**Toivo Kalervo Sariola** (26. kesäkuuta 1914 Terijoki – 3. huhtikuuta 1985 Helsinki) oli suomalainen tivolinjohtaja, yleisurheilija ja pesäpalloilija.

Urheilu-ura
-----------

Toivo Sariola kilpaili ensimmäisen kerran yleisurheilun SM-kisoissa vuonna 1934 korkeushypyssä ja 110 metrin aidoissa. Niissä hän sijoittui korkeudessa 6:ksi tuloksella 175 cm ja karsiutuen aitajuoksun alkuerässä. Seuraavana vuonna Sariola nousi Suomen kansalliseen kärkeen, kun hän otti 100 metrin SM-hopeaa ajalla 10,9 Palle Virtasen voittaessa. Samana vuonna hän oli mukana kahdessa maaottelussa, joista toisessa eli Suomi-Viro -maaottelussa hän juoksi henkilökohtaisen 100 metriä sijoittuen toiseksi ja toisessa pikaviestijoukkueen toisen osuuden kokoonpanossa Palle Virtanen – Toivo Sariola – Pentti Rintala – Aki Tammisto tehden uuden SE:n ajalla 42,1.

Olympiavuosi alkoi Sariolan osalta Viro-maaottelulla, jossa hän juoksi niin 100 metriä kuin pikaviestin. Olympiakomitea ja SUL päättivät lähettää Berliiniin pikaviestijoukkueen Virtanen-Sariola-Ahjopalo-Tammisto. Olympiakarsinoissa Sariolalle henkilökohtainen 100 metriä oli epäonninen kompastuessaan loppukilpailun lähtövaiheessa sijoittuen näin 6:ksi. Hän oli aiemmin voittanut niin alku- kuin välierät ennätystään sivuten ja oli mukana myös pikaviestijoukkueessa, joka alitti aiemman Suomen ennätyksen ajalla 41,9 Japanin joukkueen kuitenkin voittaessa. Olympialaisissa Sariola karsiutui 100 metrin juoksun ja 4 × 100 metrin viestijuoksun alkuerissä. Suomalainen pikaviestijoukkue teki alkuerässään uuden SE:n ajalla 42,0. Kultaa viestissä voittanut Jesse Owens ystävystyi Sariolan kanssa kisojen aikana ja antoi tälle kiitollisuuden eleenä Yhdysvaltain joukkueen viestikapulan.

Seuraavina vuosina Sarilola jatkoi yleisurheilu-uraansa, mutta 100 metrin tuloksissa hän ei päässyt enää vuosien 1935 ja 1936 ennätykseensä 10,8. Hän saavutti vielä yhden SM-mitalin sijoittuessaan vuoden 1938 Kalevan kisoissa toiseksi.

Pesäpalloilijana Sariolan ura oli pitempi kuin yleisurheilussa. Hän aloitti Keravan Urheilijoissa, pelasi kahdesti Viro-maaottelussa ja kahdeksan kertaa Itä–Länsi-ottelussa 1930-luvulla. Sotien jälkeen hän jatkoi pesäpallouraansa vielä Tampereen Pyrinnössä ja keravalaisessa pesäpallon erikoisseurassa Koo-Pee:ssä.

Urheilun jälkeen
----------------

Toivo Sariola toimi tivolinjohtajana. Hän oli Suomen Yksityisyrittäjäin Puolueen kansanedustajaehdokkaana vuoden 1975 eduskuntavaaleissa.

Hänellä oli myös vuonna 1939 saatu radioamatöörilupa tunnuksella OH2PF.

### Yleisurheilu

* 

### Pesäpallo

* 1 SM-hopea: 1937
* 8 Itä–Länsi-ottelua: 1934–1940, 1947

Lähteet
-------

* Siukonen, Markku: *Urheilukunniamme puolustajat – Suomen olympiaedustajat 1906–2000*, s. 299. Jyväskylä: Graface, 2001. ISBN 951-98673-1-7.

### Viitteet

1. 1 2 3  Toivo Sariola Tilastopaja (vaatii kirjautumisen, maksullinen palvelu).
2. ↑  Diem, Carl: "400 Metre Relay", *XIth Olympic Games, Berlin 1936 Official Report*, s. 657–659. Berliini: Wilhelm Limpert, 1937 (sähköisenä 25.3.2008). Kirjan verkkoversio (viitattu 30.8.2021). (englanniksi)
3. ↑  Mitä tekee legendaarinen viestikapula Keravalla? *MTVUutiset.fi*.  9.11.2010. Viitattu 30.8.2021.
4. 1 2  Itä-Länsi-pelaajat joukkueittain, miehet Rasilainen, Matti. Viitattu 23.7.2021.
5. ↑  Pesäpallon SM-mitalistit Pesäpalloliitto.  Arkistoitu 18.9.2017. Viitattu 14.4.2018.