**Tuulikki Paananen** (19. helmikuuta 1915 Savonlinna, Suomen suuriruhtinaskunta – 10. lokakuuta 1974 Honolulu, Havaiji, Yhdysvallat) oli suomalainen elo­kuva­näyttelijä. Paananen eli suurimman osan elämästään Yhdys­valloissa. Hän vietti Suomessa ensimmäiset vuotensa ja 1930-luvun jälki­puoliskon. Tuolloin hän näytteli muun muassa elo­kuvissa *Jääkärin morsian*, *Aktivistit* ja *Varastettu kuolema*. Paananen elvytti suomen kielen taitonsa ja kohosi sekä kansan että kriitikoiden arvostamaksi näyttelijäksi.

Elämä ja ura
------------

### Lapsuus ja nuoruus

Tuulikki Paanasen vanhemmat olivat amerikkalainen pianisti Fanny Bay ja suomalainen viulisti Ernest Paananen. Perhe palasi Suomesta Yhdys­valtoihin Tuulikin ollessa neljä­vuotias. Pohjois-Amerikassa Paanaset viettivät kiertue-elämää. Avioliitto päättyi eroon, Ernest Paananen palasi Suomeen ja Fanny Bay ja Tuulikki jäivät Yhdys­valtoihin. Bay avioitui uudelleen tohtori Herman Runon (Ruona­vaara) kanssa vuonna 1928. Tuulikki Paananen valmistui yli­oppilaaksi Hollywood High Schoolista erinomaisin arvo­sanoin. Hän harrasti tanssia lapsuudestaan alkaen alan ammattilaisten opetuksessa ja esiintyi myös joidenkin Holly­wood-elo­kuvien tanssi­kohtauksissa. Holly­woodista Paananen lähti menestyksekkäälle tanssi­kiertueelle, joka vei hänet aina New Yorkiin asti.

### Elokuvaura Suomessa

Tuulikki Paananen vuonna 1936 elokuvassa *Mieheke*.
Vuonna 1935 Tuulikki Paananen päätti lähteä synnyin­maahansa Suomeen. Hän sai töitä Fennia-ravintolasta meksikolais­tanssien esittäjänä. Elo­kuva­ohjaaja Valentin Vaala kiinnitti häneen huomiota ja ehdotti elo­kuva­sopimusta. Paanasen suomen kielen taito oli ruostunut, mutta hän sai nais­pää­osan komediaelokuvasta *Mieheke*, joka tuli ensi-iltaan joulun alla 1936. Hänen vasta­näyttelijänään, "miehekkeenä" oli Tauno Palo. Kriitikot pitivät Paanasen suoritusta onnistuneena, hänessä havaittiin "luontaista lahjakkuutta". Paananen kiinnitettiin Suomi-Filmin kuukausi­palkkaiseksi näyttelijäksi. Hänen seuraava rooli­työnsä oli sivu­osa Nyrki Tapiovaaran elo­kuvassa *Juha*, joka sai ensi­esityksensä tammi­kuussa 1937.

Paananen kaavaili paluuta Yhdys­valtoihin, mutta kiinnostus suomalaiseen elo­kuva­taiteeseen sai hänet siirtämään lähtöään. Risto Orko kiinnitti hänet nais­pää­osaan elo­kuvaansa *Jääkärin morsian* (1938). Kriitikot antoivat Paanaselle suitsutusta kiihkeän­tulisen Sabinan osasta. Rooli­tehtävään kuului lukuisia yksin­tansseja näyttävissä puvuissa, ja sen myötä hänestä tuli kansan­suosikki. Niin ikään vuonna 1938 Paanasella oli pääosa Tapio­vaaran elo­kuvassa *Varastettu kuolema*. Manjan rooli oli taiteellisesti vaativa, ja Paananen sai siitä kiitettävät arviot.

Vuosi 1939 oli Paanasen kannalta erityisen työteliäs. Hän esiintyi Matti Jurvan kanssa Arvo Tammisen lyhyt­elo­kuvassa *Seitsemän veli­miestä*, Paananen tanssi ja Jurva lauloi. Saman vuoden huhti­kuussa Paanasella oli musta­sukkaisen venakon Katjuškan rooli aate­draamassa *Aktivistit*. Arvostelijat kehuivat hänen suoritustaan. Syys­kuussa 1939 tuli valko­kankaille Kalle Kaarnan ohjaama elo­kuva *Rakuuna Kalle Kollola* ja marras­kuussa Ilmari Unhon *Punahousut*. Molemmat olivat sotilas­farsseja, ja ne jäivät Paanasen viimeisiksi elo­kuva­töiksi Suomessa.

Paanasen valtteja valko­kankaalla olivat ilmeikkäät kasvot sekä tanssijan­koulutus; hänen liikkumisensa oli notkeaa ja vapaata ilman teatterimaista kankeutta. Lehdistössä hänen kansain­välisyyttään korostettiin. Raoul af Hällström kuvaili Paanasta seuraavasti: "Tässä nuoressa tytössä on uinahtelevaa sensuellia charmia. – – Tuulikki on elo­kuvamme tumma tyttö. Herkkä, harras ja toverillinen." Hänen vasta­näyttelijänsä Tauno Majuri *Aktivisteissa* käytti eräässä elokuvan kohtauksessa ilmaisua "kaunis kuin veri­pisara miekan terällä".

### Paluu Yhdysvaltoihin

Paananen palasi Yhdys­valtoihin talvi­sodan kynnyksellä. Hänen viisumiaan ei ollut uusittu, ja häntä kehotettiin matkustamaan pikimmiten. Paananen oli yksi useista suomalaisista julkisuuden henkilöistä, joihin liitettiin perättömiä vakoilija­väitteitä toisen maailman­sodan aikana. Toisinaan hänen kerrottiin tehneen itse­murhan Suomessa, toisinaan taas väitettiin, että hänet olisi teloitettu vakoojana. Ester Toivonen paljasti muistelmissaan kuulleensa vähintään kymmenen erilaista variaatiota "vakooja-Tuulikin" tarinasta. Kun huhut kulkeutuivat Paanasen korviin, hän suhtautui niihin pilana. Vasta vuosien kuluttua hänelle valkeni, että niitä levitettiin vakavissaan. Ensi­järkytyksestä selvittyään hän alkoi tehdä pilaa itseensä kohdistetuista harha­luuloista.

Todellisuudessa Paananen ryhtyi heti Yhdys­valtoihin palattuaan auttamaan ahdinkoon joutunutta synnyin­maataan. Hän piti New Yorkissa tuhat­päiselle yleisölle radioidun puheen Suomen puolesta ja keräsi huomattavia raha­summia toisen kotimaansa hyväksi. Palattuaan Holly­woodiin hän suoritti sihteerin opintoja ja sai palkka­työtä laki­toimistosta. Hän yritti Holly­woodissa elo­kuva­uraa taiteilija­nimellä Tula Parma, mutta heikolla menestyksellä. Hänellä oli taiteilija­nimellään rooli Jacques Tourneurin elo­kuvassa *Leopardimies* vuonna 1943, ja sittemmin hänet nähtiin myös amerikan­suomalaisista kertovassa koko­illan dokumentti­elo­kuvassa *Sydämeni laulu* (1948).

Vuonna 1947 Paananen avioitui Los Angelesissa elo­kuva­toimittaja Esko Miettisen kanssa. Lyhyeksi jääneen liiton jälkeen hän muutti Reedleyyn ja perusti tanssi­koulun nimeltä Tuulikki Dance Arts. Kesäisin hän matkusti Havaijille opiskelemaan polynesialaisia ja itä­maisia tansseja. Vuonna 1959 hän muutti vakinaisesti asumaan Honoluluun, jossa hän toimi tanssin­opettajana Kamehameha-oppi­laitoksessa. 1960-luvun puoli­välissä hän siirtyi töihin paikalliseen matka­toimistoon. Vuonna 1962 Paananen avioitui Howard Gott­schalkin (1911–1982) kanssa. Gott­schalk oli Yhdysvaltain armeijan sukeltaja ja toimi näyttelijänä Honolulussa. Eläkkeellä Paananen opiskeli havaijilaista musiikki- ja tanssi­kulttuuria. Hän myös esiintyi silloin tällöin televisio­mainoksissa.

Vuonna 1969 Paanasella todettiin rintasyöpä, johon hän kuoli 59-vuotiaana Honolulussa 10. lokakuuta 1974. Hänen tuhkansa siroteltiin hänen toivomuksestaan Waikikin pitkälle hiekka­rannalle.

Filmografia
-----------

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Elokuvat |
| --- |
| Vuosi | Nimi | Rooli |
| 1936 | *Mieheke* | Irmeli Venes |
| 1937 | *Juha* | Anja |
| 1938 | *Varastettu kuolema* | Manja |
| *Jääkärin morsian* | tanssijatar Sabina Tamm |
| 1939 | *Seitsemän velimiestä* | tanssija (lyhyt­elo­kuva) |
| *Aktivistit* | Katjuška Danilova, kenraalin tytär |
| *Rakuuna Kalle Kollola* | Hilja Aro |
| *Punahousut* | Elli Korpio |
| 1943 | *Leopardimies* | Consuelo Contreras |

 | 

| Televisio |
| --- |
| Vuosi | Sarja | Rooli | Jaksot |
| 1968–1973 | *Hawaii Five-O* | useita | 3 |

 |

Lähteet
-------

* Rytkönen, Sisko: *Ihanat naiset kankaalla – filmi­tähtiä suomalaisen elo­kuvan kulta­kaudelta*. Helsinki: Majakka, 2008. ISBN 978-951-9260-88-4.

### Viitteet

1. 1 2  Tuulikki Paananen Elonetissä. . Viitattu 11.2.2018.
2. ↑  Rytkönen 2008, s. 89, 90.
3. ↑  Rytkönen 2008, s. 90, 91.
4. ↑  Rytkönen 2008, s. 91–95.
5. ↑  Rytkönen 2008, s. 96, 97.
6. ↑  Rytkönen 2008, s. 95, 96.
7. ↑  Rytkönen 2008, s. 98–100.
8. ↑  Rytkönen 2008, s. 100.
9. ↑  Rytkönen 2008, s. 100, 101.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Tuulikki Paananen** Wikimedia Commonsissa

* Hänninen, Jaana: Tiesitkö, että Tauno Palonkin kanssa näytellyt elo­kuva­tähti Tuulikki Paananen oli savonlinnalais­syntyinen? *Itä-Savo*.  1.1.2016.
* Kuosmanen, Jukka (toim.): Jakso 1: SF-tähtiä ja tähden­lentoja: Tuulikki Paananen *Yle Areena*.  5.6.2014.

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Ranska
* BnF data
* Suomi (KANTO)

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Elonet

 |

 |