recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**The Adventures of Captain Kentucky** on Don Rosan vuosina 1979–1982 piirtämä supersankarisarjakuvan parodia.

Rosa alkoi piirtää sarjaa, kun *Louisville Times* -sanomalehden *Scene*-osion päätoimittaja Greg Johnson halusi kokeilla jonkun paikallisen sarjakuvataiteilijan strippimuotoisen sarjakuvan julkaisemista, ja otti yhteyttä Rosaan. Rosa halusi tehdä aikaisemman *The Pertwillaby Papers* -sarjakuvansa päähahmo Lancelot Pertwillabystä supersankarin, ja esitellä nopeasti etenevässä ja hauskassa sarjakuvassa paikallisia paikkoja ja henkilöitä.

Sarjakuvan ensimmäinen episodi ilmestyi lauantaina 6. elokuuta 1979 kaksirivisenä ja sunnuntaisarjan kokoisena. Sittemmin se ilmestyi kolme vuotta samalla paikalla. Sarjakuva muodostuu usean episodin pituisista seikkailuista, joissa päähenkilö Captain Kentucky taistelee kaikkea pahaa vastaan. Usein seikkailu kuitenkin päätyy epäonnistumiseen. Supervoimansa sankari oli saanut juomalla radioaktiivista jäteainetta. Episodista 120 lähtien hänellä on apunaan bassettikoira Captain Cleo. Captain Kentucky on viittaus Rosaan itseensä, ja Captain Cleo puolestaan viittaa Rosan silloiseen Cleo-nimiseen koiraan.

Sarjakuva ei ollut erityisen suosittu, ja Rosa tekikin sitä vain huvikseen. Huono palkka sai hänet kuitenkin kyllästymään sen tekemiseen, ja Rosa piirsikin 15. elokuuta 1982 sarjan viimeisen episodin. Sarjakuvaa julkaistiin myöhemmin myös *The Comic Reader* -fanzinessa ja Rosan kolmiosaisessa omakustannejulkaisuissa *The Captain Kentucky Collection*.

Vuonna 2001 norjalainen pienkustantamo Gazette Bok julkaisi kaikki *The Adventures of Captain Kentucky* -episodit yhdessä kaikkien *The Pertwillaby Papers* -episodien kanssa nimellä *The Don Rosa Archives*. Molemmat kirjat ovat saatavilla sekä norjaksi että englanniksi. Kirjoista julkaistiin myös erikoispainos, johon kuuluivat molemmat kirjat Rosan nimikirjoituksella ja julisteella, jossa Pertwillaby ja Captain Kentucky tapaavat toisensa ensimmäistä kertaa. Myös juliste on Rosan signeeraama ja siitä otettiin vain 150 painosta. Molempia kirjoja tilattiin myös Suomeen.

**Varoitus:  Seuraava kirjoitus paljastaa yksityiskohtia juonesta.**
Sarjakuvan viimeisessä episodissa Captain Kentucky kuolee. Rosa piirsi sen jälkeen vielä yhden *Pertwillaby Papers* -episodin, jossa päähenkilö Lance herää unesta ja tajuaa nähneensä vain unta.

**Juonipaljastukset päättyvät tähän.**
Don Rosa

|  |  |
| --- | --- |
| Suomessa julkaistut kokoelmat | Kadonneen kirjaston vartijat (1995) | Roope Ankan elämä ja teot (1997) | Sammon salaisuus (1999) | Temppeliherrojen kätketty kruunu (2001) | Kymmenen avataran aarre (2003) | Musta Ritari (2005) | Roope Ankan elämä ja teot 2 (2007) | Kolmen caballeron paluu (2009) | Pako Kielletystä laaksosta (2010) |
| Tarinoita | Hänen Majesteettinsa Roope Ankka | Kirje kotoa | Sammon salaisuus | Temppeliherrojen kätketty kruunu | Musta Ritari | Musta Ritari slurppaa jälleen | Kymmenen avataran aarre | Matka Maan keskipisteeseen |
| Muut | Aku Ankan sukupuu | Pertwillaby Papers | Captain Kentucky |
| Muuta | Luettelo Don Rosan Disney-sarjakuvista | Luettelo Don Rosan Suomessa julkaistusta Disney-tuotannosta |
Anne Neville.
**Anne Neville** (11. kesäkuuta 1456 – 16. maaliskuuta 1485) oli Englannin kuningatar ja kuningas Rikhard III:n puoliso.

Hän oli Richard Nevillen, 16. Warwickin jaarlin nuorin tytär. Hänellä oli vanhempi sisar Isabel Neville, joka oli naimisissa Clarencen herttua George Plantagenetin kanssa, joka oli Rikhard III:n veli.

Anne Neville oli lyhyen aikaa naimisissa kuningas Henrik VI:n pojan Edvard Westminsteriläisen kanssa ja hänestä tuli Walesin prinsessa avioliiton seurauksena. Edvard kuoli kuitenkin Tewkesburyn taistelussa vuonna 1471 vain 17-vuotiaana. Seuraavana vuonna Anne meni naimisiin kuningas Edvardin nuoremman veljen Gloucesterin herttua Richardin kanssa 12. heinäkuuta 1472. Richardista tuli myöhemmin kuningas Rikhard III.

Anne Neville kuoli auringonpimennyksen aikaan 16. maaliskuuta 1485 Westminsterin palatsissa ja hänet on haudattu Westminster Abbeyn kirkkoon.

Anne Neville populaarikulttuurissa
----------------------------------

Richard III ja Lady Anne Shakespearen näytelmässä *Rikhard III* (Edwin Austin Abbey, 1896).
Anne Neville esiintyy hahmona William Shakespearen näytelmän *Rikhard III* kolmessa kohtauksessa.

### Teatteri ja elokuva

* Claire Bloom elokuvassa *Richard III* (1955)
* Kristin Scott Thomas elokuvassa *Richard III* (1995)
* Winona Ryder dokumenttielokuvassa *Looking for Richard* (1996)
* Faye Marsay televisiosarjassa *Valkoinen kuningatar* (2013)
* Phoebe Fox televisioelokuvassa *Ontto kruunu: Rikhard III* (2016)

### Kirjallisuus

* Philippa Gregory: *The Kingmaker’s Daughter* (2012)
* Frances Irwin *The White Pawn* (1972), *The White Queen* (1974)
* Jean Plaidy: *The Reluctant Queen: The Story of Anne of York* (1990)
* Eleanor Mennim: *Anne Neville, Queen of England* (1999)
* Jan Westcott: *Set Her On A Throne* (1972)

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Anne Neville, wife of Richard III Westminster Abbey. Viitattu 10.9.2016. (englanniksi)


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Norja
* Saksa
* Israel
* Yhdysvallat
* Tšekki
* Kreikka
* Alankomaat
* Puola

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Deutsche Biographie

 |
|  |
| Muut | 
* IdRef

 |

 |

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.   
Alkuperäinen artikkeli: en:Anne Neville
**1,2-dikloorietaani**, josta käytetään myös nimiä **etyleenidikloridi**, **1,2-etyleenidikloridi**, **dikloorietaani** (C2H4Cl2) on orgaaninen liuotin, joka normaaliolosuhteissa on olomuodoltaan väritön, jähmeä neste, jolla on tunnusomainen haju. 1,2-dikloorietaani muuttuu tummaksi ilman, kosteuden ja valon vaikutuksesta. 1,2-dikloorietaanin rakennekaava on ClCH2CH2Cl, moolimassa 98,96 g/mol, sulamispiste –37,5 °C, kiehumispiste 83,5 °C, suhteellinen tiheys 1,235 g/cm3 (vesi = 1,0 g/cm3), liukoisuus veteen (20 °C) 0,87 g/100 ml, leimahduspiste 13 °C c.c. itsesyttymislämpötila 413 °C ja CAS-numero 107-06-2. 

1,2-dikloorietaanin pääkäyttökohde on muoviteollisuudessa vinyylikloridin (CH2=CH-Cl) valmistus, mutta sitä käytetään myös lähtöaineena synteettisen tauriinin teollisessa valmistuksessa. 1,2-dikloorietaania on käytetty myös lisäaineena lyijy-yhdisteitä sisältävissä bensiineissä. 

1,2-dikloorietaani on Suomessa luokiteltu työministeriön päätöksellä syöpävaaralliseksi aineeksi.

Muita kloorietaaneja
--------------------

* 1-kloorietaani
* 1,1-dikloorietaani
* 1,1,1-trikloorietaani
* 1,1,2-trikloorietaani
* 1,1,1,2-tetrakloorietaani
* 1,1,2,2-tetrakloorietaani
* pentakloorietaani
* heksakloorietaani

Aiheesta muualla
----------------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **1,2-dikloorietaani**.
* 1,2-dikloorietaanin kansainvälinen kemikaalikortti
* Kemian työsuojeluneuvottelukunta (KETSU): 1,2-dikloorietaani
* Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): 1,2-Dichloroethane (englanniksi)
* Inchem: 1,2-Dichloroethane CAS N°: 107-06-2 (Arkistoitu – Internet Archive) (pdf) (englanniksi)
* Toxin and Toxin Target Database (T3DB): 1,2-Dichloroethane (englanniksi)
**Christopher "Chris" Sutton** (s. 10. syyskuuta 1984 Caringbah, Uusi Etelä-Wales) on australialainen maantiepyöräilijä, joka on kilpaillut myös ratapyöräilyssä.

Sutton aloitti ammattilaisuransa Cofidis-tallissa 2006−2007. Seuraavat kaksi vuotta hän ajoi Garmin-Chipotle-joukkueessa. Kaudesta 2010 lähtien hän edusti Team Skyta uransa loppuun, vuoteen 2015. Hän voitti Kuurne−Bryssel−Kuurne-kilpailun 2011. Samana vuonna hän voitti Espanjan ympäriajossa 2. etapin.

Saavutuksia
-----------

Lähde: Cycling Archives

2002
Ratapyöräilyn junioreiden MM-kilpailut, hopeaa pariajossa ja joukkuetakaa-ajossa
2004
Pisteajon Australian-mestaruus
2005
Pariajon Australian-mestaruus
Maantieajon alle 23-v. Australian-mestaruus
GP Liberazione, alle 23-v. sarjan voitto
2006
GP Cholet - Pays de Loire, voitto
2007
Circuit Cycliste de la Sarthe, 5. etapin voitto
Châteauroux - Classic de l'Indre, voitto
Tour du Poitou-Charentes et de la Vienne, 1. etapin voitto
2008
Delta Tour Zeeland, kokonaiskilpailun voitto
2009
Britannian ympäriajo, kokonaiskilpailussa toinen, 1. etapin voitto
Herald Sun Tour, kokonaiskilpailussa toinen, 2. 3. ja 4. etapin voitto
2010
Tour Down Under, 6. etapin voitto
Brixia Tour, 3. etapin voitto
2011
Kuurne-Bryssel-Kuurne, voitto
Espanjan ympäriajo, 2. etapin voitto
Circuit Franco-Belge, 2. etapin voitto

Lähteet
-------

1. 1 2  Chris Sutton *cyclingbase.com*.  Arkistoitu 19.6.2006. Viitattu 2.3.2011. (englanniksi)
2. 1 2 3  Chris Sutton *cyclingarchives.com*. Viitattu 2.3.2011. (englanniksi)
3. ↑  Chris Sutton *procyclingstats.com*. Viitattu 6.1.2024. (englanniksi)
Tatjana Gsell vuonna 2008.
**Tanja "Tatjana" Gsell** (o.s. Gick, s. 21. toukokuuta 1971 Ebern, Baijeri) on saksalainen julkisuuden henkilö.

Gick opiskeli kauneushoitajaksi ja sairaanhoitajaksi ja työskenteli harjoittelijana ja vastaanotossa kauneusleikkauksiin erikoistuneella Tri. Franz Gsellillä Nürnbergissä. He menivät naimisiin vuonna 1996. Tri. Gsell oli häntä 45 vuotta vanhempi. Tatjana kävi väitteiden mukaan läpi yli 20 kauneusleikkausta muuttuakseen seurapiirikaunottareksi. Miljoonikkoaviomiehensä luottokortilla luksusvaimoksi ryhtynyt Tatjana harrasteli shoppailua Pariisissa ja Milanossa. Paria käsiteltiin usein julkisuudessa lehdistössä. Hänellä oli 500 paria kenkiä, Mercedes Benz, Porsche ja Ferrari. 

Vuoden 2002 lopussa Tatjana Gsell kuitenkin muutti Marbellaan kuusikymppisen düsseldorfilaisen autokauppiaan Helmut Beckerin luo. He antoivat suhteestaan avoimesti haastatteluja. Aviomies jätti viimeisen varoituksen palata kotiin vuoden loppuun mennessä tai rahantulo loppuisi.

5. tammikuuta 2003 kaksi naamioitua miestä murtautui Tri. Franz Gsellin asuntoon Nürnbergin Erlenstegenin lähiössä ja hakkasi hänet kirveellä. He saivat saaliikseen 5 000 euroa. Johtolangaksi jäi muovikassi, jossa oli romaniankielistä kirjoitusta. Tri. Gsell kuoli 26. maaliskuuta oltuaan kaksi kuukautta koomassa. Hänen testamenttinsa jätti koko miljoonien omaisuuden vaimon nimiin. Baijerin valtionsyyttäjä antoi Tatjana Gsellista 11. huhtikuuta pidätysmääräyksen murhan järjestämisestä epäiltynä. Syytettä ei kuitenkaan voitu näyttää toteen. Tatjana Gsell tuomittiin kuitenkin vakuutuspetoksesta 16 kuukauden ehdolliseen vankeuteen. Hän oli järjestänyt jugoslavialaisen rikollisjengin kanssa autonsa ryöstön ja siirron ulkomaille vakuutusrahojen nostamiseksi.

Tatjana Gsell kävi oikeutta Bild-lehteä vastaan heidän käytettyään otsikossaan termiä "Busenwitwe" (*"tissileski"*). Berliiniläisen oikeusistuimen päätöksen 26. lokakuuta 2004 mukaan termin käyttö oli sallittua.

Gsell on sittemmin esiintynyt reality-tv-sarjoissa Big Brother (RTL 2) ja Die Alm (ProSieben). Nyttemmin hänet on yhdistetty prinssi Ferfried von Hohenzollerniin (s. 1943) ja he ovat menossa naimisiin. Häät oli tarkoitus järjestää 29. toukokuuta 2006 televisiossa RTL 2:n sarjassa "Tatjana & Foffi - Aschenputtel wird Prinzessin" (*"tuhkimosta prinsessaksi"*), mutta ne peruutettiin viimeisessä jaksossa ja suhde kariutui myöhemmin. Prinssi Ferfried on ollut naimisissa aiemmin kolme kertaa.

Lähteitä
--------

* Official Homepage
* IMDB
* Oikeuden päätös termin "Busenwitwe" käytöstä[vanhentunut linkki]
* Surgeon’s wife charged with brutal burglary (Daily Times; May 01, 2003)
* Blue blood boils as Kaiser's heir and his plastic princess get married on TV (The Times; May 12, 2006)
* Glamourlady Tatjana Gsell verurteilt (mdr.de; juli 2004)
* Reality-Soap: Tatjana Gsell treu ergeben (Arkistoitu – Internet Archive) (MSN.de; 10.05.06)
* Jetzt werden wir Zuschauer für blöd verkauft[vanhentunut linkki] (Bild)
* The doctor and his doll (Guardian; May 9, 2003)
* The surgeon and his £7m plastic wife (Scotsman; 1 May 2003)
Kaisa Kymäläinen Jyväskylän Kalevan kisoissa vuonna 2018.
**Kaisa Emilia Kymäläinen** (s. 11. lokakuuta 1994) on suomalainen lentopalloilija ja kuulantyöntäjä. 

Lentopallon Mestaruusliigassa hän on edustanut Oriveden Ponnistusta ja saavuttanut kaksi hopeaa ja yhden pronssin. Hän on pelipaikaltaan yleispelaaja ja hänen pituutensa on 183 senttimetriä.

Kuulantyönnössä Kymäläinen on edustanut Oriveden Ponnistusta vuoteen 2021 asti ja sen jälkeen Hirsilän Pyrkivää. Häntä valmensi aiemmin Jaakko Hassi ja vuodesta 2021 Teijo Kööpikkä. Hän on saavuttanut Kalevan kisoissa kultaa 2017 ja 2023, hopeaa 2018 sekä pronssia Kalevan kisoissa 2016, 2021 ja 2022. Sisäratojen SM-kilpailuissa hän voitti kultaa 2017 ja 2019, hopeaa 2018 sekä pronssia 2015 ja 2021. Hän on voittanut lajin Suomen-mestaruuden 15-vuotiaissa (vuonna 2009), 17-vuotiaissa (2011) ja 22-vuotiaissa (2014, hallissa 2015 ja 2016). Hänen ennätyksensä 4 kilogramman kuulalla on ulkoradoilla 16,94 m ja sisäradoilla 16,50 m.

Lähteet
-------

* Kaisa Kymäläinen Lentopallon mestaruusliiga 2013–2014 (archive.org)

### Viitteet

1. 1 2  Kaisa Kymäläinen Tilastopaja (vaatii kirjautumisen, maksullinen palvelu).


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt Muokkaa Wikidatassa | 
* World Athletics
* Tilastopaja 🔒

 |

 |
Lehden ensimmäisen varsinaisen numeron etusivu.
**Amerikan Kaiku** oli vuosina 1903–1908 ilmestynyt amerikansuomalainen sanomalehti.

*Siirtolaisen* muutettua pois New Yorkista paikalliset suomalaiset jäivät vaille omaa sanomalehteä. Vuonna 1903 Suomesta karkotettu *Päivälehden* toimittaja Eero Erkko perusti Brooklyniin *Amerikan Kaiun*, jonka yhtenä tarkoituksena oli kehittää amerikansuomalaisten yhteistoimintaa. Sen toimittajina työskentelivät Eetu Aaltio ja Severi Nyman. Erkon palattua Suomeen lehti taantui ja vuonna 1906 sen nimi ja painokoneet siirrettiin Minnesotan Duluthiin. Siellä eri suomalaisryhmien puolueettomaksi yhdyssiteeksi tarkoitettua *Amerikan Kaikua* toimitti J. W. Lilius apunaan Erland Wirkki ja Risto Lappala. Kannattamaton lehti teki pian konkurssin.

Lähteet
-------

1. 1 2  The History of the Finns in Minnesotas, s. 315 *historymuseumeot.com*. Viitattu 13.12.2015.
2. ↑  *Amerikan Suometar 1899-1919: muistojulkaisu*, s. 89. Hancock: Suomalais-luteerilainen kustannusliike, 1919. Teoksen verkkoversio.
3. ↑  The History of the Finns in Minnesotas, s. 316 *historymuseumeot.com*. Viitattu 13.12.2015.

Aiheesta muualla
----------------

* *Amerikan Kaiku* digitoituna Kansalliskirjastossa
**Atte Sihvonen** (s. 18. helmikuuta 1996, Turku) on suomalainen jalkapalloilija. Hän edustaa kaudella 2022 Veikkausliigassa pelaavaa FC Hakaa. Kausina 2019–2020 hän edusti Veikkausliigassa Rovaniemen Palloseuraa. Hän on pelipaikaltaan keskuspuolustaja tai puolustava keskikenttäpelaaja.

Sihvosen kasvattajaseura on TPS. TPS:n juniorikauden jälkeen hän edusti kaudella 2017 Kakkosessa pelannutta Salon Palloilijoita. Seuraavalla kaudella hän siirtyi Ykkösessä pelanneen Ekenäs IF:n (EIF) riveihin. Sieltä hän siirtyi joulukuussa 2018 RoPSiin. Hän pelasi Veikkausliigassa ensimmäisellä kaudellaan 26 ottelua, joissa hän teki kaksi maalia, ja toisella kaudellaan 17 ottelua. Helmikuussa 2021 Sihvonen teki 1+1-vuotisen sopimuksen TPS:n kanssa.

Lähteet
-------

1. ↑
2. ↑
3. ↑  Veikkausliiga-seura löi pöytään uuden pelaajahankinnan  21.12.2018. sportti.com. Viitattu 11.12.2020.
4. ↑

  

TPS – Ykkönen
1 Koponen |
2 Moundi |
3 Kinnunen |
4 Holma |
5 Mahlamäki |
6 Sihvonen |
8 Taimi |
9 Jakonen |
12 Aaltonen |
14 Pikkarainen |
15 Samba |
16 Muzaci |
17 Espinosa |
18 Hilton |
19 Pajula |
20 Karlsson |
21 Heinonen |
23 Latonen |
25 Pohjolainen |
26 Jalonen |
27 Kalabatama |
29 Pakkanen |
30 Seppä |
Valmentaja Johansson
**Annilan kartano** on Mikkelin Annilassa sijaitseva kartano, joka perustettiin ratsutilaksi vuonna 1765.

Tilan mailla harjoittiin viljelystä jo 1540-luvulla. Kartanoa edelsi Annilan talo, joka sai nimensä Annisista, jotka asuivat alueella jo 1540-luvulla ja joiden hallussa talo oli vielä 1700-luvun alussa. Isonvihan jälkeen omistajasuku vaihtui useita kertoja.

1800-luvulla kartano oli kirjailija K. A. Tavaststjernan lapsuudenkoti. Talvisodan aikana Annilassa sijaitsivat Kotijoukkojen esikunta ja päämajan koulutusosasto ja jatkosodan aikana tiedustelujaoston ulkomaanosasto. Kesällä 1941 Mannerheim asui lähellä kartanoa Annilanselän rannassa tohtori Alfthanin huvilassa.

Annilan päärakennuksen runko on 1700-luvulta ja klassistinen ulkoasu 1930-luvulta. Kartano on Museoviraston suojelukohde. Tuukkasen suku on omistanut kartanon vuodesta 1903. Kartanoalue toimii nykyisin golfkeskuksena, ja tilan päärakennuksessa on tilausravintola.

Lähteet
-------

1. 1 2  Marsalkka Mannerheimin saappaanjäljillä: Kävelykierros Mikkelissä päämajakaupungissa (pdf) Mikkelin kaupunki.  Arkistoitu 3.3.2016. Viitattu 23.2.2016.
2. 1 2  Annilan golfkeskus *annilangolfkeskus.net*.  Arkistoitu 4.3.2016. Viitattu 23.2.2016.
3. 1 2  Mikkeli: Moision sairaala-alueen arkeologinen inventointi 23.–27.5.2011 (tutkimusraportti) (s. 9) Museovirasto.  Arkistoitu 10.3.2016. Viitattu 23.2.2016.

Aiheesta muualla
----------------

* Porrassalmen historiallinen maisema (rky.fi)
*Tämä artikkeli kertoo kestävyysjuoksijasta. Vuosina 1919–1922 kansanedustajana toimineesta kertoo artikkeli Yrjö Pesonen (poliitikko).*
Pesonen Amsterdamin maratonilla 2008.
**Yrjö Pesonen** (s. 23. maaliskuuta 1964 Liperi) on suomalainen kestävyysjuoksija, joka edustaa Joensuun Katajaa.

Pesonen voitti maratonin Suomen-mestaruuden 1992 ajalla 2.19.03. Hän uusi SM-kultansa vuosina 1993 ja 1994. Vuonna 1998 hän voitti pronssia maastojuoksun SM-kisoissa 12 kilometrin matkalla. Hän voitti jälleen maratonin Suomen-mestaruuden vuonna 2000. Vuonna 2002 hän voitti puolimaratonin SM-kultaa ajalla 1.07.08. Hänet valittiin Suomen joukkueeseen Münchenin EM-kisoihin, joissa hän sijoittui maratonilla sijalle 24. Kauden lopussa hän voitti maratonilla SM-kultaa, jonka hän uusi seuraavana vuonna. Pesonen edusti Suomea Helsingin MM-kisoissa 2005 sijoittuen sijalle 53. Hän voitti uransa seitsemännen maratonin SM-kullan vuonna 2006. Yrjöllä on kaikesta saavutuksista huolimata vakava alzheimerin muistitauti ja tummia lapsia

Henkilökohtaiset ennätykset
---------------------------

* 1 500 metrin juoksu: 3.55,83 (1992)
* 3 000 metrin juoksu: 8.22,85 (1992)
* 5 000 metrin juoksu: 14.27,02 (1992)
* 10 000 metrin juoksu: 29.44,03 (1992)
* 20 kilometrin maantiejuoksu: 1.03.34 (1990)
* Puolimaraton: 1.06.05 (1999)
* Maraton: 2.17.05 (2002)
* 2 000 metrin estejuoksu: 6.05,88 (1984)

Lähteet
-------

* Yrjö Pesonen Tilastopaja (vaatii kirjautumisen, maksullinen palvelu).

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt Muokkaa Wikidatassa | 
* World Athletics
* Tilastopaja 🔒

 |

 |
**Hyper Crush** on yhtye Los Angelesista, Kaliforniasta. Se koostuu kahdesta laulajasta, Holly Valentinesta ja Donnie Fontainesta ja DJ ja *kevytartistista*, Preston Meroniesta.

Taustaa
-------

### Alkuvaiheet (2006–2007)

Alussa Hyper Crushissa oli vain Donnie ja Preston. Yhtyeen nimi oli aluksi Bel-Airs, mutta kun heidän tyyli vaihtui, niin samalla muuttui yhtyeen nimi. He etsivät naisvokalistia Donnyn pariksi. Donny ja Preston kysyivät heidän pitkäaikaisystävää Hollya, joka otti paikan. 

Ryhmä sai ensimmäiseksi kuuluisuutta heidän MySpace sivuillaan. He aloittivat soittamaan Los Angelesissa ja Kalifornian läheisyydessä. 2007 loppupuolella he julkaisivat debyyttinsä *Mixtape Volume 1* joka koostui 31 biisistä Hyper Crushilta. Sen ohella he julkaisivat myös omatekemiä musiikkivideoita *The Deloreo*nille, joka on poistettu Hyper Crushin YouTube-kanavalta, eikä *Slow Motion* tai *Mixtape Volume 1* voi ostaa tai ladata. 

Hyper Crushin musiikki liittyy paljon vuosikymmeniin 1950 ja 1980, niin kuin heidän ulkoasu. He viittaavat musiikillaan Nintendoon, Technicoloriin, Hyper Coloriin ja Genesikseen. He jopa käyttivät ääniä Nintendon Duck Huntista *The Arcade*n alussa ja musiikkia The Legend of Zeldasta sen lopussa.

Diskografia
-----------

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **Päivämäärä** | **Nimi** | **Levy-yhtiö** |
| 31. elokuuta 2007 | *Mixtape Volume 1* | Omakustanne |
| 1. toukokuuta 2008 | *The Arcade* | Omakustanne |
| 26. kesäkuuta 2009 | *Mixtape Volume 2* | New Wave |
| 29. marraskuuta 2010 | *Hyper Crush Presents Crushmas Mix* | Omakustanne |
**Jorma Tapani Hämäläinen** (s. 10. maaliskuuta 1953 Pihtipudas) on suomalainen johtaja, joka toimi sekä kunnallis- että liike-elämän palveluksessa.

Jorma Hämäläinen syntyi Antti Reijo Hämäläisen ja Laura Maria Poutasen perheeseen. Hämäläinen tuli ylioppilaaksi 1972 ja suoritti kunnallistutkinnon vuonna 1975. Hän toimi kunnansihteerinä Kihniössä 1975 ja Keikyällä 1975–1978. Salmi-yhtiöiden talouspäällikkö Hämäläinen oli 1972–1982, varatoimitusjohtaja 1982–1984 ja Salmi-Vetoketju Oy:n toimitusjohtaja 1984–1986. Pihtiputaan kunnanjohtajana Hämäläinen toimi 1986–1988 ja Äänekosken kaupunginjohtajana 1988–1993. Tuusulan kunnanjohtajaksi hän tuli vuonna 1993. Hämäläinen siirtyi lehtiyhtiö Keski-Uusimaan johtajaksi vuonna 2001, sittemmin Suomen Lehtiyhtymän palveluksessa Hämäläinen työskenteli aina vuoteen 2014 asti.

Hämäläinen oli Äetsän kunnanvaltuuston jäsen vuosina 1981–1984. Puoluekannaltaan hän on sosialidemokraatti.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Irja Hämäläinen, Risto Rantala, Hannakatri Hollmén (toim.): *Kuka kukin on 1994*, s. 261. Helsinki: Otava, 1994. ISBN 951-1-12833-7.
2. 1 2  Tiukkojen tilanteiden mies Jorma Hämäläinen jättää lehtitalon arjen. Imatralainen, 30.12.2014. (Arkistoitu – Internet Archive) (Vittattu 29.4.2018)
**Antikapitalismi** tarkoittaa kapitalismia vastustavia liikkeitä, ideoita ja asenteita. Termin tiukimman määrittelyn mukaan antikapitalistit pyrkivät korvaamaan kapitalismin toisella järjestelmällä.

On myös olemassa osin antikapitalistisia näkemyksiä, jotka pyrkivät korvaamaan vain osan kapitalistisesta järjestelmästä.

Anarkismi
---------

Anarkistit vaativat valtion täydellistä lakkauttamista ja useat anarkistit vastustavat kapitalismia, koska he katsovat sen pyrkivän hallitsemaan yksilöitä sosiaalisesti (vaurauden epätasaisen jakautumisen myötä) ja pakottamalla hierarkiaan. Jotkin anarkismin muodot vastustavat kapitalismia kokonaisuudessaan, mutta tukevat joitain tiettyjä elementtejä kuten markkinoita ja jotkut jopa yksityisomistusta.

Konservatismi ja traditionalismi
--------------------------------

Osa konservatiiveista ei pidä vapaasta kapitalismista. Erityisesti Manner-Euroopassa useat konservatistit suhtautuvat varauksellisesti kapitalismin vaikutukseen kulttuuriin ja tapoihin. Ranskan suuren vallankumouksen konservatiivinen oppositio ja individualistisen liberalismin kehittyminen poliittisina teorioina ja sosiaalisina käytäntöinä pyrki säilyttämään perinteiset sosiaaliset hierarkiat, käytännöt ja instituutiot.

Paleokonservatismi ja muut traditionalistiset ideologiat vastustavat usein kapitalistista etiikkaa yhteiskunnan sosiaalisia traditioita rappeuttavina. Jotkin näkemyksistä muistuttavat uskonnollisen kommunismin vastaavia.

Ekofeminismi
------------

Ekofeministit kritisoivat kapitalismin pyrkimyksiä määritellä maailma ihmisten hyödynnettävissä olevina resursseina. He myös katsovat sen lähtökohtaisesti heikentävän ihmisten välisiä suhteita. Ekofeministit näkevät kapitalismin patriarkaalisena rakenteena, joka rakentuu "luonnon, naisten ja muiden ihmisten kolonisaatiolle".

Näkemyksiä
----------

Vasemmistoliiton europarlamentaarikko Esko Seppänen on todennut, että "Yhdysvallat on kapitalismin isänmaa, jossa raha on äidinkieli. Hallitseva ideologia on rahan totalitarismi ja talous toimii kuin markkinoiden diktatuuri". George Bernard Shaw kuvailee 1800-luvun Englantia termillä laissez-faire. Shaw’n mukaan laissez-fairen aikana työntekijöitä kohdeltiin epäoikeudenmukaisesti.

Lähteet
-------

1. ↑  antikapitalismi *YSO - Yleinen suomalainen ontologia*. Viitattu 3.2.2021.
2. ↑  Esko Seppänen: Kapitalismin musta syksy. s 17, Tammi, 2009.
3. ↑  Sidney Webb: The Development of the Democratic Ideal *Library of Economics and Liberty*. Liberty Fund.  Arkistoitu 8.4.2016. Viitattu 1.5.2009. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Antikapitalismi** Wikimedia Commonsissa

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.   
Alkuperäinen artikkeli: en:Anti-capitalism
**UNAIDS** eli **Yhdistyneiden kansakuntien yhteinen AIDS-ohjelma** (**Joint United Nations Programme on HIV and AIDS**) on YK:n HIV/AIDS-ohjelma. Vuonna 1996 perustetun ohjelman tehtävänä on HIV-tartuntojen ja AIDSin vastainen toiminta. Järjestö toimii n. 150 eri maassa. Sen tukijärjestöihin kuuluvat mm. WHO, Unicef, Maailmanpankki ja Unesco.

Historia
--------

UNAIDS perustettiin vuonna 1996. Sen perustamisesta oli 1993 päätetty Maailman terveysjärjestön yleiskokouksessa. Seuraavana vuonna ECOSOC hyväksyi ohjelman. Sen alkuperäisiin perustajiin kuuluvat Unicef, UNDP, UNFPA, Unesco ja WHO. YK:n kansainvälinen huumevalvontaohjelma liittyi sen rahoittajiin vuonna 1999, Kansainvälinen työjärjestö vuonna 2001, Maailman ruokaohjelma vuonna 2003 ja YK:n pakolaisjärjestö vuonna 2004.

Tehtävä
-------

UNAIDS:n päämaja Genevessä.
UNAIDS:n ensisijainen tehtävä on johtaa, vahvistaa ja tukea työtä AIDS:n leviämisen estämiseksi. Se luo yleiset toimintalinjat aidsin vastaiselle toiminnalle, koordinoi tukijajärjestöjensä toimintaa alalla ja antaa niille teknistä apua.

UNAIDS:n otoimintaa ohjaa 22-jäseninen johtokunta, jonka muodostavat YK:n talous- ja sosiaalineuvosto ECOSOC:n nimeämät jäsenvaltiot, joiden valinnassa pyritään maantieteelliseen tasapainoon. Johtokunnassa on lisäksi kuusi edustajaa alkuperäisistä perustajajäsenistä ja viisi kansalaisjärjestöistä.

Vuonna 2002 valmistuneen arviointiraportin mukaan UNAIDS:n työ maailmanlaajuisella tasolla on onnistunut hyvin, mutta maatasolla tulokset ovat jääneet heikommiksi. Tiedon lisääntyminen ei ole vaikuttanut ihmisten käyttäytymiseen toivotulla tavalla. Tämän huomioon ottaminen tulevassa toiminnassa on suuri haaste, samoin uuden maailmanlaajuisen rahoitusjärjestelmän aikaansaaminen.

Rahoitus
--------

Vuonna 2015 UNAIDSin jäsenvaltiot rahoittivat sen toimintaa 194,6 miljoonalla dollarilla. Yhdysvallat oli suurin lahjoittaja 40 miljoonalla dollarillaan. Suomi lahjoitti noin 8,7 miljoonaa dollaria ja oli seitsemänneksi suurin lahjoittaja.

Lähteet
-------

* Leisma, Inka (toim.): *Yhdistyneet kansakunnat – järjestelmä ja toiminta yksissä kansissa*. Helsinki: Suomen YK-liitto, 2009. ISBN 978-952-9694-73-0.

### Viitteet

1. ↑  UNAIDS Leadership UNAIDS. Viitattu 29.10.2016. (englanniksi)
2. 1 2 3  Leisma, s. 86.
3. ↑  Core contributions 2015 (in US dollars) (pdf) UNAIDS. Viitattu 29.10.2016. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **UNAIDS**.
*
*Tämä artikkeli kertoo stand up -koomikosta. Jamie MacDonald oli myös skotlantilainen judoka.*
**Jamie Lórien MacDonald** (s. 12. kesäkuuta 1977 Vancouver, Kanada) on kanadalais-suomalainen stand up -koomikko. 

MacDonald aloitti stand up -uransa vuonna 2012. Hän isännöi vuonna 2015 alkunsa saanutta Feminist Comedy Night -stand up -iltamaa. Lisäksi hän luotsaa Comedy Idiot -nimistä klubia yhdessä Aatu Raitalan kanssa, Punch Up! – Resistance & Glitter -iltamaa Juuso Kekkosen ja Mira Eskelisen kanssa sekä The Attic Underground -tapahtumaa. Punch Up! sai Teatterikeskuksen Vuoden Teatteriteko 2021 -palkinnon. Hän on myös ollut mukana Teemu Mäen ohjaamassa puheteatteria, tanssia ja stand up -komediaa yhdistelevässä teoksessa *Transformations – Otteita maskuliinisuuden sanakirjasta* sekä Aira Vehaskarin Manning Up -dokumentissa. MacDonald on valittu Vuoden koomikoksi vuonna 2016.

MacDonald on syntynyt Vancouverissa ja muuttanut Suomeen vuonna 2002. Hänen äitinsä on suomalainen. MacDonald on opiskellut Teatterikorkeakoulussa performanssitaidetta ja sen teoriaa.

MacDonald vitsailee stand up -keikoillaan transsukupuolisuudestaan. Syntymässä tytöksi määritelty MacDonald aloitti sukupuolenkorjausprosessinsa 35-vuotiaana.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Jamie MacDonald tekee komiikkaa sukupuolenkorjauksestaan *Helsingin Sanomat*.  29.10.2015. Viitattu 11.4.2021.
2. 1 2 3  Varo, koomikko *Voima*. Viitattu 11.4.2021.
3. ↑  Comedy Idiot - Stand up in English *Stand Up Helsinki*. Viitattu 11.4.2021.
4. 1 2  Punch Up! naittaa stand upia, burleskia ja dragia *Helsingin Uutiset*.  29.8.2018. Viitattu 11.4.2021.
5. ↑  The Attic *www.facebook.com*. Viitattu 11.4.2021.
6. ↑  Vuoden Teatteriteko 2021 -palkinnon saa The Punch Up! Resistance & Glitter -klubi *www.teatterikeskus.fi*.  Arkistoitu 26.4.2021. Viitattu 26.4.2021.
7. ↑  Transmies suututti feministit: Vitsailee omalla sukupuolellaan - "Loukkaava ja tunteeton" *www.iltalehti.fi*. Viitattu 11.4.2021.
8. ↑  Transsukupuolinen Jamie korjasi sukupuolensa 35-vuotiaana Suomessa: "Terveydenhuollon vakuuttaminen oli väsyttävää" *mtvuutiset.fi*.  8.4.2018. Viitattu 11.4.2021.

Aiheesta muualla
----------------

* Jamie MacDonaldin kotisivut
* Manning Up -dokumentti Yle Areenassa
**Kansainvälisen kauppaoikeuden toimikunta** (eng. *United Nations Commission on International Trade Law*, *UNCITRAL*) on Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokousta avustava elin, jonka päämääränä on edistää kansainvälisen kauppaoikeuden yhtenäistämistä. Toimikunta perustettiin yleiskokouksen päätöslauselmalla vuonna 1996. Sitä ei tule sekoittaa Kansainvälisen oikeuden toimikuntaan.

Kansainvälisen kauppaoikeuden toimikunnan tehtävänä on edistää samalla alalla toimivien järjestöjen työtä ja yhteistoimintaa, kansainvälisten yleissopimusten ja mallilakien valmistelua ja yhtenäistä tulkintaa sekä kauppaehtojen, -tapojen ja -käytäntöjen kodifioimista ja hyväksymistä. Se myös levittää eri maiden kauppaoikeuden kehitystä koskevaa tietoa. Toimikunta on laatinut irtaimen kauppaa, merikuljetusta, välimiesmenettelyä ja maksujärjestelmiä koskevia säädösehdotuksia. Sen työn tuloksen on myös syntynyt useita yleissopimuksia ja muita asiakirjoja, kuten yleissopimus kansainvälistä tavaran kauppaa koskevista sopimuksista.

Kansainvälisen kauppaoikeuden toimikunnan jäseninä ei ole yksityishenkilöitä, vaan ainoastaan valtioita. Toimikunta koostuu 60 YK:n jäsenvaltiosta, jotka edustavat eri alueita sekä erilaisia oikeudellisia ja taloudellisia järjestelmiä ja joiden jäsenyyskausi on kuusi vuotta. Toimikunta työskentelee työryhmiin jakautuneena, ja se kokoutuu vuosittain joko New Yorkissa tai Wienissä. Sitä avustaa sihteeristö, joka työskentelee Wienissä.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Mattila, Heikki E.S. (päätoim.): *Encyclopædia Iuridica Fennica VI: Kansainväliset suhteet*, palsta 447. Helsinki: Suomalainen Lakimiesyhdistys, 1998.
2. 1 2  YK ja kansainvälinen oikeus Suomen YK-liitto. Viitattu 1.10.2023.


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
 Yhdistyneet kansakunnat |
| --- |
|  |
| Järjestelmä | 

|  |  |
| --- | --- |
| Tärkeimmät elimet | 
* Peruskirja
* Sihteeristö
	+ Pääsihteeri
	+ Varapääsihteeri
* Yleiskokous
	+ Yleiskokouksen puheenjohtaja
* Kansainvälinen tuomioistuin
* Turvallisuusneuvosto
	+ Jäsenet
	+ Turvallisuusneuvoston puheenjohtaja
* Talous- ja sosiaalineuvosto
	+ Talous- ja sosiaalineuvoston puheenjohtaja
* Huoltohallintoneuvosto

 |
|  |
| Rahastot, ohjelmatja muut toimielimet | 
* Rauhan kulttuuri
* ITC
* IPCC
* IAEA
* MINURSO
* SCSL
* UNAIDS
* UNCDF
* UNCHR
* UNCTAD
* UNCITRAL
* UNDGC
* UNDP
* UNDPO
	+ Rauhanturvaaminen
* UNEP
	+ OzonAction
	+ GRID-Arendal
	+ UNEP-WCMC
* UNFPA
* UN-HABITAT
* UNHRC
* UNICEF
* UNICRI
* UNIDIR
* UNITAR
* UN-Oceans
* UNODOC
* UNOPS
* UNOSAT
* UNRISD
* UNRWA
* UNSDG
* UNSSC
* UNU
	+ UNU-OP
	+ UNU-CRIS
* UNV
* UN Women
* OHCHR
* WFP

 |
|  |
| Erillisvirastot | 
* FAO
* ICAO
* IFAD
* ILO
* IMF
* IMO
* IOM
* ITU
* UNESCO
* UNIDO
* UNWTO
* UPU
* WFEO
* WHO
* WIPO
* WMO
* WBG
	+ IBRD
	+ IDA
	+ IFC

 |
|  |
| Sihteeristön toimitilatja osastot | 
* Päämaja
* UNOOSA
* UN OCHA

 |

 |
|  |
| Jäsenvaltiot | 
* Jäsenvaltiot
* Laajentuminen
* Turvallisuusneuvoston pysyvät jäsenvaltiot
* YK-suurlähettiläs
	+ Luettelo

 |

 |
**Edvard (Eddie tai Edy tai Edi) Hyyppä** (1890 – 25. huhtikuuta 1958) oli suomalainen sirkus- ja varieteetaiteilija.

Hyyppä aloitti uransa 1910-luvulla *Edvardos*-akrobaattiryhmässä ja hän esiintyi akrobaattina, klovnina, steppaajana ym. sekä Suomessa että ulkomailla. Hän esiintyi 1910-luvulla yhdessä Elvira Bonon kanssa ja myöhemmin hän esiintyi 10 vuoden ajan tanskalaisen Wieslanderin kanssa eri puolilla Eurooppaa. Suomeen palattuaan Hyyppä esiintyi muun muassa Suomen Tivolissa. 

Viimeksi Hyyppä toimi 1950-luvulla Linnanmäen huvipuistossa Peacock-teatterin näyttämömestarina ja Lasten Päivän voimistelukoulun opettajana. Hän järjesti myös kilpailuita uusille esiintyjäkyvyille. Hyypän oppilaisiin kuului muun muassa akrobaatti ja haitaristi Esa Karttunen.

Hyyppä esiintyi pienessä sivuosassa Nyrki Tapiovaaran ohjaamassa elokuvassa Kaksi Vihtoria (1939) ja Ossi Elstelän ohjaamassa Vain laulajapoikia (1951).

Hyyppä kuoli 1958 astmakohtaukseen.

Lähteet
-------

* Sirkusteltta-blogi 14.9.2012 : Eddie Hyyppä
* Sirkusteltta-blogi 13.3.2012 : Edy Hyyppä
* Sirkusteltta-blogi 12.7.2013 : Edy Hyyppä sodassa
* Linnanmäen sirkuskoulun historiaa (Arkistoitu – Internet Archive)
* EloNet : Edi Hyyppä
*
**Pikkuentente** oli Tšekkoslovakian, Romanian ja Jugoslavian välinen poliittis-sotilaallinen liitto maailmansotien välisenä aikana. Se perustui sarjaan vuosina 1920 ja 1921 solmittuja sopimuksia. Pikkuententen tarkoituksena oli suojella kyseisten maiden alueellista koskemattomuutta sekä poliittista riippumattomuutta. Se oli suunnattu varsinkin Unkaria vastaan, joka oli Trianonin rauhassa menettänyt suuria alueita kaikille kolmelle mainitulle valtiolle ja oli halukas saamaan ne takaisin. Tarkoituksena oli myös estää Habsburgien hallitsijasuvun valtaanpaluu. Pikkuententen luojina olivat Tšekkoslovakian ulkoministeri Eduard Beneš sekä Romanian ulkoministeri Take Ionescu.

Bukarestissa kokoontui vuonna 1936 Pikkuentente-maiden johtajia. Kuvassa vasemmalta Romanian kruununprinssi Mikael, Tšekkoslovakian presidentti Eduard Beneš, Romanian kuningas Carol II, Jugoslavian prinssihallitsija Paul ja Romanian prinssi Nikolai. Tässä vaiheessa yhteistyö oli jo vahvasti hajoamassa.
Pikkuententen muodostivat Tšekkoslovakian ja Jugoslavian puolustussopimus 14. elokuuta 1920, Tšekkoslovakian ja Romanian sopimus 23. elokuuta 1921 sekä Jugoslavian ja Romanian sopimus 7. kesäkuuta 1921.

1920-luvun aikana pikkuententen valtiot pyrkivät kehittämään taloudellista ja poliittista yhteistyötä. Ne solmivat kaikki myös liiton Ranskan kanssa. Luodakseen vastavoiman pikkuententelle Unkarin pääministeri István Bethlen solmi vuonna 1927 liiton Italian kanssa.

Vuonna 1933 pikkuententen maat perustivat pysyvän sihteeristön ja pysyvän neuvoston, joka muodostui kolmesti vuodessa kokoontuneista jäsenvaltioiden ulkoministereistä. Käytännössä kolmen valtion ulkopolitiikka alkoi kuitenkin etääntyä toisistaan. Tähän vaikutti Saksan voimistuminen sekä Ranskan vaikutuksen heikkeneminen. Huhtikuussa 1937 Tšekkoslovakia, joka koki itsensä Saksan uhkaamaksi, pyysi että muut pikkuententen maat sitoutuisivat antamaa täyden sotilaallisen tuen hyökkäyksen kohteeksi joutuneelle jäsenmaalle. Romania ja Jugoslavia kuitenkin kieltäytyivät antamasta sitoumusta, minkä seurauksena liitto menetti merkityksensä. Pikkuentente hajosi lopullisesti Saksan miehittäessä Tšekkoslovakialle kuuluneet Sudeettialueet syyskuussa 1938.

Katso myös
----------

* Entente cordiale

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Little Entente (englanniksi) *Encyclopædia Britannica Online Academic Edition*. Viitattu 26.5.2013.
2. ↑  *Perustieto sanakirja*, s. 910. Gummerus 1996.
3. ↑  István, Count Bethlen (englanniksi) *Encyclopædia Britannica Online Academic Edition*. Viitattu 26.5.2013.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Pikkuentente** Wikimedia Commonsissa
Vaasan hallinto-oikeuden vaakuna, jonka on suunnitellut heraldikko Reijo Helläkoski vuonna 2017.
**Vaasan hallinto-oikeus** (ruots. *Vasa förvaltningsdomstol*) on vuonna 1999 perustettu muutoksenhakutuomioistuin. Vaasan hallinto-oikeuden tuomiopiiriin kuuluvat Pohjanmaan, Etelä-Pohjanmaan ja Keski-Pohjanmaan maakuntien kunnat. Hallinto-oikeudessa käsitellään tuomiopiirin hallintoriitoja, valituksia, alistuksia sekä hakemuksia koskien viranomaisten päätöksiä. Hallinto-oikeus ratkaisee käsittelyssä, onko annettu päätös lainmukainen. Vaasan hallinto-oikeudessa käsitellään myös koko maan vesilain ja ympäristösuojelulain mukaiset lupa- ja velvoittamispäätökset.

Historia
--------

Vaasan hallinto-oikeus perustettiin 1. marraskuuta 1999 voimaan tulleen hallinto-oikeusuudistuksen myötä, jolloin 11 lääninoikeuden tilalle perustettiin 8 alueellista hallinto-oikeutta. Vaasan hallinto-oikeus perustettiin yhdistämällä Vaasan lääninoikeus ja Vesiylioikeus. Hallinto-oikeusuudistuksen tavoitteena oli, että hallinto-oikeuksien käsiteltäväksi tulevat asiat jakautuisivat mahdollisimman tasaisesti tuomioistuinten kesken ja että hallintotuomioistuimissa olisi eri asiaryhmien riittävä asiantuntemus.

Vaasan hallinto-oikeuden tuomiopiiri
------------------------------------

Vaasan hallinto-oikeuden tuomiopiiriin kuuluvat seuraavat kunnat:

* Pohjanmaa: Isokyrö, Kaskinen, Korsnäs, Kristiinankaupunki, Kruunupyy, Laihia, Luoto, Maalahti, Mustasaari, Närpiö, Pedersöre, Pietarsaari, Uusikaarlepyy, Vaasa, Vöyri
* Etelä-Pohjanmaa: Alajärvi, Alavus, Evijärvi, Ilmajoki, Isojoki, Karijoki, Kauhajoki, Kauhava, Kuortane, Kurikka, Lappajärvi, Lapua, Seinäjoki, Soini, Teuva, Vimpeli, Ähtäri
* Keski-Pohjanmaa: Halsua, Kannus, Kaustinen, Kokkola, Lestijärvi, Perho, Toholampi, Veteli

Vaasan hallinto-oikeuden tuomiopiiri ympäristönsuojelulain ja vesilain mukaisissa lupa- ja hallintopakkoasioissa on koko Suomi, lukuun ottamatta Ahvenanmaan maakuntaa.

Lähteet
-------

1. 1 2  Info
2. ↑  Asiaryhmät
3. ↑
4. ↑  Vaasan hallinto-oikeus - Oikeus.fi / Tuomioistuimet / Hallinto-oikeudet / Vaasan hallinto-oikeus *oikeus.fi*. Viitattu 29.3.2020.

Aiheesta muualla
----------------

* Vaasan hallinto-oikeuden sivut
* Vaasan hallinto-oikeuden julkaisemia ratkaisuja (Arkistoitu – Internet Archive)
Kiltojen tärkeänä tehtävänä on uusien opiskelijoiden integroiminen ylioppilaselämään. Kuvassa tamperelaisia fukseja vappuna 2007.
**Kilta** on yleinen nimitys teekkarien ainejärjestölle. Ensimmäinen kilta, Kemistikilta, perustettiin vuonna 1891 silloisen Polyteknillisen opiston eli tulevan Teknillisen korkeakoulun yhteyteen. Muita yli 100 vuotta vanhoja kiltoja ovat Maanmittarikilta (1901), Arkkitehtikilta (1908), Rakennusinsinöörikilta (1913), Koneinsinöörikilta (1915) ja Sähköinsinöörikilta (1921).

Killoilla on suuri merkitys paikallisen teekkarikulttuurin edistämisessä ja ylläpitämisessä. Ne huolehtivat fuksien eli uusien opiskelijoiden tutoroinnista sekä toimivat koulutusohjelmansa opiskelijoiden yhdyssiteenä. Käytännössä killat järjestävät jäsenilleen toimintaa ja erilaisia tapahtumia, kuten illanviettoja, saunailtoja, sitsejä, vuosijuhlia sekä ekskursioita.

Kiltojen toiminta on paikallistasolla melko samanlaista, mutta valtakunnallisesti vaihtelu on suurta. Saman alan kiltojen yhteistyö on kuitenkin merkittävää. Tunnetuimpia lienevät koneteekkareiden *Kirkastusjuhlat*, sähköteekkareiden *Sähköpäivät*, tietoteekkareiden *Titeenien taistot,* kemianopiskelijoiden *Kemiat Kohtaa* bioteekkareiden *RekomBIOnaatio* sekä fysiikanopiskelijoiden *Fysikerfest*.

Killan jäsenen tunnusmerkkinä on haalarit, joiden väri määräytyy killan mukaan. Paikkakunnittain haalarien värit ovat kiltakohtaisia. Vaikka joillakin eri paikkakuntien saman alan killoilla on samanväriset haalarit, ei valtakunnallista värisäännöstöä kuitenkaan ole.

Kiltahuone on killan jäsenille tarkoitettu taukohuone, jossa voi esimerkiksi opiskella, rentoutua tai pitää kokouksia. Osa killoista omistaa jopa kokonaisen talon, kuten Oulun Arkkitehtikilta.

Oulun yliopistossa nimitystä kilta käyttävät myös eräät muidenkin kuin teekkarien ainejärjestöt.

Katso myös
----------

* Luettelo Suomen teekkarikilloista

Lähteet
-------

1. ↑  Kemistikillan historia Kemistikilta. Viitattu 2.7.2013.
Peruskorjausta kipeästi kaipaava silta.
Utajärven kirkon korjaus kesällä 2009.
**Korjausrakentaminen** eli saneeraus tarkoittaa olemassa olevan rakennuksen tai muun rakennelman laajaa yhdellä kertaa tapahtuvaa korjaamista tai muuttamista. Rakennuksen tai muun rakennelman kestoiän aikana näin laajoja toimia tehdään vain muutaman kerran. Korjausrakentamiseen liittyy usein rakenteiden ja laitteiden kunnossapitoa, jota tehdään myös kiinteistön ja rakenteiden hoitoon liittyvänä työnä.

Korjausrakentamisen toiminnot
-----------------------------

Sen mukaan onko korjausrakentamisen tavoitteena muuttaa, kasvattaa vai säilyttää rakennusta tai rakennelmaa, toiminnot voidaan jakaa seuraavasti:

* *peruskorjaus* on korjausrakentamista, jossa rakennelma korjataan yhtä hyväksi kuin se oli uutena.
* *perusparannus* pyrkii ylittämään rakennelman aiemman laatutason ja tekemään toiminnallisuuden entistä paremmaksi
* *uudistaminen* modernisoi esimerkiksi tilajakoa, rakennusosia tai laitteistoja,
* *lisärakentaminen* laajentaa pinta-alaa rakennuksen tai rakennelman sisä- tai ulkopuolelle tehtävin uusin rakentein,
* *konservointi* pyrkii säilyttämään olemassa olevaa rakennustekniikkaa,
* *entisöiminen* eli restaurointi pyrkii palauttamaan entisiä arvoja tai rakennustapoja eli säilyttämään tai palauttamaan esimerkiksi rakennuksen arkkitehtuuria, ja
* *rekonstruointi* on uuden kopion rakentamista hävinneestä rakennelmasta säilyneiden jäänteiden tai asiakirjojen perusteella.

Korjausrakentamisen sääntely
----------------------------

Korjausrakentamisessa on noudatettava viranomaisten antamia rakennusmääräyksiä soveltuvin osin. Vanhan rakennuksen korjaamisen yhteydessä ei ole kuitenkaan pakko noudattaa uusimpia rakennusmääräyksiä, vaan siinä voidaan myös soveltaa niitä määräyksiä, jotka olivat voimassa kun rakennus tehtiin. Valmistumisajan rakennusmääräysten noudattaminen on usein rakennusteknisesti turvallisempi ratkaisu, koska eri aikakausien rakennustekniset ratkaisut poikkeavat usein huomattavasti toisistaan.

Katso myös
----------

* Rakennushistoriallinen selvitys

Lähteet
-------

* Kiinteistösanasto. Tekniikan sanastokeskus TSK 4. Helsinki 1984 ISBN 951-95566-4-8
* Korjaushankkeen kustannukset. RIL 197-1993. ISBN 951-758-297-8

  

### Viitteet

1. ↑  Maire Heikkinen: Suojeltuun rakennukseen soveltuvat materiaalit ja sisäilman laatu.

Aiheesta muualla
----------------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Korjausrakentaminen**.
* Rakennusperinto.fi[vanhentunut linkki]
* Korjaustieto.fi (Arkistoitu – Internet Archive)
* SFS:n (Arkistoitu – Internet Archive) seminaari Uusia korjausrakentamisen standardeja
* Vanhojen rakennusmateriaalien tietopankki Ympäristöministeriö
Elektronimikroskooppi kuvattu mimivirus.
**Mimivirus** on alun perin ameeboista löytynyt jättiläisvirus, joka muistuttaa bakteereita, mutta ei sisällä itsenäiseen lisääntymiseen tarvittavia soluelimiä eli ribosomeja. Se on poikkeuksellisen suuri, pyöreä ja halkaisijaltaan 750 nanometriä, kun virukseksi kookas isorokkovirus on vain 300 nanometriä ja poliovirus vain 30 nanometriä. Sillä on yli 900 geeniä ja yli miljoona emäsparia.

Suuri virus sai nimen mimivirus, koska se jäljittelee bakteereja. Yleensä virukset eivät tarvitse paljon geenejä, koska ne kaappaavat isäntäsolun geneettisen koneiston omiin tarkoituksiinsa. Jättiläisviruksessa on muista viruksista poiketen useita geenejä, joita tarvitaan kopioitumiseen. Lisäksi on geenejä, jotka osallistuvat proteiinien laskostamiseen, korjaavat dna-vaurioita sekä auttavat rakentamaan ja kuljettamaan aminohappoja. Silti ne eivät pysty lisääntymään itsenäisesti, vaan ovat aitotumallisista riippuvaisia loisia. Jättiläisviruksia on kuitenkin epäilty solujen tuman esimuodoiksi.

Mimiviruksen löytäminen liittyi Bradfordin kaupungin keuhkokuume-epidemiaan vuodelta 1992, jolloin niitä oli vesitornin ameeboissa. Jättiläisviruksia onkin löydetty ihmisistä usein keuhkokuumeiden yhteydessä, vaikka niitä pidetäänkin yleisesti ihmisille vaarattomina. Jättiläisvirukset tuottavat kollageenia, joka muistuttaa ihmisten omaa sidekudosproteiinia. Tutkijat epäilevätkin, että nivelreumassa virukset laukaisevat hyökkäyksen ihmisen omaa sidekudosta vastaan. Testeissä mimiviruksen on todettu lisäävän hiirten riskiä sairastua reumaan. Mimiviruksen vasta-aineet ovatkin nivelreumaa sairastavilla terveitä yleisempiä. Mimivirus oli ensimmäinen löydetty ns. jättiläisvirus ja sen jälkeen on löydetty useita muita.

Kaavapiirros Mimivirus-suvun virionista (poikkileikkaus ja sivukuva)
Mimiviruksen rekonstruktio, joka käyttää vain 5-kertaista symmetrian keskiarvoa

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Kaaro, Jani: Virusten joukosta löytyi monstereita.  *Tiede-lehti*, nro 5/2014. Artikkelin verkkoversio (tilaajille).

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Mimivirus** Wikimedia Commonsissa

* Laji.fi: Mimivirus
* ViralZone: Mimivirus (englanniksi)
* National Center for Biotechnology Information (NCBI): Mimivirus, taxonomy (englanniksi)
**CONMEBOL–UEFA Mestareiden Cup** (engl. *CONMEBOL–UEFA Cup of Champions*) on kolmesti järjestetty jalkapallokilpailu, jossa on kohdannut Euroopan-mestari ja Etelä-Amerikan mestari.

Kilpailu on pelattu vuosina 1985, 1993 ja 2022. Tunnettiin aiemmin nimellä **Artemio Franchi Cup** Artemio Franchin mukaan. 

Kilpailu järjestettiin kahdesti, vuosina 1985 ja 1993, ennen kuin se keskeytettiin. Se uudelleen käynnistettin vuonna 2022, jolloin se nimettiin Finalissimaksi (italiaksi "suuri finaali"), CONMEBOLin ja UEFA:n välisen yhteisymmärryspöytäkirjan allekirjoittamisen jälkeen.

Kilpailu on vastine seuratason Intercontinental Cupille. Sitä voidaan myös pitää nykyisen Maanosaliittojen cupin edeltäjänä.

Ottelut
-------

Lista CONMEBOL–UEFA Mestareiden Cupin otteluista| Vuosi | Voittaja | Tulos | Häviäjä | Stadion | Sijainti | Yleisömäärä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1985 | Ranska Ranska | 2–0 | Uruguay Uruguay | Parc des Princes | Pariisi, Ranska | 20,405 |
| 1993 | Argentiina Argentiina | 1–1 (5–4 rpk.) | Tanska Tanska | Estadio José María Minella | Mar del Plata, Argentiina | 34,683 |
| 2022 | Argentiina Argentiina | 3–0 | Italia Italia | Wembley Stadium | Lontoo, Englanti | 87,112 |
| 2025 |  |  |  |  |  |  |

### Tulokset maittain

Tulokset maittain| Joukkue | Voitot | Häviöt |
| --- | --- | --- |
| Argentiina Argentiina | 2 (1993, 2022) | — |
| Ranska Ranska | 1 (1985) | — |
| Uruguay Uruguay | — | 1 (1985) |
| Tanska Tanska | — | 1 (1993) |
| Italia Italia | — | 1 (2022) |

### Tulokset konfederaation mukaan

Tulokset konfederaation mukaan| Konfederaatio | Voitot | Häviöt |
| --- | --- | --- |
| CONMEBOL | 2 | 1 |
| UEFA | 1 | 2 |

Katso myös
----------

* Mundialito

Aiheesta muualla
----------------

* Artemio Franchi Trophy RSSSF:n sivustolla (englanniksi)