**Värisyvyys** (myös *bittisyvyys*, *bittisyys*, *pikselisyvyys*) on bittikarttagrafiikassa ja digitaalisessa valokuvauksessa se väritarkkuus, jolla värejä tuotetaan tai tallennetaan. Värisyvyys kertoo yhtä pikseliä kohti käytettävien bittien lukumäärän. Mitä enemmän bittejä on, sitä tarkemmin värit toistuvat.

Värisyvyys liittyy kuvien tallentamiseen digitaalikameralla, kuvanlukijalla, sekä esittämiseen tietokonenäytöllä. Värisyvyys määrittää myös tulostettavan tai painettavan kuvan värien määrän.

Käytettävien bittien määrä rajaa värien enimmäismäärän kuvassa. Värisyvyydeltään todellinen väri (engl. *True Color*) perustuu bittisyvyyteen, joka on vähintään 8 bittiä jokaista pääväriä (RGB) kohti. Yleensä puhutaan täysvärikuvasta, 24-bittisestä digitaalikuvasta tai värillisestä digikuvasta. Tätä pidetään vähimmäissyvyytenä, jotta kuvan värit vaikuttaisivat luonnollisilta. Tietotekniikassa käytetty 32-bittinen RGBA-kuva käyttää lisäksi alpha-kanavaa, jota käytetään läpinäkyvyystietoon renderöinnissä.

Digitaalikameran värisyvyyteen vaikuttaa kamerassa olevan A/D-muuntimen resoluutio. Digitaalikameran värisyvyys on yleensä ainakin 8 bittiä pääväriä kohti, kalliimmissa laitteissa enemmän. JPEG-kuvatiedostomuodossa suurin mahdollinen tallennettava värisyvyys on 24 bittiä.

Myyntiesitteissä mainittu suurempi värisyvyys tarjoaa mahdollisuuden tallentaa laajemmin kohteen kirkkauseroja. Käytännössä kuitenkin CCD-kennon kohina ja häiriöherkkyys saattavat ilmaantua näkyviin kuvatiedostossa. Suurempi värisyvyys ei välttämättä tarkoita laadullisesti parempaa digitaalista kuvatiedostoa. Myönteisessä tapauksessa värintoisto on tarkempaa, kuvassa on runsaasti värisävyjä.

Dynaamista alueita eli digitaalikameroiden tallennusalueita on kuitenkin vaikea vertailla, sillä mittaustavasta ei ole yksimielisyyttä. Laitevalmistajat käyttävät mittaukseen omia mittaustapojaan. Mittaustapoja ja tuloksia on vaikea saada ostopäätöksen tueksi. Kameran kennoherkkyyssäätö vaikuttaa myös tallennusalueen laajuuteen. Digitaalikameran dynaamisen alueen riittävyys tavanomaisissa kuvaustilanteissa kannattaa varmistaa koekuvauksilla.

Tietokoneissa on käytetty kuutta bittiä värikanavaa kohden, mutta sRGB-standardin mukaisesti tarvitaan kahdeksan bittiä, jotta vältetään palkkimaiset "juovat" eli äkilliset hyppäykset väristä toiseen. HDR-näyttöjä varten on kehitetty HDR10-standardi, jossa käytetään kymmentä bittiä luminenssia varten. HDR10 ei kuitenkaan riitä samanaikaisesti luminenssin ja laajemman väriskaalan käytölle.

Elokuvateollisuudessa renderöitävä kuva voi käyttää 32-, 48- tai 64-bittistä värisyvyyttä (engl. *Deep Color*, "syväväri").

Esimerkki kuvanlaadusta eri värisyvyyksillä
-------------------------------------------

* 1 bitti (2 väriä, täysin mustavalkoinen, harmaasävyt luotu rasteroinnilla)1 bitti (2 väriä, täysin mustavalkoinen, harmaasävyt luotu rasteroinnilla)
* 2 bittiä (4 väriä)2 bittiä (4 väriä)
* 4 bittiä (16 väriä)4 bittiä (16 väriä)
* 8 bittiä (256 väriä)8 bittiä (256 väriä)
* 24 bittiä (16 777 216 väriä, true color)24 bittiä (16 777 216 väriä, true color)

Katso myös
----------

* Väriskaala
* Väriavaruus

Lähteet
-------

1. ↑  Sora Thompson: What Is 10-Bit (And 12-Bit) Color? *tomshardware.com*.  23.6.2022. Viitattu 1.12.2023. (englanniksi)
2. ↑  Robert L Mitchell: Weta: rendering Lord of the Rings *digitalartsonline.co.uk*.  5.11.2004. Viitattu 1.1.2021. (englanniksi)
3. ↑  Deep Color *drhdmi.eu*. Viitattu 23.3.2024. (englanniksi)