recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Vakiofunktio** on matematiikassa sellainen funktio, joka saa kaikilla muuttujan arvoilla aina saman arvon. Tällaisen funktion kuvaaja on vaakasuora eli se muistuttaa siinä mielessä lineaarista funktiota.  Jos vakiofunktion arvoksi tulee aina c, voidaan kirjoittaa

{\displaystyle f(x)=c\,}
missä c on reaaliluku.

Koordinaatistossa on kolmen vakiofunktion kuvaajaa. Ne ovat f(x)=8, g(x)=4,2 ja h(x)=-3,6

Esimerkkejä vakiofunktioista
----------------------------

Vakiofunktiot ovat lineaarisen funktion erikoistapauksia, jossa kulmakerroin a = 0. Funktion lauseke sivenee tällöin

{\displaystyle f(x)=ax+b=0x+b=b}
Samoin voidaan ajatella potenssifunktion, jonka asteluku on 0, olevan vakiofunktio

{\displaystyle f(x)=ax^{0}=a\cdot 1=a}
Nollafunktio saa vain arvon 0 ja on siten vakiofunktioiden erikoistapaus.

Trigonometriassa funktio

{\displaystyle f(x)=sin^{2}x+cos^{2}x}
saa aina arvon 1 ja on siksi vakiofunktio.

Yleisiä ominaisuuksia
---------------------

Vakiofunktio on määritelty kaikilla luvuilla, joten lähtöjoukoksi voidaan valita kaikki reaaliluvut \mathbb {R}. Vakiofunktion f kuvaus on surjektio, jos maalijoukkossa on vain luku c

{\displaystyle f:\mathbb {R} \to \{c\}},
mutta kuvaus ei ole koskaan injektio, koska vähintään kaksi lukua (eli tässä tapauksessa kaikki luvut) kuvautuvat samaksi maalijoukon alkioksi c. Tämän vuoksi vakiofunktio ei ole myöskään bijektio.

Vakiofunktiolla ei ole nollakohtia paitsi nollafunktiolla, jolla nollakohtia on koko reaalilukujoukko.

Jos vakiofunktio f(x) = c on yhdistetyssä funktiossa, on tuloksena vakiofunktio:

{\displaystyle (f\circ g)(x)=c\quad tai\quad (g\circ f)(x)=a\quad a,c\in \mathbb {R} }
Vakiofunktio on monotoninen funktio. Se voidaan tulkita sekä monotonisesti kasvavaksi- että väheneväksi funktioksi. Se on myös parillinen funktio. Ainoa vakiofunktio, joka on myös pariton funktio, on *nollafunktio*.

Vakiofunktion derivaatta on 

{\displaystyle f'(x)=Dc=0}
on aina *nolla* eli *nollafunktio*.

Vakiofunktion integraalifunktio 

{\displaystyle F(x)=\int c\ dx=cx+C}
on lineaarinen funktio.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Wolframs Mathworld: Constant function

Kirjallisuutta
--------------

Pitkäranta, Juhani: *Calculus Fennicus*. Helsinki: Avoimet oppimateriaalit ry, 2015. ISBN 978-952-7010-12-9, ISBN 978-952-7010-13-6. Teoksen verkkoversio (pdf).

Aiheesta muualla
----------------

* Internetix: Vakiofunktio
**Ruostekärpässieni** (*Amanita fulva*) on myrkytön kärpässieni. Lajia on aiemmin pidetty hyvänä ruokasienenä, mutta koska se on helposti sekoitettavissa myrkyllisiin lajeihin, ei sen käyttöä ravinnoksi enää suositella.

Koko ja ulkonäkö
----------------

Ruostekärpässienen usein pienikokoinen lakki on väriltään kellertävän ruskea, eikä siinä ole pilkkuja. Lakin muoto on aluksi puolipallomainen, mutta se laakenee sienen ikääntyessä. Lakin reunassa on säteittäisiä uurteita. Heltat ovat valkoiset. Lajin jalka on pitkä ja ontto, eikä siinä ole rengasta. Vaalean jalan tyvellä oleva tuppi on väljä, minkä vuoksi se jää usein maahan sientä poimittaessa. Kuivuessaan sieni alkaa nimensä mukaan myös saada ruskehtavan värin. Sienen maku ja haju ovat mietoja.

### Samankaltaiset lajit

Samankaltaisia renkaattomia kärpässienilajeja on useita. Tämän lisäksi myös joiltain renkaallisilta lajeilta rengas voi joissain yksilöissä jäädä syystä tai toisesta puuttumaan. Näiden seikkojen vuoksi ruostekärpässienen ravintokäyttöä ei suositella. Yksi erityisesti ruostekärpässientä muistuttavista lajeista on lievästi myrkyllinen kangaskärpässieni (*Amanita porphyria*). Sen lakki on kuitenkin väriltään vaalean violetin harmaa, eikä sen reunassa ole uurteita. Kangaskärpässienen jalassa on myös rengas, joka tosin usein putoaa vanhemmasta sienestä.

Kasvuaika ja -paikka
--------------------

Lajia tavataan mm. Suomessa yleisenä heinäkuun alusta lokakuun loppuun. Tyypillisimmin se kasvaa karuissa kangasmetsissä.

Lähteet
-------

1. ↑  Taksonomian lähde: Index Fungorum Luettu 14.12.2022
2. 1 2 3 4  Eriksson, K. & Kotiranta, H.: *Käytännön sieniopas*, s. 9i. Kirjayhtymä, 1985. ISBN 951-26-2809-0.

Aiheesta muualla
----------------

* Pinkka - Lajintuntemuksen oppimisympäristö: Ruostekärpässieni
* Laji.fi: ruostekärpässieni (*Amanita fulva*)
* *Amanita fulva*, ruostekärpässieni @ Natural Fungi in Finland

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Taksonitunnisteet | 
* Wikidata: Q301792
* Wikispecies: Amanita fulva
* AusFungi: 60022829
* BioLib: 60467
* CoL: 65ZG6
* EoL: 187825
* EPPO: AMANFU
* Fungorum: 212682
* GBIF: 5240224
* iNaturalist: 63027
* IRMNG: 11168141
* MycoBank: 212682
* NatureServe: 2.878622
* NBN: NHMSYS0001474441
* NCBI: 67709
* NZOR: 3beb2c5b-02e9-4632-9934-6da9cb392dae

 |

 |
**Yhdysvaltain asevoimien standardit** ovat yhdysvaltalaisia standardeja, joilla pyritään Yhdysvaltain puolustusministeriön asettamiin standardointitavoitteisiin.

Standardoinnilla pyritään saavuttamaan tietty yhteensopivuus ja varmistamaan, että tuotteet vastaavat tiettyihin vaatimuksiin, yhtenäisyyteen, luotettavuuteen, omistuskustannuksiin (TCO), sopivuuteen logistiikan kanssa ja vastaavia puolustukseen liittyviä tavoitteita.

Tyypit
------

| Lyhenne | Tyyppi | Selitys |
| --- | --- | --- |
| MIL-HDBK | Defense Handbook |  |
| MIL-SPEC | Defense Specification |  |
| MIL-STD | Defense Standard |  |
| MIL-PRF | Performance Specification |  |
| MIL-DTL | Detail Specification |  |
|

Standardeja
-----------

* MIL-STD-498, ohjelmistokehitys ja dokumentaatio
* MIL-STD-810, vahvistetut tietokoneet
* MIL-STD-1553, sähköisen sarjaväylän ominaisuudet
* MIL-STD-1589, JOVIAL-ohjelmointikieli
* MIL-STD-1815, Ada-ohjelmointikieli
* MIL-STD-1913, Picatinny-kisko
* MIL-STD-2525, taktiset merkit

Katso myös
----------

* Stanag

Lähteet
-------

1. ↑

Aiheesta muualla
----------------

* Defense Standardization Program (DSP) Procedures (PDF) (englanniksi)
* Specifications, Standards, Handbooks and Mil-Spec documents (englanniksi)

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.   
Alkuperäinen artikkeli: en:United States Military Standard
*Hakusana "PDT" ohjaa tänne. PDT tarkoittaa myös PDT-rokotetta eli kolmoisrokotetta.*
Tyynenmeren aikavyöhyke merkittynä karttaan punaisella.
**Yhdysvaltain Tyynenmeren aika** (engl. *Pacific Time*, lyh. *PT*) on Pohjois-Amerikassa käytettävä aikavyöhyke. Normaaliaikana siitä käytetään nimitystä *Yhdysvaltain Tyynenmeren normaaliaika* (engl. *Pacific Standard Time*, *PST*) ja kesäaikana nimitystä *Yhdysvaltain Tyynenmeren kesäaika* (engl. *Pacific Daylight Time*, *PDT*). Erotus koordinoidusta yleisajasta on normaaliaikana UTC-8 ja kesäaikana UTC-7.

Tyynenmeren aikavyöhyke peittää suurimman osan Yhdysvaltain ja Kanadan länsirannikkoa sekä osaa Meksikosta; Kalifornia, Washington, Oregon, Nevada, Idaho, Brittiläinen Kolumbia, Yukon, Baja California ja Revilla Gigedon saaret.

Tyynenmeren aika on tunnin edellä Alaskan aikaa, tunnin jäljessä Kalliovuorten aikaa, kaksi tuntia jäljessä keskistä aikaa ja kolme tuntia jäljessä itäistä aikaa.

Lähteet
-------

1. ↑
2. ↑  Canada Time Zone Map WorldTimeZone.com. Viitattu 4.7.2011. (englanniksi)
3. ↑  USA Time Zone Map WorldTimeZone.com. Viitattu 4.7.2011. (englanniksi)
4. ↑  Mexico Time Zone Map WorldTimeZone.com. Viitattu 4.7.2011. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* "PT – Pacific Time" (timeanddate.com)

Koordinoitu yleisaika

| 180° – 90°W |
| --- |

UTC-12 · UTC-11 · *UTC-10.30* · UTC-10 · UTC-9.30 · UTC-9 · *UTC-8.30* · UTC-8 · UTC-7

| 90°W – 0° |
| --- |

UTC-6 · UTC-5 · *UTC-4.30* · UTC-4 · UTC-3.30 · UTC-3 · UTC-2.30 · UTC-2 · UTC-1 · *UTC-0.44* · *UTC-0.25.21*

| 0° – 90°E |
| --- |

UTC±0 · *UTC+0.20* · *UTC+0.30* · UTC+1 · *UTC+1.24* · *UTC+1.30* · UTC+2 · *UTC+2.30* · UTC+3 · UTC+3.30 · UTC+4 · UTC+4.30 · *UTC+4.51* · UTC+5 · UTC+5.30 · *UTC+5.40* · UTC+5.45

| 90°E – 180° |
| --- |

UTC+6 · UTC+6.30 · UTC+7 · *UTC+7.20* · *UTC+7.30* · UTC+8 · *UTC+8.30* · UTC+8.45 · UTC+9 · UTC+9.30 · *UTC+9.45* · UTC+10 · UTC+10.30 · UTC+11 · *UTC+11.30*

| (180° – 90°W) |
| --- |

UTC+12 · UTC+12.45 · UTC+13 · UTC+13.45 · UTC+14
**Samuel Aleksanteri Tirkkonen** (s. 27. marraskuuta 2002 Joensuu) on suomalainen pesäpalloilija, joka edustaa Joensuun Mailaa. Ulkokentällä hän pelaa pelitilanteesta riippuen etukentällä tai polttolinjassa ja sisäpelissä vaihtajana.

Tirkkosen ensiesiintyminen Superpesiksessä tapahtui kaudella 2019, kun hän pelasi kasvattajaseuransa Joensuun Mailassa 32 ottelua, joista suurimman osan etenijäjokerina. Debyyttikaudella Tirkkonen toi 32 juoksua ja keräsi 64 kärkilyöntipistettä. Kausi päättyi Joensuun Mailan mestaruuteen.

Tirkkonen saavutti ensimmäisen lyödyn juoksunsa kaudella 2020 ja ensimmäisen kunniajuoksunsa kaudella 2021. Debyyttikautensa jälkeen Tirkkosen vastuu joukkueessa kasvoi ja hän pääsi osallistumaan myös ulkopeliin. Kauden 2022 päätteeksi Tirkkonen on pelannut 92 Superpesiksen runkosarjaottelua, joissa hän on lyönyt 1+10 juoksua, tuonut 106 juoksua ja kerännyt 316 kärkilyöntipistettä. Kaudella 2022 Tirkkonen saavutti toisen SM-mitalinsa, kun Joensuun Maila voitti pronssia.

Lähteet
-------

1. ↑
2. 1 2
3. ↑
4. ↑
**Samuel Schulteen** eli *Samuel Samuelis, Vestmannus* (7. marraskuuta 1680 Skedvi, Ruotsi – 22. helmikuuta 1752 Turku) oli suomalainen Turun akatemian lainopin professori ja rehtori.

Schulteenin vanhemmat olivat Skedvin kirkkoherra Samuel Schultenius (Samuel Videkindi, k. 1694) ja hänen ensimmäinen puolisonsa Margareta Olofsdotter Schultin. Hän pääsi ylioppilaaksi Uppsalassa 1694 ja teki jo nuorena kiertomatkan Hollantiin, Saksaan ja Ranskaan.

Schulteen oli leskikuningattaren elinikäisten läänitysten asianajajana ja viskaalina vuodesta 1713 ja Gripsholmin ja Vadstenan läänien kuvernementinsihteerinä vuodesta 1718. Hänet valittiin Turun akatemian lainopin professoriksi 1720 mutta hän astui virkaan vasta 1723. Schulteen oli professorina vuoteen 1746 saakka jolloin hän jäi virkavapaalle sairauden takia. Hän oli samalla myös Turun hovioikeuden ylimääräisenä asessorina vuodesta 1726. Schulteen oli Turun akatemian rehtorina 1724–1725 ja 1736–1737 sekä Viipurilaisen osakunnan inspehtorina 1726–1746. Hän omisti Prostvikin tilan Nauvossa.

Schulteen oli naimisissa vuoteen 1744 saakka Elisabet Biurstedtin (k. 1744) kanssa tämän toisessa avioliitossa ja vuodesta 1746 Beata Maria Palanderin (k. 1772) kanssa. Professori ja senaattori Nathanael Gerhard af Schultén oli Schulteenin poika tämän toisesta avioliitosta.

Lähteet
-------

1. ↑  Kotivuori, Yrjö: Samuel Schultén. *Ylioppilasmatrikkeli 1640–1852*. Helsingin yliopiston verkkojulkaisu 2005. Luettu 6.2.2015.

Aiheesta muualla
----------------

* Samuel Schulteenin elämäkerta Kansallisbiografiassa

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Saksa
* Suomi (KANTO)
* Ruotsi

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Kansallisbiografia
* Biografiasampo
* Ylioppilasmatrikkeli 1640–1852

 |

 |
Courtney Lee vuonna 2009 New Jersey Netsin paidassa.
**Courtney Lee** (s. 3. lokakuuta 1985 Indianapolis, Indiana) on yhdysvaltalainen koripalloilija. Hän pelaa ammatikseen NBA-joukkue Dallas Mavericksissä. Lee varattiin vuoden 2008 NBA:n varaustilaisuudessa numerolla 22 Orlando Magiciin. Hän pelasi ennen NBA-uraansa Western Kentuckyn yliopistossa. Hän on 196 senttimetriä pitkä ja painaa 91 kiloa.

Yliopistoura
------------

Lopetettuaan yliopistossa hän oli jaetulla ensimmäisellä sijalla Western Kentuckyn kaikkien aikojen parhaan pisteidentekijän Jim McDanielsin kanssa tekemällä yhteensä 2 238 pistettä. Hän pelasi yliopistojoukkueessaan yhteensä 3 957 minuuttia, aloitti 127 peliä, heitti vapaaheittonsa lähes 82:n prosentin tarkkuudella, heitti 245 kolmen pisteen heittoa, riisti pallon 242 kertaa, syötti korin 281 kertaa ja torjui vastustajan heiton 78 kertaa.

NBA-ura
-------

Lee pelasi ensimmäisen kautensa NBA:ssa kaudella 2008–2009 Orlandon riveissä tehden runkosarjassa keskimäärin 8,4 pistettä, ottaen 2,3 levypalloa ja syöttäen 1,2 koriin johtanutta syöttöä ottelua kohden. Hän pelasi 77 ottelua aloittaen niistä 42. Orlando pääsi kyseisellä kaudella finaaleihin mutta hävisi Los Angeles Lakersille otteluvoitoin 4–1. Lee siirtyi Orlandosta New Jersey Netsiin 25. kesäkuuta 2009 yhdessä Rafer Alstonin ja Tony Battien kanssa vaihdossa Vince Carteriin ja Ryan Andersoniin. Lee pelasi New Jerseyssä vain kauden 2009–2010. Hän siirtyi 11. elokuuta 2010 neljän joukkueen välisessä kaupassa Houston Rocketsiin. Kahden Houstonissa pelatun kauden jälkeen hän siirtyi 20. heinäkuuta 2012 kolmen joukkueen välisessä kaupassa Boston Celticsiin ja teki nelivuotisen, 21,5 miljoonan dollarin arvoisen sopimuksen.

Tammikuussa 2014 Lee siirtyi Memphis Grizzliesiin, helmikuussa 2016 Charlotte Hornetsiin, kesällä 2016 New York Knicksiin ja tammikuussa 2019 Dallas Mavericksiin.

Muuta
-----

Leellä on tatuointi, jossa lukee *R.I.P. Danny Rumph*. Se on omistettu hänen joukkuekaverilleen yliopistossa, joka kuoli pelikentälle.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Courtney Lee Bio Page *NBA.com*. Viitattu 21.7.2012. (englanniksi)
2. 1 2  Forsberg, Chris: Celtics acquire Courtney Lee *ESPN.com*.  20.7.2012. Viitattu 21.7.2012. (englanniksi)
3. ↑  Magic prove no match as Kobe, Lakers claim 15th NBA crown *ESPN.com*.  14.6.2009. Viitattu 21.7.2012. (englanniksi)
4. ↑  Grizzlies acquire Courtney Lee and 2016 second round Draft pick in three team trade  7.1.2014. NBA. Viitattu 4.12.2017. (englanniksi)
5. ↑  Hornets Acquire Lee from Memphis in 3-Team Trade  16.2.2016. NBA. Viitattu 4.12.2017. (englanniksi)
6. ↑  Knicks Sign Three Free Agents  8.7.2016. NBA. Viitattu 4.12.2017. (englanniksi)
7. ↑  Mavericks acquire All-Star Kristaps Porzingis, Tim Hardaway Jr. Courtney Lee, and Trey Burke in trade with Knicks  31.1.2019. Dallas Mavericks. Viitattu 19.3.2019. (englanniksi)
8. ↑  Leevan, Mark: NJ Nets player Courtney Lee visits WKU; Pitino to be new Nets Coach? *Examiner.com*.  12.2.2012. Viitattu 21.7.2012. (englanniksi)
Gimbap-ateria.
Gimbapia.
**Gimbap** (kirjoitusasuja myös **kimbap** ja **kimbab**) on riisipohjainen korealaisen keittiön ruokalaji, joka muistuttaa japanilaista rullattua usean täytteen sushia eli futomakia. Sitä pidetään lounas- ja pikaruokalajina ja retkievääksi sopivana ruokana.

Sushin ja gimbapin eroksi on sanottu, että edellinen on herkkää ja harmonista, jälkimmäinen voimakasta ja maskuliinista, ikään kuin sushin maalaisserkku.

Gimbapilla ei ole tarkkaa reseptiä. Riisi (*bap*) ja täytteet kääritään nori-merilevälajista (*gim*) valmistettuihin arkkeihin. Riisiin ei sekoiteta sushin tapaan riisiviinietikkaa. Sen sijaan rullaamalla syntynyt pötkö sivellään seesamiöljyllä ja leikataan paloiksi, joiden päälle saatetaan ripotella seesaminsiemeniä.

Palojen täytteenä käytetään muun muassa munakassiivuja sekä raastettuja ja pikkelöityjä vihanneksia, kuten porkkanaa ja kurkkua tai kimchiä. Sushista poiketen täytteenä ei yleensä käytetä raakaa kalaa tai äyriäisiä. Sen sijaan rullaan saatetaan laittaa juustoa, kalakakkuja tai lihaa, kuten kinkkua, makkaraa tai bulgogia. Palat voidaan myös sivellä munalla ja paistaa pannulla.

Gimbapin lisukkeina voidaan tarjota kimchiä tai raastettua daikon-retikkaa, mutta sen sijaan paloja harvoin kastetaan soijakastikkeeseen kuten sushia.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Väärämäki, Heidi: Kimbap.  *Helsingin Sanomat*, 12.5.2011, s. D1.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Gimbap** Wikimedia Commonsissa
**Armavia** (arm. Արմավիա) (IATA: **U8**, ICAO: **RNV**) oli 12. joulukuuta 1996 perustettu armenialainen lentoyhtiö. Se oli vuonna 2013 maan kansallinen ja ainoa lentoyhtiö, tukikohtanaan Zvartnotsin kansainvälinen lentokenttä Jerevanin lähistöllä.

Armavia aloitti lentotoiminnan vuonna 2001 Turkkiin ja Venäjälle. Vuonna 2002 yhtiö aloitti yhteistoiminnan venäläisen S7 Airlines -lentoyhtiön kanssa, joka osti puolet Armavian osakkeista. Yhtiö hankki yhdessä yhden Airbus A320 -matkustajakoneen. Vuonna 2003 yhtiö sai toimiluvan kansainvälisiin lentoihin, jotka olivat aikaisemmin kuuluneet vuonna 2003 konkurssiin menneelle Armenian valtion omistamalle lentoyhtiölle Armenian Airlinesille. Toisen A320-koneensa yhtiö hankki 2004. *lähde?*

Armavia liittyi IATA:aan 11. toukokuuta 2005. 1. kesäkuuta 2005 armenialaisen liikemiehen Mikhail Baghdasarovin omistama Mika Armenia Trading osti Armavian S7 Airlinesille kuuluneet osakkeet, jolloin yhtiöstä tuli omistuksellisesti kokonaan armenialainen. *lähde?*

Vuonna 2006 yhtiö nousi kansainvälisiin uutisiin, kun 3. toukokuuta Armavian lento 967 syöksyi Mustaanmereen lähellä Venäjän Sotšia. Kaikki koneessa olleet 113 henkeä menehtyivät.

Armavian Suhoi Superjet 100
Vuonna 2011 Armavia oli Aeroflotin ohella ensimmäinen lentoyhtiö, joka esitteli uuden Suhoi Superjet 100 -lentokonemallin yhdessä Suhoin kanssa. Armavia ei kuitenkaan koskaan hankkinut itselleen mallin lentokonetta, vaan palautti ainoan käyttämänsä lentokoneen rahoitusonglemien vuoksi.

Armavia oli myynnissä vuodesta 2012 alkaen arviolta noin 50 miljoonan dollarin hinnalla. Yhtiölle ei kuitenkaan löytynyt ostajaa sen suurista veloista johtuen. Yrityksen edustajien mukaan yritys ei selvinnyt vuonna 2008 alkaneesta maailmanlaajuisesta huonosta taloustilanteesta. Yhtiö lopetti kaiken lentotoimintansa 29. maaliskuuta 2013 ja hakeutui konkurssiin 1. huhtikuuta 2013.

Lähteet
-------

1. ↑  Matkustajakone syöksyi mereen Etelä-Venäjällä *Yle Uutiset*.  3.5.2006. Viitattu 16.6.2019.
2. ↑  Armenialaiskoneen syöksyn syyksi epäillään huonoa säätä *Turun Sanomat*.  4.5.2006. Viitattu 16.6.2019.
3. ↑  Superjet sai EASA hyväksynnän *Lentoposti*.  4.2.2012. Viitattu 16.6.2019.
4. 1 2  Khalatayan, Hayk: Armenian "Armavia" goes bankrupt: future of national air traffic under question *ARKA News Agency*.  2.4.2013. Viitattu 16.6.2019. (englanniksi)
5. ↑  Armavian lennot ohi -yhtiö hakeutuu konkurssiin *Lentoposti*.  29.3.2013. Viitattu 16.6.2019.
**HMS Starling** (viirinumerot U66 ja F66) oli Britannian kuninkaallisen laivaston parannellun Black Swan -luokan sluuppi, joka otettiin palvelukseen huhtikuussa 1943. Alus on eittämättä tunnetuin luokan aluksista niin sukellusveneiden torjunnassa kuuluisaksi tulleesta päälliköstään F. J. Walkerista ja tämän aluksella saavuttamista sukellusveneiden upotusluvuista. Lisäksi aluksen tunnettuus perustuu sen toimimiseen toisen maailmansodan jälkeen merenkulunkoulutusaluksena Portsmouthissa.

Valmistus
---------

*Pääartikkeli: Black Swan -luokka (sluuppi)*
HMS Starling tilattiin 18. heinäkuuta 1941 Fairfield Shipbuilding and Engineering Companyltä Govanista työnumerolla 11701, ja sen köli laskettiin vielä samana vuonna 21. lokakuuta telakkanumerolla 701. Alus laskettiin vesille 14. lokakuuta 1942, ja se valmistui 1. huhtikuuta 1943. Valmistuessaan aluksen ilmatorjunta-aseistuksena oli neljä kaksiputkista ja kaksi yksiputkista 20 millimetrin tykkiä, jotka korvattiin myöhemmin kahdella kaksiputkisella ja kahdella yksiputkisella 40 millimetrin sekä yhdellä kaksiputkisella ja neljällä yksiputkisella 20 millimetrin tykillä.

Palvelus
--------

Koeajojen ja varustamisen jälkeen HMS Starling siirrettiin Tobermoryyn, jossa se kouluttautui tuleviin tehtäviin. Koulutuksen päätyttyä alus siirtyi Liverpooliin, jossa se liittyi 2. saattajaryhmään johtoalukseksi. Alus aloitti ensimmäisen operatiivisen tehtävänsä 29. huhtikuuta suojaten Atlantin saattueita.

Lokakuussa 1945 aluksen varastot tyhjennettiin ja se siirrettiin reserviin. Kaksi kuukautta myöhemmin HMS Starling päätettiin palauttaa palvelukseen merenkulun koululaivana Portsmouthiin, jossa sille tehtiin tehtävän vaatimat muutostyöt, kuten aseistuksen poisto ja opetustilojen rakentaminen. Maaliskuussa 1946 alus aloitti uudessa tehtävässään ollen siinä aina vuoteen 1956 asti, jolloin se palautettiin reserviin. Alus sijoitettiin 1955 poistolistalle, ja se myytiin BISCOlle. HMS Starling hinattiin Lacmotsille Queensboroughiin, jonne se saapui 26. toukokuuta 1958.

Päälliköt
---------

Aluksen päällikköinä toisen maailmansodan aikana olivat:

* Freferick John Walker 21. maaliskuuta 1943 - 7. heinäkuuta 1944
* Norman Winder Duck 8. heinäkuuta - 1. elokuuta 1944
* David Edward Gillespie Wemyss 1. - 25. elokuuta 1944
* George William Emil Castens 25. elokuuta - 28. lokakuuta 1944
* William Cole 28. lokakuuta 1944 - helmikuu 1945
* Cedric Charles Fielding Scarlett helmikuu - 26. heinäkuuta 1945
* Geoffrey Court Julian 26. heinäkuuta - 15. syyskuuta 1945

Lähteet
-------

* Hague, Arnold: *Sloops 1926-1946*. Kendal, Englanti: World Ship Society, 1993. ISBN 0-905617-67-3. (englanniksi)
* Gardiner, Robert (toim.): *Conway's All the World's Fighting Ships 1922–1946*. Lontoo, Englanti: Conway Maritime Press, 1987. ISBN 0-85177-146-7. (englanniksi)
* Friedman, Norman: *British Destroyers & Frigates - The Second World War and After*. Barnsley, Englanti: Seaforth Publishing, 2008. ISBN 978-1-84832-015-4. (englanniksi)

### Viitteet

1. ↑  Hague, Arnold s. 107
2. 1 2 3  naval-history.net
3. ↑  Hague, Arnold s. 83
4. ↑  uboat.net
*Tämä artikkeli kertoo Britannian kuninkaallisen laivaston St. Vincent-luokan taistelulaivasta. Muita samannimisiä aluksia on täsmennyssivulla.*

**HMS St. Vincent** oli Britannian kuninkaallisen laivaston St. Vincent-luokan taistelulaiva.

Valmistus
---------

*Pääartikkeli: St. Vincent -luokka (taistelulaiva)*
Alus tilattiin Portsmouthin telakalta, missä köli laskettiin 30. joulukuuta 1907. Alus laskettiin vesille 10. syyskuuta 1908 ja otettiin palveluksen 3. toukokuuta 1910.

Palvelus
--------

Palvelukseen otettaessa alus liitettiin Kotilaivastoon. Siitä tehtiin kuukautta myöhemmin koeajojen päätyttyä lippulaiva. Alus siirrettiin 1. taistelulaivaviirikön lippulaivaksi toukokuussa 1912.

Ensimmäisen maailmansodan syttyessä *St. Vincent* siirrettiin Suureen laivastoon (engl. *Grand Fleet*). Se otti 1916 osaa Skagerrakin taisteluun, minkä jälkeen se siirrettiin 4. taistelulaivaviirikköön.

Vuonna 1919 alus siirrettiin reserviin. Se oli tykistön maalialuksena, kunnes poistettiin palveluksesta vielä loppuvuodesta 1919 ja myytiin romutettavaksi 1. joulukuuta 1919.

Lähteet
-------

* Coward, B. R.: *Battleships & Battlecruisers of the Royal Navy since 1861*. Runnymede, Englanti: Ian Allan Ltd, 1986. ISBN 0-7110-1573-2. (englanniksi)
* Gardiner, Robert (toim.): *Conway's All the World's Fighting Ships 1906–1921*. Lontoo, Englanti: Conway Maritime Press, 1985. ISBN 0-85177-245-5. (englanniksi)
* Hore, Peter: *Battleships of World War I*. Lontoo, Englanti: Anness Publishing Ltd, 2006. ISBN 1-84476-377-3. (englanniksi)

### Viitteet

1. 1 2 3 4  Conway's s. 23

Aiheesta muualla
----------------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **HMS St. Vincent (1908)**.
* Maritimequestin kuvagalleria HMS St. Vincent

*St. Vincent* -luokan taistelulaivat

|  |
| --- |
| HMS *Vanguard* –
HMS *Collingwood* –
HMS *St. Vincent* |
| Edeltäjä: *Bellerophon*-luokka – Seuraaja: *Neptune*-luokka |
**HMS Styrbjörn** (runkonumerot 2 ja 52) oli Ruotsin laivaston Styrbjörn-luokan miinanraivaaja.

Valmistus
---------

*Pääartikkeli: Styrbjörn-luokka*
Framnaes Mekaniske Verksted A/S:n valmistama valaapyyntialus *Klo* laskettiin vesille 1923. Ruotsin merivoimat osti 1935 aluksen Norjasta ja asetti sen palvelukseen nimellä *HMS Styrbjörn*.

Palvelus
--------

Toisen maailmansodan alkaessa alus liitettiin Göteborgiin sijoitettuun miinanraivaajaosastoon. Sodan aikana aluksen runkonumero muutettiin 52:ksi. Vuonna 1948 se luokiteltiin lautaksi, minkä jälkeen se kuljetti materiaalia ja henkilöstöä pitkin rannikkoa. Alus poistettiin palveluksesta 1. joulukuuta 1959 ja myytiin 1961 Holmsundiin W. Andersson & Co:lle hinaajaksi, joka sai samalla uuden nimen *Björn*. Alus romutettiin 1973 Ystadissa.

Lähteet
-------

* Hofsten, Gustaf von & Waernberg, Jan: *Örlogsfartyg - Svenska maskindrivna fartyg under tretungad flagg*. Luulaja: Svenskt Militärhistoriskt Bibliotek, 2004. (ruotsiksi)

### Viitteet

1. 1 2  Hofsten, Gustaf von & Waernberg, Jan s. 262

*Styrbjörn*-luokan miinanraivaajat

|  |
| --- |
| *HMS Starkodder* - *HMS Styrbjörn* |
| Edeltäjä: Sökaren-luokka – Seuraaja: M1-luokka |
**HMS Spring** oli Ruotsin laivaston vuonna 1874 vesillelaskettu torpedovene.

Valmistus
---------

Alus tilattiin Chiswickistä John I. Thornycroft and Companyn Church Wharfilta ja se laskettiin vesille vuonna 1874. Alus liitettiin laivastoon vielä samana vuonna. Alus kuljetettiin *SS Atlantan* kansilastina Ruotsiin ja se laskettiin vesille Skeppsbronilla Tukholmassa. Alus oli lähes suora kopio maailman ensimmäisestä torpedoveneestä Norjan laivaston *KNM Rapista*. Aluksen peräsin oli potkurin etupuolella, mikä heikensi sen ohjattavuutta.

Palvelus
--------

Aluksen peräsin siirrettiin potkurin taakse vuonna 1879. Vuonna 1878 alus sai nimen *Minbåt N:o 1* ja edelleen vuonna 1887 *HMS Glimt*, jolloin se luokiteltiin 3. luokan miinaveneeksi N:o 101. Alus poistettiin palveluksesta 17. helmikuuta 1893.

Lähteet
-------

* Hofsten, Gustaf von & Waernberg, Jan: *Örlogsfartyg - Svenska maskindrivna fartyg under tretungad flagg*. Luulaja: Svenskt Militärhistoriskt Bibliotek, 2004. ISBN 91-974384-3-X. (ruotsiksi)

### Viitteet

1. 1 2  Hofsten, Gustaf von & Waernberg, Jan s. 206
**Fatima Ali** (8. elokuuta 1988 – 25. tammikuuta 2019) oli Pakistanissa syntynyt ja Yhdysvalloissa työskennellyt kokki. Hänet tunnettiin tositelevision ruuanlaitto-ohjelmista, kuten *Chopped* ja *Top Chef*. Hän kuoli syöpään vuonna 2019.

Elämäkerta
----------

Fatima Ali syntyi Pakistanin Lahoressa 8. elokuuta 1988. Hänen isänsä Ashtar Ausaf Ali toimi Pakistanin yleisenä syyttäjänä. Äiti Farazeh Durrani tunnettiin opetusalalla. Hänen sanottiin lapsena seuranneen ruuanlaittoon liittyneitä tosi-tv -ohjelmia ja haaveilleen kokin urasta.

18-vuotiaana Fatima Ali muutti New Yorkiin Yhdysvalloissa opiskelemaan ruuanlaittoa Culinary Institute of America-opistolla. Hän valmistui vuonna 2011. Tarkoitus oli aluksi palata Pakistaniin, mutta Ali päättikin jäädä Yhdysvaltoihin. Hänestä tuli ensin apukokki Café Centro-ravintolalla ja myöhemmin pääkokki Stella 34 Trattoria-ravintolalla Macy's Herald Squarella.

Fatima Ali tuli tunnetuksi television ruuanlaitto-ohjelmista. Hän esiintyi ensimmäiseksi tosi-tv -sarjassa *Chopped*. Ohjelmassa hänestä tuli ensimmäinen voittanut pakistanilainen nainen. Tätä seurasi saman tapainen tosi-tv -sarja *Top Chef*. Ohjelmassa hänet tunnettiin pakistanilaisen keittiön yhdistelemisestä ruokaansa. 15. *Top Chef*-kauden voitti kuitenkin hänen kilpailijansa Joe Flamm.

*Top Chef*-kauden esitys alkoi vuonna 2017. Tällä välin Ali työskenteli pop up -ravintolalla U.S. Open-turnauksen yhteydessä ja valmisteli oman ravintolansa avaamista. Vielä samana vuonna hän sai kuitenkin kuulla sairastavansa syöpää. Syöpä huomattin oudosta kivusta olkapäässä. Seurasi leikkaus ja kemoterapiaa, jonka jälkeen syövän uskottiin hävinnen. Se palasi kuitenkin taas uudestaan ja nyt Alille annettiin muutama vuosi elinaikaa. Hän vieraili kertomassa tilanteestaan Ellen DeGeneresin televisio-ohjelmassa.

Fatima Ali kuoli kotonaan Kalifornian San Marinossa 25. tammikuuta 2019.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5 6 7 8  Fatima Ali, Fan Favorite on ‘Top Chef,’ Dies of Cancer at 29 The New York Times. Viitattu 25.4.2021. (englanniksi)
2. 1 2 3  Xari Jalil: Chef Fatima Ali laid to rest by family and friends in Lahore *Images*. Dawn Media Group. Viitattu 25.4.2021. (englanniksi)
**Miesten säilän joukkuekilpailu Tokion 2020 kesäolympialaisissa** kilpaillaan 31. heinäkuuta. Miekkailuottelut käydään Chibassa Makuhari Messe Hall B:ssä. Kyseessä on 3. kerta, kun naisten säilän joukkuekilpailu on mukana olympialaisissa.

Karsinnat
---------

Olympiaturnaukseen pääsee mukaan yhteensä kahdeksan maata. Maat päätetään FIEn rankingin mukaan 5. huhtikuuta 2021. Neljä rankingin parasta maata pääsevät mukaan suoraan olympiaturnaukseen. Tämän jälkeen otetaan tarkasteluun rankingissa sijoilla 5.–16. olevat maat: jokaisen maa-alueen paras maa tällä sijavälillä pääsee mukaan olympialaisiin. Maa-alueet ovat Eurooppa, Aasia-Oseania, Afrikka ja Amerikka. Jos jonkin maa-alueen yksikään maa ei ole sijoilla 5.–16. tällöin turnaukseen pääsee järjestyksessä seuraava maa riippumatta maa-alueesta. Näiden lisäksi Japanilla on kahdeksan omaa kiintiöpaikkaa, jotka se saa käyttää haluamallaan tavalla, jolloin maita saattaa olla mukana 9.

### Urheilijat

| Karsintatapa | Maa | Urheilijat |  |
| --- | --- | --- | --- |
| FIE–ranking 1. |  Venäläiset olympiaurheilijat |  |  |
| FIE–ranking 2. |  Italia |  |  |
| FIE–ranking 3. |  Ranska |  |  |
| FIE–ranking 4. |  Etelä-Korea |  |  |
| FIE–ranking 5.–16.  Eurooppa |  Unkari |  |  |
| FIE–ranking 5.–16.  Aasia-Oseania |  Kiina |  |  |
| FIE–ranking 5.–16.  Afrikka |  Tunisia |  |  |
| FIE–ranking 5.–16.  Amerikka |  Yhdysvallat | Eliza Stone  Mariel Zagunis |  |
| Isäntämaa |  Japani |  |  |
|  |
|

Lähteet
-------

1. ↑  Qualification System - Fencing (pdf) Tokyo 2020. Viitattu 11.3.2021. (englanniksi)
2. ↑  Team USA - Tokyo Tracker USA Fencing. Viitattu 8.4.2021. (englanniksi)
3. ↑  Ranking: Official - 2020/2021 Women's sabre team) FIE. Viitattu 8.4.2021. (englanniksi)
**Miesten floretin joukkuekilpailu Tokion 2020 kesäolympialaisissa** kilpaillaan 1. elokuuta. Miekkailuottelut käydään Chibassa Makuhari Messe Hall B:ssä. Kyseessä on 24. kerta, kun miesten floretin joukkuekilpailu on mukana olympialaisissa.

Karsinnat
---------

Olympiaturnaukseen pääsee mukaan yhteensä kahdeksan maata. Maat päätetään FIEn rankingin mukaan 5. huhtikuuta 2021. Neljä rankingin parasta maata pääsevät mukaan suoraan olympiaturnaukseen. Tämän jälkeen otetaan tarkasteluun rankingissa sijoilla 5.–16. olevat maat: jokaisen maa-alueen paras maa tällä sijavälillä pääsee mukaan olympialaisiin. Maa-alueet ovat Eurooppa, Aasia-Oseania, Afrikka ja Amerikka. Jos jonkin maa-alueen yksikään maa ei ole sijoilla 5.–16. tällöin turnaukseen pääsee järjestyksessä seuraava maa riippumatta maa-alueesta. Näiden lisäksi Japanilla on kahdeksan omaa kiintiöpaikkaa, jotka se saa käyttää haluamallaan tavalla, jolloin maita saattaa olla mukana 9.

### Urheilijat

| Karsintatapa | Maa | Urheilijat |  |
| --- | --- | --- | --- |
| FIE–ranking 1. |  Yhdysvallat | Nick Itkin  Alexander Massialas  Gerek Meinhardt  Race Imboden |  |
| FIE–ranking 2. |  Ranska |  |  |
| FIE–ranking 3. |  Italia |  |  |
| FIE–ranking 4. |  Venäläiset olympiaurheilijat |  |  |
| FIE–ranking 5.–16.  Eurooppa |  Saksa |  |  |
| FIE–ranking 5.–16.  Aasia-Oseania |  Hongkong |  |  |
| FIE–ranking 5.–16.  Afrikka |  Egypti |  |  |
| FIE–ranking 5.–16.  Amerikka |  Kanada |  |  |
| Isäntämaa |  Japani |  |  |
| Merkintöjen selitykset |
|  |
|

Lähteet
-------

1. ↑  Qualification System - Fencing (pdf) Tokyo 2020. Viitattu 11.3.2021. (englanniksi)
2. ↑  Team USA - Tokyo Tracker USA Fencing. Viitattu 8.4.2021. (englanniksi)
3. ↑  Ranking: Official - 2020/2021 (Men's foil team) FIE. Viitattu 8.4.2021. (englanniksi)
**Kazimierz Marcinkiewicz** (s. 20. joulukuuta 1959 Gorzów Wielkopolski) on puolalainen poliitikko ja maan pääministeri 31. lokakuuta 2005 – 14. heinäkuuta 2006. Hän edustaa Laki ja oikeus -puoluetta (*Prawo i Sprawiedliwość*, *PiS*).

Marcinkiewicz on opiskellut fysiikkaa Wrocławin yliopistossa. Hän on työskennellyt koulunopettajana ja rehtorina kotikaupungissaan. Edellisessä parlamentissa toimi valtiovarainvaliokunnan puheenjohtajana. Marcinkiewiczia arveltiin vain väliaikaiseksi pääministeriksi marraskuun 2005 presidentinvaaleihin asti, mutta hän sai jatkaa myös presidentti Lech Kaczyńskin kaudelle.

Marcinkiewicz on harras katolilainen ja neljän lapsen isä. Häntä on luonnehdittu markkinataloushenkiseksi ja konservatiiviseksi. Hän lausui Newsweek-lehden Puolan-painoksen haastattelussa homoseksuaalisuuden leviämisen olevan uhka vapaudelle ja että valtion pitäisi puuttua siihen.

7. heinäkuuta 2006 Marcinkiewicz ilmoitti yllättäen eroavansa ja peruutti Kroatian matkansa. Syyksi epäiltiin puolueen sisäisiä erimielisyyksiä. Marcinkiewiczia seurasi pääministerinä presidentin identtinen kaksoisveli Jarosław Kaczyński.

Lähteitä
--------

* Puolan tuleva pääministeri on tiukan konservatiivinen talousmies[vanhentunut linkki] (HS)
* Puolan tuleva pääministeri: Homous luonnotonta[vanhentunut linkki] (iltasanomat/STT)

Pääministerin kanslian tunnusPuolan kolmannen tasavallan pääministerit (1989–)

* Tadeusz Mazowiecki
* Jan Krzysztof Bielecki
* Jan Olszewski
* Waldemar Pawlak
* Hanna Suchocka
* Waldemar Pawlak
* Józef Oleksy
* Włodzimierz Cimoszewicz
* Jerzy Buzek
* Leszek Miller
* Marek Belka
* Kazimierz Marcinkiewicz
* Jarosław Kaczyński
* Donald Tusk
* Ewa Kopacz
* Beata Szydło
* Mateusz Morawiecki


|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Saksa
* Yhdysvallat
* Puola

 |

 |
**Kazimierz Lubomirski** (16. heinäkuuta 1869 Przeworsk – 15. joulukuuta 1930 Krakova) oli puolalainen prinssi, diplomaatti ja urheiluvaikuttaja.

Kazimierz Lubomirski oli kuuluisaa puolalaista aatelissukua ja arvoltaan prinssi. Hänen isänsä oli prinssi Jerzy Lubomirski ja äiti Cecilia Zamoyski. Hän opiskeli oikeustiedettä Krakovan Jagellon yliopistossa. Sen jälkeen hän opiskeli ulkomailla mm. Pariisissa, jossa hän suoritti valtiotieteellisen tutkinnon.

Vuosina 1901-1930 hän istui parlamentissa Galician konservatiivien edustajana - ensin Itävalta-Unkarin ja Puolan itsenäistymisen jälkeen Puolan parlamentissa eli sejmissä. Hänen parlamenttityönsä kohdistui ennen kaikkea maatalouteen, oppilaitoskysymyksiin ja Galician alueen liikenneyhteyksien kehittämiseen. Hän kuului Puolan Kansalliseen puolueeseen (engl. National Party). Syyskuusta 1919 aina lokakuuhun 1922 hän oli Puolan lähettiläänä Washington DC:ssä. Keskeisimpänä työnä Lubomirskillä oli nuoren Puolan tasavallan lainajärjestelyt Yhdysvaltain rahamarkkinoilta.

Erottuaan diplomaattitehtävistä Lubomirski jatkoi työtään Puolan maanomistajien järjestössä. Olihan hän itse suurmaanomistaja Galitsiassa. Hän toimi myös jäsenenä Roomassa pääpaikkaansa pitäneen eurooppalaisen maatalousyhteistyöjärjestön puolalaisedustajana. Lisäksi hän toimi puolalais-amerikkalaisen ja puolalais-ruotsalaisen yhdistyksen puheenjohtaja Puolassa. 

Itsenäistyneessä Puolassa hän oli myös urheilujohtaja. Vuosina 1921-1929 hän toimi Puolan kansallisen olympiakomitean puheenjohtajana sekä vuodesta 1923 lähtien Kansainvälisen olympiakomitean jäsenenä aina kuolemaansa vuoteen 1930 asti.

Prinssi Kazimierz Lubomirski oli naimisissa vuodesta 1902, ja hänellä oli neljä lasta, kolme poikaa ja tytär.

Lähteet
-------

* Kazimierz Lubomirski - Elämäkerta puolaksi

### Viitteet

1. ↑  Polski Komitet Olimpijski obchodzi 95. rocznicę powstania  14.8.2006. Eurosport. Viitattu 13.5.2015 (puolaksi).

  


|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Saksa
* Puola

 |

 |
**Momentum-strategia** tarkoittaa sijoitusstrategiaa, jossa sijoitetaan menneen kurssikehityksen perusteella. 

Strategian ajatuksena on ostaa niitä sijoituskohteita, joiden kurssi on noussut, koska nousun voi odottaa jatkuvan. Vastaavasti myös myydään niitä kohteita, joiden kurssi on laskenut.

Strategiassa pyritään hyötymään osakemarkkinoiden niin sanotusta momentum-anomaliasta. Anomalialla tarkoitetaan markkinoiden säännöllisesti ilmenevää poikkeavuutta. Poikkeavuutta hyödynnetään siten, että ostetaan niitä osakkeita, joiden kurssi on eniten noussut kuluneiden 3–12 kuukauden aikana. Tällaisten osakkeiden uskotaan olevan tuottavia myös tulevaisuudessa. Samaan aikaan heikommin tuottaneiden osakkeiden uskotaan tuottavan jatkossa edelleen heikommin.

Lähteet
-------

1. ↑  Luhtanen, Laura: Osakesijoittajan riskienhallinta ja sukupuolten erot riskienhallinnassa *trepo.tuni.fi*.
2. 1 2  Tyrylahti, Jukka: Momentum-anomalia ja siihen perustuvat sijoitusstrategiat Yhdysvaltojen osakemarkkinoilla *lutpub.lut.fi*.
**Olga Aspelin**, o. s. *Salamatin* (18. kesäkuuta 1846 Helsinki – 24. tammikuuta 1910 Tukholma) oli suomalainen kaunokirjallisuuden ruotsintaja.

Aspelinin vanhemmat olivat venäläissyntyiset Ivan Salamatin, joka oli kenraalikuvernöörin kanslian arkistonhoitajat, sekä Natalias o.s. Vinogradoff. Hänen veljensä oli kääntäjä Konstantin Salamatin, ja heidän oletetaan käyneen ruotsinkielistä koulua Helsingissä ja olleen kaksikielisiä.

Aspelin käänsi ruotsin kielelle Nikolai Gogolin *Kuolleet sielut* sekä Feodor Dostojevskin teoksen *Muistelmia kuolleesta talosta*, joka oli ensimmäisiä Dostojevskin teosten ruotsinnoksia. Hän piti pitkän tauon kääntäjätyössä, ja on voitu olettaa, että käännöksiä olisi julkaistu sinä aikana anonyymisti. *Kuolleet sielut* -käännös sai tyrmäyksen arvostelussa, eikä hän sen jälkeen tehnyt enää kirjakäännöksiä, lehtiin kylläkin.

Olga Aspelin oli naimisissa vuodesta 1866 kauppias Ferdinand Aspelinin (1831–1877) kanssa, ja tämän kuoltua 1877 hän aloitti käännöstyöt ja toimi kassanhoitajana Finsk Qvinnoföreningissä. Aspelinin poika oli taidemaalari, säveltäjä ja kuvanveistäjä Bruno Aspelin (1870–1941).

Omia julkaisuja
---------------

* "På kyrkogården", novelli, julkaistu Qvinnoföreningenin antologiassa *Excelsior* (1885).

Ruotsinnoksia
-------------

* F. M. Dostojevski: *Kränkning och förödmjukelse* G.W. Edlunds 1881 (ilman kääntäjännimeä; ilm. ensin Finlands Allmännatidningissä)
* F. M. Dostojevski: *Anteckningar från det döda huset*; öfvers. af O.S.; G W Edlunds, Helsingfors 1883 (kääntäjänimellä O.S. = Olga Salamatin)
* Nikolai Gogol: *Kuolleet sielut* (kääntäjänimellä O.A. = Olga Aspelin)

Lähteet
-------

* Olga Aspelin SKS:n kirjailijamatrikkelissa (toimimaton linkki) (arkistoitu linkki)
* Find A Grave Memorial: Bruno Aspelin*tarvitaan parempi lähde*

### Viitteet

1. 1 2 3  Ben Hellman: Olga Aspelin. Litteraturbanken. Viitattu 6.4.2020


|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Ruotsi

 |

 |
Harappan sijanti  
Harappan sijantiHarappan
Harappan kulttuurin seudun **pohjoinen neoliittinen kausi** tarkoittaa kulttuuria, joka vallitsi Jammun ja Kashmirin sekä Länsi-Punjabin alueella noin 2800–1500 eaa.
Alue on Srinagarin lähellä.

Alue
----

Pääosin Jhelumin ja sen sivuhaarojen varrella Luoteisessa Länsi-Punjabissa sekä Jammu ja Kashmirissa, sekä Baramulan ja Anantnagin alueella. Kulttuuria on myös Rawalbindissä, Swatissa, Pulwamassa ja Srinagarissa.

Aikajako
--------

* Esikeraaminen neoliittinen 2800–2500 eaa. varhaisharappalaine gufkral 1a
* Varhainen neoliittinen 25000–2000 eaa. kypsä haraoppalaine, burzahom 1a
* Myöhäisneoliittinen 2000–1500 eaa. myöhäisharapalainen, burzahom 1b, riisi yleistyi

.

Löytöpaikkoja
-------------

Pakistanin pohjoista neoliittista kulttuuria on löydetty vuoteen 1999 menenssä 25 paikasta. Paikkojen arvioidaan olleen alaltaan keskimäärin 7,8 ha.

Yli 10 ha

* Sarai Khola 18,6 ha. Länsi-Punjabissa

Alle 10 ha

* Gufkral
* Burzahom 3 ha

Lähteet
-------

* Possehl, Gregory L.Indus age : the beginnings Philadelphia , University of Pennsylvania Press 1999, ISBN 0-8122-3417-0

### Viitteet

1. 1 2  Possehl 1999. s. 545
2. ↑  Possehl 1999. s. 548
3. ↑  Possehl 1999, s. 552
**Luettelo Keski-Maan ruuista ja juomista** sisältää tietoa J. R. R. Tolkienin fantasiakirjoissa esiintyvistä fiktiivisistä ruuista ja juomista.

Ruuat
-----

### Cram

***Cram*** on *Hobitissa* ja *Tarussa sormusten herrasta* mainittu keksin kaltainen kuivamuona, jota Laakson ja Esgarothin ihmiset valmistavat. *Hobitissa* he jakoivat sitä kääpiöille näiden matkatessa Ereboriin. 

*Cram*in reseptiä Tolkien ei ole selittänyt, mutta se "muistuttaa keksiä, säilyy loputtomiin, on kuulemma ravitsevaa mutta ei missään tapauksessa hyvää, pikemminkin varsin tylsää muonaa jota saa jauhaa kyllästymiseen asti".

### Hunajakakut

**Hunajakakut** ovat *Hobitissa* esiintyviä ja *Tarussa sormusten herrasta* mainittuja kakkuja, joita Beorn ja myöhemmin hänen jälkeläisensä, beorningit, leipovat. Ne pysyvät tuoreina pitkään kuten *cram* ja *lembas*, mutta tekevät syöjänsä hyvin janoisiksi.

Beorningit eivät kuitenkaan mielellään jakele leipomuksiaan vieraille.

### Lembas

***Lembas*** on *Tarussa sormusten herrasta* ja *Silmarillionissa* kuvattu haltioiden matkaleipä, joka on kiedottu *mallorn*-puun lehteen. Pienikin pala *lembas*ia auttaa syöjäänsä jaksamaan. Se pysyy tuoreena pitkään ja on maistuvampaa kuin *cram* tai hunajakakut. *Lembas* muistuttaa todellisuuden ihmisten teeleipää.

Lähtiessään Lothlórienista Sormuksen Saattue sai Galadrielilta *lembas*ia, jota he käyttivät peruseväänään Valtasormuksen tuhoon asti.

Elokuvassa Klonkku (Sméagol) varasti *lembas*-leivät Frodolta ja Samilta, kun he olivat unessa. Klonkku tiputti leivän murusia Samin viitalle, ja pudotti leivät alas Salaisten portaiden kielekkeeltä. Kun Frodo ja Sam huomasivat leipien kadonneen, Klonkku uskotteli Samin syöneen ne. Tämä tuhosi Frodon ja Samin ystävyyden väliaikaisesti.

### Maaleipä

**Maaleipä** on *Keskeneräisten tarujen kirjassa* ja *Húrinin lasten tarinassa* esiintyvä nimitys, jota vähäkääpiö Mîm käyttää keräämistään villijuurista. Juuret olivat erinomainen ravinnonlähde, jota voi säilöä talveksi ja olivat pestyinä "valkeita ja meheviä ja kuorineen keitettynä ne maistuivat hyvältä, ikään kuin leivältä."

Juomat
------

### Enttien vesi

**Enttien vesi** on *Tarussa sormusten herrasta* esiintyvää salaperäistä ja tehokasta vettä, jota entit juovat. Vaikka tiedetään hyvin vähän, he näyttävät valmistavan sitä mitä ilmeisimmin ent'asumuksien alla virtaavien jokien vedestä, mutta ainutlaatuisella ja hienostuneella maulla, joka heijastaa enttien yhteyttä puihin ja metsiin. Sillä on kasvattava voima niihin juojiin, jotka eivät ole enttejä. Pippinin ja Merrin juotua sitä, he kasvoivat pituutta kolme tuumaa ja tulivat siten Konnun historian pisimmiksi hobiteiksi.

### Miruvor

***Miruvor*** on *Tarussa sormusten herrasta* mainittu haltioiden valmistama lämmin ja tuoksuva lääkejuoma. Se palauttaa juojansa vahvaan ja terveeseen tilaan. Elrond antoi pullollisen *miruvor*ia Gandalfille Sormuksen Saattueen lähtiessä Rivendellistä. Gandalf antoi kulauksen sitä kullekin Saattueen jäsenelle kolme kertaa matkan aikana. Ensimmäisen kerran Caradhrasin lumimyrskyn aikana, toisen kerran heidän pysähtyessä lepäämään ja kolmannen kerran ennen Moriaan astumista.
Listerinen suuvesiä
**Listerine** on Johnson & Johnsonin suuhygieniatuotemerkki, jota käytetään suuvesissä ja hammastahnoissa.

Historia
--------

Neljästä eteerisestä öljystä; eukalyptolista, mentolista, metyylisalisylaatista ja tymolista koostuvan Listerinen kehitti vuonna 1879 tutkija, tohtori Joseph Lawrence. Hän sai innostuksensa kehittää Listerine, englantilaiselta lääkäriltä ja kirurgilta Joseph Listerilta, joka oli edelläkävijä antiseptiikan leikkauksen alalla ja hän osoitti vuonna 1865. että karbolihappo eli fenoliin kostutetut kirurgiset sideharsot vähensivät merkittävästi infektioita. Kunnianosoituksena Lawrence nimesi Listerinen Joseph Listerin mukaan.

Alun perin Listerine suunniteltiin desinfiointiaineeksi kirurgisiin toimenpiteisiin.

Lähteet
-------

1. ↑  Hicks, Jesse: A Fresh Breath *Chemical Heritage Foundation*.  12.7.2016.  Arkistoitu 12.7.2016. Viitattu 13.11.2017. (englanniksi)
2. ↑  4 keksintöä, jotka tasoittivat tietä modernille kirurgialle *Bonnier Publications Oy*.  1.2.2017. Viitattu 13.11.2017.
3. ↑  Listerine *National Museum of American History*. Viitattu 13.11.2017. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Listerine**.
* Listerine-sivut
* Listerine viralliset kotisivut (englanniksi)
**Hard Candy** on vuonna 2005 valmistunut yhdysvaltalainen draama-/jännityselokuva, jonka on käsikirjoittanut Brian Nelson ja ohjannut David Slade. Sen pääosassa ovat Patrick Wilson ja Ellen Page. *Hard Candy* on Sladen ensimmäinen varsinainen elokuva tämän ohjattua ennen vain musiikkivideoita. Se valittiin Sitgesin elokuvajuhlissa vuoden 2005 parhaaksi elokuvaksi. Elokuvan nimi "Hard Candy" on nettislangia ja tarkoittaa alaikäistä tyttöä.

Juoni
-----

**Varoitus:  Seuraava kirjoitus paljastaa yksityiskohtia juonesta.**
14-vuotias tyttö Hayley Stark tapaa 32-vuotiaan valokuvaajan, Jeffin, Internetissä. He päättävät tavata läheisessä kahvilassa, mistä seuraa matka Jeffin kotiin. Jeff, jota Hayley luulee pedofiiliksi, saa kuitenkin huomata, että Hayley ei olekaan niin viaton kuin miltä aluksi vaikuttaa.

**Juonipaljastukset päättyvät tähän.**

Rooleissa
---------

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|   Patrick Wilson   | … |   Jeff Kohlver
  |
|   Ellen Page   | … |   Hayley Stark
  |
|   Sandra Oh   | … |   Judy Tokuda
  |
|   Odessa Rae   | … |   Janelle Rogers
  |
|   Gilbert John   | … |   Nighthawks-kahvilan myyjä
  |

Lähteet
-------

1. ↑  Awards Sitges 05  17.10.2005. Sitges Film Festival. Viitattu 30.10.2011.
2. ↑

Aiheesta muualla
----------------

* Elokuvan virallinen sivusto (englanniksi)
**Harattalanjärvi** on monihaarainen järvi Luumäen ja Lappeenrannan rajalla Etelä-Karjalassa. Sen pinta-ala on 73 hehtaaria. Etäisyys Lappeenrannan keskustasta on 26 kilometriä lounaaseen.

Maantiede
---------

Harattalanjärvi muodostuu lahdista ja salmista, sen mutkittelevan rantaviivan pituus on 10 938 metriä. Suurin ulottuvuus etelästä pohjoiseen on 2,8 kilometriä. Harattalanjärven pohjoisosassa sijaitsee kaksi saarta, joista Suurisaari on pinta-alaltaan lähes viisi hehtaaria. Toinen saari on nimetön. Suurisaaren länsipuolella sijaitsee 14 hehtaaria laaja alue, jonka syvyys on vähintään 10 metriä. Järven keskiosan Isosalmen suurin syvyys on kahdeksan metriä, eteläisimmät osat ovat matalia.

Harattalanjärven rannat ovat metsä- ja suomaata, pohjoisella rannalla on pientaloja. Järvi kapenee etelässä Harattalanjoeksi, joka laskee Matalajärveen (48,7 metriä mpy).

Harattalanjärven vesitilavuus on 3 951 000 kuutiometriä.

Harattalanjärvi (08.005.1.009) kuuluu Läntisen Vilajoen valuma-alueeseen (08.005), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vilajoen vesistössä (08). Läntisen Vilajoen valuma-alueeseen kuuluu 19 vähintään hehtaarin laajuista vakavettä, joista Harattalanjärvi on suurin.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Harattalanjärvi, vakavesi, Luumäki
2. 1 2 3 4  Ympäristö.fi : Ympäristötiedon hallintajärjestelmä Hertta Ympäristötiedon hallintajärjestelmä Hertta. Viitattu 29.8.2021.
3. 1 2 3  Harattalanjärvi Järviwikissä. Viitattu 3.2.2022.
4. ↑  Läntisen Vilajoen valuma-alue (08.005) Järviwikissä. Viitattu 3.2.2022.