Atiu

|  |  |
| --- | --- |
| Sijainti | 
TyynimeriCookinsaaret, Uusi-Seelanti |
| Saariryhmä | 
Eteläiset Cookinsaaret |
| Vesialue | 
TyynimeriView and modify data on Wikidata  |
| Korkein kohta | 
73 mView and modify data on Wikidata  |
| Pinta-ala | 
26,9 km²  |

Väestö| Asukasluku | 
423 (2016) |
| Kieli | 
maori ja englanti |

Karttamuokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa WikidataaTietolaatikon dokumentaatioNäytä Wikidatasta tulevat arvot

**Atiu** eli **Enuamanu** on tuliperäinen saari Cookinsaarilla. Se sijaitsee pääsaari Rarotongasta 187 kilometriä koilliseen. Atiulla oli 423 asukasta vuoden 2016 väestönlaskennassa. Saarella sijaitsee viisi kylää. Saaren pohjoisosassa on lentokenttä.

Historia
--------

### Varhainen historia

Cookin rantautumispaikka Atiulla.
Atiun ensimmäisistä asukkaista on useita eri kertomuksia paikallisessa perimätiedossa. Saaren historiallinen nimitys *Enua Manu* viittaa näihin tarinoihin. Nimi tarkoittaa lintujen tai hyönteisten maata, sillä perimätiedon mukaan muita eläimiä ei saarella ollut ennen ihmisten tuloa. Eri tarinoissa ensimmäiset asukkaat tulivat joko Tahitilta, Samoalta tai Raiateasta. Atiulaisilla oli Cooksaarten hurjimpien sotureiden maine ja he tekivät usein sotaretkiä muille lähistön saarille, erityisesti Maukelle ja Mitiarolle mutta satunnaisesti myös Rarotongalle ja Mangaialle. Sotaretkien seurauksena Maukea ja Mitiaroa hallitsivat pitkään atiulaiset *arikit* eli päälliköt. Saaren ensimmäisenä löytänyt eurooppalainen oli James Cook, joka lähetti laivaltaan veneitä hakemaan saarelta tarvikkeita 3. huhtikuuta 1777. Miehistö tapasi atiulaisia, jotka ottivat heidät vastaan ystävällisesti. Jossakin vaiheessa tapaamista atiulaiset alkoivat lämmittää suurta uunia ja eräs laivan miehistöön kuulunut tahitilainen epäili atiulaisten aikovan syödä heidät. Atiulaiset esiintyivät järkyttyneesti syytösten johdosta, mutta heidän tiedetään syöneen maukelaisia ja mitiarolaisia vankejaan. Myöhemmin Cookin miehistö palasi turvallisesti laivaan.

### Myöhemmät vaiheet

19. heinäkuuta 1823 saarelle saapui pastori John Williams, joka etsi Rarotongan saarta. Williamsin mukana oli aitutakilainen päällikkö, joka kertoi eräälle atiulaiselle päällikölle nimeltä Rongomatane Ngaka'ara Ariki Aitutakin kääntyneen kristinuskoon. Atiulainen päällikkö vei tämän jälkeen seurueen pyhälle paikalle, josta hän haastoi heidät syömään siellä kasvanutta sokeriruokoa. Kun vieraat söivät sitä eivätkä kuolleet, hän lupasi kääntyä kristinuskoon ja määräsi kaikki epäjumalankuvat poltettaviksi. Hän antoi Williamsille myös purjehdusohjeen Rarotongalle, jonne hän oli aiemmin tehnyt sotaretkiä. Williamsin lähdettyä Atiulla kävi lähetyssaarnaajia vain satunnaisesti Tahitilta käsin, mutta vuonna 1836 saarelle asettui polynesialainen käännynnäinen nimeltä Papeiha. Hän puolestaan alkoi levittää kristinuskoa tehokkaasti saarella. Saari liitettiin siirtomaana Uuteen-Seelantiin vuonna 1901. Vuonna 1965 siitä tuli osa itsehallinnollisia Cookinsaaria. Saarelle rakennettiin lentokenttä vuonna 1978 ja sen myötä sinne alkoi saapua myös turisteja. Vuonna 2002 saarella kävi noin 1 200 vierailijaa.

Maantiede
---------

Tirotojärvi Atiulla.
Pinta-alaltaan Atiu on 26,9 km². Poikkeuksena muista Cooksaarista Atiun maaperässä on erityislaatuista punaista savea. Toinen erityinen piirre on *makatea*-nimellä tunnettu terävä ja murskautunut kalkkikivivyöhyke, joka on suurelta osin peittynyt kasvillisuuteen. Vyöhyke on jäänne aikoinaan saarta ympäröineestä koralliriutasta, joka on sittemmin jäänyt kuivalle maalle maan kohoamisen seurauksena noin 100 000 vuotta sitten. Maa kohoaa edelleen vuosittain noin 0,2 millimetriä. Saaren kylät Areora, Ngatiarua, Te'enui, Mapumai ja Tengatangi sijaitsevat sen sisämaan ylätasangolla ja saaren rannikko on puolestaan alavaa ja tasaista maata. Saarella on lisäksi useita luolia ja kastivajoamia. Saarella tavataan harvinaista tubuainlurikkia ja saarelle on lisäksi istutettu Rarotongalta *Pomarea dimidiata* eli kakeori sen suojelemiseksi. Atiun kotoperäisiä lintulajeja ovat muun muassa saaren luolissa pesivä *Collocalia sawtelli* ja kuningaskalastajiin kuuluva *Todiramphus tutus*. Atiu on ainoa Cookinsaarten eteläisistä suurista saarista, jossa ei tavata muualla tuhoa aiheuttavaa mustarottaa.

Kulttuuri
---------

Atiulainen kulttuuri on säilynyt alkuperäisempänä kuin esimerkiksi Rarotongalla. Edelleen tavallisia tapahtumia ovat esimerkiksi *tutuaka* ja *tumunu* oluenjuontijuhla. Taaroa viljellään edelleen yleisesti. Historiallisesti saarella on ollut kolme päällikköä, joiden tittelit olivat Rongomatane, Ngamaru ja Parua. Atiun lisäksi atiulaisia elää saaren ulkopuolella esimerkiksi Rarotongassa, Uudessa-Seelannissa ja enenevissä määrin myös Australiassa. Kaiken kaikkiaan saaren ulkopuolella asuu noin 12 000 atiulaista.

Lähteet
-------

* *Lonely Planet Rarotonga & the Cook Islands*. Lonely Planet Publications, 1998. ISBN 0864425538. (englanniksi)

### Viitteet

1. 1 2 3  Cook Islands: Islands, Districts & Villages citypopulation.de:  Citypopulation. Viitattu 27.12.2018. (englanniksi) (saksaksi)
2. 1 2  Lonely Planet 1998, s. 113
3. ↑  History *Atiu Island*. Viitattu 19.5.2011. (englanniksi)
4. ↑  Atiu - Land of the Birds *cookislands.org.uk*.  Arkistoitu 21.9.2013. Viitattu 19.5.2011. (englanniksi)
5. 1 2  Lonely Planet 1998, s. 114
6. ↑  Geology *Atiu Island*. Viitattu 19.5.2011. (englanniksi)
7. ↑  Welcome *Atiu Island*. Viitattu 19.5.2011. (englanniksi)
8. ↑  Lonely Planet 1998, s. 40
9. ↑  Government *Atiu Island*. Viitattu 19.5.2011. (englanniksi)

CookinsaaretCookinsaaret

* Aitutaki
* Atiu
* Mangaia
* Manihiki
* Manuae
* Mauke
* Mitiaro
* Nassau
* Palmerston
* Pukapuka
* Rakahanga
* Rarotonga
* Suwarrow
* Takutea
* Tongareva