recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Herodias** oli Rooman valtakuntaan kuuluneen Juudean prinsessa ensimmäisellä vuosisadalla jälkeen ajanlaskun alun. Hän oli naimisissa ensin Herodes II:n kanssa ja tästä erottuaan Herodes Antipaan kanssa. Uudessa testamentissa hänet liitetään tarinaan Johannes Kastajan teloituksesta. Miehensä jouduttua karkotetuksi hän meni tämän mukana maanpakoon Galliaan eli nykyiseen Ranskaan.

Elämäkerta
----------

Herodiaan isä oli Aristobulos IV, Herodes Suuren ja Mariamme I:n poika. Herodias meni puolestaan naimisiin Herodes Suuren ja Mariamme II:n pojan Herodes II:n kanssa. Herodias ja Herodes II saivat tyttären, jolle annettiin nimi Salome.

Vuoden 31 jaa. jälkeen Herodias erosi Herodes II:sta ja meni naimisiin hänen veljensä Herodes Antipaan kanssa. Tämä osoittautui aikanaan hyvin kiistanalaiseksi teoksi. Juutalaisen lain mukaan mies ei saanut avioitua veljensä eronneen vaimon kanssa (esim. 3. Moos. 18). Raamattu mainitsee Johannes Kastajan tämän avioliiton vastustajien johtohahmona (esim. Mark. 6:17, Matt. 14:34 ja Luuk. 3:18). Herodes Antipas pidätytti Johannes Kastajan, jota pidettiin vangittuna todennäköisesti Makhairassa nykyisessä Jordaniassa. Myöhemmin Herodes Antipas teloitutti Johannes Kastajan. Uuden testamentin kertomuksen mukaan tämä johtui siitä, että Herodes oli luvannut antaa Herodiaan tyttärelle "mitä vain hän pyytäisi". Kun tämä kuitenkaan ei osannut päättää, mitä pyytäisi, äitinsä neuvosta hän pyysi Johannes Kastajan päätä. Historiallista pohjaa tarinalla ei kuitenkaan ole.

Herodiaan veli Herodes Agrippa nousi Juudean kuninkaaksi vuoden 40 jaa. paikkeilla. Herodias sai vakuuteltua miehensä Herodes Antipaan lähtemään Roomaan pyytämään keisari Caligulalta Juudean kruunua itselleen. Ilmeisesti Agrippan onnistuneen mustamaalauksen takia Antipas ei saanutkaan kruunua, vaan hänet ja Herodias karkotettiin Lugdunumiin lähelle nykyistä Lyonia Ranskassa, eli tuolloiseen Galliaan. Hänen omaisuutensa Juudeassa annettiin Agrippalle. Agrippa olisi sallinut sisarensa paluun kotimaahansa, mutta tämä päätti jäädä miehensä kanssa maanpakoon.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Fred Skolnik ja Michael Berenbaum: *Encyclopaedia Judaica Volume 09 Her–Int*, s. 39. Thomson Gale, 2007. ISBN 978-0-02-865928-2. (englanniksi)


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
	+ 2
* VIAF
	+ 2
	+ 3
	+ 4
	+ 5
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Espanja
* Saksa
* Israel
* Yhdysvallat

 |
|  |
| Taiteenala | 
* ULAN

 |
|  |
| Muut | 
* IdRef

 |

 |
*Tämä artikkeli käsittelee roolipeliä. HeroQuest-lautapelistä on erillinen artikkeli.*
**HeroQuest** on tarinavetoinen fantasiaroolipeli, jota nykyään julkaisee Greg Staffordin perustama roolipelikustantamo Chaosium. Pelin on suunnitellut Robin D. Laws. *HeroQuestin* ensimmäinen versio *Hero Wars* julkaistiin vuonna 2000. Sääntöjen pohjana on erityisesti fantasiamaailma Glorantha, mutta ne toimivat yhtä hyvin minkä tahansa roolipeligenren kanssa.

*HeroQuest*-roolipelillä ja *HeroQuest*-lautapeleillä ei ole mitään yhteistä keskenään.

*HeroQuestin* säännöt ovat kevyet ja hyödyntävät tarinankerronnan oppeja. Pelaajahahmot kohtaavat haasteita, jotka ratkaistaan noppaa heittämällä. Noppana käytetään kaksikymmensivuista noppaa (d20). Peil ei tee eroa taistelun ja muiden haasteiden välillä. 

Hahmonluonti on hyvin vapaamuotoinen. Pelihahmot eli sankarit (heroes) muodostuvat taidoista (abilities) ja laajemmista taitoja ryhmittelevistä avainsanoista (keyword). Taidot voivat olla mitä tahansa fyysisistä ja mentaalisista ominaisuuksista luonteenpiirteisiin tai iskulauseisiin.

Ensimmäiset versiot *HeroQuestista* olivat nimeltään *Hero Wars (2000).* Ensimmäinen *HeroQuest*-nimellä oleva versio julkaistiin 2003 ja se on hyvin yhteensopiva *Hero Warsin* kanssa. Uusimmassa *HeroQuest*-versiossa tarinankerrontaa on painotettu (haasteiden vaikeusaste määrittyy tarinan, ei vastustajan ominaisuuksien, mukaan) ja muutamia sääntövaihtoehtoja on poistettu. *HeroQuestiin* ja *Hero Warsiin* on ilmestynyt toistakymmentä lisäosaa Issariesin julkaisemina ja vielä enemmän fanien kirjoittamina. Osassa kirjoista on hyvin vähän sääntötekniikkaa, toisissa taas enemmän. Varsinaisten peleihin tarkoitettujen kirjojen lisäksi muutakin Glorantha-materiaalia voi käyttää pelissä, esimerkiksi *RuneQuest*-roolipelin aikaista materiaalia.

Katso myös
----------

* Glorantha
* Roolipeli
* RuneQuest

Aiheesta muualla
----------------

* HeroQuestin tukisivu (Arkistoitu – Internet Archive)
* Chaosium Inc. HeroQuestin julkaisijan tuotesivu
**Dakota Blackhorse-von Jess** (s. 19. maaliskuuta 1986) on yhdysvaltalainen uransa lopettanut maastohiihtäjä. Hän edusti Bend Endurance Academyä ja oli erikoistunut sprinttihiihtoon.

Blackhorse-von Jess debytoi maastohiihdon maailmancupissa tammikuussa 2009 Vancouverin perinteisen hiihtotavan sprintissä sijoittuen sijalle 34. Tuo sijoitus on myös hänen uransa paras sijoitus maailmancupin osakilpailussa. 

Blackhorse-von Jess osallistui vuoden 2015 MM-kilpailuiden perinteisen sprinttiin Falunissa. Hän selviytyi karsinnasta 30 parhaan joukkoon, mutta jäi oman puolivälieränsä viimeiseksi ja oli lopputuloksissa 27.

Blackhorse-von Jess esiintyi kymmenvuotiaana pienessä roolissa Rustin Thompsonin ohjaamassa elokuvassa *Spree*. Hänen isänsä on saksalainen ja hänen äidillään on intiaanitaustaa. Blackhorse-von Jess on työskennellyt myös mallin tehtävässä.

Blackhorse-von Jess lopetti uransa maastohiihtäjänä alkuvuodesta 2018.

Lähteet
-------

1. 1 2  Dakota Blackhorse-von Jess Kansainvälinen hiihtoliitto (FIS).  (englanniksi)
2. ↑
3. ↑
**Päivä painuu mailleen** (*The Long Day Closes*) on Terence Daviesin käsikirjoittama ja ohjaama brittiläinen draamaelokuva vuodelta 1992. Se kuvaa 11-vuotiaan englantilaispojan lapsuuden tunnelmia leskeksi jääneen äitinsä ja vanhempien sisarustensa kanssa 1950-luvun keskivaiheilla.

Elokuva oli mukana Cannesin filmifestivaalin kilpailusarjassa vuonna 1992, jolloin Kultainen palmu meni Bille Augustin elokuvalle *Hyvä tahto*.

Hidastempoinen elokuva jakoi arvostelijoiden mielipiteitä. Muun muassa yhdysvaltalainen Roger Ebert piti sitä mestariteoksena. *Suomen Kuvalehden* Ywe Jalander kirjoitti pitäneensä paljon Daviesin omaelämäkerrallisesta elokuvasta *Rakkaat muistot*, mutta samoja teemoja käsittelevä *Päivä painuu mailleen* oli hänestä teennäinen, pitkäveteinen ja staattinen, "peräkkäin pantuja laulelmia, tilanteita, esineitä ja sisäkuvia" joita Davies näyttää Jalanderin mielestä pikemminkin esitelläkseen elokuvantekijän taitojaan kuin tutkiakseen lapsena kokemiaan tunteita.

Lähteet
-------

1. 1 2  Jalander, Ywe: Poika istuu ja istuu.  *Suomen Kuvalehti*, 1994, nro 3, s. 69. Näköislehti (maksullinen) (pdf). Viitattu 21.7.2021.
2. 1 2  Oleszczyk, Michał: Costing No Less Than Heaven: Terence Davies' "The Long Day Closes" *RogerEbert.com*.  5.2.2014. Viitattu 21.7.2021. (englanniksi)
CIA:n operaatioissa kuolleiden virkamiesten muistoseinä CIA:n päämajassa. Kuolleita muistetaan tähdellä; CIA ei julkaise kuolleiden nimiä.
**Special Activities Center** (SAC) (vuoteen 2016 asti **Special Activities Division**, SAD) (suom. *Erityistoimintakeskus*) on Yhdysvaltain keskustiedustelupalvelun Central Intelligence Agencyn salaisista operaatiosta ja puolisotilaallisista operaatioista vastaava erikoisjoukko. Yhdysvaltain presidentti tai Yhdysvaltojen kansallinen turvallisuusneuvosto presidentin ohjauksessa antavat SAC:ille käskyjä suoraan, mikä ei ole mahdollista Yhdysvaltojen muiden erikoisjoukkojen kohdalla.

SAC koostuu kahdesta ryhmästä. SAC/SOG (Special Operations Group, "erityisoperaatioiden ryhmä") keskittyy taktisiin puolisotilaallisiin operaatioihin, joiden ei haluta olevan avoimesti Yhdysvaltain hallinnon suorittamia. SOG-ryhmän jäsenet ("Paramilitary Operations Officers" tai "Specialized Skills Officers") eivät käytä univormuja, eikä heillä ole operaatiossa mukanaan mitään, minkä perusteella heidät voisi yhdistää Yhdysvaltoihin. SOG-ryhmän tehtäviin voivat kuulua mm. tiedustelu, yllätyshyökkäykset, väijytykset, sabotaasi, salamurhat ja vierasmaalaisten sissijoukkojen kouluttaminen ja johtaminen. Ryhmään rekrytoidaan jäseniä yleensä Yhdysvaltojen asevoimien erikoisjoukoista, kuten Delta Force, Green Berets ja SEAL Team 6. Ryhmään liittymisestä kiinnostuneilta odotetaan yliopistotutkintoa, vähintään kahdeksan vuotta asepalvelusta, mukaanluettuna sotaolosuhteissa johtotehtävissä, laskuvarjo- ja sukelluskokemusta ja vieraiden kielten ja kulttuurien tuntemusta.

SAC/PAG (Political Action Group, "poliittinen toimintaryhmä") keskittyy salaiseen poliittiseen toimintaan, muun muassa poliittiseen vaikuttamiseen, psykologisiin operaatioihin, taloudelliseen sodankäyntiin ja kybersodankäyntiin. Ryhmän tehtävänä on saada aikaan poliittisia muutoksia vieraissa maissa osana Yhdysvaltojen ulkopolitiikkaa.

SAC-ryhmien operaatiot ovat keskustiedustelupalvelu CIA:n johtamia, eivätkä ne ole Yhdysvaltain puolustusministeriön ohjauksessa vaan toimivat puolustushallinnosta irrallaan. Ryhmien operaatiot voivat rikkovat kansainvälistä lakia tai sotalakia, ja puolustusvoimien erikoisjoukkojen odotetaan noudattavan näitä lakeja. CIA:n ja puolustushallinnon erikoisjoukkojen välit ovat toisinaan olleet huonot.

Historia
--------

Kylmän sodan aikana CIA:n salaisista operaatioista vastaavat ryhmät tukivat muun muassa Chilen sosialistisen presidentin Salvador Allenden syrjäyttänyttä sotilasvallankaappausta ja Fidel Castron hallinnon kumoamiseen pyrkinyttä Sikojenlahden maihinnousua. 2000-luvulla SAD/SAC on toiminut erityisesti Afganistanissa ja Irakissa Yhdysvaltojen terrorisminvastaisessa sodassa.

Lähteet
-------

1. ↑  First Complete Look at the CIA’s National Clandestine Service Org Chart
2. 1 2 3 4  CIA, Pentagon reject recommendation on paramilitary operations
3. 1 2 3 4 5 6  CIA commandos remain covert
4. ↑  CIA Careers & Internships. Paramilitary Operations Officer (Arkistoitu – Internet Archive)
5. ↑  U.S. Aggressiveness towards Iran
**Dakar-ralli 1999** (myös *Total-Granada-Dakar*) oli 21. Dakar-ralli, joka ajettiin 1. ja 17. tammikuuta 1999 välisenä aikana. Kilpailun lähtöpaikka oli Granadassa Espanjassa ja päätepiste Dakarissa Senegalissa (Lake Rose). Kilpailun pituus oli 9 393 kilometriä ja reitti kulki Espanjan, Marokon, Mauritanian, Malin, Burkina Fason, Malin, Mauritanian ja Senegalin alueella.

Kilpailuun ilmoittautui 297 kilpailijaa, joista 88 oli autoja, 161 moottoripyörää, 29 kuorma-autoa kilpailussa ja 19 kuorma-autoa avustamassa. Kilpailun maaliin pääsi 110 ajoneuvoa, joista 54 oli autoja, 40 moottoripyöriä ja 16 kuorma-autoja.

Autojen kategorian voitti kaksikko Schlesser/Monnet. Moottoripyörien kategorian voitti Richard Sainct BMW:llä. Kuorma-autojen kategorian voitti kolmikko Loprais/Stachura/Kalina Tatralla. Jutta Kleinschmidt oli yleiskilpailun ensimmäisenä viiden etapin jälkeen.

50 kilpailijaa joutui aseistautuneiden ryöstäjien väijytykseen Mauritaniassa. Kaksi järjestäjien ajoneuvoa, kaksi lehdistön ajoneuvua ja kaksi kilpailijoiden kuorma-autoja joutuivat varastetuiksi. Ryöstäjät veivät ajoneuvojen lisäksi rahaa ja polttoainetta.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Dakar Retrospective 1979-2007 (PDF)  Arkistoitu. Viitattu 20.6.2023. (englanniksi)
2. ↑  World: Africa Woman leads the Dakar rally after fifth stage *news.bbc.co.uk*.  6.1.1999. Viitattu 1.7.2023. (englanniksi)
3. ↑  World: Africa Rally drivers ambushed *news.bbc.co.uk*.  14.1.1999. Viitattu 1.7.2023. (englanniksi)
4. ↑  World: Africa Frenchman wins Dakar rally *news.bbc.co.uk*.  17.1.1999. Viitattu 1.7.2023. (englanniksi)

Dakar-ralli

|  |  |
| --- | --- |
| Eurooppa ja Afrikka | 
* 1979
* 1980
* 1981
* 1982
* 1983
* 1984
* 1985
* 1986
* 1987
* 1988
* 1989
* 1990
* 1991
* 1992
* 1993
* 1994
* 1995
* 1996
* 1997
* 1998
* 1999
* 2000
* 2001
* 2002
* 2003
* 2004
* 2005
* 2006
* 2007
* ~~2008~~

 |
| Etelä-Amerikka | 
* 2009
* 2010
* 2011
* 2012
* 2013
* 2014
* 2015
* 2016
* 2017
* 2018
* 2019

 |
| Lähi-itä | 
* 2020
* 2021
* 2022
* 2023

 |
**Dakar Desert Rally** on Saber Porton kehittämä ja Saber Interactiven julkaisema erämaaralliaiheinen ajopeli, joka perustuu vuosien 2020, 2021 ja 2022 Dakar-ralleihin. Peli julkaistiin Microsoft Windows-, PlayStation 4- PlayStation 5-, Xbox One- ja Xbox Series X -alustoille.

Pelattavuus
-----------

Dakar Desert Rally jatkaa Saberin edellisen Dakar 18 pelin tapaan Dakarin erämaarallia. Pelissä on mukana samat ajoneuvoluokat, autot, moottoripyörät, kuorma-autot, mönkijät ja SSV:t. Pelissä on yhteensä yli 30 rallipätkää, jotka sijoittuvat Saudi-Arabiaan. Mukana on myös Saudi-Arabian erämaarallin kilpailuja, joita kuljettajat ajoivat ennen Dakar-rallia. Peliin on tuotu uutena vaihtuva sää, sekä ralleja, jotka ajetaan kuuman aavikon lisäksi lumella. Edellisessä pelissä oli mahdollista ajaa vain kuivalla ja sateella.

### Ura

Pelaajan aloittaessa uratilan hänellä on mahdollisuus ostaa 500 valuutalla jokin ajoneuvo, jolla hän aloittaa kilpailemisen. Aitojen kuljettajien nimet ja pelaajan omanimi ovat rinnakkain valitessaan haluamansa ajoneuvon. Voittamalla kilpailuja ja ajamalla ne maaliin pelaaja saa tietyn määrän kokemuspisteitä ja valuuttaa, joilla voi ostaa lisää ajoneuvoja.

Ajoneuvojen säätäminen on monipuolisempaa, kuin edeltäjässä Dakar 18. Tällä kertaa voi esimerkiksi autoissa säätää muun muassa rengaspaineet, aurauskulmat ja jousitusta. Ajoneuvojen korjaaminen myös maksaa ennen, kuin aloittaa seuraavaan erikoiskokeen. Aikaisemmassa pelissä se oli ilmaista. Pelissä on myös mahdollista saada palkinnoksi lisää ajoneuvoja, mikäli onnistuu voittamaan tietyn rallin kaikilla viidellä ajoneuvoluokalla.

Lisäosat
--------

Pelin Deluxe version myötä saa käyttöön kaksi ajoneuvoa; vuosien 1988 DAF Truck Turbo-Twinin ja Peugeot 405 Turbo 16, sekä tulevia uusia ajoneuvoja ja ralleja.

Ensimmäinen ilmainen lisäosa julkaistiin 22. lokakuuta 2022, johon sisältyy vuosien 2020, 2021 ja 2022 Dakar-rallit.

Lähteet
-------

1. ↑  Dakar Desert Rally Launches October 4 Viitattu 18.8.2022 (englanniksi)
2. ↑  Dakar Desert Rally update for 21 October 2022 *steamdb.info* Viitattu 23.10.2022 (englanniksi)
**Päiväkivi** (ven. Солнечный Камень, *Solnetšnyi Kamen*) oli kylä entisen Vuokselan kunnan eteläosassa Neuvostoliitolle luovutetulla alueella. Kylä sijaitsee Ison ja Pikku Vuoksen välisen niemen tyviosassa. Virallisesti Päiväkiveen kuului myös Vuokselan kirkonkylä Virkkilä, mutta se katsottiin yleensä omaksi kyläkseen. Virkkilän ja varsinaisen Päiväkiven erotti toisistaan metsäalue. Päiväkivi rajoittui pohjoisessa Virkkilään ja Pikku Vuokseen eli Vuoksen pohjoiseen laskuhaaraan, idässä Noisniemeen, etelässä Isoon Vuokseen ja lännessä Uuteenkylään. 

Nykyisin kylän alue kuuluu Leningradin alueen Käkisalmen piiriin. Alueella ei ole kuitenkaan asutusta. Rakennuksiakaan ei ole jäljellä, sillä ne ovat joko tuhoutuneet tai siirretty muualle.

Kyläkuvaus
----------

Päiväkiven kylässä oli 1930-luvulla parikymmentä taloa. Kyläkeskustan ympärillä sijainneiden peltojen lisäksi taloilla oli runsaasti viljavia rantamaita. Päiväkiven ja Virkkilän yhteinen kansakoulu sijaitsi kyliä erottavalla metsätaipaleella maantien varrella. Suurin osa asukkaista sai elantonsa maa- ja metsätaloudesta. Sivuelinkeinona harjoitettiin kalastusta.

Päiväkiven kautta kulki maantie Virkkilästä Noisniemeen. Päiväkiven kohdalla siitä erkani tie joka vei Virkkilästä Oravaniemen lossille, josta pääsi edelleen Valkjärvelle.

Historia
--------

Päiväkiven kylä on saanut nimensä Päiväkivi-nimisestä Pähkinäsaaren rauhan (1323) rajamerkistä. Ennen Vuokselan kunnan perustamista vuonna 1914 Päiväkiven kylä kuului Valkjärven kuntaan. 

Talvisodassa Päiväkiveä ei vallattu, mutta vuoden 1940 rauhansopimuksen mukaan se oli kuitenkin luovutettava. Väestö oli evakuoitu jo sodan aikana muualle Suomeen. Jatkosodassa alue vallattiin takaisin vuonna 1941 ja väestö pääsi palaamaan koteihinsa, mutta 1944 alue oli taas luovutettava ja väestö evakuoitava.

Lähteet
-------

1. 1 2  Luovutettu Karjala (Vuoksela) *luovutettukarjala.fi*. Viitattu 26. heinäkuuta 2007.
2. ↑  Toim. Juvonen Veikko: *Vuokselan kylät ja asukkaat*, s. 95–99. Lappeenranta: Vuokselalaisten Pitäjäseura ry, 1983. ISBN 951-99459-4-6.
3. ↑  Karjalainen S: *Vuokselan pitäjäkartta*. (Laadittu 20.3.1975) Lappeenranta: Etelä-Karjalan Kirjapaino, 1990.

Vuokselan kylät
Alhola 1 • Hirvisaari 1 • Kontula 2 • Kottila 2 • Kuninkaanristi • Noisniemi • Päiväkivi • Räihäranta • Uusikylä ja Virkkilä 3 (kirkonkylä)

**Huomautuksia**

1 Alhola ja Hirvisaari kuuluivat virallisesti Uuteenkylään, mutta katsottiin yleensä omiksi kylikseen.  

2 Kontula ja Kottila kuuluivat virallisesti Noisniemen kylään, mutta katsottiin yleensä omiksi kylikseen.  

3 Virkkilä kuului virallisesti Päiväkiven kylään, mutta katsottiin yleensä omaksi kyläkseen.
**Nahanluonti** on eläimen ulkokerrosten aika ajoin tapahtuva uusiutuminen niin, että entinen peite irtaantuu ja uusi peite muodostuu sen sijalle. Ilmiö esiintyy yleensä kasvun yhteydessä siten, että uusi nahka on edellistä suurempi. Nahanluontia esiintyy usein sellaisilla eläimillä, joilla on lujatekoinen ulkoinen tukiranka. Tapahtuman ajoitusta ja samanaikaisuutta eläimen eri osissa säätelevät hormonit. Esimerkiksi hyönteisillä on nahanluontihormonina ekdysoni ja selkärankaisilla kilpirauhashormoni tyroksiini.

Niveljalkaisten ihopanssarissa tapahtuu nahan uusiutuessa useita muutoksia, esimerkiksi lähes koko kutikulan sisäkerros hajoaa ja imeytyy kudoksiin. Niveljalkaisten ulkoisen tukirangan muodostavaa kuorta kutsutaan kitiinikutikulaksi. Äyriäisten nahanluontia kutsutaan yleensä kuorenvaihdoksi. Selkärankaisista nahanluontia esiintyy vain sammakkoeläimillä ja matelijoilla. Sammakkoeläimet irrottavat vanhan nahkansa raajoilla repien ja syövät sen yleensä välittömästi, matelijoista liskot vaihtavat nahkansa paloina ja käärmeet yhtenä kappaleena. Krokotiilien nahanluonti tapahtuu pieninä kappaleina ja kilpikonnilla vanha nahka irtoaa yksittäisinä kilpinä.

Katso myös
----------

* sulkasato
* karvanlähtö
* Täydellinen muodonvaihdos
* Osittainen muodonvaihdos

Lähteet
-------

* Tirri, Rauno et al.: *Biologian sanakirja*. Uudistetun laitoksen 1. painos. Helsinki: Otava, 2001. ISBN 951-1-17618-8.

### Viitteet

1. 1 2 3  *Otavan iso tietosanakirja*. Osa 6, palsta 219, hakusana nahanluonti. Helsinki: Otava, 1963.
2. 1 2 3  *Uusi tietosanakirja*. Osa 14, palstat 424–425, hakusana nahanluonti. Helsinki: Tietosanakirja oy, 1964.
3. 1 2 3 4  Tirri 2001, s. 480.
4. ↑  Tirri 2001, s. 122.
5. ↑  Tirri 2001, s. 334.
**Ylä-Keyritty** on järvi Rautavaaralla Pohjois-Savossa. Pieni osuus siitä kuuluu Pohjois-Karjalan Valtimoon.

Ylä-Keyritty on 7 km pitkä ja moniosainen, sokkeloinen Keyritynjoen latvajärvi. Se on tunnettu retkeilykohde hiekkarantoineen ja harjuineen. Männikköiset harjut jakavat järven useisiin osiin. Järven rannalla sijaitsee Metsäkartanon loma- ja retkeilykeskus. Siitä alkaa myös Keyrittyjoen melontareitti. Järven ja sitä ympäröivien lampien vesiin on istutettu lohikaloja. Järven rannoilla on monia Natura 2000:een kuuluvia alueita, kuten Kalmansaari, Huutoniemi–Härkölahdenniemi ja Keyritynniemi. Kaikki alueet ovat harjuluonnon ja -maiseman sekä geomorfologisen kohteen suojelualueita, sekä virkistyskäytön kannalta merkittäviä alueita.

Nimitys Kalma-, Kalmo- tai Kalmansaari on niiltä ajoilta, kun vainajat haudattiin tilapäisesti saariin odottamaan kuljetusta kauas lähimpiin kirkkomaihin ja toisaalta suojaan pedoilta. Tuonnimisiä saaria on hyvin paljon lähikuntien alueella.

Lähteet
-------

* Rautavaaran kunta: *Rautavaara - Lähi-Lappi matkailukartta*

1. 1 2  Kansalaisen Karttapaikka Maanmittauslaitos. Viitattu 10.9.2010.
2. 1 2 3 4 5  OIVA – Ympäristö- ja paikkatietopalvelu (edellyttää rekisteröitymisen) Ympäristöhallinto. Viitattu 10.9.2010.

Aiheesta muualla
----------------

* Metsäkartano
* Pohjois-Savon Ympäristökeskus: Ylä-Keyrityn metsät ja Keyritynjoki
**Seppo Ilmari Kilpiä** (10. kesäkuuta 1937 Lapinjärvi – 25. helmikuuta 2016 Helsinki) oli suomalainen arkkitehti. 

Kilpiän töitä ovat muun muassa SDP:n entinen puoluetalo Saariniemenkatu 6 yhdessä Jaakko Kontion ja Kalle Räikkeen kanssa, Sörnäisten metroasema ja Ruoholahden metroasema Jaakko Kontion kanssa. Haapaniemenkatu 5:n Separaattoritehtaan uudistustyö Helsingin Sörnäisissä on myös Kilpiän ja Kontion käsialaa. Kilpiä oli avustaja vuonna 1962 valmistuneen Imatran siunauskappelin suunnittelussa. Hotelli Presidentti, suunnittelijoina Kontio, Räike ja Kilpiä, valmistui 1980 ja on alkuaan neuvostoturisteja varten suunniteltu hotelli.

Kilpiällä oli yhteinen toimisto arkkitehti Jaakko Kontion kanssa nimellä Arkkitehtitoimisto Kontio-Kilpiä-Valjento Oy. Alkujaan mukana ollut Markku Valjento jäi myöhemmin pois, ja toimisto toimi nimellä Arkkitehtitoimisto Kontio-Kilpiä. Sen liiketoiminta siirtyi syyskuussa 2003 AMFI Arkkitehdit Oy:lle.

Myöhemmin hän teki yhteistyötä arkkitehti Else Kettusen kanssa.12.fi

Lähteet
-------

1. ↑  Kuolinilmoitus Helsingin Sanomat 19.3.2016 sivu C 25
2. ↑  Finna.fi (Arkistoitu – Internet Archive)
3. ↑  Imatran seurakunta
4. ↑  Helsinki City liike-elämän keskus, (Arkistoitu – Internet Archive) Rakennusperinto.fi
5. ↑  Hotellihelsinki.com
6. ↑  Kauppalehti
7. ↑  Amfi, referenssit (pdf)
8. ↑  Varjoja Jyväskylän areenassa Nettisanomat 11/1999
Daktyyli on saanut nimensä sormea muistuttavasta rakenteestaan: yksi pitkä osa ja kaksi lyhyttä.
**Daktyyli** (m.kreik. δάκτυλος, *daktylos*, "sormi"; lat. *dactylus*) on runojalka ja metron, joka on peräisin antiikin kreikkalaisesta metriikasta. Se koostuu yhdestä pitkästä ja kahdesta lyhyestä tavusta.

Kaava
-----

Daktyyli koostuu yhdestä pitkästä (, *longum*) ja kahdesta lyhyestä (, *brevis*) tavusta, tai nykyrunoudessa yhdestä painollisesta ja kahdesta painottomasta tavusta:

Anapesti tunnetaan nimellä *antidaktyyli*, koska sen muoto  on käänteinen daktyyliin nähden.

Daktyylimittoja
---------------

Kreikkalaisen runouden daktyylimittoja ovat muun muassa ( = lyhyt tavu,  = pitkä tavu,  = anceps eli lyhyt tai pitkä tavu):

**Daktyylinen tetrametri** (*da4*)

Säe koostuu neljästä daktyylisestä metronista. Tunnetaan myös nimellä *alcmanicus* eli Alkmanin säe.
 |  |  | 
**Daktyylinen pentametri** (*da5*)

Säe koostuu viidestä daktyylisestä metronista.
 |  |  ||  |  | 
**Daktyylinen katalektinen heksametri** (*da6*)

Säe koostuu kuudesta daktyylisestä metronista. Tunnetaan myös nimellä *eeppinen mitta*.
 |  |  |  |  |

Lähteet
-------

1. 1 2  Liddell, Henry George & Scott, Robert: δάκτυλος *A Greek-English Lexicon*.  1940. Oxford:  Clarendon Press / Perseus Digital Library, Tufts University.  (englanniksi)
2. ↑  Kaimio, Maarit & Sironen, Erkki: *Kreikkalaisen metriikan alkeet*. Klassillisen filologian laitos, Helsingin yliopisto, 1982/2002.
3. ↑  Castrén, Paavo & Pietilä-Castrén, Leena: "Daktyyli", *Antiikin käsikirja*, s. 116. Helsinki: Otava, 2000. ISBN 951-1-12387-4.
4. ↑  Daktyyli *Tieteen termipankki*. Viitattu 15.1.2018.
**Seppo Erkki Jukkola** (s. 13. marraskuuta 1945 Lohtaja) on suomalainen eläköitynyt metsänhoitaja ja yritysjohtaja, joka sai ansioistaan metsäneuvoksen arvonimen ja voitti suunnistajana Suomen mestaruuden.

Henkilöhistoria
---------------

Jukkolan vanhemmat olivat muurari Viljo Jukkola ja Kerttu Himanka. Hänen puolisonsa vuodesta 1973 on Kirsti Taina Marjatta Poikela. Mestarisuunnistaja Heli Krogell on heidän tyttärensä. Jukkola tuli ylioppilaaksi Kokkolan yhteislyseosta 1965 ja valmistui ylioppilasmerkonomiksi Kokkolan kauppaoppilaitoksesta 1967 ja metsänhoitajaksi Helsingin yliopistosta 1971. Hän oli Metsätehon tutkija 1971–1974, A. Ahlström Oy:n Pihlavan tehtaiden kenttäpäällikkö Porissa 1974–1982, tehdaspäällikkö 1982–1986, yksikönjohtaja 1986–1996, Noormarkun metsäosaston päällikkö 1982–1989, metsäpäällikkö 1989–1996 ja metsäpäällikkö sekä sahayksikön toimitusjohtaja 1996–2001 ja ennen eläköitymistään vielä A. Ahlström Osakeyhtiön varatoimitusjohtaja Noormarkussa 2001–2002 ja toimitusjohtaja 2002–2008. Jukkola oli suunnistuksen pitkän matkan Suomen mestari 1970 ja pronssimitalisti 1971. Hänellä oli työuransa aikana useita oman alansa asiantuntija- ja luottamustehtäviä. Metsäneuvoksen arvonimen Jukkola sai 2008.

Julkaisuja
----------

* *Tutkimus puutavara-autojen viipymisestä tehtaalla ja pudotuslaiturilla*, 1972, Jukkola Seppo, Savolainen Raimo
* *Pika 50 -korjuuketjut*, 1973, Jukkola Seppo, Koskinen Antero
* *Puutavaran autoonkuormaus ja puutavara-autojen ajonopeus*, 1973, Jukkola Seppo, Savolainen Raimo
* *Prosessori- ja harvesterikorjuuketjut*, 1974, Jukkola Seppo, Koskinen Antero
* *Puutavaran varastointi autonkuljetusta varten*, 1974, Jukkola Seppo, Savolainen Raimo.

Lähteet
-------

1. 1 2  Jensen-Eriksen, Niklas: Metsäneuvos Seppo Jukkola (1945–). *Suomen talouselämän vaikuttajat* -verkkojulkaisu (maksullinen). 18.12.2013. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura. Viitattu 7.5.2023.
Massalinkoa on ajateltu käytettäväksi Kuusta tuotettujen mineraalien ampumiseen sieltä piois.
**Sähkömagneettinen katapultti** (*sähkömagneettinen/elektromagneettinen massalinko/katapultti*, *massalinko*, *massanajolaite*) on avaruuskäyttöön ajateltu katapultin tapainen laite, jolla lingotaan 
ainetta jonkin taivaankappaleen pinnalta pois. Siinä esimerkiksi Kuun pinnalta ammutaan sähkömagneettisella katapultilla kuussa tuotettuja mineraaleja avaruuteen. Katapultissa on sähkömagneettiset kiskot, joiden lähellä oleva hyötykuorma kiihdyttää vauhtiaan. Massalinkoa on myös ajateltu käytettäväksi Maan pinnalta laukaisuun, mutta silloin ilmanvastus on suuri ongelma. Normaalien rakettien tapauksessahan raketin vauhti kiihtyy vasta ilmakehän yläkerroksissa suureksi, tässä nopeuden on oltava jo alussa suuri.

Toiminta
--------

Sähkömagneettinen massalinko on sähköllä toimiva käämitykki tai raidetykki.
Sähkömagneettisessa katapultissa on kiihdyttimenä toimiva raidepari, jonka
päällä leijuva ammus lentää sähkömagneettisen aallon avulla. Suuri katapultti on vaikeampi tehdä kuin pieni. Katapultti on helpoin toteuttaa ja käyttää pienipainovoimaisella taivaankappaleella, jolla ei ole kaasukehää. Katapultti saa voimansa aurinkokennoista, Energian tuottolaite viekin laitteen massasta puolet. Esimerkiksi 1000 kg sinkoaminen Kuuta kiertävälle radalle vaatii 11 MW voimalan ja 200 tonnia painavan laitteen. Tällaisessa 1,1 km pitkä raidepari kiihdyttäisi 100 kg:n hyötykuorman 130 g:n voimalla. Tällöin katapultti ei sovi ihmisille, koska he eivät kestä niin suurta kiihtyvyyttä. Kyseinen katapultti voisi lähettää vuodessa avaruuteen 1000 tonnia esimerkiksi kuussa tuotettuja kaivannaisia, nestehappea tai muita vastaavia hyödykkeitä.
Eräässä toisessa ratkaisussa raideparin pituus olisi 10 kilometriä, ja olennaista olisi siinä sanko, joka aukeaisi sopivassa kohdassa ja päästäisi lastinsa noin 10 kg menemään avaruuteen. Tämän jälkeen kiihdytysjärjestelmä toimisi toisin päin ja hidastaisi sangon, joka palaisi lähtöpisteeseensä. Näin linko toimisi jatkuvasti

Lähteet
-------

1. 1 2 3  *Kohti avaruutta*, Kenneth Gatland, Karisto 1982, s 241
**Dakar-ralli 2004** (myös *Région d’Auvergne-Dakar*) oli 26. Dakar-ralli, joka ajettiin 1. ja 18. tammikuuta 2004 välisenä aikana. Kilpailun lähtöpaikka oli Auvergnessa Ranskassa ja päätepiste Dakarissa Senegalissa. Kilpailun pituus oli 9 506,5 kilometriä ja reitti kulki Ranskan, Espanjan, Marokon, Mauritanian, Malin, Burkina Fason ja Senegalin alueella.

Kilpailuun ilmoittautui 595 kilpailijaa, joista 142 oli autoja, 195 moottoripyörää, 63 kuorma-autoa kilpailussa, 99 avustavaa autoa ja 96 kuorma-autoa avustamassa. Kilpailun maaliin pääsi 163 ajoneuvoa, joista 60 oli autoja, 65 moottoripyöriä ja 38 kuorma-autoja.

Autojen kategorian voitti kaksikko Stéphane Peterhansel/Cottret Mitsubishillä. Moottoripyörien kategorian voitti Nani Roma KTM:llä. Kuorma-autojen kategorian voitti kolmikko Chagin/Yakoubov/Savostine Kamazilla. Peterhanselista tuli toinen henkilö, joka on onnistunut voittamaan Dakar-rallin sekä moottoripyörällä että autolla.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Dakar Retrospective 1979-2007 (PDF)  Arkistoitu. Viitattu 20.6.2023. (englanniksi)
2. ↑  Peterhansel wins Dakar Rally *news.bbc.co.uk*.  18.1.2004. Viitattu 1.7.2023. (englanniksi)

Dakar-ralli

|  |  |
| --- | --- |
| Eurooppa ja Afrikka | 
* 1979
* 1980
* 1981
* 1982
* 1983
* 1984
* 1985
* 1986
* 1987
* 1988
* 1989
* 1990
* 1991
* 1992
* 1993
* 1994
* 1995
* 1996
* 1997
* 1998
* 1999
* 2000
* 2001
* 2002
* 2003
* 2004
* 2005
* 2006
* 2007
* ~~2008~~

 |
| Etelä-Amerikka | 
* 2009
* 2010
* 2011
* 2012
* 2013
* 2014
* 2015
* 2016
* 2017
* 2018
* 2019

 |
| Lähi-itä | 
* 2020
* 2021
* 2022
* 2023

 |
**Tiranë-Durrësin roomalaiskatolinen arkkihiippakunta** (alb. *Kryedioqeza e Shkodrës-Pult*) on katolinen arkkihiippakunta Albaniassa. Sen keskuspaikka on Tirana. 

Arkkihiippakunta perustettiin 1200-luvulla Durrësin arkkihiippakuntana. Vuonna 1640 arkkihiippakunnan alue laajeni, kun siihen liitettiin lakkautettujen Albanian ja Mostarin hiippakuntien alueet. Vuonna 1992 arkkihiippakunnan nimeksi vaihtui Durrës-Tiranën arkkihiippakunta. 7. joulukuuta 1996 se joutui luovuttamaan alueita tuolloin perustetulle Rrëshenin hiippakunnalle. 25. tammikuuta 2005 arkkihiippakunnan nimeksi vaihdettiin nykyinen Tiranë-Durrësin arkkihiippakunta

Vuonna 2017 arkkihiippakuntaan kuului 20 seurakuntaa, joissa oli yhteensä 135 400 jäsentä. Nämä muodostivat 11,2% arkkihiippakunnan alueen väestöstä. Arkkihiippakunnan johtamaan kirkkoprovinssiin kuuluvat myös Rrëshenin hiippakunta ja Eteläisen Albanian apostolinen administraatio.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Archdiocese of Tiranë-Durrës catholic-hierarchy.org. Viitattu 22.8.2019. (englanniksi)

Katso myös
----------

* Katolinen kirkko Albaniassa
**Wadi El Natrun** (myös *Wadi el-Natrun*, *Wadi al-Natrun*; arab. وادي النطرون‎) on laakso Egyptissä Niilin suiston länsipuolella olevalla aavikolla. Se tunnetaan soodajärvistään, joihin myös sen nimi viittaa. Varhaisella kristillisellä kaudella paikka tunnettiin nimellä **Sketis** (m.kreik. Σκήτις, *Skētis*, myös Σκιαθίς, *Skiathis*, Σκήτη, *Skētē*; kopt. *Ϣⲓϩⲏⲧ*, *Šihēt*), ja se luettiin osaksi laajempaa Nitriain aavikon aluetta.

Maantiede
---------

Wadi El Natrunin laakso sijaitsee noin 50 kilometriä länteen Niilistä ja linnuntietä noin 95 kilometriä luoteeseen Kairosta. Sen pituus on noin 35 kilometriä. Laaksossa on peräkkäin useita soodajärviä. Antiikin aikana niitä oli kuusi kappaletta ja ne tunnettiin nimellä *Nitriai* (Νιτρίαι). Seudun maaperä on suola- ja sooda- eli natronpitoista entistä merenpohjaa. Järvet saavat vettä sateista talvikaudella, mutta niissä tapahtuu paljon haihtumista kesäkaudella. Näin niiden vedenpinta on perinteisesti ollut ylempänä silloin kun Niilin pinta on alempana.

Historia
--------

Antiikin aikana soodajärvien vettä käytettiin muumioinnissa ja roomalaisella kaudella myös lasinvalmistuksessa. Varhaisella kristillisellä kaudella Sketis oli yksi Nitriain aavikon kolmesta tärkeimmästä luostarialueesta Kellian ja Nitrian ohella. Nimi *Sketis* viittaa seudun askeetikkoihin eli erakkomunkkeihin.

Näistä kolmesta Sketis eli "Skiitta" tai "Skiitan erämaa" on ainoa, joka on säilynyt luostarielämän keskuksena läpi arabikauden. Seudun luostarielämä on myös elpynyt 1960-luvulta lähtien. Nykyisin Wadi El Natrunissa toimii neljä luostaria, jotka ovat:

* Paromeoksen luostari
* Pyhän Makarioksen luostari
* Pyhän Bishoyn luostari
* Syyrialainen luostari

Lähteet
-------

1. 1 2  Smith, William: "Nitriae", *Dictionary of Greek and Roman Geography*. Boston: Little, Brown and Company, 1854. Teoksen verkkoversio.
2. ↑  Skiathis (Wadi el-Natrun) *Trismegistos*. Viitattu 19.10.2020.
3. 1 2  Bagnall, Roger S. & Rathbone, Dominic: *Egypt from Alexander to the Early Christians: An Archaeological and Historical Guide*. J. Paul Getty Museum. Getty Publications, 2004. ISBN 0892367962. Teoksen verkkoversio.
4. ↑  Cross, Frank Leslie & Livingstone, Elizabeth A.: *The Oxford Dictionary of the Christian Church*, s. 420. Oxford University Press, 2005. ISBN 9780192802903. Teoksen verkkoversio.
**Juho Kalervo (J. K.) Klemola** (21. maaliskuuta 1893 Loimaa – 1983) oli suomalainen lääkäri ja muistelmakirjailija.

Henkilöhistoria ja ammattiura
-----------------------------

Klemolan vanhemmat olivat Sääksmäen Kärjenniemestä kotoisin ollut kansakoulunopettaja Johan August Klemola ja valkeakoskelainen Siina Pastell. Perhe asui Vanajan Kankaantaan kylässä. Klemola kävi koulua Hämeenlinnassa, päästen ylioppilaaksi Hämeenlinnan lyseosta 1912. Lääketieteen lisensiaatiksi Klemola valmistui 1921. Klemola toimi lääkärinä usealla eri paikkunnalla, muun muassa Lappeenrannana kaupunginlääkärinä ja sairaalan ylilääkärinä. Sotavuosina 1939–1944 Klemola toimi kenttäsairaalan lääkärinä muun muassa Kiestingissä, samoin kuin pataljoonan ja sotasairaalan lääkärinä. Sotilasarvoltaan hän oli lääkintämajuri (1943).

Klemolan puoliso vuodesta 1921 oli sairaanhoitaja Elma Maria Lindell, perheeseen syntyi kolme lasta.

Teoksia
-------

Eläkkeelle jäätyään Klemola asui Kärjenniemessä sijainneessa Koivuniemen huvilassa. Hän kirjoitti kolme muistelmateosta 1960- ja 1970-lukujen vaihteessa ja myöhemmin ilmestyi vielä neljäs teos:

* *Lääkärin elämäntaipaleelta*. WSOY 1966
* *Kahden tulen välissä*. Karisto 1970
* *Kenttäsairaalan lääkäri*. Karisto 1971
* *Lääkärioloneuvos muistelee*. Karjalan kirjapaino, Lappeenranta 1980

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Juhani Kirpilä, Sisko Motti, Anna-Marja Oksa (toim.): *Suomen lääkärit 1962*, s. 276. Helsinki: Suomen Lääkäriliitto, 1963.
2. ↑  Kirjallista elämää Valkeakoskella ja Sääksmäellä : J. K. Klemola (Arkistoitu – Internet Archive)
Cotopaxin kraatteri
Poásin kraatterijärvi
**Tulivuoren kraatteri** on maanpinnassa oleva aukko tai painauma, joka toimii tulivuoren purkausaukkona. Kraatterit ovat usein muodoltaan maljamaisia. Osa kraattereista on syviä ja jyrkkäreunaisia ja osa on matalia ja laakeita.

Tulivuoren huipulla on huippukraatteri, jossa vulkaaninen materiaali on lähimpänä maanpintaa. Huipulla saattaa olla vain yksi kraatteri, mutta monilla vuorilla on useampiakin kraattereita. Esimerkiksi Etnan huipulla on neljä kraatteria. Vuoren rinteillä voi olla myös sivukraattereita.

Rauhallisten tulivuorten kraattereihin voi syntyä laavajärviä. Tällainen on esimerkiksi Mount Erebuksella, jossa magma on kuplinut maanpinnalle. Kraatteri voi täyttyä vedellä, jolloin muodostuu kraatterijärvi, joita on sekä aktiivisissa että sammuneissa tulivuorissa. Kraatterijärvet voivat olla sekä hyvin happamia että emäksisiä. Veden happamuus liittyy siihen, mitä kaasuja veteen pääsee. El Salvadorin Tecapan kraatterijärven Laguna de Alegrían veden pH on 2,7, kun taas Nicaraguassa sijaitsevan Nejapa-Mirafloresin kraatterijärven pH on 9,9.

Lähteet
-------

1. ↑  "Kallioperägeologista sanastoa". Teoksessa: Martti Lehtinen, Pekka Nurmi & Tapani Rämö (toim.): *Suomen kallioperä: 3000 vuosimiljoonaa*, s. 363. Helsinki: Suomen Geologinen Seura, 1998. ISBN 952-90-9260-1. Teoksen verkkoversio (pdf) (viitattu 18.5.2021).
2. 1 2 3  Crater  6.4.2016. National Geographic Society. Viitattu 18.5.2021. (englanniksi)
3. ↑  J. W. Cole: Crater lakes *Geomorphology. Encyclopedia of Earth Science*.  1968. Berlin, Heidelberg:  Springer. Viitattu 18.5.2021. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **tulivuoren kraatteri** Wikimedia Commonsissa
Tiffany eli chantilly
**Tiffany** eli **chantilly** ja **tiffanie** ovat kaksi läheisesti toisiaan muistuttavaa puolipitkäkarvaista kissarotua, jotka on kehitetty toisistaan erillään. Kumpikaan ei ole toistaiseksi kansainvälisesti tunnustettu rotu.

Tiffany/chantilly
-----------------

Tiffany syntyi Yhdysvalloissa vuonna 1967, kun kaksi sukutaustaltaan tuntematonta suklaata puolipitkäkarvaa tuottivat vanhempiaan muistuttavan pentueen. Rodun jalostuksessa ei tiffaniesta poiketen ole käytetty lainkaan burmaristeytystä.

Rodun pää muistuttaa burmaa. Se on yläosastaan pyöristynyt, ja korvalehdet ovat etäällä toisistaan. Silmät ovat kultaiset tai keltaiset. Turkki on hieno ja silkkinen, ja siinä on selkeä töyhtökaulus. Hännän karvoitus on muuta turkkia pidempää. Alkuperäisellä tiffanylla oli mustan burman ruskea väri, tosin sävyltään vaaleampaa.

Tiffanie
--------

Vuonna 1981 Isossa-Britanniassa vahingossa tapahtunut burman ja chinchillan pariutuminen tuotti vastaavanlaisen kissan. Sille annettiin sama, mutta eri tavalla kirjoitettu nimi, koska tiffany oli jo Governing Council of Cat Fancyn rekisterissä kasvattajanimenä. Tiffanien jalostamisessa on käytetty etenkin alkuaikoina paljon burmillaa, ja myöhemmin rotuun on risteytetty myös burmaa. Tiffanie esihyväksyttiin Isossa-Britanniassa vuonna 1990.

Tiffanie on keskikokoinen kissa ja muistuttaa tiffanya hyvin paljon. Naaraat ovat uroksia hieman pienempiä ja hyvin siroja. Päälaki on kupera, posket perhosenmuotoiset, ja suuret korvat etäällä toisistaan.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5  Edwards, Alan: *Gummeruksen suuri kissakirja*, s. 162. Gummerus. ISBN 978-951-20-6293-5.
**FX – murha tilauksesta** (*F/X*) on Robert Mandelin ohjaama yhdysvaltalainen jännityselokuva vuodelta 1986. Sen ovat käsikirjoittaneet Robert T. Megginson ja Gregory Fleeman, ja pääosia näyttelevät Bryan Brown, Brian Dennehy, Diane Venora ja Cliff De Young.

Juoni
-----

Oikeusministeriö palkkaa elokuvien erikoistehosteiden asiantuntijan lavastamaan mafiapomon murha, mutta mies huomaa pian itse olevansa huijauksen uhri. Hän joutuu pakenemaan sekä mafian palkkamurhaajia että ministeriön miehiä.

Vastaanotto
-----------

*Helsingin Sanomien* Mikael Fränti kirjoitti elokuvan hajoavan loppua kohti palasiksi, mutta tarjoavan sitä ennen nautittavia arvoituksia, komeaa kuvausta ja hyvää näyttelijäntyötä. *Video-oppaassa* vuodelta 1994 Bello Romano kirjoitti trillerin viihdyttävän, esittelevän toinen toistaan hauskempia vempaimia ja yllättävän mukavasti aina sopivissa käänteissä. Hän antoi elokuvalle neljä tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota "erinomainen".

Jatko-osa
---------

Elokuva sai Richard Franklinin ohjaaman jatko-osan *FX 2 – Murha tilauksesta* (1991).

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Romano, Bello: "FX – murha tilauksesta", *Video-opas 95, Yli 8500 elokuvaa, 2000 uutuutta*. WSOY, 1994. ISBN 951-0-19839-0.
2. 1 2  Fränti, Mikael: FX – murha tilauksesta.  *Helsingin Sanomat*, 24.4.1987, s. 58. Näköislehden aukeama (tilaajille).
3. ↑  *F/X2* Elonetissä.
Katunäkymä Rochefort-en-Terrestä.
**Rochefort-en-Terre** [ʁɔʃfɔʁ ɑ̃ tɛʁ] (bretoniksi **Roc'h-an-Argoed**) on kunta Bretagnen hallintoalueella Morbihanin departementissa. Kunnan asukasluku vuonna 2014 oli 640. Pinta-alaltaan kunta on 1,22 neliökilometriä.

Rochefort-en-Terre sijaitsee 35 kilometriä itään Vannesin kaupungista, kallioisella kukkulalla Gueuzonin laakson kupeessa. Se on kauneimpien ranskalaiskylien järjestön *Les Plus Beaux Villages de France* jäsen. Vuonna 2016 kunta voitti televisio-ohjelman yleisöäänestyksessä tittelin "ranskalaisten suosikkikylänä" (ransk. *Le village préféré des français*).

Lähteet
-------

1. ↑  List of The Most Beautiful Villages of France (Arkistoitu – Internet Archive), Les plus beaux villages de France. Viitattu 5.7.2017.
2. ↑  Rochefort-en-Terre, village préféré des français, Rochefort-en-Terre Tourisme. Viitattu 9.7.2017.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Rochefort-en-Terre** Wikimedia Commonsissa

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.   
Alkuperäinen artikkeli: fr:Rochefort-en-Terre
**Rocha Forten linna** on nykyisin raunioina oleva linna Espanjan Galiciassa lähellä Santiago de Compostelaa. Vanhin maininta linnasta on vuodelta 1253, mutta se on luultavasti rakennettu aikaisemmin.

Linna sijaitsi strategisella paikalla Santiagoon Padron kylästä tulevan tien varrella. Sitä pitkin kulki pyhiinvaeltajia aina Portugalista asti. Se ei ole kukkulan huipulla kuten moten muuta puolustuslinnat, vaan laakson pohjassa, jotta sieltä käsin voitiin havaita ja torjua myös jokea pitkin tulevat hyökkäykset ja valvoa kaikkea kaupunkiin kulkevaa liikennettä.

Puolustustarkoituksen lisäksi linna oli arkkipiispan asunto, johon kirkonmiehet saattoivat paeta kapinoivia kaupunkilaisia. Vuonna 1317 arkkipiispaksi nimitettiin Berenguel de Landoira, joka ei ollut alueen asukkaiden mieleen. He piirittivät linnaa, mutta arkkipiispa teloitutti kapinan johtajat. 1400-luvulla Irmandiños-sodassa linna kärsi pahoja vaurioita, se hylättiin ja 1478 sen muureja alettiin purkaa rakennusmateriaaliksi. 1800-luvulla linnan viereen rakennettiin rautatie. Francon aikana linna oli piilopaikkana. 1960-luvulla sen alueelle rakennettiin voimajohdon pylväs.

Lähteet
-------

1. 1 2  Timeline Rocha Forte.  Arkistoitu 11.6.2015. Viitattu 10.6.2015.
2. 1 2  Castelo da Rocha Forte *Patrimonio Galego*. Viitattu 12.6.2015.
*Tämä artikkeli kertoo Tiger-luokan taisteluristeilijöistä. Samanniminen risteilijäluokka, katso Tiger-luokka.*

**Tiger-luokka** oli Britannian Kuninkaallisen laivaston taisteluristeilijäluokka, jonka piti alun perin olla osa edeltävää Lion-luokkaa. Luokkaan suunniteltiin kaksi alusta, mutta ainoastaan yksi valmistui, *HMS Tiger*.

Tiger-luokan alusten piti alun perin olla Lion-luokan aluksia, mutta tammikuussa 1911 aloitettiin Vickers-Armstrongin telakalla Keisarillisen Japanin laivaston taisteluristeilijän Kongon rakentaminen. Kongon pääaseet oli sijoitettu uudella tavalla ainoastaan aluksen keulaan ja perään ja keskilaivaan sijoitettu torni oli jätetty kokonaan pois. Näin saatiin lyhyempään alukseen sama tulivoima kuin aiemmin. Samoin aluksen suojaa voitiin parantaa sisätilojen yhtenäistyessä.

Lähteet
-------

* Coward, B. R.: *Battleships & Battlecruisers of the Royal Navy since 1861*. Runnymede, Englanti: Ian Allan Ltd, 1986. ISBN 0-7110-1573-2. (englanniksi)
* Gardiner, Robert (ed.): *Conway's All the World's Fighting Ships 1906-1921*. Lontoo, Englanti: Conway Maritime Press, 1985. ISBN 0-85177-245-5. (englanniksi)

### Viitteet

1. ↑  Gardiner, Robert s. 32-33
**FU Orionis -tähdet** ("fuorit" tai useammin "FUorit") ovat nuoria, kirkkaudeltaan muuttuvia tähtiä, joissa tapahtuu äkillisiä voimakkaita kirkastumisia. Kirkkaudenmuutosten lisäksi myös näiden tähtien spektrissä tapahtuu voimakkaita muutoksia.

Asema tähtien kehityksessä
--------------------------

FU Orionis -tähdet luokitellaan purkautuviksi muuttujiksi, ja ne näyttävät olevan fysikaalisesti lähellä T Tauri -tähtiä. On todennäköistä, että ne edustavat T Tauri -tähtiä edeltävää ja/tai niiden alkuvaiheen kehitysvaihetta, joka ajoittuu prototähtivaiheen ja kaasun kasautumisvaiheen väliin. Kasautumisvaiheessa esitähteen kertyy sitä ympäröivästä pilvestä kaasua. Tähti on tällöin hyvin nuori; sen ikä on vain 45 000 – 300 000 vuotta. Merkkinä nuoresta iästä FU Orionis -tähdellä on aina nähtävissä komeettamainen heijastussumu ympärillään.

Tähtiluokka on nimetty ensimmäisen tunnetun edustajansa, FU Orioniksen, mukaan. Tämä on cF5–G3 Ia spektriluokan tähti, joka sijaitsee evolutiivisesti ns. Hayashi-käyrän huipulla. Litiumia tähdessä on 80 kertaa enemmän kuin Auringossa, mikä viittaa siihen, etteivät ydinreaktiot ole alkaneet, vaan tähti loistaa kutistumisensa tuottamalla energialla. FU Orionis itse löydettiin vuonna 1936 sen ilmestyttyä pimeän sumun keskelle.

Purkaus
-------

Syntyvän tähden siirtyessä FU Orionis -vaiheeseen massan kasautumisvauhti ympäröivästä pilvestä tähteen laskee huomattavasti, jopa 1 000-kertaa pienemmäksi 10-8 Auringon massaan vuodessa. Purkauksissa massan kasautumisvauhti kasvaa kuitenkin hetkellisesti 3·10-4 Auringon massaan vuodessa. 

FU Orionis -tähtien valokäyrä on hyvin tyypillinen. Purkauksessa tähti kirkastuu parin kuukauden aikana noin kuusi magnitudia ja alkaa sitten himmetä hitaasti pitkän maksimikirkkauden jakson jälkeen 1–2 magnitudia vuodessa. Tähden spektriluokka kirkkaushuipussa on Ae(alfa)–Gpe(alfa), ja siinä havaitaan emissiospektrin asteittaista muuttumista purkauksen edetessä. Purkautumismekanismin fysikaalista perustaa ei täysin tunneta, ja on mm. esitetty, että purkauksen laukaisijana toimisi tähteä kiertävä jättiläisplaneetta.

Ryhmään kuuluvia tähtiä
-----------------------

FU Orionis -tähdet ovat lukumäärältään eräs pienimmistä muuttuvien tähtien tyypeistä. Ryhmän edustajia on tähän mennessä havaittu vain neljä kappaletta (FU Orionis, V1057 Cygni, V1515 Cygni sekä 1647 Orionis). Maaliskuussa 2006 julkaistun tutkimuksen mukaan myös V733 Cephei saattaa kuulua tähän ryhmään. Pieni määrä johtunee ilmiön lyhytaikaisuudeta, kertaluontoisuudesta sekä siitä, että useimmat tähdet ovat syttyessään niin paksun kaasu- ja pölypilven peitossa, että ilmiö jää havaitsematta.

Aiheesta muualla
----------------

* AAVSOn Variable Star of the Month, helmikuu 2002
* Artikkeli kohteesta V733 Cephei
**Serge & Christine Ghisoland** (molemmat syntyneet 1946) on belgialainen duo. Duo osallistui Belgian euroviisukarsintaan 1970 kappaleilla "Nous serons toi et moi" ja "Lai lai lai", joista "Lai lai lai" pääsi karsinnan finaaliin ja sijoittui siinä neljänneksi. Vuonna 1972 duo valittiin sisäisesti edustamaan Belgiaa Eurovision laulukilpailuun. Duo esitti karsinnassa kymmenen kappaletta, joista Belgian edustuskappaleeksi valittiin "À la folie ou pas du tout". Kansainvälisessä Eurovision laulukilpailussa duo sijoittui 17. ja toiseksi viimeiselle sijalle.

Diskografia
-----------

### Albumit

* *À la folie ou pas du tout* (1972)

### Singlet

* *Lai, Lai, Lai* (1970)
* *La Rose / Marilyn* (1970)
* *A La Folie Ou Pas Du Tout* (1972)
* *Derrière Mes Carreaux / Quand On Se Réveille Le Dimanche Matin* (1972)
* *Je Vais* (1972)

Lähteet
-------

1. ↑  Belgium: Eurosong 1970 *eurovisionworld.com*. Viitattu 14.2.2023.
2. ↑  Belgium: Eurosong 1972 *eurovisionworld.com*. Viitattu 14.2.2023.
3. ↑  Edinburgh 1972 *eurovision.tv*. Viitattu 14.2.2023.
4. ↑  Serge & Christine Ghisoland *discogs.com*. Viitattu 14.2.2023.


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Taiteenala Muokkaa Wikidatassa | 
* MusicBrainz

 |

 |
**Óscar Zafra** (myös Óscar Sánchez Zafra, 1969 – 5. kesäkuuta 2021) oli espanjalainen näyttelijä. Hän näytteli useissa teatteriryhmissä, televisiotuotannoissa ja muutamassa valkokangaselokuvassa.

Ura
---

Zafran teatteritausta oli vahva. Hän oli mukana perustamassa ryhmäteatteri Thiasosta ja tuonnempana hän työskenteli Teatro Meridionalissa ohjaajana, muusikkona ja näyttelijänä. Zafra näytteli myös useissa televisiosarjoissa, kuten *Viva la banda* (1996), *Querido maestro* (1997–1998), *El porvenir es largo* (2009), *La república - tasavalta* (2011) ja *Paratiisi* (2020).

Zafran elokuvaura alkoi vuonna 1989 sivuosalla teoksessa *Si me las dan me las tomo*. Vuonna 2009 hän näytteli keskeisen roolin kauhuelokuvassa *REC 2*. Vuonna 2014 Zafra näytteli sivuosan asianajajana draamaelokuvassa *Flow*.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Óscar Zafra *Imdb.com*. IMDb.com, Inc.. Viitattu 14.2.2020.
2. 1 2  Muere el actor Óscar Sánchez Zafra *La Vanguardia*.  6.6.2021. Viitattu 3.11.2022. (espanjaksi)
3. ↑  Óscar Zafra *Marianapinedateatro.com*.  Arkistoitu 15.2.2020. Viitattu 14.2.2020.

Aiheesta muualla
----------------

* Filmoteca de Cine: Óscar Zafra (Óscar Sánchez Zafra)

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Espanja
* Yhdysvallat

 |
|  |
| Muut | 
* IdRef

 |

 |