recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Etyyliksantaatin natriumsuola
Selluloosaksantaattia (oranssi purkki).
**Ksantaatit** ovat suoloja, joiden yleinen rakenne on muotoa ROCS2−M+. Tässä R on alkyyliryhmä, ja M+ joko Na+ tai K+. Ne ovat siis orgaanisia rikkiyhdisteitä.

Taustaa
-------

Termi *ksantaatti* tulee kreikan sanasta ξανθός, *xanthos*, joka tarkoittaa keltaista tai kullanväristä. Suurin osa ksantaateista onkin keltaisia väriltään. Tanskalainen kemisti William Christopher Zeise löysi ja nimesi ne vuonna 1823. Ksantaatteja käytetään sellofaanin ja samanlaisten polymeerien kuten viskoosin valmistukseen selluloosasta, ja kaivosteollisuudessa vaahdotusrikastuksessa. Niitä käytetään myös orgaanisen synteesin väliaineina.

Valmistus ja rakenne
--------------------

Ksantaattisuoloja valmistetaan antamalla alkoholin, alkalimetallin (yleensä natrium tai kalium) ja hiilidisulfidin reagoida keskenään *ksantaatioksi* kutsutussa prosessissa.

Alkalimetalli reagoi ensin alkoholin kanssa tuottaen nukleofiilisen alkoksidin, joka liittyy rikkihiilen CS2 elektrofiiliseen hiileen.

Alkoksidi tuotetaan usein paikan päällä antamalla alkoholin reagoida väkevän emäksen kuten kaliumhydroksidin kanssa. 

ROH + CS2 + KOH → ROCS2K + H2O
Kaupallisesti merkittäviä ksantaatteja ovat mm. seuraavat:

* natriumetyyliksantaatti, CH3CH2OCS2Na
* kaliumetyyliksantaatti, CH3CH2OCS2K
* natriumisopropyyliksantaatti, (CH3)2CHOCS2Na
* natriumisobutyyliksantaatti, (CH3)2CHCH2OCS2Na
* kaliumamyyliksantaatti, CH3(CH2)4OCS2K

Reaktioita
----------

Ksantaattiesterin rakenne
Ksantaattisuolat hajoavat happojen kanssa:

ROCS2K + HCl → ROH + CS2 + KCl
Kyse on ksantaattien valmistusreaktion käänteisreaktiosta. Välivaiheena syntyy ksanthisia happoja, ROC(S)SH, jotka voidaan joskus erottaa.

Ksantaattianionit voivat myös alkyloitua, jolloin syntyy ksantaattiestereitä:

ROCS2K + R′X → ROC(S)SR′ + KX
Ne voidaan myös hapettaa ns. diksanthogeeneiksi:

2 ROCS2Na + Cl2 → ROC(S)S2C(S)OR + 2 NaCl
Ksantaatit sitoutivat siirtymämetallien kationeihin. Syntyvät varaukseltaan neutraalit kompleksit liukenevat orgaanisiin liuottimiin.

Tyypillisen metalli-tris(etyyliksantaatti) -kompleksin rakenne.

Lähteet
-------

1. 1 2  Kathrin-Maria Roy: Xanthates *Ullmann's Encyclopedia of Industrial Chemistry*.  2000. Wiley‐VCH. Viitattu 19.5.2021. (englanniksi)
2. ↑  Yksityiskohtainen kuvaus reaktiosta kaliumetyyliksantaatin valmistuksessa:  "*p*-Nitrophenyl sulfide"  (1948). *Organic Syntheses* **28**: 82. doi:10.15227/orgsyn.028.0082.
3. ↑  Fabien Gagosz, Samir Z. Zard: A Xanthate-Transfer Approach to α-Trifluoromethylamines.  *Organic Syntheses*, 1948, nro 84, s. 32.  (englanniksi)
4. ↑  Haiduc, I.: "1,1-Dithiolato ligands", *Comprehensive Coordination Chemistry II*, s. 349-376. , 2004. (englanniksi)
5. ↑  F. Galsbøl, C.E. Schäffer: Tris (O-Ethyl Dithiocarbonato) Complexes of Tripositive Chromium, Indium, and Cobalt.  *Inorganic Syntheses*, 1967, nro 10, s. 42-49. doi:10.1002/9780470132418.ch6.   (englanniksi)
**Lapsista raportointi** on journalismiin liittyvä erityisseikka, jota koskettavat erilliset eettiset ohjeet. Alle 18-vuotiailla on suurempi yksityisyyden suoja kuin aikuisilla. Suomen Journalistiliiton laatimien journalistin ohjeiden (JO) lisäksi viestimien tulisi lapsista raportoidessa huomioida YK:n lapsen oikeuksien sopimuksessa määritellyt oikeudet. Ainakin joillain lehtitaloilla, kuten Yleisradiolla, on lisäksi omat eettiset ohjeistukset lapsista raportoimiseen. Lapsen oikeuksien sopimuksen ja journalistien eettisten ohjeiden mukaan viestimillä on vastuu arvioida haastattelun, kuvaamisen tai materiaalien julkaisun vaikutukset lapseen ja tarvittaessa suojella lasta riippumatta siitä, missä päin maailmaa lapsi elää.

Journalistin ohjeet ohjeistaa aina noudattamaan erityistä varovaisuutta, kun käsitellään alaikäisiä koskevia asioita (JO 30). Kun on olemassa riski lapsen joutumisesta rangaistuksi tai vahingoitetuksi, lapsen henkilöllisyys on peitettävä sekä kuvasta että tekstistä (JO 31, 32, 33, 34).

Lapsen oikeuksien sopimuksen mukaan lapsilla on oikeus ilmaista mielipiteensä ja osallistua ikänsä ja kehitystasonsa mukaisesti itseään koskevien asioiden käsittelyyn. Samalla sopimus takaa lapsille oikeuden yksityisyyteen ja luottamuksellisuuteen. Lisäksi sopimus takaa lapselle oikeuden tulla suojelluksi leimautumiselta, vahingolta ja rangaistukselta sekä mahdollisuudelta joutua vahingoitetuksi tai rangaistuksi.

Lähteet
-------

1. ↑  Lapset ja nuoret Ylessä *yle.fi*.  Arkistoitu 2.10.2022. Viitattu 21.1.2023.
2. ↑  Journalistin ohjeet 2014 Journalistiliitto.  Arkistoitu 20.12.2014.
3. ↑  OHJE LAPSISTA RAPORTOINTIIN Suomen UNICEF ry.  Arkistoitu 22.10.2014.

Aiheesta muualla
----------------

* Lastensuojelun keskusliiton opas lasten haastattelijoille ja kuvaajille (Arkistoitu – Internet Archive)
Ambrogio Maestri Falstaffin roolissa Wienin valtionoopperassa 2016
**Ambrogio Maestri** (s. 1970 Pavia) on italialainen oopperalaulaja, äänialaltaan baritoni.

Maestri syntyi Paviassa ja opiskeli siellä laulamista sekä pianonsoittoa. Ennen oopperauraansa hän työskenteli perheravintolassa kokkina. Vuonna 2004 Maestri teki Royal Opera House -debyyttinsä Don Carlo di Vargasin roolissa Giuseppe Verdin oopperassa *Kohtalon voima*. Samana vuonna hän teki Metropolitan-oopperan-debyyttinsä Amonasron roolissa Verdin *Aidassa*. Maestrin roolien joukossa ovat olleet myös muiden muassa Iago (Verdi: *Otello*), Renato (Verdi: *Naamiohuvit*), Giorgio Germont (Verdi: *La traviata*) ja Dulcamara (Gaetano Donizetti: *Lemmenjuoma*). Sir John Falstaffin roolin Verdin *Falstaff*-oopperassa Maestri tulkitsi ensimmäisen kerran Riccardo Mutin johdolla La Scalassa ja Busseton Teatro Giuseppe Verdissä vuonna 2001. Esiintymispaikka, johon Maestrilla on ollut erityisen läheinen yhteys, on ollut Arena di Verona.

Maestri teki esiintymisen Ferzan Özpetekin elokuvassa *Magnifica presenza*.

Lähteet
-------

1. ↑  Maestri, Ambrogio, 1970-.... Virtual International Authority File
2. 1 2 3 4  Ambrogio Maestri Royal Opera House
3. ↑  Ambrogio Maestri Metropolitan Opera

Aiheesta muualla
----------------

* Ambrogio Maestri Internet Movie Databasessa. (englanniksi)

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Norja
* Espanja
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Italia
* Israel
* Yhdysvallat
* Alankomaat
* Puola

 |
|  |
| Tieteilijät | 
* CiNii

 |
|  |
| Muut | 
* IdRef

 |

 |
Kivijäätikkö, Zillertalin Alpit.
**Kivijäätikkö** on kivien peitossa oleva jäätikkö joita esiintyy yleisimmin arktisilla ja vuoristoisilla alueilla. Vuoristoissa kivijäätiköitä esiintyy puurajan yläpuolella. Eroosion synnyttämä kiviaines ovat pudonnut kallionseinämistä ja jää sementoi sitä. Samantapaista kivimateriaalia tulee jäätiköistä esiin niiden loppupäässä. Kivimateriaalin seassa voi olla erittäin isojakin lohkareita. Alapäässä lohkareiden tullessa esiin ne muodostavat jyrkän reunan.

Jotkin kivijäätiköt saattavat valua ja muodostaa kaarevia, aaltomaisia muotoja. Kivijäätiköiden liike on yleensä hidasta, tai sitä ei ole ollenkaan, suurin havaittu nopeus on ollut noin 150 settimetriä vuodessa. Jäätiköiden syvyys saattaa olla 30 metriä ja pituus 1 500 metriä. Hitaasti liikkuvien kivijäätiköiden pinnalle kasvaa mikroilmaston ansiosta jäkäliä ja sammalia, sekä myös putkilokasveja.

* Kivijäätikkö jossa on monta virtaussilmukkaa. Chugach Mountains, Alaska.Kivijäätikkö jossa on monta virtaussilmukkaa. Chugach Mountains, Alaska.
* Kivijäätikkö, Zillertalin Alpit.Kivijäätikkö, Zillertalin Alpit.
* Kivijäätikkö, Left Talgar valley, Kazakstan.Kivijäätikkö, Left Talgar valley, Kazakstan.

Jotkut Marsin pinnanmuodot saattavat olla kivijäätiköitä.

Katso myös
----------

* Jäätikkö
* Ikirouta
* Maanvyöry

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Mustonen, Juha: *Jäätikkömäiset muodostumat Moreux-kraatterin ja Protonilus Mensaen alueella*, s. 35–36. Pro gradu-tutkielma. , 2013. Teoksen verkkoversio.
2. 1 2 3  Rock glacier *Encyclopædia Britannica*. Viitattu 4.7.2018 (englanniksi) .
3. ↑  Burga, Conradin A. & Frauenfelder, Regula & Ruffet, Jenny & Hoelzle, Martin & Kääb, Andreas: Vegetation on Alpine rock glacier surfaces: a contribution to abundance and dynamics on extreme plant habitats.  *Flora - Morphology, Distribution, Functional Ecology of Plants*, 2004, 199. vsk, nro 6, s. 505–515. doi:10.1078/0367-2530-00179. Artikkelin verkkoversio (pdf). Viitattu 4.7.2018 (englanniksi) .

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Kivijäätikkö** Wikimedia Commonsissa
Krzywy Lasin kieroja mäntyjä.
Kartta Krzywy Lasista ja lähialueista.
**Krzywy Las** ("kiero metsä") on oudonmuotoisten mäntyjen metsikön sisältävä alue ja luonnonmuistomerkki Puolassa Gryfinon kuntaan kuuluvassa Nowe Czarnowon kylässä. Alueen pinta-ala on noin 3 300 neliömetriä. Siellä noin sata oudonmuotoista mäntyä, joista suurin osa, noin 50–60, sijaitsee sen keskiosassa. Alueen kieroille puille on tyypillistä kaareutuminen 10–50 senttimetrin korkeudessa sivusuuntaan yhdestä kolmeen metrin pituiselle, pohjoiseen osoittavalle loivalle mutkalle, jonka päätöskohdasta ne kasvavat normaalisti ylöspäin. Kaikki alueen männyt ovat matalia, alle 15 metrin korkuisia.

Krzywy Lasin männyt on istutettu todennäköisesti vuonna 1934. Syytä niiden kierouteen ei ole varmasti tiedossa, mutta ilmiön synnystä on esitetty useita erilaisia teorioita. Kannatetuimman teorian mukaan ne olisi kasvatettu tarkoituksella sivusuuntaan myöhempää rakennuskäyttöä varten, mutta toinen maailmansota olisi keskeyttänyt käsittelyn.

Lähteet
-------

1. ↑  Krzywy Las  29.7.2020. Nadleśnictwo Gryfino. Viitattu 3.7.2021. (puolaksi)
2. 1 2  Krzywy Las  5.4.2020. Gryfinon kunta. Viitattu 3.7.2021. (puolaksi)
3. ↑  Krzywy Las – Najbardziej znana na świecie atrakcja przyrodnicza Pomorza Zachodniego *Krzywy Lasin kotisivut*. Gryfinon kunta. Viitattu 3.7.2021. (puolaksi)
4. ↑  Outo metsä hämmentää Puolassa: sadat puut ovat kallellaan 90 asteen kulmassa kohti pohjoista *Tekniikan Maailma*.  2.4.2017. Viitattu 3.7.2021.
Maisemaa Amborón kansallispuistossa
  
{{{alt}}}Amborón kansallispuiston sijainti kartalla
**Amborón kansallispuisto** on Santa Cruzin departementissa sijaitseva luonnosuojelualue keskisessä Boliviassa. Puisto on pinta-alaltaan arviolta 630 000 hehtaaria ja sijaitsee kolmen hyvin erilaisen ekosysteemin yhtymäkohdassa: Andien ylänkö, Gran Chacon pohjoinen osa ja Amazonin valuma-alue. Puistossa elää tuhansia eläinlajeja, ja sen alueelta on löydetty tähän mennessä yli 800 erilaista lintulajia. Puiston alueella eläviä nisäkäslajeja ovat esimerkiksi kapybara, pekari, tapiirit, erilaiset apinalajit kuten möly- ja kapusiiniapinat, kissaeläimet kuten jaguaari, oselotti ja pitkähäntäkissa, sekä yhä harvinaisempi silmälasikarhu.

Lähteet
-------

1. ↑  Amboro National Park *travel-bolivia.com*. Viitattu 18.2.2011. (englanniksi)
2. ↑  Amboro National Park *boliviabella.com*. Viitattu 18.2.2011. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Amborón kansallispuisto** Wikimedia Commonsissa

Laguna Colorada sijaitsee Eduardo Avaroan suojelualueessa Bolivian kansallispuistot ja suojelualueet

* Aguaragüe
* Amboró
* Apolobamba
* Beni
* Carrasco
* Cotapata
* Eduardo Avaroa
* El Palmar
* Iñao
* Isiboro Sécure
* Kaa-Iya del Gran Chaco
* Madidi
* Manuripi-Heathin suojelualue
* Noel Kempff Mercado
* Otuquis
* Pilón Lajas
* Sajama
* Sama
* San Matías
* Tariquía
* Torotoro
* Tucavaca
* Tunari
**Kivikaktukset** (*Ariocarpus*) on kaktuskasveihin (*Cactaceae*) kuuluva suku, jossa on kuusi lajia. Ne ovat viljelyssä suosituimpien kaktusten joukossa, vaikka ovatkin hyvin hidaskasvuisia. Kaikkia lajeja on kerätty luonnosta runsaasti ja laittomasti, ja joitakin lajeja tunnetaan vain yhdeltä tai muutamalta harvalta kasvupaikalta. Lajit sisältävät huomattavia määriä limaa, ja Amerikan alkuperäisasukkaat käyttävät limaa liimana korjatessaan rikkoutuneita ruukkuja.

Levinneisyys
------------

Kasvit ovat peräisin Pohjois-Meksikosta ja Länsi-Teksasista. Eniten niitä tapaa Chihuahuan aavikolla.

Tuntomerkit
-----------

Kivikaktukset kasvavat yksittäin tai mättäinä. Kooltaan ne ovat pieniä geofyyttejä (so. selviävät epäsuotuisan ajan yli maansisäisissä osissaan olevilla silmuilla). Pääjuuri on kookas, mehevä ja siinä on paljon limaputkia. Varsi koostuu kyhmyistä, jotka joillakin lajeilla ovat varsin lehtimäisiä. Varsi on harjuton ja piikitön. Areolit eli kääpiöversot ovat varren kyhmyjen yläpinnoilla villamaisia karvoja täynnä olevina uurteina tai puuttuvat. Piikkejä on yleensä vain taimivaiheen kasveissa.

Kukat sijaitsevat kasvin kärjessä nuorten kyhmyjen villaisissa tyvissä. Ne ovat avoinna päivisin, suppilomaisia ja väriltään vaihtelevia: valkoisia, keltaisia tai purppuraisia. Kukkaperät ovat suomuttomat. Hedelmä on nuijamainen tai lähes pallomainen, aluksi mehevä, kypsyttyään kuiva, avautumaton, piikitön ja suomuton. Siemenet ovat mustia, päärynän muotoisia ja kyhmyisiä.

Lajit
-----

Luettelon lähde:

* *Ariocarpus agavoides*
* *Ariocarpus bravoanus*
* *Ariocarpus fissuratus*
* *Ariocarpus kotschoubeyanus*
* *Ariocarpus retusus*
* *Ariocarpus scaphirostris*

Lähteet
-------

* Anderson, E. F. 2001: The Cactus Family. - Portland, Oregon. ISBN 0-88192-498-9.

### Viitteet

1. ↑  Catalogue of Life *catalogueoflife.org*.  Arkistoitu 7.5.2021. Viitattu 10.5.2012.
2. ↑  ONKI, Kassu: *Ariocarpus* *finto.fi*. Viitattu 1.8.2012.
3. 1 2  Anderson 2001: 109
4. 1 2  Anderson 2001: 110
5. ↑  Anderson 2001: 110–112.

Aiheesta muualla
----------------

* 

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Taksonitunnisteet | 
* Wikidata: Q131642
* Wikispecies: Ariocarpus
* BioLib: 98101
* CoL: 62CFQ
* EoL: 72011
* EPPO: 1AWCG
* FNA: 102586
* FoC: 102586
* GBIF: 3084096
* GRIN: 961
* iNaturalist: 156203
* IPNI: 30015371-2
* IRMNG: 1062298
* ITIS: 19875
* NCBI: 130093
* Open Tree of Life: 220915
* PLANTS: ARIOC
* POWO: urn:lsid:ipni.org:names:30015371-2
* Tropicos: 40019393
* WFO: wfo-4000003041

 |

 |
**Drakanon** (m.kreik. Δράκανον, lat. *Dracanum*) oli antiikin aikainen kaupunki Ikaroksen saarella (nyk. Ikaría) Kreikassa. Se sijaitsi samannimisellä niemellä, nykyisellä Fanárin eli Fároksen niemellä saaren itäkärjessä.

Drakanon vaikuttaa olleen Therman poliksen eli kaupunkivaltion kaupunkikeskus hellenistiseltä kaudelta lähtien. Muutoin sen historiasta tiedetään vain vähän.

Drakanonin tornin rauniot.
Kaupunki oli rakennettu akropolis-kukkulalle. Joitakin sen muureja on säilynyt. Paikan merkittävin jäänne ovat pyöreän tornin rauniot akropoliin länsiosassa. Torni on rakennettu hellenistisellä kaudella 300-luvun eaa. lopulla tai 200-luvulla eaa. Se on ollut yksi seitsemästä vartiotornista eri puolilla saarta. Rakennelma on kolmikerroksinen ja tehty suurista marmoripaasista. Se on rakennettu noin 50 metrin korkeudelle merenpinnasta laskettuna, ja sen säilyneen osan halkaisija on 8,4 metriä ja korkeus 13 metriä. Alkuperäiseksi korkeudeksi on arvioitu 13,5 metriä. Torni on parhaiten säilynyt koko Egeanmeren alueella, mutta se kärsi vaurioita vuonna 1826, kun amiraali Sachtoúris käytti sitä maalina laivansa tykkien kokeiluun.

Kaupungin muihin löytöihin kuuluvat Eileithyialle omistettu pyhäkkö sekä muiden kulttirakennusten ja sataman jäänteet.

Lähteet
-------

1. ↑  Smith, William: "Icarus", *Dictionary of Greek and Roman Geography*. Boston: Little, Brown and Company, 1854. Teoksen verkkoversio.
2. ↑  Drakanon *Pleiades*. Viitattu 1.11.2021.
3. ↑  "61 C2 Drakanon", *Barrington Atlas of the Greek and Roman World*. Princeton University Press, 2000. ISBN 978-0691031699.
4. ↑  Hansen, Mogens Herman & Nielsen, Thomas Heine: "481 Therma", *An Inventory of Archaic and Classical Poleis*, s. 741. An Investigation Conducted by The Copenhagen Polis Centre for the Danish National Research Foundation. Oxford: Oxford University Press, 2004. ISBN 0-19-814099-1.
5. 1 2  Πύργος Δράκανο *Visit Ikaria*. Viitattu 1.11.2021.
6. 1 2  Δράκανο *Νήσος Ικαρία*. Viitattu 1.11.2021.
7. ↑  Δράκανο *Nikaria.gr*. Viitattu 1.11.2021.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Drakanon** Wikimedia Commonsissa
Erland Hjärne
**Erland Hjärne** (13. heinäkuuta 1887 Uppsala – 26. huhtikuuta 1969 Uppsala) oli ruotsalainen historioitsija. 

Erland Hjärne oli Harald Hjärnen poika, ja hän aloitti uransa Uppsalan yliopistossa. Vuonna 1952 hänestä tuli yliopiston historian professori. 
Hjärne kuului Uppsalassa aktivisteihin, jotka vastustivat puolueitten kehitystä politiikassa. He olivat myös jyrkästi anti-parlamentaatisia, -demokraattisia ja -sosialistisia. Hjärne otti ossa muun muassa vuoden 1914 talonpoikaismarssiin, joka lopulta johti siihen että Karl Staaffin liberaalinen hallitus kaatui. Hän kirjoitti ylioppilaitten puheen, joka pidettiin kuningas Kustaa V:lle. Hjärnestä tuli Sven Lidman aloittaman *Svensk Lösenin* merkittävimpiä toimittajia. Hän myös tuki Suomen valkoisia sisällissodassa 1918. Kun demokratia vietiin läpi Ruotsissa 1918–1919, käänsi Hjärne selkänsä politiikalle ja ryhtyi tutkijaksi ja opettajaksi. Hänen suurin kiinnostuksensa kohdistui Ruotsin Vapauden ajan parlamentarismiin ja sen 1500- ja 1600-luvulta periytyviin juuriin. 

Erland Hjärne on haudattu Uppsalan vanhalle hautausmaalle.

Lähteet
-------

* Sven G. Svenson, *Erland Hjärne: En historikers livsöde* (1994)
* Sven Ulric Palme, "Erland Hjärne", *Svenskt biografiskt lexikon*, 19 (1971-73)

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Yhdysvallat
* Ruotsi
* Alankomaat

 |
|  |
| Muut | 
* IdRef

 |

 |
**Dramaturgi** on teatterialan ammattinimike, jolla on eri maissa eri merkityksiä. Suomessa dramaturgilla tarkoitetaan useimmiten henkilöä, joka järjestää materiaalin teatteriesitykseksi eli tekee esityksen dramaturgian. Monesti tämä tarkoittaa valmiin materiaalin, esimerkiksi romaanin, sovittamista teatteriesitykseksi eli dramatisointia.

Angloamerikkalaisessa maailmassa dramaturgilla tarkoitetaan yleensä teatterin kirjallista asiantuntijaa, ohjelmiston suunnittelijaa tai tutkijaa, joka toimii ohjaajan tai käsikirjoittajan apuna. Sielläkin dramaturgit tosin ovat myös useimmiten itse näytelmäkirjailijoita. Isossa-Britanniassa tällä ammatilla on pitkät perinteet, mutta Yhdysvalloissa se on yleistynyt vasta viime vuosina*milloin?*.

Suomessa dramaturgeja koulutetaan Teatterikorkeakoulussa, joskin dramaturgian koulutusohjelma ei kouluta pelkästään dramaturgin, vaan myös näytelmäkirjailijan ja draaman kääntäjän tehtäviin. Esimerkiksi Outi Nyytäjä, Juha-Pekka Hotinen ja Laura Ruohonen ovat tunnettuja suomalaisia dramaturgeja. Monesti dramaturgeiksi koulutetut saattavat toimia myös ohjaajan tehtävissä; yksi Suomen tunnetuimmista nykyohjaajista, Kristian Smeds, opiskeli hänkin Teatterikorkeakoulussa juuri dramaturgiaa.

Lähteet
-------

* Dramaturgian koulutusohjelma BA/MA. *Teatterikorkeakoulu*.  Arkistoitu 7.7.2014. Viitattu 27.10.2020.
* Turvin, Mark S.P.: The Dramaturg: Modern Day Court Jester. *Goldfish Publishers*.  21.1.2001.  Arkistoitu 5.12.2009. Viitattu 27.10.2020. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Dramaturgi** Wikimedia Commonsissa

* Numminen, Katariina & Kilpi, Maria & Hyrkkänen, Mari (Toim.): *Dramaturgiakirja – Kaikki järjestyy aina*. Helsinki: Taideyliopiston Teatterikorkeakoulu, 2018. ISBN 978-952-353-005-8. Teoksen verkkoversio (viitattu 27.10.2020).  (Arkistoitu – Internet Archive)
* Dramaturgian ja näytelmän kirjoittamisen koulutusohjelma *Taideyliopisto*. Viitattu 27.10.2020.
* Dramaturgi *Ammattinetti*. Viitattu 27.10.2020.
* Suhonen, Jarkko: *Toiminnallista dramaturgiaa – Kirjoittajan rooli devising-prosessissa kirjallisuuden ja oman kokemuksen valossa*. Pro gradu. Jyväskylä: Jyväskylän yliopisto, TAIKU/kirjallisuus (kirjoittajalinja), 2005. Teoksen verkkoversio (viitattu 27.10.2020).
Milanon piispa Ambrosius
**Ambrosiaaninen messu** on katolisessa kirkossa käytössä oleva jumalanpalvelusjärjestys. Se on saanut nimensä 300-luvulla eläneestä Mediolanumin eli nykyisen Milanon piispa Ambrosiuksesta, jolta jumalanpalveluskaava on perimätiedon mukaan peräisin. Tosi asiassa kaava lienee saanut nykyisen muotonsa vasta 800-luvulla, ja sitä on muokattu myöhemminkin.

Ambrosiaanista messua vietetään Milanon katolisessa arkkihiippakunnassa, Italiassa, lukuun ottamatta Monzan kaupunkia ja eräitä sen ympäristön seurakuntia. Lisäksi ambrosiaaninen kaava on käytössä eräissä muissakin Lombardian seurakunnissa, 55 rovastikunnassa Luganon hiippakunnassa, Ticinon kantonissa, Sveitsissä, 31 seurakunnassa Bergamon hiippakunnassa sekä yksittäisissä seurakunnissa Lodin, Novaran ja Pavian hiippakunnissa. 

Koska ambrosiaaninen messu oli saavuttanut vakiintuneen aseman jo sydänkeskiajalla, ei Milanon arkkihiippakuntaa vaadittu siirtymään Trenton kirkolliskokouksen jälkeen 1570 vahvistettuun nk. tridentiiniseen messuun. Toisin kuin monet muut vanhat messukaavat, ambrosiaaninen messu säilyi halki vuosisatojen. Myös Vatikaanin II konsiilin jälkeen, jolloin suurin osa katolista kirkkoa siirtyi käyttämään uudistettua, Paavali VI:n messua, Milanon arkkihiippakunta piti kiinni vanhasta messustaan. Tähän lienee vaikuttanut myös se, että Paavali VI puolusti ambrosiaanisen messun asemaa – hän oli ennen paaviksi tuloaan ollut Milanon arkkipiispa.

Ambrosiaaninen messu eroaa latinalaisesta ennen muuta kirkkovuotensa osalta. Ambrosiaanisessa liturgiassa adventtiaika alkaa jo Pyhän Martin päivän (11. marraskuuta) jälkeisenä sunnuntaina, joten kirkkovuodessa on kuusi adventtisunnuntaita. Paastonaika alkaa ortodoksisen kirkon tapaan jo laskiaissunnuntaita seuraavana maanantaina, joten kirkkovuodessa ei ole tuhkakeskiviikkoa, ja karnevaali vietetään jo ennen laskiaissunnuntaita.

Messun kaava seuraa likipitäen tridentiinisen messun kaavaa, mutta eroja on rukousten sanoituksissa ja yksittäisissä järjestyksissä. Niinpä ambrosiaanisessa messussa leivän murtaminen tapahtuu jo ennen Isä meidän -rukousta, ja rauhantervehdys annetaan jo ennen ehtoollisliturgian alkua. Uskontunnustus seuraa samoin ortodoksista kaavaa, ja se luetaan vasta offertoriumin jälkeen, juuri ennen ehtoollisrukousta. Lukukappaleita on aina – myös arkipäivisin – kolme, Vanhan testamentin lukukappale, epistola ja evankeliumi.

Myös kirkollisten toimitusten kaavoissa on eroja. Esimerkiksi kaste toimitetaan ambrosiaanisessa liturgiassa upottamalla lapsi veteen, ei valelukasteena. Samoin hetkipalvelusten kaavat eroavat roomalaisista. Messussa käytettävä musiikki on myös erikoislaatuista; sitä kutsutaan ambrosiaaniseksi kirkkolauluksi erotukseksi gregoriaanisesta kirkkolaulusta, jota käytettiin tridentiinisessä messussa.

Katso myös
----------

* Katoliset riitukset (liturgia)

Linkit
------

* Ambrosiaaninen liturgia (englanniksi)
* Hetkipalvelukset ambrosiaanisessa liturgiassa (englanniksi)
**Sigyn Emilie Alenius-Christensen** (15. heinäkuuta 1912 Pietari – 8. kesäkuuta 1992 Kööpenhamina) oli suomalainen Tanskassa asunut toimittaja ja ulkomaankirjeenvaihtaja.

Alenius oli Hufvudstadsbladet-lehden palveluksessa vuodesta 1934 lähtien ja hänestä tuli lehden Kööpenhaminan kirjeenvaihtaja 1950. Alenius toimi myös Yleisradion kirjeenvaihtajana Kööpenhaminassa 1953–1990 ja hän kirjoitti lisäksi Suomen tapahtumista tanskalaisiin lehtiin. Alenius kirjoitti myös Uuteen Suomeen ja Aamulehteen sekä laati kolumneja Astra-aikakauslehteen.

Julkaisuja
----------

* *Finland efter vapenstilleståndet 1944: en kort översikt*. Söderström, Helsingfors 1947, ilmestyi englanniksi nimellä *Finland between the armistice and the peace*. Söderström, Helsingfors 1947

Lähteet
-------

1. 1 2  Uppslagsverket Finland : Alenius Sigyn

Aiheesta muualla
----------------

* Sigyn Alenius : Tanskan olutlakon seuraukset, Alkoholipolitiikka 5/1965, Julkari sosiaali- ja terveysministeriön hallinnonalan avoin julkaisuarkisto

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Yhdysvallat

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Uppslagsverket Finland

 |

 |

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.   
Alkuperäinen artikkeli: sv:Sigyn Alenius
**Kivikkotöyhtökiuru** (*Galerida theklae*) on kiurujen heimoon kuuluva varpuslintu, joka elää Välimeren alueella.

Koko ja ulkonäkö
----------------

Kivikkotöyhtökiurun pituus on 17 cm, siipien kärkiväli 28–32 cm ja paino noin 37 grammaa. Harmaanruskea, töyhtöpäinen lintu muistuttaa kiurua ja varsinkin töyhtökiurua, mutta kivikkotöyhtökiurulla on korkeampi töyhtö, pidemmät jalat ja hieman solakampi ulkomuoto. Myös höyhenpuvun värityksessä on pieniä eroja. Laji on äänekäs, äänet muistuttavat töyhtökiurun ääniä. Koiras ja naaras ovat samannäköisiä, koiras on hieman kookkaampi.

Esiintyminen
------------

Kivikkotöyhtökiurun esiintymisalue kattaa Iberian niemimaan, Etelä-Ranskan, Baleaarien saariryhmän ja Luoteis-Afrikan. Erillispopulaatioita on Libyassa ja Somaliassa. Euroopan populaation koko on 2,9–4,2 miljoonaa yksilöä. Lajia ei ole tavattu Suomessa.

Elinympäristö
-------------

Kivikkotöyhtökiuru on avomaiden lintu, joka elää kivikkoisilla tai kallioisilla alueilla, joko matalakasvuisilla tai pensaikkoisilla kuivilla mailla. Myös karuilla laitumilla ja tienvarsilla.

Lisääntyminen
-------------

*Galerida theklae*
Naaras rakentaa pesän maahan. Munia on 2–7, tavallisesti kolme tai neljä. Poikaset lähtevät pesästä ennen kuin ovat lentokykyisiä noin yhdeksän päivän ikäisinä, ja ne oppivat lentämään noin 15 päivää vanhoina. Kivikkotöyhtökiuru pesii yleisesti kaksi kertaa kesässä.

Ravinto
-------

Kivikkotöyhtökiuru syö pääasiassa siemeniä, mutta jonkin verran myös hyönteisiä ja muita selkärangattomia. Töyhtökiurusta poiketen laji ei kaiva ruokaa maasta, mikä lienee sopeutuma kivikkoisempaan elinympäristöön.

Lähteet
-------

1. ↑  BirdLife International: *Galerida theklae* *IUCN Red List of Threatened Species. Version 2013.2*.  2012. International Union for Conservation of Nature, IUCN, Iucnredlist.org. Viitattu 1.1.2014. (englanniksi)
2. 1 2 3 4  Cramp, Stanley (päätoim.) 1988: Handbook of the Birds of Europe, the Middle East and North Africa. – Oxford University Press. Hongkong.


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Taksonitunnisteet | 
* Wikidata: Q851570
* Wikispecies: Galerida theklae
* ADW: Galerida\_theklae
* Avibase: 5351025CD2FE0285
* BirdLife: 22717387
* CoL: 3F4BN
* BOW: thelar1
* eBird: thelar1
* EUNIS: 1056
* Euring: 9730
* Fauna Europaea: 97401
* Fauna Europaea (new): 0f56f536-98f0-43b6-91ed-7f8b0e6f10e7
* GBIF: 9330514
* iNaturalist: 7359
* IRMNG: 10211296
* ITIS: 560134
* IUCN: 22717387
* NBN: NHMSYS0000533287
* NCBI: 313444
* TSA: 7192
* uBio: 6097401
* Xeno-canto: Galerida-theklae

 |

 |
Kaarevakattoinen Sigyn-sali on entinen Crichton-Vulcanin telakkahalli.
**Sigyn-sali** on Turun Länsirannan kaupunginosassa Varvintorilla sijaitseva konserttisali, joka sijaitsee samassa kiinteistössä Turun konservatorion ja Turun ammattikorkeakoulun taideakatemian kanssa. Salissa on nouseva katsomo ja istumapaikkoja lähes 400. Näyttämön leveys on 10–12 metriä.

Sigyn-sali on osa Turun vanhoihin telakka- ja köysitehdastiloihin 1990-luvun puolessavälissä rakennettuja taidealojen opetustiloja, jotka on suunnitellut arkkitehtitoimisto Laiho-Pulkkinen-Raunio. Entiseen telakkahalliin rakennetun salin akustiikan on suunnitellut Henrik Möller Akukon-insinööritoimistosta. Saman kiinteistön pienempiä konserttipaikkoja ovat Crichton-sali konservatorio­rakennuksen toisessa kerroksessa (200 paikkaa) sekä Vulcan-sali Sigyn-salin takana (120 paikkaa). Crichton-saliin on sijoitettu konservatorion urut, ja Vulcan-salia käytetään Sigyn-salin takahuonetilana silloin, kun esiintyjiä on paljon.

Sigyn-salissa pidetään muun muassa Turun musiikkijuhlien konsertteja ja Turun sellokilpailun välieriä. Ulkomaisia esiintyjiä salissa ovat olleet muiden muassa baritoni Olaf Bär (1999), viulisti Leonidas Kavakos (1999) ja jazzpianisti Brad Mehldau (2016). Salissa mahtuu esittämään myös pienimuotoisia oopperoita, musikaaleja ja tanssiteoksia, kuten vuonna 1995 Turun musiikkijuhlilla esitetty Mikko Heiniön säveltämä ja Tiina Lindforsin koreografiaan pohjautuva tanssiteos *Hermes*.

Sigyn-sali on saanut nimensä Varvintorille pysyvästi museoidusta Sigyn-purjelaivasta. Pienempien salien nimet muistuttavat tiloissa aiemmin toimineesta Crichton-Vulcanin telakasta.

Sigyn-sali sai osana Turun konservatorion muita tiloja Vuoden teräsrakenne -palkinnon vuonna 1994.

Lähteet
-------

1. 1 2  Turun taideakatemia ja konservatorio (Arkistoitu – Internet Archive), LPR-Arkkitehdit Oy, viitattu 10.1.2018.
2. ↑  Musiikkia kuin isoista stereoista *Hämeen Sanomat*.  11.07.2007.  Arkistoitu 11.1.2018. Viitattu 10.1.2018.
3. ↑  Vuokrattavat tilat Turun konservatoriossa Turun konservatorio.  Arkistoitu 6.8.2019. Viitattu 10.1.2018.
4. ↑  Tukia, Anneli: Resitaalikonsertteja Turun musiikkijuhlilla.  *Helsingin Sanomat*, 12.8.1999. Artikkelin verkkoversio.
5. ↑  Jazzpianisti Brad Mehldau Suomeen *Helsingin Sanomat*.  9.11.2015. Viitattu 11.1.2018.
6. ↑  Hellman, Heikki: Kaksijakoisuudella on komeat puitteet Turun Sigyn-salissa. Hermes lasin ja teräksen maailmassa.  *Helsingin Sanomat*, 14.8.1995. Artikkelin verkkoversio.
7. ↑  Teräsrakennepalkinnot 1980–2011 (Internet Archivessa) Teräsrakenneyhdistys.  Arkistoitu 6.4.2012. Viitattu 11.1.2018.
**Erligang-kulttuuri** oli pronssikautinen kulttuuri 1600–1400 eaa. Kiinassa Keltaisen joen laaksossa.
Ensimmäiset siihen liittyvät löydöt on tehty Zhengzhoussa, mutta laajat arkeologiset kaivaukset siellä eivät onnistu, kun nykyinen kaupunki lepää vanhan kaupungin päällä. Monet kiinalaiset arkeologit uskovat Erligangin kulttuurin olleen varhaisen Shang-dynastian keskus. Tämä kulttuuri on saanut vaikutteita Erlitoun kulttuurista. Pronssin valaminen yleistyi ja levisi laajemmalle kuin Erlitoun kaudella, ja myös eri alueiden valutyylit muistuttivat enemmän toisiaan. Kulttuuri levisi jo alkuvaiheessaan Jangtsejoelle, mikä näkyy Hubein maakunnan Palongchengin löydöissä.

Lähteet
-------

1. ↑  Erligang phaseArkistoitu kopio *The Adventures of Archaeology Wordsmith*. Archaeology Wordsmith.  Arkistoitu 28.1.2015. Viitattu 25.1.2015. (englanniksi)
2. ↑  Kyle Steinke, Dora C. Y. Ching: Art and Archaeology of the Erligang Civilization  24.12.2014. Princetown University Press. Viitattu 25.1.2015. (englanniksi)[vanhentunut linkki]
PKO:n pääkonttori ja Siihtalan ABC-asema.
Siihtalan vanhaa ja uutta rakennuskantaa.
Näkymä Joensuun rautatiesillalta Siihtalan rivitalojen suuntaan.
**Siihtala** on Joensuun kaupunginosa, joka sijaitsee keskustan ja Mutalan välissä. Pieksämäelle, Siilinjärvelle ja Kontiomäelle kulkeva rautatie jakaa kaupunginosan kahteen osaan: liikealueeseen ja asuinalueeseen. Siihtalaa rajaa etelässä Pielisjoki, lounaassa Rauhankatu, lännessä valtatie 6 sekä pohjoisessa ja idässä valtatie 9.

Kaupunginosan asuinrakennukset ovat pääasiassa pienkerrostaloja sekä rivi- ja omakotitaloja. Vuonna 2022 asukkaita oli 468. Siihtalassa on vauraita taloja, ja se on arvostettu asuinalue.*lähde?*

Siihtalassa on Joensuun hautausmaa, Pohjois-Karjalan Osuuskaupan pääkonttori, ABC-asema ja Carlsonin tavaratalo, jossa toimii Matkahuolto.

Lähteet
-------

1. ↑  Siihtala Joensuun karttapalvelussa Joensuun kaupunki. Viitattu 19.7.2023.
2. ↑  Joensuu taskussa 2023 (PDF) (s. 8) Joensuun kaupunki. Viitattu 19.7.2023.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Siihtala** Wikimedia Commonsissa
Angelo Secchi
**Pietro Angelo Secchi** (1818 Reggio, Italia – 1878) oli italialainen jesuiitta, fyysikko ja matemaatikko.

Kun jesuiitat olivat karkotettuja pois Roomasta Secchi asui ulkomailla ja toimi muun muassa fysiikan professorina Georgetownin yliopistossa Washingtonissa. Hän palasi Italiaan vuonna 1849 tähtitieteen professoriksi ja Roomalaisen kollegion observatorion johtajaksi.

Secchin merkittävin tieteellinen toiminta tapahtui tähtien spektroskopian alalla. Vuonna 1867 hän ehdotti ensimmäistä tähtien spektriin perustuvaa luokittelua, jossa tähdet luokiteltiin neljään luokkaan niiden spektrien tunnuspiirteiden perusteella. Secchin luokittelu toimi Edward Pickeringin ja Annie Cannonin työn perustan ja on modernin astrofysiikan tärkeimpiä apuvälineitä.

*Sui recenti progressi della meteorologia* (1861)

Lähteet
-------

1. 1 2 3  "Pietro Angelo Secchi." A Dictionary of Scientists. Oxford University Press, 1993, 1999, 2003. Answers.com 21 Feb. 2008.

Aiheesta muualla
----------------

* Karttunen, Hannu: *Vanhin tiede – Tähtitiedettä kivikaudesta kuulentoihin*, s. 493. "Pietro Angelo Secchi (1818–1878)". Helsinki: Ursa, 2003. ISBN 978-952-5329-26-1.

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF
	+ 2
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Espanja
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Italia
* Israel
* Yhdysvallat
* Tšekki
* Australia
* Kreikka
* Alankomaat
* Puola
* Portugali
* Vatikaani

 |
|  |
| Tieteilijät | 
* CiNii
* zbMATH

 |
|  |
| Taiteenala | 
* Musée d'Orsay
* RKD Artists

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Italian People
* Deutsche Biographie
* Trove

 |
|  |
| Muut | 
* SNAC
* IdRef

 |

 |
**Angelzoom** on saksalaisen laulajan, Claudia Uhlen, sooloprojekti. Yhtyeen ensimmäinen albumi julkaistiin vuonna 2004. Levyn soundtrack- ja new age -tyylistä äänimaisemaa hallitsee Claudian korkea, oopperatyylinen laulanta. Useimmat kappaleet lauletaan englanniksi.

Angelzoomin ensimmäisen albumin julkaisi Nuclear Blast. Tuottajana toimi Bernd Wendlandt, joka sävelsi levylle 15 musiikkikappaletta. Albumin neljä kappaletta on covereita, joskin Angelzoomin versiot ovat niin omaperäisiä, että alkuperäiset kappaleet ovat vaikeasti tunnistettavissa. Useimmat sellokohdat soittaa B. Deutung, kitaraa soittaa Pitti Piatkowsky, ja muut muusikot esiintyvät vain yksittäisissä kappaleissa. Vierailevia artisteja ja yhtyeitä albumilla ovat Apocalyptica, Joachim Witt, Letzte Instanz, miLù yhtyeestä Mila Mar, Inchtabokatables, Roadernallee ja Nik Page.

Laulaja Claudia tunnetaan myös tanssimusiikkiyhtye X-Periencen laulajana. Huhtikuussa 2005 Angelzoom esiintyi samoilla keikoilla Apocalyptican Euroopan kiertueella.

Angelzoomin toisen albumin julkaisi Wannsee Records vuonna 2010.

Discografia
-----------

### Albumit

**Angelzoom (2004)**

1. Turn The Sky (feat. Apocalyptica)
2. Back In The Moment (feat. Joachim Witt)
3. Blasphemous Rumours (Depeche Mode -cover)
4. Otium
5. Falling Leaves
6. Guardian Angel
7. Crawling (Linkin Park -cover)
8. Bouncing Shadows
9. Fairyland
10. Dream In A Church (feat. Letzte Instanz)
11. Lights
12. Newborn Sun (feat. Milù yhtyeestä Mila Mar)
13. Into My Arms (Deine Lakaien -cover) (feat. Roedernallee)
14. Christmas Dreams
15. Peace Of Mind (Bonuskappale)

**Nothing Is Infinite (2010)**

1. Battle Angel Chpt. V
2. The Things You Said (Album Version)
3. These Arms Of Mine
4. Runaway
5. Battle Angel Chpt. I
6. My Innermost
7. Hypnotised
8. Fragile
9. Everyone Cares
10. Battle Angel Chpt. II
11. Doomsday
12. Clones
13. Handsome World
14. Afterlife

### Singlet

(Kutsutaan virallisesti nimellä *Maxi CD*)

**Fairyland (2004)**

1. Fairyland (Radio Version)
2. The World Between (Non Album Track)
3. Sapphire Sky (Non Album Track)
4. Fairyland (Blutengel Club Mix)
5. Fairyland (Sacrifight Army Remix / Guitars On Front)

**Back In The Moment (2005)**

1. Back In The Moment (Single Version)
2. Back In The Moment (Piano Version)
3. Back In The Moment (Ambient Crossover Mix)
4. Infinite (Non Album Track)
5. Blasphemous Rumours
6. Back In The Moment (Alternative Radio Version)

**The Things You Said (2010)**

1. The Things You Said (Radio Version)
2. Handsome World (Edit)
3. The Things You Said (Ambient)
4. The Things You Said (Club Remix)

**Everyone Cares (2011)**

1. Everyone Cares (Radio Version)
2. Everyone Cares (Atmospheric Mix)
3. Everyone Cares (Ambient Mix)
4. Battle Angel Chpt. VI (Non Album Track)

Aiheesta muualla
----------------

* Virallinen kotisivu
Lensovetin asuintalon julkisivu.
**Lensovetin asuintalo** (ven. Жило́й дом Ленсове́та, *Žiloi dom Lensoveta*) on Pietarissa Venäjällä sijaitseva konstruktivistisen arkkitehtuurin muistomerkki.

Jevgeni Levinsonin ja Igor Fominin suunnittelema Leningradin kaupunkineuvoston asuintalo rakennettiin Korpisaarelle Korpijoen (ven. *Karpovka*) rantaan vuosina 1931–1935. Sisäänpäin kaartuvaan, etelään suunnattuun päärakennukseen liittyy kaksi neliskulmaista siipeä. Nevan tulvilta suojaavan jalustan läpäisee sisäpihalle johtava leveä porttikäytävä. Neuvostoeliitille tarkoitetussa, aikansa parasta rakentamista edustavassa talossa on kolmen–kuuden huoneen asuntoja, joista osa sijaitsee kahdessa kerroksessa. Pylväskäytävän reunustamassa keskisiiven toisessa kerroksessa toimi lastentarha ja muita palveluja. Ilmeikkyyttä rakennukselle antavat sen terävät kulmat, leveät parvekesyvennykset sekä sisäpihan ilmassa roikkuvat teräsbetoniset portaikot. Konstruktivismin myöhäisvaihetta edustavassa rakennuksessa voidaan havaita klassismin ja art decon piirteitä.

Talossa ovat asuneet näyttelijä Juri Jurjev sekä kaupungin toimeenpanevan komitean puheenjohtaja Pjotr Lazutin, joka ammuttiin ns. Leningradin jutun yhteydessä vuonna 1950.

Nykyään rakennus kaipaa kipeästi remonttia. Sen osoite on Karpovkan rantakatu 13. Lähin metroasema on Petrogradskaja.

Lähteet
-------

1. ↑  *Sankt-Peterburg. Petrograd. Leningrad: Entsiklopeditšeski spravotšnik*, s. 210. Moskva: Bolšaja Rossijskaja Entsiklopedija, 1992. ISBN 5-85270-037-1.
2. ↑  Kirikov, B.M. & Štiglits, M.S.: *Arhitektura leningradskogo avangarda. Putevoditel*, s. 250–254. Sankt-Peterburg: Kolo, 2008. ISBN 978-5-901841-49-5.

Aiheesta muualla
----------------

* Lensovetin asuintalo Pietari-tietosanakirjassa (venäjäksi)
* Valokuvia rakennuksesta
**Mellotus** tarkoittaa rautaseoksen hiilipitoisuuden alentamista, jolloin rautaseoksen muokkautumisominaisuudet paranevat. Arkikielessä mellotuksella tarkoitetaan teräksen valmistamista takkiraudasta. Terästä mellottamalla saadaan kankirautaa. Nimensä mukaisesti rautaseoksesta tulee tällöin meltoa, helpommin muokkautuvaa.

Hiilen ja raudan seokset
------------------------

Hiili muodostaa raudan kanssa sekä seoksia että karbideja, jotka järjestäytyvät tilakeskeiseen hilaan. Mitä suurempi rautaseoksen hiilipitoisuus on, sitä kovempaa ja samalla hauraampaa rautaseos on. Eri rautaseokset voidaan asettaa hiilipitoisuutensa mukaisesti järjestykseen:

* yli 4,5 %: takkirauta
* yli 2,5 %: valurauta
* 0,5 %-1,5 %: teräs
* alle 0,5 %: kankirauta

Mellotusprosessi
----------------

Mellotus tehdään joko happikonvertterissa seostamalla sulaan rautaseokseen ilmaa tai happea niin, että ylimäärähiili palaa pois (Bessemer-prosessi, LD-prosessi) ja rauta pysyy sulana pelkästään hiilen palamisesta syntyvällä lämmöllä, tai ahjossa niin, että happipitoiset epäpuhtaudet polttavat ylijäämähiilen pois (putlaus, Siemens-Martin -prosessi). 

### Mellotuksen historia

Historiallisesti ensimmäinen merkittävä mellotusmenetelmä oli Henry Cortin vuonna 1780 kehittämä putlaus, jolla saatiin keittoterästä. Seuraava suuri edistysaskel oli Sir Henry Bessemerin 1855 keksimä Bessemer-prosessi, jolla kyettiin tuottamaan suuria määriä terästä halvalla, sekä Siemensin ja Martinin 1860 kehittämä Siemens-Martin -prosessi, joka oli putlauksesta kehittyneempi versio. Thomas-Gilchrist -prosessi oli manner-Euroopassa käytetty Bessemer-prosessin muunnelma.

Bessemer- sekä Siemens-Martin -prosessi jäivät lopulta 1960-luvulla pois käytössä Voest Alpine AG:n kehittmän LD-prosessin eli emäshappimellotuksen (basic oxygen steelmaking) myötä käytöstä. Emäshappimellotuksessa yhdistyvät sekä Bessemer-prosessin nopeus ja tehokkuus että Siemens-Martin -prosessin tasalaatuisuus.
InishmoreInishmoren rantaa

|  |  |
| --- | --- |
| Muut nimet | 
*Inis Mór* tai *Árainn Mhór* |
| Sijainti | 
GalwayIrlanti |
| Saariryhmä | 
Aransaaret |
| Vesialue | 
Galwaynlahti |
| Merialue | 
Atlantti |
| Korkein kohta | 
123 m |
| Pinta-ala | 
30 km² |

Väestö| Asukasluku | 
845 |
| Suurin kaupunki | 
Kilronan |

Karttamuokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa WikidataaTietolaatikon dokumentaatioNäytä Wikidatasta tulevat arvot

**Inis Mór** (myös *Árainn* tai *Árainn Mhór*; engl. *Inishmore*) on suurin Aransaarista Galwaynlahdessa Irlannin tasavallassa. Sen pinta-ala on 30 neliökilometriä. Sen suurin kylä on Kilronan.

Saaren nimi *Inis Mór* tarkoittaa iirin kielellä suurta saarta. Englanninkielisen nimen Inishmore otti käyttöön Ordnance Survey 1900-luvun puolivälissä. Inis Mória ennen olivat englantilaiset käyttäneet nimeä Aranmore, joka kuitenkin sekoitettiin usein Donegalin kreivikunnassa sijaitsevaan Arranmoreen. Iirin sana *árainn* tarkoittaa pitkää harjannetta, joka kuvaa saarta osuvasti.*lähde?*

Saarella on vahvaa irlantilaista kulttuuria, ja sillä on rikas esikristillinen ja kristillinen historia. Siellä käytetään iirin kieltä.*lähde?* Inis Mórilla sijaitsee muinainen linnoitus Dún Aengus.

Inis Mór on tärkeä matkailukohde. Saareen voi tutustua kesäkuukausina pikkubussilla, hevosrattailla ja polkupyörällä. Saarella on pieni museo, joka kertoo Dún Aengusin historiasta ja mahdollisista käyttötarkoituksista. Sen lähellä sijaitsee neoliittinen hauta ja perinnepuisto, jossa on perinteisiä kaislakattoisia taloja ja laiton tislaamo.*lähde?*

Inis Mórilla syntyi ja vietti lapsuutensa kirjailija Liam O'Flaherty (1897–1984).

Lähteet
-------

1. ↑  Inishmore *Aran Islands*. Viitattu 24.3.2018. (englanniksi)
2. ↑  Dún Aonghasa – Inis Mor Island (Arkistoitu – Internet Archive) Official Guide to the Aran Islands. The Aran Islands. Viitattu 24.4.2022 (englanniksi)
3. ↑  Liam O'Flaherty. Aran Islands *County Galway Guide*. Viitattu 24.3.2018.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Inis Mór** Wikimedia Commonsissa
| "Have You Ever Needed Someone So Bad"Def Leppard |
| --- |
| Singlen "Have You Ever Needed Someone So Bad" kansikuva |
| Singlen tiedot |
|  Albumilta | *Adrenalize* (1992) |
|  Äänitetty  | 1992 |
|  Julkaistu | 31. elokuuta 1992 |
|  Formaatti | 12"CD-levy |
|  Tekijä(t) | Joe ElliottPhil CollenRobert John "Mutt" Lange |
|  Tuottaja(t) | Mike Shipley ja Def Leppard |
|  Tyylilaji | Hard rockGlam rockGlam metal |
|  Kesto | 05.20 |
|  Levy-yhtiö | Mercury Records |
| Def Leppardin muut singlet |
| "Make Love Like a Man"1992 | "Have You Ever Needed Someone So BAd"1992 | "Heaven Is"1993 |

**"Have You Ever Needed Someone So Bad"** on brittiläisen rockmusiikkia esittävän Def Leppardin kappale vuodelta 1992.

"Have You Ever Needed Someone So Bad" on kahdeksas kappale yhtyeen vuonna 1992 ilmestyneellä studioalbumilla *Adrenalize*. Kappaleen ovat kirjoittaneet yhtyeen laulaja Joe Elliott, kitaristi Phil Collen sekä säveltäjä Robert John "Mutt" Lange, joka oli tehnyt yhteistyötä yhtyeen kanssa aiemmin tuottajan roolissa. Singlejulkaisuna "Have You Ever Needed Someone So Bad" ilmestyi vuonna 1992 albumin kolmantena singlenä "Let's Get Rockedin" ja "Make Love Like a Manin" jälkeen. Yhdysvalloissa kappale nousi Billboardin singlelistalla sijalle 12, mutta yhtyeen kotimaan singlelistalla sen sijoitus oli vasta 16. "Have You Ever Needed Someone So Bad" oli koko *Adrenalize*-albumin menestynein single Yhdysvalloissa. Hot Mainstream Rock Tracks -listalla kappale sijoittui seitsemänneksi, mutta varsinaisella Billboardin singlelistalla yksikään *Adrenalizen* singleistä ei menestynyt paremmin tai noussut kymmenen parhaan joukkoon.

Kappaleesta kuvattiin myös musiikkivideo, jonka ohjasi yhtyeen kanssa myös aiemmin yhteistyötä tehnyt Wayne Isham.

CD-single
---------

1. "Have You Ever Needed Someone So Bad"
2. "From the Inside" (The Acoustic Hippies from Hell)
3. "You Can't Always Get What You Want" (The Rolling Stones cover)  
(The Acoustic Hippies from Hell)
4. "Little Wing" (Jimi Hendrix cover) (The Acoustic Hippies from Hell)

Drastic Symphonies -versio
--------------------------

2023 julkaistulta Drastic Symphonies -levyltä löytyy BBC:n sinfoniaorkesterin kanssa levytetty versio.

Lähteet
-------

1. ↑   IT'S A SILLY LOVE SONG THING ABOUT MISSING YOUR GIRLFRIEND.  28.8.2020. deflepparduk.com. Viitattu 7.7.2021. (englanniksi)
2. ↑   Def Leppard - Have You Ever Needed Someone So Bad: Listen, Appearances & Song Review on Allmusic allmusic.com. Viitattu 4.2.2013. (englanniksi)
3. 1 2  Def Leppard chartactive.org. Viitattu 4.1.2013. (englanniksi)[vanhentunut linkki]
4. 1 2 3  Def Leppard Awards on Allmusic allmusic.com. Viitattu 31.1.2013. (englanniksi)
5. ↑   Wayne Isham Videography clipland.com. Viitattu 30.1.2013. (englanniksi)
6. ↑   DESCRIPTION  19.5.2023. UMR. Viitattu 5.6.2023. (englanniksi)
**Unista** (m.kreik. Περὶ ἐνυπνίων, *Peri enypniōn*; lat. *De insomniis*) on Hippokrateen nimiin laitettujen teosten kokoelmaan *Corpus Hippocraticumiin* kuuluva lääketieteellinen teos, joka käsittelee unien tulkitsemista ja hyödyntämistä terveydenhoidossa.

Historia
--------

*Unista* on oikeastaan hippokraattisen teoksen *Elämäntavoista* (*De diaeta* tai *De victus ratione*) lopun neljäs kirja, joka toisaalta liittyy läheisesti pääteokseen, mutta toisaalta toimii siitä itsenäisenä ja on usein erotettu omaksi teoksekseen. Teosten kirjoittajaa ei tunneta varmuudella, mutta jo antiikin aikana katsottiin yleisesti, että se oli joku muu kuin Hippokrates. Tämän vuoksi ne eivät ole olleet hippokraattisen korpuksen ydinteoksia. Teokset ajoitetaan noin vuoteen 400 eaa.

Sisältö
-------

*Unista* koostuu kahdeksasta luvusta, jotka muodostavat *Elämäntapojen* luvut 86–93. Teos käsittelee sitä, kuinka henkilön näkemiä unia voidaan hyödyntää terveyden ylläpitämisessä, kun niitä tulkitaan oikein. Nähdyt unet kertovat ruumiin häiriötiloista ja ennustelevat tulossa olevia sairauksia.

Teos käy läpi aiheita, joita unissa saattaa esiintyä, ja selittää, miten nämä tulee tulkita lääketieteen kannalta. Esimerkiksi koska ihminen on kuin maailmankaikkeus pienoiskoossa, kuuta koskevat unet liittyvät ruumiin sisäosiin, aurinkoa koskevat unet keskiväliin ja kiintotähtiä koskevat unet ruumiin ääreisosiin. Teos käsittelee myös muun muassa seuraavia unissa nähtyjä aiheita: jumalat, näkeminen ja muu unessa tehty aistiminen, käveleminen, luonto ja siinä tapahtuvat muutokset, vaatteet, vainajat, epämuotoiset kehot sekä syöminen ja juominen. Yleisesti pätee, että miellyttävät ja valvetodellisuuden kannalta normaalit unet ovat hyvä merkki, päinvastaiset unet taas huono merkki.

Unien ennustamia sairauksia voidaan yrittää välttää muuttamalla elämäntapoja. Asioiden korjaamiseksi voidaan säädellä ruokavaliota ja rasitusta, niin että kuuman, kylmän, kostean ja kuivan ominaisuudet asettuvat tasapainoon. Myös jumalia voidaan rukoilla avuksi.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5  Ahonen, Marke: "Unista: Johdanto". Teoksessa Hippokrates 2021, s. 249–254.
2. 1 2  Hippokrates: *Unista* (*Elämäntavoista* 86–93).

Kirjallisuutta
--------------

### Suomennos

* Hippokrates: *Unista*. Teoksessa Hippokrates: *Valitut teokset*, s. 249–268. Suomennokset, yleisen johdannon sekä tekstien johdanto-osat laatinut Marke Ahonen. Helsinki: Duodecim, 2021. ISBN 978-952-360-227-4.

### Muita käännöksiä ja tekstilaitoksia

* Hippocrates: *Dreams*. Teoksessa Hippocrates, Heracleitus: *Volume IV*. Nature of Man. Regimen in Health. Humours. Aphorisms. Regimen 1–3. Dreams. Heracleitus: On the Universe. Translated by W. H. S. Jones. Loeb Classical Library 150. Cambridge, MA: Harvard University Press, 1931.