

Maalauksessa hienoon röyhelömekkoon pukeutunut nuori nainen keinuu iloisesti puuhun sidotussa keinussa seuranaan kaksi miestä. Nuorempi mies makaa pensaassa katsellen naisen suuntaan, vanhempi mies seisoo taustalla antamassa keinulle vauhtia. Naisen toisen jalan kenkä lentää ilman halki. Valo siivilöityy tiheän puiden lehvästön läpi.

*Keinun* sanotaan tavoittavan paljon rokokootaiteelle ominaista siroutta, humoristisuutta ja elämäniloa. Sitä pidetään myös hyvänä esimerkkinä Fragonardille tuona aikana ominaisesta tyylistä, jonka vuoksi hän joutui varsinkin valistusaatteen kannattajien kritiikin kohteeksi. Fragonard muistetaan parhaiten tekemistään eroottissävytteisistä maalauksista, joissa yhdistyi kevytmielisyys ja ritarillisuus. *Keinu* herätti valmistuttuaan paljon huomiota juuri pikkutuhmuutensa vuoksi, sillä maalauksessa vasemmalla makaava mies näyttää katsovan naisen hameen alle. Naisen jalasta lentävän kengän voi tulkita vertauskuvallisesti viittaavan menetettyyn viattomuuteen. Yleensä maalauksen nuori mies on tulkittu naisen rakastajaksi.

Maalauksen leveys on 64,8 ja korkeus 81,8 senttimetriä. Sen omistushistoriaa ei täysin tunneta. Yhdessä vaiheessa sen omisti herttua Charles de Morny, joka kuoleman jälkeisessä huutokaupassa taulu tuli myyntiin vuonna 1865. Nykyään sen omistaa Lontoossa sijaitseva Wallace Collection -taidemuseo.

Lähteet
-------

1. 1 2  The Swing (englanniksi) Wallace Collection. Viitattu 13.7.2014.
2. ↑  Jean Honoré Fragonard (englanniksi) *Encyclopedia of World Bioraphy*, Yourdictionary.com. Viitattu 13.7.2014.
3. ↑  Jean-Honore Fragonard: The Swing (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi) Boston College. Viitattu 13.7.2014.
4. ↑  Rokokoo Tila, kuva, aatteet. Viitattu 13.7.2014.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Keinu (maalaus)** Wikimedia Commonsissa
**Palkansaaja** on luonnollinen henkilö, joka työskentelee rahallista korvausta vastaan jossakin yrityksessä, julkisen sektorin yksikössä tai yhteisössä. Palkansaajaa kutsutaan myös palkannauttijaksi. Rahallisen korvauksen lisäksi palkansaaja voi saada erilaisia lakisääteisiä etuja, kuten vuosiloman ja työeläkkeen. Rahallisen korvauksen lisäksi palkannauttijalla voi olla luontoisetuja, jotka muutetaan tuloverotuksessa rahalliseksi korvaukseksi. 

Palkansaajan velvollisuus on noudattaa sovittua työaikaa ja suorittaa työtehtävät työnantajan valvonnan alaisuudessa, jotka on kirjattu työsopimukseen.

Palkansaajan sosiaaliturvan ja työeläkkeen kustantavat yhdessä työantaja, valtio ja palkansaaja. Palkansaaja toimittaa työnantajalle verokorttinsa, jonka mukaan työnantaja pidättää Suomessa palkansaajalle maksettavasta rahallisesta korvauksesta ennakonpidätyksen, palkansaajan työeläkemaksun, sosiaaliturvamaksun, työttömyysvakuutusmaksun sekä usein myös ammattiyhdistyliikkeen jäsenmaksun ja tilittää ne edelleen verottajalle ja muille asianomaisille tahoille. 

Palkansaaja voi halutessaan liittyä oman alansa ammattiliittoon, jonka tehtäviin kuuluu muun muassa valvoa työelämään liittyvän lainsäädännön noudattamista, huolehtia, ettei alan palkkaus jäisi Suomessa jälkeen suhteessa muihin aloihin, ja parantaa työelämän laatua. Palkansaajan työaika perustuu Suomessa työaikalakiin ja yleissitovissa työehtosopimuksissa sovittuihin kyseistä alaa koskeviin ehtoihin. 

Palkansaajien tutkimuslaitos on ammattijärjestöjen rahoittama taloudellinen tutkimuslaitos.

Katso myös
----------

* Työsopimus
* Työehtosopimus
* Työttömyyskassa

Lähteet
-------

1. ↑  Sosiaalivakuutusmaksut (Arkistoitu – Internet Archive) Stm.fi
**Iryna Jakivna Kyrylina** (ukr. Ірина Яківна Кириліна; 25. maaliskuuta 1953 Dresden – 4. syyskuuta 2017 Kiova) oli ukrainalainen säveltäjä ja lauluntekijä.

Kyrylina valmistui Kiovan kunnallisesta Reinhold Glière -musiikkiakatemiasta vuonna 1972 ja Kiovan kansallisesta Tšaikovski-musiikkiakatemiasta vuonna 1977. Hän liittyi Ukrainan säveltäjäliittoon vuonna 1980. Kyrylina opetti Kiovan kansallisessa kulttuuri- ja taideyliiopistossa ja toimi tuomarina monissa kilpailuissa.

Kyrylinan tuotantoon kuuluu muun muassa kuusi kamarikantaattia sekä monia suurimuotoisia teoksia orkesterille, kamariorkesterille tai jousiorkesterille. Hänen kamarimusiikkituotantoonsa kuuluvat muiden muassa sonaatit huilulle ja pianolle (1980) sekä viululle ja pianolle (1980). Vuodelta 1990 on Kyrylinan saksofonikvartetto. Osassa teoksistaan Kyrylina käytti kansanmusiikin soittimia ja muita ukrainalaisen kansanmusiikin aineksia. Lisäksi hänen tuotantoonsa kuuluu muun muassa näyttämöteoksia ja lapsille suunnattuja teoksia. Kyrylinan säveltämät populaarimusiikin laulut saavuttivat suosiota varsinkin 1980–1990-luvuilla.

Kyrylina sai urallaan monia palkintoja ja tunnustuksia, kuten Ukrainan kunniataiteilijan arvonimen vuonna 1999.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Кириліна, Ірина Яківна Velyka ukrajinska entsyklopedija, viitattu 5.1.2024 (ukrainaksi)
**Ruijansara** (*Carex salina*) on sarojen sukuun kuuluva kasvilaji. Sen on tulkittu muodostuneen vihnesaran (*Carex paleacea*) ja jäämerensaran (*Carex subspathacea*) risteymänä tai risteytymällä edelleen uudestaan jommankumman kantalajinsa kanssa. Ruijansara voi kuitenkin risteytyä edelleen kantalajiensa tai muiden saralajien kanssa muodostaen erilaisia risteymiä. Risteymiä tunnetaan vesisaran (*Carex aquatilis*), tunturisaran (*Carex bigelowii*) ja suolasaran (*Carex recta*) kanssa.

Ruijansaran varret voivat kasvaa 6–35 cm korkeiksi ja ne ovat hieman särmikkäitä. Ruijansara ei muodosta mättäitä. Lehtien tyvitupet ovat ruskeita ja lehtilavat ovat 2–3 mm leveitä. Kukinnon tukilehti on 1,5–4 mm leveä ja kukintoa pidempi. Kukintona on pystyistä tähkistä muodostuva tähkistö. Tähkistössä on ylinnä yksi tai kaksi hedetähkää ja niiden alapuolella kahdesta neljään emitähkää. Tähkäsuomut ovat ruskeita, 2,5–8 mm pitkiä ja 1–1,7 mm leveitä, pullakoita leveämpiä. Pullakot ovat munanmuotoisia, 2–3,3 mm pitkiä ja 1,2–1,9 mm leveitä.

Ruijansara kasvaa merien ja murtovesialueiden rannoilla. Lajia tavataan Euraasiassa sekä Pohjois-Amerikassa.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  *Carex salina* *Flora of North America*. Viitattu 6.10.2022. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* JSTOR Global Plants: *Carex salina* (englanniksi)
* Integrated Taxonomic Information System (ITIS): *Carex salina* (englanniksi)
* Global Biodiversity Information Facility (GBIF): *Carex salina* (englanniksi)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Taksonitunnisteet | 
* Wikidata: Q15580226
* BOLD: 159421
* CoL: RBNP
* EoL: 1123442
* EPPO: CRXSL
* EUNIS: 187651
* FNA: 242357442
* GBIF: 2724554
* iNaturalist: 160094
* IPNI: 302056-1
* IRMNG: 10587453
* ITIS: 39790
* NatureServe: 2.158770
* NBN: NHMSYS0020110545
* NCBI: 912502
* Open Tree of Life: 3958670
* Plant List: kew-230575
* PLANTS: CASA15
* POWO: urn:lsid:ipni.org:names:302056-1
* Tropicos: 9901710
* VASCAN: 5065
* WFO: wfo-0000350923

 |

 |