recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Qana** (**قـانـا**) on kylä Etelä-Libanonissa, 10 kilometriä Tyroksen kaupungista kaakkoon ja 12 kilometriä Israelin rajalta pohjoiseen. Kylässä on noin 10 000 asukasta, joista suurin osa on šiiamuslimeita, mutta siellä asuu myös pieni kristittyjen yhteisö.

Raamatullinen Kaanaa
--------------------

Jeesuksen kerrotaan tehneen Johanneksen evankeliumissa mainitun ensimmäisen ihmetekonsa, veden muuttamisen viiniksi, Kaanaan kylässä Galileassa pidetyissä häissä. Jotkut Libanonin kristityt väittävät Qanan olevan evankeliumissa mainittu paikka, vaikka tätä pidetäänkin nykytutkimuksen valossa epätodennäköisenä. 700-luvulta peräisin oleva perinnetieto yhdistää Kaanaan kylän nykyiseen Kefr' Kennan kylään, joka sijaitsee seitsemän kilometriä Nasaretista, Jeesuksen kotipaikasta, pohjoiseen. Uudempi tutkimus ehdottaa todennäköisemmiksi ihmeen tekopaikoiksi raunioitunutta Kenet-al-Jalilin kylää Kefr' Kennasta yhdeksän kilometriä pohjoiseen, tai vielä lähempänä Nasaretia sijaitsevaa Ain Kanaa.*lähde?*

Vuonna 1994 Nabih Berri, Libanonin parlamentin puhemies ja sekulaarin šiialaisen Amal-liikkeen johtaja, halusi perustaa kristillisen temppelin Qanassa sijaitsevaan luolaan houkutellakseen paikalle turisteja ja pyhiinvaeltajia. Hallitus lähetti Qanaan sadan miehen sotilaskomppanian estääkseen mahdolliset uskonnolliset mellakat. Ehdotus otettiin uudelleen esille vuonna 1999.

Hyökkäykset Qanaan
------------------

Qana tunnetaan kansainvälisesti kahdesta Israelin Hizbollahia vastaan tekemästä iskusta, joista on seurannut monia siviiliuhreja:

* Tykistöisku Qanaan 18. huhtikuuta 1996: Israelin tykistö osui kylässä käytyjen kovien taisteluiden aikana Yhdistyneiden kansakuntien rakennukseen. 106 siviiliä kuoli ja 116 haavoittui, joukossa neljä fidžiläistä rauhanturvaajaa.

* Ilmaisku Qanaan vuonna 30. heinäkuuta 2006: Israelin ja Hizbollahin taistellessa kylästä vuonna 2006, Israelin ilmaiskut osuivat kerrostaloon, joka romahti muutamaa tuntia myöhemmin. Libanonin Punainen Risti on varmistanut 28 kuollutta, joista 16 lapsia.

Lähteet
-------

1. ↑  *Catholic Encyclopedia*, 1914
2. ↑  "Lebanese Town Lays Claim To Jesus Christ's First Miracle", Associated Press, 12.1.1994.
3. ↑  "Lebanon to develop Qana into Christian tourist site", Agence France-Presse, 7.12.1999.
4. ↑  Question of the violation of human rights in the occupied Arab territories, including Palestine: written statement submitted by the Hariri Foundation, YK:n ihmisoikeusneuvosto, 11.3.2004.
5. ↑  Human Rights Watch puts Qana death toll at 28, Reuters, 3.8.2006.
**Butyynidioli** eli **1,4-butyynidioli** (C4H6O2) on tyydyttymättömiin dioleihin eli dialkoholeihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Sitä käytetään muiden orgaanisten yhdisteiden valmistukseen ja apuaineena metallurgiassa.

Ominaisuudet
------------

Huoneenlämpötilassa butyynidioli on väritöntä tai kellertävää kiteistä ainetta. Yhdisteen alkeiskoppi on ortorombinen. Butyynidioli liukenee erittäin hyvin veteen ja poolisiin orgaanisiin liuottimiin esimerkiksi etanoliin. Poolittomiin orgaanisiin liuottimiin kuten dietyylieetteriin se ei juurikaan liukene. Butyynidioli reagoi tavanomaisten alkoholien ja alkyynien tavoin. Yhdiste muodostaa estereitä reagoidessaan karboksyylihappojen kanssa. Se voidaan hapettaa butyynidialdehydiksi tai butyynidikarboksyylihapoksi ja kolmoissidos voidaan pelkistää vedyttämällä kaksois- tai yksöissidokseksi. Butyynidioli muodostaa hitaasti polymeerejä. Yhdiste on ärsyttävää ja vaikuttaa ihoon, silmiin ja hengitysteihin. Yhdiste on lievästi myrkyllistä maksalle, munuaisille ja verelle..

Valmistus ja käyttö
-------------------

Butyynidiolia valmistetaan formaldehydin ja etyynin välisellä reaktiolla 90–100 °C:n lämpötilassa ja noin 5–6 ilmakehän paineessa. Katalyyttinä reaktiossa käytetään kupari(II)oksidin ja vismuttioksidin seosta, josta reaktio-olosuhteissa muodostuu varsinaisena katalyyttinä toimiva kupariasetylidi. Reaktiossa muodostuu sivutuotteena lisäksi propargyylialkoholia. Butyynidioli puhdistetaan tislaamalla alhaisessa paineessa.

Tuotetusta butyynidiolista suurin osa pelkistetään 1,4-butaanidioliksi tai buteenidioliksi. Siitä voidaan myös valmistaa rikkaruohomyrkkyjä ja palonestoaineita. Butyynidiolia käytetään teräksen valmistuksessa, apuaineena päällystettäessä metalleja elektrolyyttisesti nikkelillä tai kuparilla ja korroorionestoaineena.

Lähteet
-------

1. ↑  2-Butyne-1,4-diol – Substance summary *PubChem*. NCBI. Viitattu 6.6.2018. (englanniksi)
2. 1 2 3 4  Alén, Raimo: *Kokoelma orgaanisia yhdisteitä: Ominaisuudet ja käyttökohteet*, s. 163. Helsinki: Consalen Consulting, 2009. ISBN 978-952-92-5627-3.
3. 1 2 3 4 5  Eugene V. Hort & Paul Taylor: *Acetylene-Derived Chemicals, Kirk-Othmer Encyclopedia of Chemical Technology*, John Wiley & Sons, New York, 2003. Viitattu 6.6.2018
4. 1 2 3  Heinz Gräfje, Wolfgang Körnig, Hans-Martin Weitz, Wolfgang Reiß, Guido Steffan, Herbert Diehl, Horst Bosche, Kurt Schneider & Heinz Kieczka: *Butanediols, Butenediol, and Butynediol, Ullmann's Encyclopedia of Industrial Chemistry*, John Wiley & Sons, New York, 2000. Viitattu 6.6.2018
5. 1 2 3  Thomas Scott, Mary Eagleson: *Concise encyclopedia chemistry*, s. 154. Walter de Gruyter, 1994. ISBN 978-3110114515. (englanniksi)
6. ↑  Butyynidiolin kansainvälinen kemikaalikortti Viitattu 6.6.2018.
M/S Rosala II saapumassa Tunnhamniin.
**M/S Rosala II** (IMO 7943378) on suomalainen yhteysalus, joka 2010-luvulla on liikennöinyt pääasiassa Ahvenanmaan saariston lyhyillä reiteillä Kumlinge-Enklinge ja Åva-Jurmo. Aiemmin Rosala II on liikennöinyt Hiittisten saaristossa muun muassa Kasnäsistä Vänöön, Taalintehtaalle ja Öröön. Vuosina 1988–1989 alus palveli myös Rymättylän sekä Iniön reittialueilla. Aluksen omistaa Suomen valtion liikelaitoksen Arctia Shippingin Saaristovarustamo. 

Rosala II on rakennettu vuonna 1975 Rauma-Repolan Savonlinnan telakalla ja liikennöi vuonna 1981 tapahtuneeseen pidennykseensä asti Kiviapajan ja Savonlinnan välillä nimellä *Sääminki*. Sen pituus on (pidennyksen jälkeen) 33,3 metriä ja leveys 6,6 metriä. Alukselle mahtuu 110 matkustajaa ja kahdeksan henkilöautoa. Samaan tapaan on pidennetty myös sisaralukset Rosala ja Jurmo eli nykyiset Capella ja Falkö sekä M/S Satava.

Rosala II törmäsi 16. maaliskuuta 2004 Örön pohjoispuolella kelirikkovene Högsåran kanssa. Tapahtumasta ei aiheutunut henkilövahinkoja, mutta Högsåran ohjaamo kärsi vakavia vahinkoja.*lähde?*

Lähteet
-------

1. ↑  M/S Rosala II replaces M/S Doppingen 30.03–12.04.2014 *Ålandstrafiken*.  Arkistoitu 18.5.2014. Viitattu 18.5.2014. (englanniksi)
2. ↑  Yhteysalukset (Internet Archive) Finstaship.  Arkistoitu 8.4.2004. Viitattu 18.5.2014.
**Jasmi Karoliina Qvick** (s. 12. joulukuuta 1988 Kangasala*lähde?*) on suomalainen kunnallispoliitikko ja entinen fitnessurheilija.

Qvick kilpaili bikinifitnessissä vuosina 2013–2016. Vuonna 2013 hän sijoittui Suomen Fitnessurheilun SM-kisoissa 3. sijalle sarjassa Bikini Fitness +168 cm.

Koulutukseltaan Qvick on kasvatustieteiden maisteri ja erityisluokanopettaja. Hän teki pro gradu -tutkielmansa bikinifitnessurheilijoiden kasvutarinoista 2015 Tampereen yliopistoon. Hän on myös personal trainer ja fitnessvalmentaja.

Qvick valittiin Pirkkalan kunnanvaltuustoon kokoomuksen listalta kuntavaaleissa vuonna 2017. Hän oli myös kunnanhallituksen jäsen. Vuonna 2019 hän loikkasi vihreisiin.

Lähteet
-------

1. ↑  Kilpailujen tulokset *Suomen Fitnessurheilu*. Viitattu 13.8.2019.
2. ↑  Qvick, Jasmi: [ Bikinifitnesskilpailijoiden kasvutarinoita;
Henkinen kasvu lajia varten ja lajin myötä] (pdf) *Tampereen yliopisto, kasvatustieteen pro gradu*.  2015.  [vanhentunut linkki]
3. ↑  Security Verification | LinkedIn *www.linkedin.com*. Viitattu 7.1.2020.
4. ↑  Pirkkala - Kuntavaalit 2017 *Yle Vaalien tulospalvelu*. Viitattu 13.8.2019.
5. ↑  Kokoomusvaltuutettu siirtyy vihreisiin *Pirkkalainen*.  2.5.2019. Viitattu 14.8.2019.
**José Moreno Hernández** (s. 7. elokuuta 1962 French Camp, Kalifornia, Yhdysvallat) on meksikolaiset sukujuuret omaava yhdysvaltalainen insinööri ja NASAn astronautti.

Hernández pitää Stocktonia kotikaupunkinaan Kaliforniassa. Hänen perheensä on alun perin La Piedadista, Michoacánista, Meksikosta. 25. elokuuta 2009 Hernández sanoi keskustelussaan Meksikon presidentti Felipe Calderónin kanssa, että hän asui puolet elämästään La Piedadissa ja puolet Yhdysvalloissa. Lapsena Hernández työskenteli yhdessä perheensä kanssa Kalifornian pelloilla keräten satoa ja siirtyen kaupungista toiseen. Hän kävi useita kouluja ja oppi puhumaan englantia vasta 12-vuotiaana. Hernández osallistui 29. elokuuta 2009 laukaistulle avaruussukkulalennolle STS-128. Hernández toimi myös Johnsonin avaruuskeskuksen Materials and Processes osaston johtajana. Hän kehitti aikaisemmin digitaalista mammografialaitteistoa Lawrence Livermore National Laboratoryssa.

Koulutus
--------

* B.S. sähkötekniikka, University of the Pacific, 1984.
* M.S. sähkötekniikka ja ohjelmistotuotanto ("Electrical & Computer Engineering"), University of California-Santa Barbara, 1986.

Hernández työskenteli vuosina 1987–2001 Lawrence Livermore National Laboratoryssa, Livermoressa, Kaliforniassa.

Hernández on naimisissa ja hänellä on viisi 6–14-vuotiasta lasta. Puoliso Adelalla on meksikolainen ravintola nimeltään Tierra Luna Grill ("Maa Kuu Grilli").

Ura NASAssa
-----------

Vuonna 2001 Hernández liittyi Johnsonin avaruuskeskukseen Houstonissa, Texasissa. Hän tutki ja kehitti avaruusaluksien ja lentokoneiden rakenteissa, voimalähteissä ja työntöjärjestelmissä käytettyjä materiaaleja sekä tutki säteilyn vaikutusta sähköjärjestelmiin. Hän valvoi ja testasi myös alihankkijoiden käyttämiä materiaaleja.

Hernández valittiin toukokuussa 2004 NASAn astronauttikoulutukseen, minkä hän suoritti helmikuussa 2006. Peruskoulutuksen jälkeen hänet nimitettiin Kennedyn avaruuskeskukseen avaruussukkuloiden laukaisu- ja laskeutumisvalmistelujen tukitehtäviin. Hän työskenteli lukuisissa teknisissä tehtävissä ennen kuin hänet 15. heinäkuuta 2008 valittiin 29. elokuuta 2009 laukaistun avaruussukkulalento STS-128:n tehtäväspesialistiksi. Kiertoradalla ollessaan hän kertoi Twitterissä kokemuksistaan.

Lähteet
-------

1. ↑
2. ↑
3. ↑   (Arkistoitu – Internet Archive)
4. 1 2
5. ↑

Aiheesta muualla
----------------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **José Hernández (astronautti)**.
* José Hernándezin kotisivut (englanniksi)
* Hernándezin elämäkerta NASAn sivulla (englanniksi)
* Spacefacts biography of José Hernández (englanniksi)
* José Hernándezin sukkulalentoa STS-128 edeltävä haastattelu (10.8.2009) (englanniksi)

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Espanja

 |

 |
**José Trinidad Cabañas** (8. kesäkuuta 1805 Tegucigalpa – 8. tammikuuta 1871 Comayagua, Honduras) oli hondurasilainen kenraali ja poliitikko, joka oli maansa presidenttinä 1852–1855.

Elämä
-----

Cabañas oli kreolitaustainen, ja hänen vanhempansa olivat José María Cabañas ja Juana María Faillos. Kun José Justo Millan joukot syrjäyttivät 1827 Keski-Amerikan liittovaltioon kuuluneen Hondurasin valtionpäämiehen Dionisio de Herreran, Cabañas liittyi vapaaehtoisena liittovaltion joukkoihin. Hän taisteli pitkään liittovaltion johtajan Francisco Morazánin rinnalla. Cabañas oli mukana liittovaltion viimeisissä taisteluissa 1839–1842.

Cabañas asui El Salvadorissa San Miguelin kaupungissa, kun hänet valittiin vuoden 1851 lopussa Hondurasin presidentiksi. Hän lupautui astumaan virkaansa 1. maaliskuuta 1852, ja varapresidentiksi valittiin José Santiago Bueso. Hondurasin väestö tuki Cabañasia, mutta hänen liberaalit näkymyksensä herätti vastarintaa konservatiiveissa. Guatemalan konservatiivipresidentti Rafael Carrera yrittikin jatkuvasti puuttua Hondurasin asioihin. Cabañas luovutti presidenttiyden toukokuussa 1853 kenraali Francisco Gómezille, jotta pystyi itse johtamaan taisteluja Carreraa vastaan. Cabañas pelasi presidentiksi vuoden 1854 alussa.

Guatemalaisjohtoiset joukot kaatoivat Cabañasin lokakuussa 1855, jolloin varapresidentti Bueso seurasi häntä viransijaisena. Cabañas oli pyrkinyt valtakaudellaan yhdistämään jälleen Keski-Amerikan ja luomaan uuden liittovaltion. Lisäksi hän oli ensimmäinen keskiamerikkalainen presidentti, joka yritti rakentaa alueella rautateitä.

Cabañas pakeni El Salvadoriin, missä toimi muun muassa ministerinä. Hän yritti vielä palata Hondurasin presidentiksi ja haki tukea hankkeelleen Nicaraguan presidentiltä Patricio Rivasilta, joka ei sitä kuitenkaan antanut. Cabañas palasi Hondurasiin 1867 ja toimi virkamiehenä José María Medinan hallinnossa. Cabañas kuoli Comayaguassa 1871.

Lähteet
-------

* McGaffey, Leta & Spilling, Michael: *Honduras*. Tarrytown, New York: Marshall Cavendish, 2010. ISBN 978-0-7614-4848-8. Google-kirjat (viitattu 17.10.2011). (englanniksi)

### Viitteet

1. 1 2 3 4  McGaffey & Spilling, s. 29.
2. 1 2 3 4 5 6  José Trinidad Cabañas Fiallos *Historia de Honduras*. Viitattu 15.10.2011. (espanjaksi)


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Saksa
* Yhdysvallat

 |
|  |
| Muut | 
* SNAC

 |

 |
**Jouko Joel Färd** (7. heinäkuuta 1944 Pori – 3. maaliskuuta 2019 Pori) oli suomalainen opettaja, toimittaja ja urheiluselostaja. Färd aloitti työnsä Yleisradion uutisavustajana opettajantyönsä ohessa vuonna 1969. Sittemmin hän toimi Ylen radiotoimittajana ja selostajana vuoteen 2017 saakka. Färd teki juttuja ja uutisia muun muassa ohjelmiin *Kuukauden urheilija*, *Aamun pulssi*, *Perjantaipaketti*, *Lomaradio* sekä *Lauantairastit* ja teki otteluselostuksia. Ylen ulkopuolella Färd on kirjoittanut juttuja lehtiin kuten *Porin Lehti*, *Porin Sanomat*, *Uusi Aika*, *Uusi Suomi* ja *Iltalehti* sekä useisiin urheilun erikoisjulkaisuihin. Färd oli myös Yleisradion TV-selostaja Moskovan olympiakisoissa 1980. Färd oli koulutukseltaan opettaja, ja hän opetti synnyinseutunsa kouluissa vuosina 1968–2004.

Vuonna 2008 Jouko Färd sai urastaan selostajana Pekka Tiilikaisen rahaston tunnustuspalkinnon. Vuonna 2015 Suomen jääkiekkojournalistit palkitsivat hänet Pentti Lindegren -elämäntyöpalkinnolla.

Färd kuoli 3. maaliskuuta 2019 sairauden murtamana Satasairaalassa Porissa. Hän oli kuollessaan 74-vuotias.

Lähteet
-------

1. 1 2  *Luokanopettajat 1990*, s. 117. Huhmari: Karprint, 1990. ISBN 951-95399-1-3.
2. ↑  Laakso, Antti: Pitkän linjan urheiluselostaja Jouko Färd on kuollut *Yle Uutiset*. Viitattu 3.3.2019.   
Yle: Jääkiekkoselostaja Jouko Färd on kuollut 74-vuotiaana. *Ilta-Sanomat* 3.3.2019.
3. ↑  Yle antoi tylyn äkkilähdön selostajakonkarille – lähes 50 vuoden ura: "Aamulla tuli puhelinsoitolla loparit." *Iltalehti*.  13.9.2017. Viitattu 13.9.2017.
4. ↑  Rahaston puheenjohtajan Kauko-Aatos Leväahon puhe. (Pekka Tiilikaisen Rahaston tunnustuspalkinnon jakotilaisuus YLEssä 16.10.2008 klo 13.) *Suomen Radio- ja TV-selostajat ry:n jäsenlehti*, Joulukuu 2008, 12. vsk. ISSN 1239-0410. Artikkelin verkkoversio (PDF). Viitattu 23.5.2015.
5. ↑  Kohta 50 vuotta Ylelle selostanut Jouko Färd sai arvokkaan tunnustuksen. *Yle Uutiset*. Yle. Viitattu 8.12.2015.
6. ↑  Yle: Liigakierrosten tuttu ääni, urheiluselostaja Jouko Färd on kuollut. *Satakunnan Kansa*.  Arkistoitu 4.3.2019. Viitattu 4.3.2019.


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt Muokkaa Wikidatassa | 
* Ritva

 |

 |
Näkymä Joupinlaakson ja Joupintien risteyksestä koilliseen.
**Jouppi** on Espoon keskuksen kaupunginosan osa-alue Tuomarilan länsipuolella ja Sunan pohjoispuolella. Jouppi jakautuu kahteen alueeseen, joista luoteisosan nimi on Joupinmäki ja kaakkoisosan Joupinlaakso. Näistä Joupinmäki on enimmäkseen kerrostaloaluetta ja Joupinlaakso pientaloaluetta.

Historiaa
---------

Jouppi on saanut nimensä Jofsin tilasta, jolle kuuluvaa peltoa alue aiemmin oli. Jofsin tila sai nimensä 1500-luvun isännän Jakob Mårtenssonin mukaan, jonka etunimestä käytettiin puhuttelumuotoa Jop. Jofsin talo oli olemassa vielä ainakin 1900-luvun alkupuolella rantarataa rakennettaessa, muttei ole säilynyt nykypäivään. Vuonna 1938 alue katsottiin osaksi Tuomarilan kylää. Jouppi-nimi on otettu alueen kaavanimistössä käyttöön 1970, ja Jofsia kutsuttiin tätä ennen suomeksi myös nimellä Joussi. Omaksi alueekseen Jouppia on alettu Espoon opaskartassa merkitä vuodesta 1984 lähtien.

Urkurakentaja Veikko Virtanen aloitti urkujen rakentamisen vuonna 1951 isänsä Jalmari Virtasen puusepänverstaalla, jonka tämä oli perustanut nykyisessä Joupinlaaksossa sijainneelle kesämökilleen vuonna 1937.

Liikenne
--------

Jouppiin kulkevat esimerkiksi bussilinjat 134, 224 ja 235. Tuomarilan rautatieasema sijaitsee vajaan kilometrin päässä.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Näkökulmia nimistöön - Espoon keskus Espoon kaupunki.  Arkistoitu 13.4.2021. Viitattu 8.4.2018.
2. ↑  Jouppi Espoon karttapalvelussa Espoon kaupunki. Viitattu 8.4.2018.
3. 1 2  Kotikaupunkipolut: Tuomarila-Suna Espoon kaupunki. Viitattu 8.4.2018.
4. ↑  Nimitietoa alueittain - J–K – Jesusbergetiltä Kökkeliin Espoon kaupunki. Viitattu 8.4.2018.
5. ↑  Antti Jousjärvi: Tuomarilan historiaa 1900-luvun alusta  10/2006. Tuomarila-seura ry.  Arkistoitu 10.4.2018. Viitattu 9.4.2018.
6. ↑  Reittiopas: Joupinkallio E6050 HSL. Viitattu 8.4.2018.
Leona Popović
**Leona Popović** (s. 13. marraskuuta 1997) on kroatialainen alppihiihtäjä, joka edustaa SK Rijekaa.

Euroopan nuorten olympiafestivaaleilla tammikuussa 2015 Popović saavutti kultaa pujottelussa. Vailin / Beaver Creekin MM-kilpailuissa 2015 Popović sijoittui pujottelussa 27:nneksi, supersuurpujottelussa 30:nneksi, syöksylaskussa 36:nneksi ja suurpujottelussa 37:nneksi. St. Moritzin MM-kilpailuissa 2017 hän oli joukkuekilpailussa yhdeksäs. Pyeongchangin olympialaisissa 2018 hänen suurpujottelusuorituksensa päättyi keskeytykseen ensimmäisellä kierroksella. Cortina d'Ampezzon MM-kilpailuissa 2021 hän oli pujottelussa 21:s ja suurpujottelussa 25:s. Pekingin olympialaisissa 2022 hän sijoittui pujottelussa 23:nneksi ja 2023 Courchevelin / Méribelin MM-kilpailuissa 17:nneksi.

Alppihiihdon maailmancupissa Popović kilpaili ensimmäisen kerran Zagrebin pujottelussa tammikuussa 2015. Ensimmäiset maailmancupin pisteensä hän saavutti helmikuussa 2017 oltuaan Crans Montanan alppiyhdistetyssä 18:s. Kymmenen parhaan joukkoon hän sijoittui ensimmäisen kerran oltuaan seitsemäs Zagrebin pujottelussa tammikuussa 2022. Ensimmäisen palkintosijansa hän saavutti oltuaan toinen Soldeun pujottelussa maaliskuussa 2023. Marraskuussa 2023 hän sijoittui Levin jälkimmäisessä pujottelussa toiseksi.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Leona Popović Kansainvälinen hiihtoliitto (FIS).  (englanniksi)
Kim Yang-gon vuonna 2014
**Kim Yang-gon** (kor. 김양건; 24. huhtikuuta 1942 – 29. joulukuuta 2015) oli pohjoiskorealainen poliitikko.

Kim toimi Korean työväenpuolueessa keskuskomitean sihteerinä ja Koreoiden välisiä suhteita hoitavan yksikön johtajana. Häntä pidettiin neuvottelijana, joka kykeni toteuttamaan sovittelua Korean niemimaan jännitteiden kiristyttyä. Hän aloitti uransa Kim Il-sungin aikana ja oli myöhemmin merkittävässä roolissa Kim Jong-ilin ja Etelä-Korean presidentti Roh Moo-hyunin tapaamisen (2007) järjestämisessä. Vuonna 2009 Kim matkusti Etelä-Koreaan kunnianosoituksena edesmenneelle presidentti Kim Dae-jungille, joka oli pitänyt ensimmäisen Koreoiden välisen korkeimman tason tapaamisen Kim Jong-ilin kanssa vuonna 2000. Kim Jong-ilin kuoltua Kim Yang-gon pysyi Kim Jong-unin luotettuna neuvonantajana.

Kim istui useita kausia Korkeimman kansanneuvoston jäsenenä. Hän sai vuonna 1995 Kim Il-sungin ritarikunnan ritarin arvon. Kim kuoli auto-onnettomuudessa 73-vuotiaana. Hänen kuolemansa pelättiin vaikuttavan kielteisesti Koreoiden välisiin suhteisiin. Etelä-Koreassa esitettiin spekulaatioita kuoleman olosuhteista, joita jotkut arvelivat epäilyttäviksi. Kim Jong-un johti 80-henkistä Kim Yang-gonin valtiollisten hautajaisten järjestelykomiteaa.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Kim Hyung-jin, Kim Yang-gon: North Korean official who helped to maintain the state's precarious diplomatic ties with Seoul Independent 9.1.2016, viitattu 17.12.2023 (englanniksi)
2. 1 2 3 4 5  Justin McCurry, North Korea leader Kim Jong-un's 'closest comrade' dies in car crash The Guardian 30.12.2015, viitattu 17.12.2023 (englanniksi)
3. ↑  Kim Yang Gon North Korea Leadership Watch, viitattu 17.12.2023 (englanniksi)
**Teaonui Tehau** (s. 1. syyskuuta 1992 Tahiti) on tahitilainen jalkapalloilija, joka edustaa maansa pääsarjassa pelaavaa AS Vénusta. Pelipaikaltaan Tehau on hyökkääjä. Hän pelaa myös Tahitin jalkapallomaajoukkueessa, jossa pelaavat myös Tehaun serkut, veljekset Alvin, Jonathan ja Lorenzo Tehau.

Ura
---

Tehau edusti AS Vénusta vuodet 2009-2013. Vuonna 2013 hän siirtyi AS Dragoniin, jossa tilille tuli kahdeksan OFC Champions Leaguen ottelua. Kuitenkin samana vuonna Tehau palasi takaisin AS Vénukseen.

Tahitin jalkapallomaajoukkueessa Tehau debytoi vuonna 2011. Samana vuonna hän teki kuusi maalia Kiribatia vastaan Tyynenmeren kisoissa, kun Tahiti voitti 17-1. Vuonna 2012 Tehau oli voittamassa muun muassa serkkujensa kanssa Oseanian mestaruutta, joka toi maalle paikan seuraavan vuoden Maanosaliittojen cupiin. Cupissa Tehau pelasi yhdessä ottelussa, päästyään vaihdosta kentälle Espanjaa vastaan. Tahiti hävisi kaikki ottelunsa murskalukemin.

Tehau on pelannut myös Tahitin futsalmaajoukkueessa. Hän debytoi siinä vuonna 2014.

Lähteet
-------

* Teaonui Tehau Transfermarkt-sivustolla (englanniksi)
* 
* (Arkistoitu – Internet Archive)

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
Martti Turunen YL:n 70-vuotisjuhlakonsertissa vuonna 1953.
**Martti Johannes Turunen** alias "Pyssy" (11. elokuuta 1902 Viipuri – 29. huhtikuuta 1979 Helsinki) oli suomalainen kuoronjohtaja ja säveltäjä.

Henkilöhistoria
---------------

Turusen vanhemmat olivat muusikko, vahtimestari Matti Turunen ja Ida Sofia Tuovinen, naimisissa hän oli Irene Anna Maria Inarin kanssa. Ylioppilaaksi Turunen tuli 1922 ja opiskeli Viipurin Orkesterikoulussa ja helsingin konservatoriossa. Helsingin kauppakorkeakoulusta hän valmistui ekonomiksi 1928 ja Helsingin yliopistosta filosofian maisteriksi 1930. Hän suoritti myös Helsingin kirkkomusiikkiopiston päästötutkinnon vuonna 1937. Musiikkiuransa Turunen aloitti Viipurin musiikkiopistossa Boris Sirpon viuluoppilaana. Hän johti muun muassa Ylioppilaskunnan Laulajia (1931–1959), Mieskuoro Laulu-Miehiä (1933–1968) ja Suomen Laulua (1946–1967). Hän opetti Sibelius-Akatemiassa kuoronjohtoa 1930–1957. Turunen toimi *Suomen musiikkilehden* päätoimittajana 1931–1932 ja *Musiikkitiedon* vuodesta 1933. Professorin arvonimen hän sai vuonna 1958.

Turusella oli useita musiikkialan järjestötehtäviä. Hän toimi vuosina 1931–1969 Teoston johtajana, vuosina 1945–1969 Suomen Säveltäjät ry:n taloudenhoitajana, vuosina 1948–1958 Nuoren Voiman Liiton ylijohtajana ja vuosina 1956–1971 Sulasolin puheenjohtajana.

Tuotanto
--------

Turusen sävellystuotantoon kuuluu muun muassa kantaatteja sekä noin 50 kuorolaulua ja noin 70 yksinlaulua, piano- ja viulukappaleita ja orkesterisävellyksiä, samoin kuin laulusarjoja kuten *Kirjekyyhkynen* ja *Kansa korpien*. Hänen suosituimpiin yksittäisiin laulusävellyksiinsä kuuluvat Aleksis Kiven runoon sävelletty yksinlaulu *Sunnuntai* ja Mauno Isolan runoon sävelletty joululaulu *Me käymme joulun viettohon*.

Lähteet
-------

* Barbara B. Hong: *Historical Dictionary of the Music and Musicians of Finland*. Greenwood, 1997. ISBN 0313277281. (englanniksi)

### Viitteet

1. ↑  *Otavan musiikkitieto*, s. 450. Otava, Helsinki 1979.
2. 1 2 3 4  Turunen, Martti: "Martti Turunen", *Suomen säveltäjiä*, s. 637–645. Toimittanut Sulho Ranta. Porvoo: WSOY, 1945.
3. 1 2  Keijo Virtamo (toim.): *Otavan musiikkitieto* (2. painos), s. 450. Helsinki: Otava, 1997.


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Suomi (KANTO)
* Yhdysvallat

 |
|  |
| Taiteenala | 
* MusicBrainz

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Elonet
* Kansallisbiografia
* Uppslagsverket Finland
* Biografiasampo

 |

 |
**Vahvuudettomat silmälasit**, tunnettu myös nimillä **feikkilasit** ja **nollalasit** ovat silmälasit, joissa ei ole liki- eikä pitkänäköisyyttä korjaavaa vahvuutta. Ne on tarkoitettu henkilölle, jolla ei ole näön heikkoutta, johon vahvuudelliset silmälasit oletettavasti auttaisivat. Tyypillisesti ne ovat erityisen suuret ja huomattavat lasit. Niiden pinta voi olla heijastamaton. Niiden käyttö on tullut muotiinkin. Tyypillisimmin niiden tarkoituksena on lähinnä asusteena toimiminen, kenties heikkonäköisten silmälasimuodin seuraaminen, mutta jotkut hammaslääkärit ja -hoitajat käyttävät niitä suojatakseen silmiään roiskeilta, joskus niiden käyttöä on puollettu silläkin, että ne suojaavat silmiä esimerkiksi hiekalta, ja joskus näyttelijä, jolla on hyvä näkö, käyttää nollalaseja näytellessään silmälasien käyttäjää. Nykyään feikkilasien käyttö pelkässä ulkonäkömielessä on varsinkin nuorten naisten suosiossa, mutta sellaiseen tarkoitukseen suunniteltuja laseja on saatavilla myös nimenomaan miehille suunnattuja. Feikkilaseissakin voi olla UV-suoja, voimakas antireflex-pinnoite ja kovapinta. Feikkilaseja myyvät paljolti samat liikkeet kuin vahvuudellisiakin silmälaseja. Niitä myydään myös vaate- ja koruliikkeissä mutta nämä eivät ole yhtä laadukkaita kuin optikkoliikkeiden myymät. Erilliset aurinkolasit ovat yleensä vahvuudettomat; monet vahvuudellisten lasien käyttäjät käyttävät aurinkolasien sijasta tavallisia silmälaseja ja niihin kiinnitettäviä himmentimiä.

Lähteet
-------

1. ↑
2. ↑
3. ↑
4. ↑
5. ↑
6. ↑
Borssikeittoa
**Borssi** (ukr. борщ, ven. борщ, *borštš*, puol. *barszcz*) eli **punajuurikeitto** on alkuperältään ukrainalainen hapanimelä keitto, jonka Unesco on liittänyt aineettoman kulttuuriperinnön luetteloonsa ukrainalaisena kansallisruokana. Keittoa syödään paljon myös esimerkiksi Puolassa, Venäjällä ja monissa entisen Neuvostoliiton maissa.

Borssin tärkein ainesosa on punajuuri. Useimmiten keitossa on myös sipulia ja kaalia sekä hapanta nestettä (hapanta kotikaljaa, sitruunamehua tai sitruunahappoa) ja makea ainesosa (punajuuri sekä usein sokeria ja joskus hunajaa). Se on yksi tunnetuimmista itäeurooppalaisista ruoista. Borssikeitto mainittiin venäläisissä kirjallisissa lähteissä jo 1500-luvulla.

Borssikeiton koostumus vaihtelee paljon maittain ja maiden sisällä myös alueittain. Borssikeittoa voidaan täydentää lihalla, kanalla, perunoilla ja vihanneksilla, kuten kaalilla. Borssi tarjoillaan kuumana smetanan ja usein myös paahtoleivän tai paikallisen leivän kera. Ukrainassa borssilla tarkoitetaan myös hapahkoja suolaheinä- ("vihreä borssi"), ruis- ("valkoinen borssi"), liha- tai kaalipohjaisia keittoja, joissa ei ole punajuurta. Ukrainassa suositaan borssin seurana myös pampuškeja eli valkosipulivedellä kasteltuja pikkuisia sämpylöitä. Monesti perinteisessä ukrainalaisessa borssissa, johon käytetään hapatettua punajuurikvassia, ei ole lainkaan suolaa, mutta lisukkeet, kuten sämpylät, voivat olla suolaisia.*lähde?*

Lähteet
-------

1. ↑  Schultze, Sydney (2000). *Culture and Customs of Russia*. Greenwood Publishing Group. pp. 65–66. ISBN 978-0-313-31101-7.
2. ↑  Marks, Gil (2010). *Encyclopedia of Jewish Food*. Hoboken: John Wiley & Sons. pp. 196–200, "Borscht". ISBN 978-0-470-39130-3.
3. ↑  Lee, Alexander (August 2018). "From Russia with Borscht". *History Today*. 68 (8).
4. ↑  Elsa Osipota ja Sakari Nuuttila: Ukraina voitti borssisodan, nyt Venäjä syyttää Ukrainaa muukalaisvihasta — tästä soppakiistassa on kyse Ylen uutiset 1.7.2022. Viitattu 5.7.2022
5. ↑  Suova, Maija (toim.): *Emännän tietokirja I–II, 4. uudistettu laitos*, s. 92. WSOY, 1958.
6. 1 2  Lehmusoksa, Risto & Lehmusoksa, Ritva: *Venäjän keittiö*, s. 33. Gummerus, 1995. ISBN 951-20-4705-5.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Borssi** Wikimedia Commonsissa
*Tämä artikkeli kertoo monitahokkaasta. Muita merkityksiä on täsmennyssivulla.*

|  |
| --- |
| Osa artikkelisarjaa**Geometria** |
|  |
| **Tasogeometria**
Piste
Suora
Käyrä
Taso
Pinta
Pinta-ala
Pituus
Kulma
Trigonometria
Ympyrä
Ellipsi
Monikulmio
Kolmio
Nelikulmio
Suorakulmio
Neliö
Suunnikas
Neljäkäs
Puolisuunnikas
**Avaruusgeometria**
Tilavuus
Avaruuskappale
Pallo
Kartio
Lieriö
Särmiö
Suuntaissärmiö
Suorakulmainen särmiö
Säännöllinen monitahokas
Platonin kappale
Tetraedri
Heksaedri eli kuutio
Oktaedri
Dodekaedri
Ikosaedri
Keplerin–Poinsot'n kappale
**Euklidinen geometria**
Paralleeliaksiooma
**Epäeuklidinen geometria**
Hyperbolinen geometria
Elliptinen geometria
**Analyyttinen geometria** |

**Kuutio** eli **säännöllinen heksaedri** eli **säännöllinen kuusitahokas** on kuusitahkoinen geometrinen kappale, joka on säännöllinen monitahokas.

Kuution tahkot ovat neliöitä. Kuutiossa on kuusi tahkoa, kahdeksan kärkeä ja 12 särmää. Jos särmän pituus on d, kuution tilavuus on

{\displaystyle V=d^{3}\ }
ja tahkojen yhteispinta-ala on

{\displaystyle A=6d^{2}\ .}
Jos kuution joka toisesta nurkasta piirtää tahkoille lävistäjät, syntyy sisälle säännöllinen nelitahokas, tetraedri.

Jos kuution tahkojen keskipisteet yhdistää, syntyy sen sisälle säännöllinen kahdeksantahokas, oktaedri eli oktaedri on kuution duaalikappale.

Avaruusgeometriassa kuutiomittojen suhdeluku on 1 000. Se tarkoittaa sitä, että esim. yksi kuutiodesimetri (10 cm × 10 cm × 10 cm) vastaa 1 000 pienempää kuutiosenttimetriä.

Kuutio
Jos kuution kukin tahko maalataan esim. joko valkeaksi tai mustaksi, saadaan ilmiasultaan erilaisia tapauksia kymmenen kappaletta.

Kun kuution tahkoja merkitään esim. kokonaisluvuilla 1–6, voidaan numerointi tehdä 30 eri tavalla.

Kuution muotoista noppaa käytetään hyvin useissa lauta-, rooli- ja uhkapeleissä satunnaislukujen tuottamiseen. Tässä yhteydessä sitä voi kutsua myös nimellä d6, joka tarkoittaa, että siinä on kuusi tahkoa.

Lähteet
-------

1. ↑  Math 155 (Lecture 12) Question 1 (pdf)  28.9.2010. Harvardin yliopisto. Viitattu 20.4.2013. (englanniksi)
2. ↑  30 labelings of a die: For 16 of them, opposite faces never add up to 7 *NUMERICANA.com*. Viitattu 27.4.2013. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Kuutio**.
* MathWorld. Cube
* MathWorld. Hexahedron
**NoU Ringette** on nokialainen ringetteseura, jonka edustusjoukkue pelaa ringeten SM-sarjassa. NoU Ringette SM on voittanut Suomen mestaruuden vuosina 2015, 2016, 2019, 2020 ja 2022.

Historiaa
---------

### NoU Ringette perustettiin vuonna 1995

Nokian Urheilijoiden puheenjohtaja Heikki Viherlaakso ja Markku Ahvenjärvi neuvottelivat ringeten aloittamisesta ja kehittämisestä Nokialla. Ensimmäinen ringettejoukkue perustettiin 1995. Alkuun se harjoitteli kerran viikossa ulkojäillä, koska Nokian jäähalli valmistui vasta 1996, jonka jälkeen lajin kiinnostus nousi Nokialla erittäinkin nopeasti. Ahvenjärvi toimi ringettejaoston puheenjohtajana vuoteen 2008 saakka ja valmensi NoU:n edustusjoukkuetta ensimmäiset pääsarjavuodet 2004–2006.

Toiminta kasvoi hyvää vauhtia, NoU oli tovin Hämeen suurin ringetteseura. Vuonna 2010 NoU ja Tampere Ringette yhdistivät voimansa NoU:n alle ja joukkue aloitti ykkössarjassa.

### Joukkueet ja ringettekoulu

Laji on suosittu jääurheilulaji ja saanut lisää harrastajia Nokialla, niin että seuralla on jo viisi ringettejoukkuetta. Naisten edustusjoukkueen lisäksi myös B,D, E ja F -juniorit. Seuralla on myös Harrastesarja sekä Lady-sarja. NoU ringeten ringettekoulu opettaa luistelua ja pelin alkeita lajia aloittaville tytöille.

SM-sarjajoukkue kaudella 2022–2023
----------------------------------

69 Oona Keskinen MV  

89 Kaisa Katajisto MV  

6 Maria Wetterstrand  

12 Roosa Salonen  

15 Maija Väyrynen  

16 Emilia Vahti  

17 Roosa Merikallio  

19 Mette Nurminen  

20 Jenni Linnamäki  

22 Lotta Kujala  

35 Elina Raesola  

39 Kaisa Viren  

63 Milja Mikola  

77 Hanna Ovaska  

82 Emmi Merelä  

96 Kaisa Hurske

SM-sarjajoukkue kaudella 2023–2024
----------------------------------

69 Oona Keskinen MV  

89 Kaisa Katajisto MV  

6 Maria Wetterstrand  

7 Wikström Ronja  

12 Salonen Roosa  

16 Vahti Emilia  

19 Nurminen Mette  

20 Linnamäki Jenni  

21 Ruutana Juulia  

22 Kujala Lotta  

36 Reunanen Satu  

37 Järvensivu Elsa  

39 Viren Kaisa  

63 Mikola Milja  

66 Suokas Ida  

71 Eskola Sonja  

77 Ovaska Hanna  

82 Merelä Emmi  

Joukkueen päävalmentajana toimii Elina Raesola ja joukkueenjohtajana Piia Kaunisto.

Lähteet
-------

* Nokialainen ringette on noussut tyhjästä Suomen kirkkaimpaan kärkeen - Aamulehti 30.3.2019
* NoU Ringette -kotisivut
* Ringeten tulospalvelu

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Ringeten Suomen mestarit |
| --- |
|  |
| Voittajat | 
* 1988: VG-62
* 1989: VG-62
* 1990: VG-62
* 1991: VG-62
* 1992: VG-62
* 1993: Lahti Ringette
* 1994: Tuusula Ringette
* 1995: Hyvinkää Ringette
* 1996: Tuusula Ringette
* 1997: Hyvinkää Ringette
* 1998: Tuusula Ringette
* 1999: Tuusula Ringette
* 2000: Tuusula Ringette
* 2001: Tuusula Ringette
* 2002: LL-89
* 2003: LL-89
* 2004: LuKi-82
* 2005: LuKi-82
* 2006: VG-62
* 2007: LuKi-82
* 2008: Helsinki Ringette
* 2009: LL-89
* 2010: LL-89
* 2011: Raision Nuorisokiekko
* 2012: LL-89
* 2013: LL-89
* 2014: LL-89
* 2015: NoU Ringette
* 2016: NoU Ringette
* 2017: RNK Flyers
* 2018: LL-89
* 2019: NoU Ringette
* 2020: NoU Ringette
* 2021: LL-89
* 2022: NoU Ringette
* 2023: Raision Nuorisokiekko

 |

 |
**Luzech** on kunta Lounais-Ranskassa Lotin departementissa Oksitanian alueella. Se sijaitsee Lotjoen varrella, noin 19 kilometriä Cahorsin kaupungista länteen.

Tour de Luzech
Kaupunki sijaitsee strategisesti tärkeällä paikalla kohdassa, jossa Lotjoki tekee jyrkän silmukan. Kaupungin paikalla on ollut linnoitus jo ensimmäisellä vuosituhannella. 1000-luvulla paikalle rakennettiin linna Château de Luzech estämään viikinkien nousun jokea ylös. Vuonna 1212 Simon IV de Montfort ristiretkeläistensä kanssa poltti linnan sekä samalla koko kaupungin. Nykyään linnasta on jäljellä vain sen 24 metriä korkea nelikulmainen päätorni Tour de Luzech.

Lähteet
-------

1. ↑  Comparateur de territoire Institut National de la Statistique et des Études Économiques. Viitattu 20.11.2023. (ranskaksi)
2. ↑  Luzech : Donjon & Château Mairie de Luzech. Viitattu 20.11.2023. (ranskaksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Luzech** Wikimedia Commonsissa
**Lydia** on vuonna 2017 englanniksi julkaistu tietokonepeli, jonka Alko julkaisi suomenkielisenä ilmaiseksi mobiilialustoille vuonna 2018. Pohjalaisen Platonic Partnershipin kehittämä Lydia käsittelee alkoholismia ja vanhempien alkoholin käyttöä lapsen näkökulmasta, ja peli antaa pelaajalle mahdollisuuden kokea, miltä aikuisen alkoholinkäyttö lapsesta tuntuu. Useita kertoja palkittu peli on saanut kiitosta myös pelaajilta. Lydian keräämiä palkintoja ovat muun muassa Finnish Game Awardsin "Vuoden luova saavutus", Pelit-lehden lukijoiden valitsema "Vuoden kotimainen peli" sekä Raittiuden Ystävät ry:n myöntämä "Vuoden raittiusteko 2018".

Katso myös
----------

* Hup-peli

Lähteet
-------

1. ↑  Pelit - Museokeskus Vapriikki *Museokeskus Vapriikki*. Viitattu 15.11.2018.
2. ↑  Alkon julkaisema Lydia-peli haastaa pohtimaan alkoholinkäytön vaikutuksia lapsiin | Alko Oy *sttinfo.fi*. Viitattu 15.11.2018.
3. ↑  I-Mediat Oy: Pelaajat ovat puhuneet: Vuoden kotimainen peli on pohjalaisen peliyrityksen Lydia *Pohjalainen*. Viitattu 15.11.2018.
4. ↑  Vuoden raittiusteko 2018 -tunnustus Lydia-mobiilipelille *Alko*. Viitattu 15.11.2018.
*Tämä artikkeli käsittelee Sulkavalla sijaitsevaa kirkkoa. Jyväskylässä sijaitsevasta samannimisestä kirkosta on oma artikkeli.*
**Lohikosken kirkko** on Lohilahden kylässä sijaitseva Sulkavan seurakunnan toinen kirkko. Kirkon rakennusvuosi on 1934. Kirkko sijaitsee Saimaan vesistön Lohilahden pohjukassa mäellä ympärillään kylän hautausmaa.

Kirkon synty
------------

Lohilahtelaiset olivat käyneet kirkossa Sulkavalla pitäjän perustamisesta 1630-luvulta lähtien. He olivat pitäneet kiinni seurakuntayhteydestään myös pitäjän ollessa Turun rauhan jälkeen Ruotsin ja Venäjän valtakunnanrajan jakama siten, että Lohilahti kuului Venäjään. Päätös kirkon rakentamisesta tehtiin kirkkovaltuustossa vuonna 1930, mutta rakennustyöt käynnistyivät vasta neljän vuoden kuluttua. Kirkon ja kirkkotarhan suunnitteli arkkitehti Ilmari Virkkala. Kirkon sisällä on samaisen arkkitehdin tekemiä veistoksia ja alttaritaulu. Kirkko rakennettiin Hackman & Co:n lahjoittamalle tontille, ja kirkko vihittiin käyttöön 16. lokakuuta 1934.

Lohikosken kirkko
-----------------

Kirkko on päätytorninen tiilikirkko. Kirkossa on päälaivan lisäksi lehteri. Kirkon suunnittelijana toimi arkkitehti Ilmari Wirkkala, jonka käsialaa ovat myös alttaritaulu *Tulkaa minun Isäni siunatut* sekä lehterin kaiteen kristillisiä symboleita kuvaavat maalaukset. Saarnatuolissa on kuvanveistäjä Tapio Wirkkalan veistos *Jeesus siunaa lapsia*. Kirkossa on kuorissa vuonna 1981 hankitut Hans Heinrichin urkurakentamon valmistamat kahdeksanäänikertaiset urut. Lohikosken kirkossa pidetään messu noin kerran kuukaudessa. Kirkko palvelee myös lähistön Savonlinnan ja Puumalan puoleisten kylien (Kiviapaja, Lieviskä) asukkaita.

Lähteet
-------

1. ↑  Lohikosken kirkko *Sulkavan seurakunta*.  Arkistoitu 17.7.2018. Viitattu 16.7.2018.
2. ↑  Historia – Lohilahti *lohilahti.net*. Viitattu 15.9.2021.
**KAJ** on suomenruotsalainen musiikki- ja viihderyhmä Pohjanmaan Vöyriltä. Sen teknotyylinen huumorimusiikki perustuu suomenruotsin Vöyrin murteeseen, jota useimpien ruotsinkielistenkin on vaikea ymmärtää.

Yhtyeen kolme jäsentä ovat Kevin Holmström, Axel Åhman ja Jakob Norrgård, joiden etunimistä yhtyeen nimi tulee.

Yhtye perustettiin vuonna 2009. Vuonna 2014 heidän laulunsa "Jåo nåo e ja jåo YOLO ja nåo" valittiin vuoden suomenruotsalaiseksi radiokappaleeksi ja vuonna 2015 heidät valittiin vuoden pohjalaisiksi.
Musiikkiprojektien ja useiden konserttien lisäksi heillä on ollut 24 esityskertaa saanut show Wasa Teaterissa ja vuonna 2014 he tekivät joulukalenteriohjelman Yle X3M -radiokanavalle.

Syksyllä 2018 saa ensi-iltansa KAJ-yhtyeen ja Wasa Teaterin yhteistuotantona tekemä musikaali *Gambämark*, jonka ohjaa teatterin aiempi johtaja Ann-Luise Bertell. Sitä esitetään teatterin remontin vuoksi entisessä elokuvateatteri Ritzissä.

KAJ on julkaissut kolme albumia. Ne on tuottanut vaasalainen Janne Hyöty, joka tunnetaan myös yhtenä Suomen tuotteliaimmista euroviisukarsintakappaleiden säveltäjistä. KAJ:n musiikkivideot ovat saaneet YouTubessa satoja tuhansia katselukertoja.

Diskografia
-----------

### Albumit

* 2012: *Professionella Pjasalappar*
* 2014: *Lokalproducerat Pjas*
* 2016: *Kom ti byin*
* 2018: Gambämark
* 2020: KAJ 10 (live)
* 2021: Botnia Paradise

### Singlet

* 2013: *Heimani i skick*
* 2014: *Jåo nåo e ja jåo YOLO ja nåo*
* 2015: *Pa to ta na kako?*
* 2016: *TACO HEJ (me. GU$TA)*
* 2017 – *Paavos Barkbrö* (live)
* 2019 – *TEXT-TV*
* 2019 – *Vems pojk e do?*

Lähteet
-------

1. 1 2  Koivuranta, Riitta: Suomenruotsalaisten kaverusten KAJ tekee huumoria pohjalaisella vöyrin murteella, jota juuri kukaan muu ei ymmärrä – katso hilpeä kielinäyte *Helsingin Sanomat*.  3.1.2017. Viitattu 10.7.2018.
2. ↑  KAJ:s "YOLO" är årets finlandssvenska radiolåt *Svenska Yle*.  21.09.2014. Viitattu 10.7.2018. (ruotsiksi)
3. ↑  Kyheröinen, Joni: KAJ utsedda till Årets österbottningar *Svenska Yle*.  8.5.2015. Viitattu 10.7.2018. (ruotsiksi)
4. 1 2  Paavola, Nadia: Suurelle yleisölle tuntematon KAJ on Pohjanmaalla huip­pusuo­sit­tu bändi *Kaleva*.  24.12.2016. Viitattu 10.7.2018.
5. ↑  KAJ gör julkalender med 24 luckor *Yle X3M*.  12.11.2014. Viitattu 10.7.2018. (ruotsiksi)
6. ↑  Fröjdö, Jan: Nyskriven musikal av KAJ under renoveringsåret  7.9.2017. Wasa Teater. Viitattu 10.7.2018. (ruotsiksi)
7. ↑  Spotify – Web Player *Spotify*. Viitattu 28.8.2023.
8. ↑  Spotify – Web Player *Spotify*. Viitattu 28.8.2023.
**Chrysler 300C** on Fiat Chrysler Automobilesin tuottama suuri full-size-luokan henkilöauto. Sitä valmistetaan nykyään Kanadassa.

Ensimmäinen sukupolvi (2005-2010)
---------------------------------

Chrysler 300C SRT-8 edestä
Ensimmäisen sukupolven Moottorivaihtoehdot olivat 2.7l V6, 3.0CRD V6, 3.5l V6, 5.7l HEMI V8 ja 6.1l HEMI SRT-8.
300C tunnetaan suuresta maskista, matalista sivuikkunoista sekä lyhyestä perästä. Eurooppaan valmistettavat 300C:t valmistetaan Itävallan Grazissa, Magna-Steyrin tehtaalla.

Chrysler 300C SRT-8 takaa.
### Vähittäishinnat

* 2.7L = 49 900€
* 3.0L CRD = 57 990€
* 3.5L = 54 900€
* 5.7L = 62 900€
* SRT-8 = 80 200€

### Piirteet

300C Touring -malli tunnettiin myös Dodge Magnumina ja 300C:ssä on yhteneväisiä piirteitä myös Dodge Chargerin kanssa.
300C:n alustassa on yhtäläisyyksiä myös (W211, 2002–2009) Mercedes-Benz E-sarjan kanssa.

### Vikatilastot

A-Katsastuksen vuoden 2015 vikatilaston mukaan kahdeksan vuotta vanhoista 300C-malleista katsastuksessa oli hylätty peräti 43,20 prosenttia. Automalli oli tilaston toiseksi viimeisellä sijalla ennen Dodge Caliberia, jolla vastaava hylkäyssuhde oli noin kolme prosenttia korkeampi. Vuotta vanhemmissa autoissa 300C-mallin hylkäyssuhde parani hieman noin 37 prosenttiin, mistä huolimatta malli piti edelleen sijansa tilaston toiseksi viimeisenä. Yleisimmät hylkäyksiin johtaneet syyt olivat seisontajarrun, etuakseliston ja ohjauslaitteiden ongelmat.

Chryslerin jälkimarkkinoinnista Suomessa vastanneen AutoFennican mukaan amerikkalaisautojen erilaiset suunnitteluperusteet olivat yksi syy korkeaan hylkäyssuhteeseen. Katsastusasemilla ei maahantuojan mukaan ole ollut tietoa amerikkalaisautojen erilaisista suunnitteluperusteista, kuten maahantuojan mukaan luonnostaankin väljemmistä nivelistä.

### Moottorit

| Malli | Moottori | Iskutilavuus | Teho | Vääntö |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| **2.7** | V6 | 2736 cm3 | 142 kW (193 hv) @ 6400 r/min | 258 Nm @ 4000 r/min |
| **3.5** | V6 | 3518 cm3 | 186 kW (253 hv) @ 6400 r/min | 339 Nm @ 4000 r/min |
| **5.7 HEMI** | V8 | 5654 cm3 | 250 kW (340 hv) @ 5000 r/min | 525 Nm @ 4000 r/min |
| **SRT8** | V8 | 6059 cm3 | 317 kW (431 hv) @ 6200 r/min | 571 Nm @ 4800 r/min |
| **3.0 CRD** | V6 | 2987 cm3 | 160 kW (218 hv) @ 3800 r/min | 510 Nm @ 1600–2800 r/min |

Toinen sukupolvi (2011-)
------------------------

Chrysler 300C

Lähteet
-------

1. ↑  Malli- ja merkkikohtaiset hylkäämiseen johtaneet syy (PDF) (s. 9–12) *a-katsastus.fi*.  2015. A-Katsastus Oy.  Arkistoitu 28.6.2016. Viitattu 12.11.2016.
2. ↑  Katsastustilastojen hännänhuippu Dodge: Amerikkalaisia autoja ei osata katsastaa *yle.fi*.  22.2.2013. Yleisradio Oy. Viitattu 12.11.2016.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Chrysler 300C** Wikimedia Commonsissa
Oravin järvimalmiruukki 1880-luvun lopulla: Vasemmalla höyrykoneen savupiippu. Iso puurakennus on masuunien katos, laiva on höyrykuunari Dagmar.
**Oravin rautaruukki** toimi vuosina 1868–1901 Säämingin Oravin kylässä. Se käytti raaka-aineenaan lähiseudun järvistä nostettua järvimalmia.

Ruukin rakensi 1868 pietarilainen Putilovin rautatehdas, joka tarvitsi rautaa valmistamiaan ratakiskoja ja rautatiekalustoa varten. Putilovin tehtaan omistanut kollegineuvos Nikolai Putilov omisti myös Etelä-Savossa sijainneet Haapakosken ja Huutokosken rautaruukit. Oravin ruukissa oli aluksi kaksi hiiliuunia, mutta jo vuonna 1870 sinne rakennettiin neljä uutta hiiliuunia, neljä putlausuunia, kaksi hitsausuunia, höyryvasara ja putlauslaitos. Toisin kuin useimmat muut Suomen ruukit, Oravin ruukki ei sijaintinsa vuoksi käyttänyt vesivoimaa, vaan sen sijaan höyryvoimaa. Ruukin tuotteet kuljetettiin laivoilla Saimaan kanavan kautta Pietariin. Vuosina 1869–1877 takkiraudan tuotanto oli keskimäärin 1332,6 tonnia vuodessa.

Putilovin yritys teki konkurssin 1876 ja se joutui Venäjän valtionpankin haltuun. Samalla myös Oravin ruukin tuotanto keskeytyi 1877. Putilovin omistamat Haapakosken ja Oravin ruukit myytiin pakkohuutokaupalla syyskuussa 1879. Ruukin osti Suomen valtio, joka myi sen sitten 1881 Suomen Pankin Pietarin konttorin johtajalle Aleksander Neiglichille. Ruukki oli käynnissä jonkin aikaa vuodesta 1884, mutta pysähtyi sitten uudelleen.

Vuonna 1886 perustettiin *Oravin Tehdas Osakeyhtiö* (myöh. *Oravi-Haapakosken Tehtaat Osakeyhtiö – Oravi-Haapakoski Bruks Ab*), jonka omistuksessa olivat Haapakosken, Huutokosken ja Oravin ruukit. Oravin ruukin toiminta elpyi 1890-luvun alussa niin, että vuonna 1892 takkirautaa valmistettiin jo 1945,8 tonnia. Oraviin rakennettiin 1890 myös höyrysaha. Samana vuonna Oravin kylään perustettiin koulu ruukin työmiesten lapsille, kansankirjasto, vapaapalokunta ja postitoimisto. Ruukin palveluksessa oli tällöin useita satoja työntekijöitä ja koko Oravin kylässä asukkaita oli noin 1 000.

Oravin ruukin toiminta päättyi lopullisesti 1901. Ruukin tuotantorakennukset purettiin, mutta nykyisin retkeilymajana käytettävä entinen ruukinpatruunan huvila on säilynyt.

Lähteet
-------

* Saimaa holiday-sivusto: Historiaa ja tarinoita: Oravi – Oravin kylän ruukkihistoriaa

### Viitteet

1. 1 2 3  Seudun historiaa *Oravin seudun kyläyhdistys ry.*. Viitattu 1.12.2020.
2. ↑  www.esku.fi *www.esku.fi*. Viitattu 1.12.2020.
**Kymenlaakson psykiatrinen sairaala**, lyhenteeltään **KYPS**, on Kouvolan Kuusankoskella sijaitseva psykiatrinen sairaala. Vuonna 2006 Sairaalanmäelle, Pohjois-Kymen sairaalan yhteyteen valmistuneeseen Carean omistamaan uudisrakennukseen siirtyivät Valkealan sairaalan ja Kotka-Haminan psykiatrisen osaston toiminnot.

Toiminta
--------

Sairaalassa on hallinnon, toiminnallisen kuntoutuksen yksikön ja poliklinikkatoiminnan lisäksi seitsemän psykiatrista osastoa, joista kuusi on suljettuja ja joihin potilaat tulevat POKS:n sosiaali- ja kriisipäivystyksestä lääkärin lähetteellä.

### Aikuispsykiatria

Osastot 1, 2 ja 4 ovat kukin tietynlaisiin psykiatrian osa-alueisiin erikoistuvia aikuisten akuuttiosastoja; esimerkiksi osasto 4 erikoistuu masennuksen hoitoon ja tarjoaa sähköhoitokonsultaatiota. Osastolle 6 siirretään akuuttiosastoilta pitkällisempää kuntoutusta tarvitsevia potilaita. Osastolle 7 on keskitetty psykogeriatria eli kotiympäristössä pärjäämättömien varttuneiden henkilöiden hoito.

### Lasten ja nuorten psykiatria

Lastenpsykiatrian osasto 10 on tutkimus- ja kriisipohjaista hoitoa tarjoava alle 13-vuotiaiden viikko-osasto. Sen läheisyydessä toimivat sairaalakoulu, Kouvolan lastenpsykiatrian poliklinikka sekä avohoidon ja osaston välimallina toimiva *kotisairaala*, jossa erikoissairaanhoidon palvelut tuodaan potilaan kotiin.

Nuorisopsykiatrian osastolla 8 hoidetaan 13-17 -vuotiaita nuoria pääosin lyhyillä kriisijaksoilla, Kouvolassa ja Kotkassa toteutettavan poliklinikkahoidon ja tehostetun avohoidon niin kutsuttujen *Välimaasto*-tiimien ollessa pääasiallisia tukimuotoja.

Lähteet
-------

1. ↑  Arkistoitu kopioPsykiatrinen osastohoito kymsote.fi.  Arkistoitu 7.8.2020. Viitattu 6.7.2020.
2. ↑  Arkistoitu kopioKymenlaakson psykiatrinen sairaala carea.fi.  Arkistoitu 9.1.2019. Viitattu 6.7.2020.
3. ↑  Mirjam Tahkokorpi: Kymenlaakson psykiatrinen sairaala jatkaa toimintaansa  11.4.2013. Yleisradio, yle.fi. Viitattu 6.7.2020.

Aiheesta muualla
----------------

* Psykiatria; Carea (Arkistoitu – Internet Archive)