**Kivikoivu** (*Betula ermanii*) on koivukasveihin kuuluva kesävihanta puu, joka kasvaa alkuperäisenä Itä-Aasian rannikkoseuduilla ja saarilla. Sillä on punertavampi kaarna kuin esimerkiksi rauduskoivulla ja kovempi puuaines kuin millään muulla koivulajilla.

Ulkonäkö ja koko
----------------

Ruskan kultaamia kivikoivuja Okuchichibuvuorilla Japanissa
Kivikoivun korkeus on keskimäärin 8–12 metriä, mutta enimmillään jopa 24 metriä. Sillä on vanhemmiten kellan- tai punertavanvalkoinen runko ja leveän kartiomainen latvus. Tuohi voi hilseillä puusta ohuina, paperimaisina suikaleina, ja siinä on vaakasuoria korkkihuokosia. Oksat ovat siirottavia sekä punaruskeita ja kuluvan kesän kasvainranka on ruskeanvihreä, kalju ja nystyinen.

Kivikoivun poimuttuneet lehdet ovat sulkasuoniset ja syysväriltään keltaiset. Niiden yläpinta on harvakarvainen ja alapinta nystyinen ja keskisuonta myöten karvainen. Lehtilapa on 5–10 senttimetriä pitkä, toissahainen, kolmiomaisen puikea, pitkäsuippuinen ja tyvestä suippo tai lähes herttamainen. Lehdissä on 1–2,4 senttimetriä pitkä ja nystyinen ruoti sekä pienet korvakkeet, jotka karisevat lehtien puhjetessa. Silmut ovat 2–3 millimetriä pitkiä, perättömiä ja tahmeita. Lehtiasento on kierteinen.

Kivikoivu on yksikotinen kasvi, joka kukkii pienin, yksineuvoisin kukin vasta lehtien puhjettua kesä–heinäkuussa. Hedekukissa on vähäinen kehä ja ne muodostavat pitkiä ja riippuvia, kellertäviä norkkoja. Emikukat ovat kehättömiä ja muodostavat lyhyitä ja pystyjä, vihreitä norkkoja. Norkkoperät ovat yleensä 3–6 millimetriä pitkiä, mutta joskus lähes huomaamattomia.

Emikukista kehittyy heinä–elokuussa siipipalteisia, litteitä pähkylöitä, joita suojaavat kolmiliuskaiset norkkosuomut. Pähkylöiden siipipalteet ovat pähkylän levyisiä tai kapeampia. Norkkosuomujen sivuliuskat ovat siirottavia ja keskiliuskaa vähän lyhyempiä. Hedelmänorkot ovat pähkylöiden varistessa hajoavia.

Levinneisyys
------------

Kivikoivu kasvaa alkuperäisenä Itä-Aasian lauhkeissa osissa. Sitä tavataan Burjatiassa, Taka-Baikalian aluepiirissä ja Sahan tasavallassa Siperiassa; Kamtšatkan niemimaalla ja Sahalinin saarella Venäjän kaukoidässä; Heilongjiangissa, Jilinissä, Liaoningissa ja Sisä-Mongoliassa Pohjois-Kiinassa; Korean niemimaalla sekä Hokkaidōn, Honshūn ja Shikokun saarilla Japanissa. Kivikoivu menestyy hyvin myös Etelä-Suomessa.

Elinympäristö
-------------

Kivikoivulla on usein lämpimänpunertava kaarna.
Kivikoivu on mereinen, keski- tai hemiboreaalisen vyöhykkeen kasvi, joka kasvaa yleensä 1 000 – 1 700 metrin korkeudessa. Se on metsäaukioiden pioneeripuu, joka selviää myös niukkaravinteisessa maaperässä ja kuivilla kasvupaikoilla. Tavallisesti se kasvaa vuorten rinteillä puhtaina metsikköinä, mutta muodostaa joskus myös sekametsiä havupuiden ja toisten lehtipuiden kanssa.

Käyttö
------

Kivikoivun nimi juontuu sen kovasta ja vahvasta puuaineksesta, josta valmistetaan huonekaluja ja rakennustarvikkeita. Siitä on jalostettu myös useita koristekasviksi soveltuvia lajikkeita, esimerkiksi matala ja leveäkasvuinen ’Grayswood Hill’ sekä oranssikaarnainen ’Hokkoda Orange’, joka on peräisin Hokkodavuorelta Japanista.

Lähteet
-------

* Allen J. Coombes: *Trees*. Lontoo: Dorling Kindersley Limited, 1992. ISBN 0-7513-2746-8.
* Leena Hämet-Ahti, Annikki Palmén, Pentti Alanko & Peter M. A. Tigerstedt: *Suomen puu- ja pensaskasvio*. Helsinki: Dendrologian Seura, 1992. ISBN 951-96557-0-0.
* Alan Mitchell & John Wilkinson: *Euroopan puuopas*. Helsinki: Otava, 1997. ISBN 951-1-14705-6.

### Viitteet

1. ↑  Shaw, K. Roy , S. & Wilson, B.: *Betula ermanii* *IUCN Red List of Threatened Species. Version 2016.2*.  2014. International Union for Conservation of Nature, IUCN, Iucnredlist.org. Viitattu 30.9.2016. (englanniksi)
2. ↑  Stevens, P. F.: Betulaceae *Angiosperm Phylogeny Website*. Viitattu 22.8.2022.
3. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13  *Betula ermanii* *Flora of China*. efloras.org. Viitattu 22.2.2012. (englanniksi)
4. 1 2 3 4 5 6 7 8  Alanko et al. sivu 107.
5. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10  Alanko et al. sivu 110.
6. 1 2 3 4  Mitchell et al. sivu 124.
7. 1 2 3 4  Val Bourne: Erman's birch: How to grow *The Telegraph*. Telegraph Media Group Limited. Viitattu 22.2.2012. (englanniksi)
8. 1 2 3 4  Coombes, sivu 119.
9. ↑  *Betula ermanii* Cham. *Germplasm Resources Information Network*. United States Department of Agriculture. Viitattu 22.2.2012. (englanniksi)
10. ↑  *Betula ermanii* – kivikoivu *Ulsike*. Arboretum Mustila. Viitattu 22.2.2012. [vanhentunut linkki]

Aiheesta muualla
----------------

* Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Kivikoivu (*Betula ermanii*)
* Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases: Betula ermanii (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Taksonitunnisteet | 
* Wikidata: Q163544
* Wikispecies: Betula ermanii
* CoL: LP7F
* EoL: 1149443
* EPPO: BETER
* FoC: 200006146
* GBIF: 5332231
* GRIN: 7080
* iNaturalist: 437371
* IPNI: 295076-1
* IRMNG: 10690050
* IUCN: 194452
* NCBI: 216992
* NZOR: 35d04285-1a77-49dc-a81e-74bb015727f8
* Open Tree of Life: 567488
* PfaF: Betula ermanii
* Plant List: kew-21280
* POWO: urn:lsid:ipni.org:names:295076-1
* Tropicos: 3600242
* WFO: wfo-0000332440

 |

 |