recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Arabella Cosima-Asereba Kiesbauer** (s. 8. huhtikuuta 1969 Wien, Itävalta) on televisiojuontaja, käsikirjoittaja ja näyttelijä. Hän kasvoi Wienissä isoäitinsä kanssa, koska hänen äitinsä Hannelore (ranskalainen teatterinäyttelijä) ja isänsä Sammy Amissah (suunnittelija Ghanasta) asuivat erillään.

Kun hän opiskeli journalismia ja dramaturgiaa, hän aloitti samaan aikaan juontotyönsä itävaltalaisen yleisradion ORF-nimisellä kanavalla. Vuosina 1994–2004 hän juonsi omaa päivittäistä talk show’taan nimeltä *Arabella* saksalaisella Pro7-televisiokanavalla.

19. tammikuuta 2006 hän alkoi pitää omaa viikoittaista myöhäisillan talk show’ta nimeltä *Talk ohne Show* berliiniläisellä televisioasemalla N24. 40 jakson jälkeen hän alkoi kuitenkin kärsiä stressistä matkustaessaan Wienin ja Berliinin väliä viikoittain. Kiesbauer voitti useita palkintoja televisiotyöstään.

9. kesäkuuta 1995 Kiesbauer joutui kirjepommin kohteeksi Pro7-studiolla. Hän ei kuitenkaan avannut kirjettä itse, vaan hänen avustajansa, joka loukkaantui.

Kiesbauer esiintyi saksalaisen *Playboy*-lehden kannessa ja 14 sivulla heinäkuussa 1995.

Marraskuusta 2004 lähtien Kiesbauer on ollut naimisissa liikemies Florens Eblingerin kanssa. Heillä on vuonna 2007 syntynyt tytär.

Osittainen televisiotyö
-----------------------

Kiesbauer juontaa omaa talk showtaan nimeltä *Arabella* Saksan televisiossa.
* Kesäkuu 1994-2004: *Arabella*-ohjelman juontaja
* Helmikuu 1996 - huhtikuu 1997: *Arabella night* -ohjelman juontaja
* Sept. 1996: *Arabella Help!* -ohjelman juontaja
* 2002/2003: *Starmania*-ohjelman juontaja
* 2003/2004: *Starmania - Die neue Generation* -ohjelman juontaja
* 2003, 2004, 2005 ja 2006: Esiintyi *Wienin valtionoopperassa*
* Elokuu 2004: *Sound of Football* -gaalan juontaja
* Syksy 2004: *Die Austro-Pop-Show* -ohjelman juontaja
* Vuodesta 2006: N24-kanavan talk show -ohjelman *Arabella Kiesbauer* juontaja
* Vuodesta 2006: Starmania-ohjelman juontaja
* 17. joulukuuta 2007 hän juonsi Fifan vuoden pelaaja -gaalan Rainer Maria Salzgeberin kanssa

Kirjat
------

* *Mein Erfolgs Programm* (1998) ISBN 3-8025-1360-6
* *Nobody is perfect* (2001) ISBN 3-404-14246-2
* *Mein afrikanisches Herz* (2007) ISBN 3-8661-2132-6

Lähteet
-------

1. ↑  ORF Opernball Geschichte (Arkistoitu – Internet Archive)
2. ↑  FIFA.com (Arkistoitu – Internet Archive)

Aiheesta muualla
----------------

* Virallinen kotisivu
* Kuvia (Arkistoitu – Internet Archive)
* Arebella Kiesbauer suomalaisessa Internet Movie Databasessa

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Saksa
* Yhdysvallat

 |
|  |
| Taiteenala | 
* MusicBrainz

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Deutsche Biographie

 |
|  |
| Muut | 
* IdRef

 |

 |
**Normihierarkia** (myös **säädöshierarkia** tai **hierarkiaoppi**) on oikeusnormeihin, erityisesti kirjoitetussa muodossa oleviin normeihin liittyvä ajatus normien porrasteisuudesta. Ajatuksen normihierarkiasta kehittivät itävaltalaiset oikeustieteilijät Adolf Julius Merkl ja Hans Kelsen 1900-luvun alkupuolella, ja se on hyväksytty useiden maiden perustuslaeissa.

Normihierarkian mukaan hierarkkisesti alemmanasteisen säädöksen oikeudellinen pätevyys perustuu aina ylemmänasteisen säädöksen antamaan norminantovaltuutukseen. Alempi oikeudellinen säädös ei saa olla ristiriidassa ylemmän kanssa, ja mahdollisessa ristiriitatilanteessa ylempi säädös syrjäyttää alemman. Oikeusjärjestys nähdään ykseytenä, jossa minkä tahansa normin tuottaminen ja siten myös tämän normin voimassaolo on palautettavissa ylempään normiin. Normihierarkia näkyy oikeusjärjestelmässä yhtäältä oikeussääntöjen tuottamisessa ja toisaalta oikeussääntöjen soveltamisessa. Normihierarkia on luonteeltaan ideaalimalli, joka tuskin missään oikeusjärjestelmässä toteutuu sellaisena kuin se on teoreettisena rakennelmana pääpiirteittäin hahmoteltu.

Normihierarkia on monikäyttöinen oppi. Sen päätehtävinä on ylläpitää oikeusjärjestyksen ykseyttä ja luoda perusta perustuslain määräävälle asemalla koko oikeusjärjestyksen ja kaiken julkisen toiminnan piirissä. Normihierarkia myös auttaa vastaamaan kysymyksiin siitä, minkä tasoisella säädöksellä tietystä yhteiskunnallisesta ilmiöstä on säädettävä, missä järjestyksessä tietty säädös voidaan kumota ja muuttaa sekä miten perustellaan, että tietty julkista valtaa käyttävä orgaani voi antaa sitovaksi tulevia oikeussääntöjä. Normihierarkia on keskeinen oppirakennelma etenkin valtiosääntöoikeudessa, sillä se määrittelee valtiosääntöoikeuden oikeudenalana ja sen kautta valtiosääntöoikeuden vaikutukset säteilevät koko oikeusjärjestykseen. Sen sijaan normihierarkian ei ole katsottu soveltuvan hyvin oikeusjärjestysten välisten suhteiden, kuten kansallisen oikeuden suhteen kansainväliseen oikeuteen ja EU-oikeuteen, kuvaamiseen.

Suomen perustuslaissa normihierarkiaa ilmentävät perustuslain etusijaa koskeva 106 § ja lakia alemmanasteisten säädösten soveltamisrajoitusta koskeva 107 §. Suomen kansallisen oikeuden normihierarkia voidaan esittää seuraavasti.

1. Suomen perustuslaki
2. Eduskunnan säätämät tavalliset lait eli eduskuntalait
3. Tasavallan presidentin, valtioneuvoston ja ministeriöiden antamat asetukset
4. Alempien viranomaisten antamat oikeussäännöt.

Katso myös
----------

* Oikeuslähde

Lähteet
-------

* Siltala, Raimo: *Oikeudellisen ajattelun perusteet - Pääsykoekirja 2/2010*. Turku: Turun yliopiston oikeustieteellinen tiedekunta, 2010.
* Husa, Jaakko; Jyränki, Antero: *Valtiosääntöoikeus*. Helsinki: Kauppakamari, 2021.

### Viitteet

1. ↑  Oikeustiede:normihierarkia *Tieteen termipankki*. Viitattu 12.9.2023.
2. ↑  Siltala 2010, s. 46
3. ↑  Husa, Jyränki 2021, s. 91–92
4. 1 2  Siltala 2010, s. 45
5. 1 2  Siltala 2010, s. 147
6. ↑  Husa, Jyränki 2021, s. 92
7. ↑  Husa, Jyränki 2021, s. 93
8. 1 2  Husa, Jyränki 2021, s. 91
9. ↑  Husa, Jyränki 2021, s. 98
10. ↑  Siltala 2010, s. 146
**Aleksandra Konstantinovna Kostenjuk** (ven. Александра Константиновна Костенюк; s. 23. huhtikuuta 1984 Perm, Venäjä) on venäläinen shakin suurmestari ja entinen shakin naisten maailmanmestari (2008–2010).

Kostenjuk oppi pelaamaan shakkia isänsä opettamana viisivuotiaana. Kostenjukista tuli shakin naisten suurmestari (WGM) 14-vuotiaana ja kansainvälinen mestari 16-vuotiaana. Marraskuussa 2004 Kostenjukista tuli FIDEn kansainvälinen suurmestari kymmenentenä naisena maailmassa.

Vuonna 2006 hänestä tuli ensimmäinen Fischer Random -shakin naisten maailmanmestari. Hän puolusti titteliään menestyksekkäästi myös vuonna 2008 voittamalla Kateryna Lahnon 2.5-1.5. 17. syyskuuta 2008 hänestä tuli shakin naisten maailmanmestari voitolla kiinalaisesta Hou Yifanista.

Kostenjukin mottoina ovat "chess is cool" sekä "kauneus ja älykkyys voi kulkea käsi kädessä". Kostenjuk on edistänyt shakin julkisuuskuvaa ja suosiota toimimalla valokuvamallina sekä shakin suurlähettiläänä.

Hän juontaa suosittua podcast-lähetystä "Chess is Cool", mikä käsittelee Kostenjukin elämää ja shakkimaailman tapahtumia.

Kostenjuk jätti vuoden 2022 keväällä palaamatta shakkiturnauksesta Ranskasta takaisin Venäjälle sen alettua hyökkäyksensä Ukrainaan. Hän on myös kritisoinut voimakkaasti Vladimir Putinin toimia.

Kostenjuk on naimisissa managerinsa, Sveitsissä syntyneen kolumbialaiset sukujuuret omaavan Diego Garcesin kanssa. 22. huhtikuuta 2007 hän synnytti tyttölapsen, Francesca Marian. Kostenjukin pikkusisko Oksana on myös shakinpelaaja, naisten FIDE-mestari.

Lähteet
-------

1. ↑  FIDE Chess Profile FIDE. Viitattu 28.1.2014.
2. ↑  ChessBase: Alexandra Kosteniuk is Women's World Champion
3. ↑  Seksikäs shakkikuningatar murtaa ennakkoluuloja. Iltalehti.fi 19.9.2008.
4. ↑  The sexy Russian model, 23, crowned the new Queen of Chess: 'Beauty and brains CAN go together' Daily Mail 18.9.2008
5. ↑  Alexandra Kosteniuk's Photo Albums
6. ↑  Janne Oivio: Venäläiset suurmestarit häipyivät joukolla kotimaastaan – antavat Putinille armotonta kritiikkiä: "Aivan oksettavia tekoja" *Ilta-Sanomat*.  4.5.2022. Viitattu 4.5.2022.

Aiheesta muualla
----------------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Aleksandra Kostenjuk**.
* Kostenjukin kotisivut
* LatestChess: suurmestari Aleksandra Kostenjukin haastattelu
* Kostenjukin valokuvia
* Aleksandra Kostenjuk ChessGames.com-sivustolla (englanniksi)
* FIDE-kortti: Aleksandra Kostenjuk (englanniksi)

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Saksa
* Yhdysvallat
* Alankomaat

 |

 |
**Mungu ibariki Afrika** on Tansanian kansallislaulu. Kyseessä on swahilinkielinen käännös Enoch Sontongan suositusta xhosankielisestä virrestä "Nkosi Sikelel' iAfrika". Tämä muodostaa nykyään osan Etelä-Afrikan kansallislaulua. Sama melodia on käytössä myös Sambian kansallislauluna, tosin eri sanoin. Myös Zimbabwe käytti ennen samaa kansallislaulua. Sontongan laulu on laajalti tunnettu mustassa Afrikassa, ja sitä kutsutaankin toisinaan "Pan-afrikkalaiseksi hymniksi". Suomalaiset tuntenevat laulun parhaiten virsikirjan virtenä 501, "Kuule, Isä taivaan, pyyntö tää".

Mungu ibariki Afrika
--------------------

Swahilinkieliset sanat
Mungu ibariki Afrika
Wabariki Viongozi wake
Hekima Umoja na
Amani Hizi ni ngao zetu
Afrika na watu wake.
Ibariki Afrika
Ibariki Afrika
Tubariki watoto wa Afrika.
Mungu ibariki Tanzania
Dumisha uhuru na Umoja
Wake kwa Waume na Watoto
Mungu Ibariki Tanzania na watu wake.
Ibariki Tanzania
Ibariki Tanzania
Tubariki watoto wa Tanzania.
Suora käännös suomeksi (ei laulettava)
Siunaa Jumala Afrikkaa.
Siunaa sen johtajia.
Viisaus, yhtenäisyys ja
Rauha ovat kilpemme:
Afrikkaa ja sen ihmisiä.
Siunaa Afrikkaa,
Siunaa Afrikkaa,
Siunaa meitä, Afrikan lapsia.
Siunaa Jumala Tansaniaa.
Suo ikuinen vapaus ja yhtenäisyys
Sen naisille, lapsille ja miehille
Siunaa Jumala Tansaniaa ja sen ihmisiä.
Siunaa Tansaniaa,
Siunaa Tansaniaa,
Siunaa meitä, Tansanian lapsia.

Lähteet
-------

1. ↑  TANZANIA : Tanzania National Anthem Mungu ibariki Afrika *Anthems*. National Anthems of the World Organisation (NAW). Viitattu 21.12.2020. (englanniksi)
2. 1 2 3  Tanzania National Anthems.info. Viitattu 21.12.2020. (englanniksi)
3. 1 2  Tanzania *The World Factbook*. Central Intelligence Agency (CIA). Viitattu 21.12.2020. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuuntele Tansanian kansallislaulu laulettuna
* Tansanian kansallislaulu on äänitetty, esittäjänä Amani, johtajana Terho Granlund, Finngospel FGCD-5067, äänite vuodelta 1989
Samlinkin pääkonttori on Quartetto Business Parkissa, Espoon Leppävaarassa.
**Oy Samlink Ab** on suomalainen finanssialan it-ratkaisujen kehittäjä ja palveluntuottaja. Samlinkin asiakaskuntaan kuuluu pääasiassa finanssialan toimijoita, kuten pankkeja, luottolaitoksia ja sijoituspalveluyrityksiä.

Samlinkin toimipisteet sijaitsevat Espoossa ja Jyväskylässä, pääkonttori sijaitsee Espoon Leppävaarassa. 

Samlinkissa työskentelee noin 500 työntekijää, esimerkiksi mobiili- ja verkkopalvelujen suunnittelussa, keskuskoneympäristössä sekä erilaisissa projektinjohto- ja tuotekehitystehtävissä.

Samlink myi 30.8.2018 100-prosenttisesti omistamansa tytäryhtiön Paikallispankkien PP-Laskenta Oy:n (nykyisin Figure Taloushallinto Oy) osakkeet Aktia Pankki Oyj:lle, Oma Säästöpankki Oyj:lle, POP Pankkiliitto osk:lle ja Säästöpankkiliitto osk:lle. Project-IT Oy, jonka äänivallasta Samlink omisti 51,5 prosenttia, liittyi osaksi Fellowmind Groupin Suomessa toimivaa yhtiötä, eCraftia (nykyisin Fellowmind Finland), 4.6.2021.

Samlinkin omistajat ilmoittivat tammikuussa 2019 sopineensa Samlinkin myymisestä Cognizantille. Yritysjärjestely oli osa sopimusta, jonka perusteella Cognizant toteuttaa kolmelle rahalaitokselle peruspankkijärjestelmän, jota se jatkossa myös operoi. Sopimus sai vaadittavien sääntelyviranomaisten hyväksynnän, ja kauppa toteutettiin 1.4.2019.

Kyndrylin omistukseen Samlink siirtyi 1.2.2022. Yrityskauppa oli looginen jatkumo yhtiöiden pitkään kestäneelle yhteistyölle. Kyndryliä edeltävä IBM on kaupantekohetkellä ollut Samlinkin suurin ulkoinen toimittaja yli 13 vuoden ajan. Kyndryl irtautui IBM:stä omaksi yritykseksi 3.11.2021.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Samlink. Viitattu 2.7.2015.
2. ↑  Samlink on myynyt tytäryhtiönsä PP-Laskennan Aktialle, Oma Säästöpankille, POP Pankki -ryhmälle ja Säästöpankkiryhmälle - Samlink *Samlink*.  3.9.2018.  Arkistoitu 4.9.2018. Viitattu 4.9.2018.
3. ↑  Project-IT liittyy osaksi Fellowmind Groupia *fellowmindcompany.com*.
4. ↑  Cognizantin lehdistötiedote 23.1.2019 *samlink.fi*.  23.1.2019.  Arkistoitu 9.7.2022. Viitattu 17.5.2022.
5. ↑  Savings Banks Group Expands Agreement with Kyndryl to Accelerate Digital Transformation Journey *kyndryl.com*.
6. ↑  Samlink on nyt osa Kyndryliä *samlink.fi*.  8.2.2022.
7. ↑  IBM completes the separation of Kyndryl *newsroom.ibm.com*.  3.11.2021.

Aiheesta muualla
----------------

* Samlinkin verkkosivut
FAMAS varustettuna Aimpoint-tähtäimellä
**FAMAS** (lyhenne ***F**usil d'**A**ssaut de la **M**anufacture d'**A**rmes de **S**aint-Étienne*) on Ranskan armeijan käyttämä rynnäkkökivääri. Aseen lempinimi on sen ulkomuodon vuoksi 'Le Clairon' (trumpetti). Sen sarjatuotanto alkoi vuonna 1977; vuodesta 1994 valmistettu G2-versio käyttää STANAG-standardin (NATO Standardisation Agreement) mukaista M-16 lipasta. Tullessaan käyttöön 1980 ase oli samalla ensimmäinen Nato-maan armeijan ase, jossa otettiin käyttöön puolustusliiton tuolloin uusi standardikaliiperi.

Asetta valmistava Saint Étiennen asetehdas kuuluu valtion omistamaan Nexter -kompleksiin (entisiltä nimiltään GIAT Industries ja *Groupement des Industries de l'Armée de Terre*) ja valmistaa myös Leclerc-panssarivaunua.

Ase edustaa ns. bullpup-tyyppiä, jossa lipas ja laukaisumekanismi sijaitsevat kahvan takana. Aseen tähtäimet sijaitsevat pitkän kantokahvan sisällä, jossa myös latausvipu sijaitsee. Lukon toimintaperiaatteena on hidastettu massasulku. Toimintaperiaate on tämän tehoisella patruunalla harvinainen, ja aseen toleranssi patruunalle on kapea. Naton standardipatruunan hylsyjen on havaittu pullistuneen ja repeytyneen, mikä johtuu lukon aikaisesta ja nopeasta avautumisesta. Nämä syyt ovat pakottaneet käyttämään standardipatruunan messinkihylsyn sijaan ei-standardeja teräshylsyjä varman ja turvallisen toiminnan takaamiseksi. Teräshylsyisten patruunoiden valmistus Ranskassa on lopetettu, ja tuontipatruuna on luonnollisesti edelleen standardin perusajatuksen vastainen.
Aseen seuraajaksi on valittu 2017 saksalaisvalmisteinen Heckler & Koch HK 416.

Famasilla voi ampua kerta-, purske- ja sarjatulta, aseen teoreettinen tulinopeus on noin 1 000 laukausta minuutissa, minkä vuoksi aseessa on kolmen laukauksen sarjoja ampuva pursketulimahdollisuus. 25 patruunan lippaassa olevista rei'istä patruunamäärän saa selville nopeasti.

FAMASin vakiovarusteena on kiinteä aseen sivuille taittuva haaratuki ja sen voi varustaa 40 mm M203-kranaatinheittimellä. Pistoolikahvan sisässä on tila puhdistusvälineille.

FAMAS vaatii huolellista puhdistusta ja huoltoa. Ase soveltuu parhaiten kaupunkitaisteluun, sillä jumiutumisia tapahtuu usein pölyisissä ja aavikko-olosuhteissa, kuten Persianlahdella. Luultavasti pahin suunnitteluvirhe on pieni muovinen poskituki (Appui joue), joka myös ohjaa tyhjän hylsyn patruunapesästä. Osa on vain painettu paikoilleen ja sen kadotessa asetta ei voi turvallisesti laukaista.

Useimmat bullpup-kiväärit eivät ole muutettavissa vasenkätisille, mutta edellä mainitun poskituen, ja hylsyn ulosvetäjän puolta vaihtamalla FAMAS voidaan muuttaa joko oikea- tai vasenkätiseksi parissa minuutissa ilman työkaluja. Latausvivun sijoituksen ansiosta sitä voi käyttää kummalla kädellä tahansa.

Lähteet
-------

1. ↑  Ranskan armeijan sivu FAMASista
2. 1 2  Hogg Ian, Walter John: *Small Arms pistols & rifles*, s. 104-105. Greenhill Books, 2003. ISBN 1-85367-563-6.
3. ↑  Patruunan ongelmat *thefirearmblog.com*.
4. ↑  Famas seuraaja *rt.com*.

Aiheesta muualla
----------------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **FAMAS**.
* FAMAS upgrade
**Diwaniyya** (arab.  الديوانية‎‎, *ad-Dīwānīya*) on Irakin Qadisiyyan kuvernoraatin keskuskaupunki. Se sijaitsee linnuntietä noin 155 kilometriä Bagdadin keskustasta eteläkaakkoon. Kaupungin läpi kulkee Basran ja Bagdadin välinen rautatie.

Diwaniyyan piirikunnan väkiluvuksi arvioitiin vuonna 2013 noin 510 000 (47 % koko maakunnan 1,108 miljoonasta asukkaasta). Vuoden 2003 väestöarvio oli 300 000 henkeä.

 Latvialainen sotilas Irakin sodan aikaan (2006) Diwaniyyassa.
Kaupunki sijaitsee jokilaaksossa noin 32 kilometriä Eufratin jokiuoman länsipuolella. Maaperä on hedelmistä, kastelukanavat ulottuvat alueelle. Maatalous – kuten palmuviljelmät (taateli), viinitarhat ja hedelmätarhat – on seudun keskeisiä työllistäjiä.

Kaupungille rakennetaan Diwaniyyan kansainvälistä lentoasemaa, jonka suunniteltu valmistumisaika on 2017.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Qadissiya Iraq. Governorate profile (PDF)  2013. Joint Analysis Unit, United Nations, Iau-iraq.org. Viitattu 2.10.2015. (englanniksi)
2. 1 2 3  Al-Dīwāniyyah. Iraq *Encyclopedia Britannica*. Britannica.com. Viitattu 2.10.2015. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Diwaniyya**.
* Tag Archives | Diwaniya (englanniksi) (Iraq-businessnews.com)
* University of Qadisiyah (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi) (Qu.edu.iq)
**Mats Jingblad** (s. 9. elokuuta 1958) on ruotsalainen jalkapallovalmentaja ja entinen pelaaja. Heinäkuusta 2018 lähtien hän on toiminut BK Astrion päävalmentajana.

Ura pelaajana
-------------

Pelaajauransa suurimmat vuodet BK Astrion kasvatti pelasi Halmstads BK:ssa 1977–1987. Hän oli voittamassa Ruotsin mestaruutta seuran paidassa kaudella 1979. Ruotsin maajoukkueessa Jingbladille kertyi 11 A-maaottelua.

Ura valmentajana
----------------

BK Astriossa valmennusuraansa aloitellut Jingblad siirtyi kaudeksi 1992 Halmstads BK:n käskyttäjäksi. Jingbladin johdolla HBK voitti Ruotsin Cupin 1995 ensimmäistä kertaa seuran historiassa. 

Cup-voiton jälkeen Jingblad teki sopimuksen suurseura IFK Göteborgin kanssa. Jingblad luotsasi seuran mestariksi heti debyyttikaudellaan. Kausi 1997 toi vielä hopeaa, mutta totaalinen romahdus ja kahdeksas sija Allsvenskanissa 1998 päättivät Jingbladin uran IFK:ssa.

IFK-pestin jälkeen Jingblad on valmentanut Ruotsissa Örebro SK:ta ja Landskrona BoISia sekä Kreikassa Iraklista. 

Marraskuussa 2005 Jingblad siirtyi IFK Norrköpingin peräsimeen. Jingbladin johdolla seura voitti Superettanin kaudella 2007 ja nousi Allsvenskaniin. Kausi Allsvenskanissa ei kuitenkaan sujunut ruusuisesti ja huhtikuussa 2008 Jingblad sai potkut tehtävistään.

Joulukuussa 2011 Jingblad palasi valmennustehtäviin, kun hän allekirjoitti sopimuksen Halmstads BK:n U19-joukkueen valmentajan tehtävistä.  Jingblad jätti tehtävänsä vuoden 2013 lopussa ja siirtyi Hammarbyn urheilutoimenjohtajaksi. Hän jätti tehtävänsä maaliskuussa 2017.

Heinäkuussa 2018 Jingblad palasi valmennustehtäviin, kun hänestä tuli lähes kahdenkymmenen vuoden tauon jälkeen BK Astrion päävalmentaja.

### Meriitit valmentajana

* Ruotsin mestaruus: 1996
* Ruotsin Cup: 1995
* Superettan: 2007

Lähteet
-------

* Halmstads BK:n virallinen kotisivu
* IFK Göteborgin virallinen kotisivu (Arkistoitu – Internet Archive)
* Örbero SK:n virallinen kotisivu[vanhentunut linkki]
* Transfermarkt

### Viitteet

1. ↑  Jingblad till Halmstad
2. ↑  Jingblad klar som ny sportchef i Hammarby
3. ↑  Mats Jingblad lämnar Hammarby
4. ↑  Förre IFK-tränaren har nytt uppdrag (Arkistoitu – Internet Archive)


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä:**Stuart Baxter** | **Halmstads BK:n päävalmentajana**1992–1995 | Seuraaja:**Tom Prahl** |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä:**Roger Gustafsson** | **IFK Göteborgin päävalmentajana**1996–1998 | Seuraaja:**Reine Almqvist** |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä:**Sven Dahlkvist** | **Örebro SK:n päävalmentajana**2000–2002 | Seuraaja:**Stefan Lundin** |
Samuli Siltanen luennoi.
**Samuli Siltanen** (s. 1970, Helsinki) on suomalainen matemaatikko, joka työskentelee Helsingin yliopiston teollisuusmatematiikan professorina.

Koulutus ja ura
---------------

Siltanen valmistui diplomi-insinööriksi vuonna 1994 Teknillisestä korkeakoulusta (nykyään Aalto-yliopisto). Hän väitteli vuonna 1999 Teknillisessä korkeakoulussa professori Erkki Somersalon ohjauksessa väitöskirjalla *Electrical impedance tomography and Faddeev Green's functions*.

Vuosina 1999-2002 hän työskenteli Instrumentarium Imagingilla tuotekehittäjänä lääketieteellisen röntgenkuvausteknologian parissa. Hän oli Japan Society for the Promotion of Science Postdoctoral Fellow -rahoituksella Gunman yliopistossa Japanissa 2002–2004. Hän työskenteli tuotekehittäjänä yrityksissä GE Healthcare ja PaloDEx vuosina 2004–2005.

Siltanen aloitti matematiikan professorina vuonna 2006 Tampereen teknillisessä yliopistossa ja teollisuusmatematiikan professorina vuonna 2009 Helsingin yliopistossa.

Hän on toiminut Suomen Inversioseuran hallituksen puheenjohtajana vuodesta 2011.

Tutkimus
--------

Siltasen tutkimusala sovelletussa matematiikassa on käänteiset ongelmat eli inversio-ongelmat. Inversio-ongelmissa kuljetaan seurauksista syihin ja pyritään tulkitsemaan epäsuoria mittauksia. Esimerkiksi tietokonetomografiassa potilaasta otetaan röntgenkuvia eri suunnista ja käytetään matemaattista takaisinlaskentaa potilaan sisäisen kolmiulotteisen rakenteen selvittämiseen. Tässä tapauksessa "syy" on potilaan kolmiulotteinen rakenne ja "seuraus" kokoelma kaksiulotteisia röntgenkuvia potilaasta. 

Siltanen on julkaissut yhdessä Jennifer L. Muellerin kanssa tieteellisen monografian *Linear and nonlinear inverse problems with practical applications* (SIAM, 2012).

Tieteen yleistajuistamistoiminta
--------------------------------

Siltasella on YouTubessa *Samun tiedekanava*, joka sisältää tiedeaiheisia videoita. Hän on julkaissut yhden yleistajuisen kirjan nimeltä *Astu matematiikan maailmaan* (Otava, 2019).

Palkinnot
---------

* 2020 Suomen matemaattisen yhdistyksen Matematiikkapalkinto
* 2018 J.V.Snellman -palkinto
* 2015 Vuoden tiedekongressivaikuttajapalkinto (Arkistoitu – Internet Archive)

Lähteet
-------

1. ↑  S. Siltanen, *Electrical impedance tomography and Faddeev Green's functions,* Ann. Acad. Sci. Fenn. Math. Diss. 121, 1999, ISSN 1239-6303
2. ↑

Aiheesta muualla
----------------

* Siltasen tutkimuskotisivu
* Siltasen kotisivu Helsingin yliopistossa
* Samun tiedekanava YouTubessa

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Belgia

 |
|  |
| Tieteilijät | 
* MathSciNet
* Mathematics Genealogy Project

 |
|  |
| Muut | 
* IdRef

 |

 |
Karl Ivar Bergström
**Karl Ivar Bergström** (1. maaliskuuta 1883 Kortesjärvi – 16. syyskuuta 1919) oli suomalainen jääkärivääpeli. Hänen vanhempansa olivat merimies Isak Bergström ja Johanna Timmerbacka. Tämä kortesjärveläinen työmies liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan jääkäripataljoona 27:n 2. komppaniaan 4. marraskuuta 1915, josta hänet siirrettiin 21. joulukuuta 1915 pataljoonan 4. komppaniaan. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Aa-joella.

Jääkäripataljoona 27:n 4. komppania.
Hän saapui Suomeen (Vaasaan) jääkäreiden pääjoukon mukana aliupseeriksi ylennettynä 25. helmikuuta 1918. Hänet komennettiin Suomen sisällissotaan 3. jääkärirykmentin 10. jääkäripataljoonan 3. komppaniaan, missä joukossa otti osaa sisällissodassa taisteluihin Tampereella ja Viipurissa. Sisällissodan päätyttyä hän palveli samassa joukko-osastossa, josta muodostettiin myöhemmin Uudenmaan Rykmentti ja hänet sijoitettiin koulutusaliupseeriksi sen 2. pataljoonan 9. komppaniaan. Sotilaallisessa uraputkessa olleen Karl Ivar Bergströmin kohtaloksi muodostui hukkuminen sairausloman aikana 16. syyskuuta 1919. Tämä sotilaallisesti ensimmäisessä maailmansodassa kunnostautunut ja Rautaristillä palkittu jääkärivääpeli laskettiin haudan lepoon Teerijärvelle.

    Ylennykset ja kunniamerkit    



|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **Ylennykset** |  | **Kunniamerkit** |
| * Aliupseeri 11. helmikuuta 1918
* Varavääpeli 21. kesäkuuta 1918
* Vääpeli 8. elokuuta 1918
 | Vapaudenmitali 1. lk. kunniamerkkinauhaVapaussodan muistomitalin kunniamerkkinauhaPreussin 2. lk. Rautaristin kunniamerkkinauhaJääkärimerkki | * Vapaudenmitali 1. lk
* Vapaussodan muistomitali soljen kera
* Jääkärimerkki
* Preussin Rautaristi 2. lk 4. elokuuta 1916
 |

Lähteet
-------

* Puolustusministeriön Sotahistoriallisen toimiston julkaisuja IV, Suomen jääkärien elämäkerrasto, WSOY Porvoo 1938.
* Sotatieteen Laitoksen Julkaisuja XIV, Suomen jääkärien elämäkerrasto 1975, Vaasa 1975 ISBN 951-99046-8-9.
* Jernström, Erik: Jääkärit maailmansodassa, Sotateos Oy, Helsinki 1933.

### Viitteet

1. 1 2  Suomen jääkärien elämäkerrasto 1938
2. 1 2  Suomen jääkärien elämäkerrasto 1975
3. ↑  Jernström 1933: 148.
Harranin perinteisiä mehiläiskennotaloja.
**Harran**, joka tunnetaan myös nimellä **Carrhae**, on kaupunki Şanlıurfan maakunnassa Kaakkois-Turkissa lähellä Syyrian rajaa. Paikka on 44 kilometriä kaakkoon Şanlıurfasta, pitkän suoran kuuman Harranin tasangon poikki kulkevan tien päässä. Harranista on löydetty monia arkeologisia löytöjä. 

Joidenkin historiantutkijoiden mielestä tämä Harran oli Raamatun mainitsema Harran, jossa Aabraham asui, ja jossa Terah pysähtyi. Raamatun mukaan Harran oli myös Laabanin koti, ja paikka jossa Iisak ja Jaakob myös asuivat jonkin aikaa.

Se oli muinoin Damaskoksesta Niniveen johtavan tien varrella, paikalla johon risteää Karkemishista tuleva tie. Tienristeysaseman takia sillä oli strategista merkitystä, ja siellä on taisteltu historian aikana monta kertaa.
Akkadin sana *harrānu* tarkoittaa tietä, ja paikka mainitaan usein Tiglatpileser I:n teksteissä noin 1100 eaa. Myös ristiretkeläiset taistelivat keskiajalla Harranissa.

Harran tunnetaan perinteisistä mehiläispesää muistuttavista auringon kuivaamasta savesta tehdyistä taloista. Nykyisin arabien asuma Harranin kylä on pieni, ja elämä vaikeaa kuuman sään takia. 1980-luvulla Cüllab- ja Deysan-joet kuivuivat ja viljely kävi mahdottomasti, nykyään alueella on kastelulaitteita.

Katso myös
----------

* Carrhaen taistelu

Lähteet
-------

1. ↑  Harran *Excursions to the Far East and Black Sea Coast* Fodors
2. ↑  (1.Ms.12:1–3)
3. ↑  Harran Bee Hive Houses, Harran, Urfa, Turkey (Arkistoitu – Internet Archive) Balkan Anatolia

Aiheesta muualla
----------------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Harran**.
* Pictures of the city
* More pictures (Arkistoitu – Internet Archive)
* Harran Guide and Photo Album
**Transfluent** on suomalainen teknologiayritys, joka kehittää lähes reaaliaikaiseen kielenkääntämiseen erikoistunutta palvelualustaa. Yritys on perustettu vuonna 2012 ja sen kotipaikka on Helsinki, mutta sillä on tytäryhtiö Kalifornian Sunnyvalessa. Se on myös yksi 2010-luvun tun­ne­tuim­pia suo­ma­lai­sia kas­vu­yri­tyk­siä.

Idea Transfluentiin syntyi, kun toimitusjohtaja Jani Penttinen asui Kiinassa. Hän ei osannut kiinaa, eivätkä paikalliset englantia, joten hän joutui elämään käännöspalveluiden avulla ja alkoi kaivata helpompaa kääntämistä. Kun Transfluentin käyttäjä tarvitsee esimerkiksi kiinankielisen käännöksen, hän saa sen Kiinassa olevalta kääntäjältä. Käyttäjän ladattua tai kirjoitettua haluamansa tekstin palveluun nopeimmin pyyntöön vastannut kääntäjä kääntää tekstin halutulle kielelle. Koska pyyntöjä voi tulla mihin vuorokauden aikaan tahansa, kääntäjät ovat motivoituneita valvomaan öisinkin, minkä ansioista isoimmista kielistä tehdään käännöksiä ympäri vuorokauden. 

Vuonna 2012 Transfluent julkisti palvelun, jolla yritykset saivat kääntää Facebook-sivunsa sisällön yli 60 kielelle.

Suomessa palvelun myynti takkusi, joten Transfluent lähti hakemaan kasvua Kaliforniasta vuonna 2013. Muutto kannatti, sillä vuoden 2013 aikana Transfluentin myynti kasvoi peräti 900 prosenttia. Vuonna 2014 sillä oli yhtiön tiedotteen mukaan 50 000 kielenkääntäjän verkosto. Nämä hallitsivat yli 80 kielen kääntämisen ja toimivat lähes reaaliajassa ja kellon ympäri. Vuonna 2014 yritys keräsi miljoonan euron rahoituksen Tero Ojanperä omistamalta Vision+ -rahastolta sekä joukolta kansainvälisiä enkelisijoittajia. Palvelussa oli jo 100 000 kääntäjää.

Lähteet
-------

1. 1 2  Käännöspalvelua kehittävä Transfluent keräsi sijoittajilta miljoonan  28.1.2014. Talouselämä. Viitattu 28.10.2015.
2. ↑  Yhä useampi lähtee ja jää Piilaaksoon  2.8.2014. Helsingin Sanomat. Viitattu 28.10.2015. [vanhentunut linkki]
3. 1 2  Suomalaiskeksintö työllistää 100 000 kääntäjää ympäri maailmaa – onko hän Suomen luovin?  13.11.2014. Radio Nova. Viitattu 28.10.2015.
4. ↑  Transfluent tuo Facebook-käännöspalvelun yrityksille  19.6.2012. Markkinointi & Mainonta. Viitattu 28.10.2015.
5. ↑  Transfluent PlugAndPlayssa  2.8.2014. Tekes. Viitattu 28.10.2015.

Aiheesta muualla
----------------

* Transfluentin kotisivu
* Transfluent Twitterissä
**Murali Sreeshankar** (malajalamiksi മുരളി ശ്രീശങ്കർ, *Muraḷi Śrīśaṅkaṟ*; s. 27. maaliskuuta 1999) on intialainen pituushyppääjä.

Sreeshankar sijoittui sisäratojen Aasian-mestaruuskilpailuissa neljänneksi Teheranissa helmikuussa 2018. Hän saavutti samana vuonna pronssia alle 20-vuotiaiden Aasian-mestaruuskilpailuissa tuloksella 747 cm ja sijoittui kuudenneksi sekä Tampereen alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa että Jakartan Aasian kisoissa. Syyskuussa 2018 hän ylitti ensimmäisen kerran kahdeksan metriä hypättyään Bhubaneswarissa tuolloisen Intian ennätystuloksen 820.

Sreeshankar karsiutui loppukilpailusta Dohan MM-kilpailuissa 2019. Hän paransi Intian ennätyksen lukemiin 826 cm Patialassa 16. maaliskuuta 2021. Samana vuonna järjestetyissä Tokion olympialaisissa hän karsiutui loppukilpailusta. Hän sijoittui Belgradin sisäratojen MM-kilpailuissa 2022 seitsemänneksi Intian halliennätystä sivunneella tuloksella 792. Hän kohensi Intian ulkorataennätyksen tulokseen 836 cm Thenhipalamissa 3. huhtikuuta 2022. Eugenen MM-kilpailuissa hän oli seitsemäs tuloksella 796. Hän saavutti saman kesän Birminghamin Kansainyhteisön kisoissa hopeaa tuloksella 808 cm.

Sreeshankar paransi ennätyksensä lukemiin 841 cm Bhubaneswarissa 18. kesäkuuta 2023. Kuukautta myöhemmin hän saavutti hopeaa Aasian-mestaruuskilpailuissa Bangkokissa tuloksella 837 cm. Budapestin MM-kilpailuissa hän karsiutui loppukilpailusta.

Sreeshankar on voittanut Intian-mestaruuden vuosina 2018, 2019, 2022 ja 2023.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5  Murali Sreeshankar Kansainvälinen yleisurheiluliitto.  (englanniksi)
2. 1 2 3 4  Murali Sreeshankar Tilastopaja (vaatii kirjautumisen, maksullinen palvelu).  (englanniksi)


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt Muokkaa Wikidatassa | 
* World Athletics

 |

 |
**Fredrik Woldstedt** (22. maaliskuuta 1813 Himanka – 18. lokakuuta 1861 Helsinki) oli suomalainen tähtitieteilijä ja geodeetti. 

Woldstedtin vanhemmat olivat Kortesjärven saarnaaja Matias Wollstedt, myöhemmin Woldstedt (1780–1825) ja Fredrika Lovisa Moberg. Hän kävi Vaasan triviaalikoulua ja pääsi ylioppilaaksi 1829. Woldstedt valmistui Helsingin yliopistosta filosofian kandidaatiksi 1834, lisensiaatiksi 1837 ja tohtoriksi 1844.

Woldstedt toimi Helsingin yliopiston tähtitieteellisen observatorion amanuenssina 1835–1842, palveli Pulkovan observatoriossa Venäjällä 1842–1845 ja oli Helsingin yliopiston tähtitieteen professorina 1846–1861 (virkavapaalla 1858–1859 ja 1861). Vuonna 1848 hänet kutsuttiin Suomen Tiedeseuran jäseneksi. Vuosina 1835–1844 hän vastasi Venäläis-Skandinavisen astemittauksen Suomen osuuden mittauksista. Ollessaan Pulkovan tähtitornin palveluksessa, hän osallistui Pulkovan ja Altonan maantieteellisen pituuseron määrittämiseen. Hänen Argelanderin havaintoihin pohjautuva Helsingin tähtitornille laskemansa leveys 60° 9" 43.23" oli pitkään käytössä.

Fredrik Woldstedtin puoliso oli F. G. W. Struven tytär Gustava Georgina Lovisa Struve (k. 1887). Heidän poikansa oli Pietarin tiedeakatemian eläintieteellisen museon konservaattori Fredrik Wilhelm Woldstedt (1847–1884).

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Yrjö Kotivuori, Ylioppilasmatrikkeli 1640–1852: Fredrik Woldstedt. Verkkojulkaisu 2005. Luettu 30.6.2018.
2. ↑  Elfving, Fredrik: *Suomen Tiedeseura 1838 - 1938*. Helsinki: Societas Scientiarum Fennica, 1938.
3. ↑  Otavan Iso tietosanakirja, Otava 1967, osa 10, palsta 73

Aiheesta muualla
----------------

* Karttunen, Hannu: *Vanhin tiede – Tähtitiedettä kivikaudesta kuulentoihin*, s. 509. "Fredrik Woldstedt (1813–1861)". Helsinki: Ursa, 2003. ISBN 978-952-5329-26-1.

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Saksa
* Suomi (KANTO)

 |
|  |
| Tieteilijät | 
* Mathematics Genealogy Project

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Deutsche Biographie
* Uppslagsverket Finland
* Ylioppilasmatrikkeli 1640–1852

 |

 |
Turun klassillisen koulun ja lukion rakennus.
**Turun klassillinen lukio** on yksi Turun yhdeksästä lukiosta, joka syntyi Turun Klassikon lukion ja Juhana Herttuan lukion yhdistyessä 1. elokuuta 2013. Samoissa tiloissa toimii Turun iltalukio. Yleislukion lisäksi koulu on ilmaisun (aiemmin taideviestinnän) valtakunnallinen erityislukio. Taideviestintä, perinteet ja klassisen kulttuurin vaaliminen ovat osa koulun jokapäiväistä toimintakulttuuria.

Turun klassillinen lukio sijaitsee Linnankadun ja Eskelinkadun kulmassa VII kaupunginosassa keskustassa. Tällä paikalla on toiminut koulu aina vuodesta 1887 asti, jolloin paikalla sijaitsi **Turun Suomalainen Lyseo**.

Turun klassillinen lukio on luokaton lukio sanan molemmissa merkityksissä.

Lukion historia
---------------

Turun ja samalla koko maakunnan ensimmäinen oppikoulu perustettiin 19. maaliskuuta 1879. Yksityinen koulu sai nimekseen Turun Suomalainen Lyseo, ja sen tehtävänä oli vaalia länsimaista klassillista kulttuuriperintöä. Vuonna 1883 perustettiin Turun Suomalainen Valtiolyseo ja samalla yksityislyseo lakkasi ottamasta uusia opiskelijoita. Vuonna 1887 lyseot sulautuivat ja muodostivat Turun Suomalaisen Lyseon, ja samalla uusi koulu siirtyi Linnankadun ja Eskelinkadun kulmaan. Kun reaaliosasto oli erotettu erilliseksi kouluksi, vastasi Turun Suomalainen klassillinen lyseo (1903), myöhempi Turun klassillinen lyseo (1950) yksin perinteisestä tehtävästään. Ensimmäisten tyttöjen tultua kouluun 1972 muodostui Turun klassillinen yhteislyseo. Peruskoulujärjestelmän noudattama tapa nimittää koulu muun kuin tarkoitusperän mukaan pakotti Klassikon ottamaan nimet Eskelin koulu ja lukio vuonna 1976. Täyttäessään sata vuotta vuonna 1979 koulu sai takaisin nimen Turun Klassikon lukio, ja yläasteesta tuli Klassikon koulu. Vuonna 2013 Turun Klassikon lukio yhdistyi Juhana Herttuan ilmaisutaidon lukion kanssa Turun klassilliseksi lukioksi.

Erityispiirteet
---------------

Klassillinen lukio on saanut valtakunnalliseksi koulutustehtäväkseen ilmaisulinjan. Lisäksi lukiossa vaalitaan perinteistä ja länsimaista klassista kulttuuria. Tämä näkyy useina aiheeseen liittyvinä kursseina sekä runsaana latinan kielen opetuksena; lukiossa on mahdollista suorittaa latinan kielen ylioppilastutkinto.

Turun Klassikot ry
------------------

Turun Klassikot ry on Klassikon koulun ja lukion entisten oppilaiden yhdistys, joka perustettiin 13. helmikuuta 1963. Sen tarkoitus on toimia entisten oppilaiden keskinäisenä yhdyssiteenä sekä työskennellä koulun ja sen oppilaiden ja etenkin latinan kielen opetuksen hyväksi. Yhdistys on muun muassa jakanut stipendejä hyvästä latinan taidosta. 1970-luvulla peruskoulu-uudistuksen yhteydessä yhdistys taisteli latinan kielen aseman säilyttämiseksi koulun opetuksessa.

Lähteet
-------

1. ↑  Historiamme lyhyt oppimäärä Turun klassillinen lukio. Viitattu 3.11.2016.
2. ↑  Ilmaisu Turun klassillinen lukio. Viitattu 3.11.2016.
3. ↑  Yleislukio ja ilmaisulukio Turun klassillnen lukio. Viitattu 3.11.2016.

Aiheesta muualla
----------------

* Turun klassillisen lukion verkkosivut
**Andri Protsenko** (ukr. Андрій Олексійович Проценко, s. 20. toukokuuta 1988) on ukrainalainen yleisurheilija, joka kilpailee korkeushypyssä. 

Sopotin MM-hallikilpailuissa 2014 Protsenko saavutti pronssia korkeushypyssä sisäratojen ennätystuloksellaan 236. Ulkoratojen ennätyksensä 240 hän hyppäsi Lausannen Timanttiliigan osakilpailussa heinäkuussa 2014. Vuoden 2014 EM-kisoissa Protsenko oli tuloksella 233 toinen maanmiehensä Bohdan Bondarenkon jälkeen. Glasgow'n sisäratojen EM-kilpailuissa 2019 Protsenko sai hopeaa tuloksella 226. Hän saavutti 2022 pronssia sekä Eugenen MM-kilpailuissa tuloksella 233 että Münchenin EM-kilpailuissa tuloksella 227. Hän sai Istanbulin EM-hallikilpailuissa 2023 hopeaa tuloksella 229.

Lontoon olympialaisissa 2012 Protsenko sijoittui finaalissa yhdeksänneksi, Rio de Janeirossa 2016 neljänneksi ja karsiutui loppukilpailusta vuonna 2021 järjestetyissä Tokion olympialaisissa. Hän sijoittui MM-kilpailuissa 11:nneksi 2023 sekä karsiutui loppukilpailusta 2009, 2011, 2013, 2015, 2017 ja 2019. EM-kilpailuissa hän oli viides 2018 ja yhdeksäs 2016 sekä karsiutui loppukilpailusta 2010 ja 2012. Sisäratojen MM-kilpailuissa hän oli seitsemäs 2016 ja karsiutui loppukilpailusta 2012. Sisäratojen EM-kilpailuissa hän sijoittui kuudenneksi 2015. 

Protsenko saavutti hopeaa alle 20-vuotiaiden EM-kilpailuissa 2007 ja pronssia alle 23-vuotiaiden EM-kilpailuissa 2009. Hän sai hopeaa universiadeissa 2013.

Lähteet
-------

* Andri Protsenko Kansainvälinen yleisurheiluliitto.  (englanniksi)
* Andri Protsenko Tilastopaja (vaatii kirjautumisen, maksullinen palvelu).  (englanniksi)

### Viitteet

1. ↑
2. ↑


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt Muokkaa Wikidatassa | 
* World Athletics
* Tilastopaja 🔒

 |

 |
Targa 27
**Botnia Marin** on suomalainen veneveistämö. Se on yksi Suomen suurimmista alallaan. Se valmistaa Targa-merkkisiä veneitä.

Yrityksen mallisto alkaa 7,66-metrisistä ja ulottuu 15,11-metrisiin moottoriveneisiin. Targa-veneet tunnetaan laadustaan ja merikelpoisuudestaan. Niitä kuvaillaan "merten Range Rovereiksi". Tuotannosta menee vientiin 80–85%, erityisesti Ruotsiin ja Ranskaan.

Targa 33
Targa 37
Johan ja Britt-Marie Carpelan perustivat Botnia Marinin vuonna 1976. Vuodesta 1977 alkaen yritys rakensi H-veneitä. Kun niiden tuotanto loppui vuonna 2004, mallia oli tehty 1005 kappaletta. Vuodesta 1977 vuoteen 1991 rakennettiin myös 650 kappaletta Botnia 23 -mallisia takahyttiveneitä ja vuosina 1981–1987 rakennettiin NF-merkkisiä purjeveneitä. 

Oy Targa Ab:n mentyä konkurssiin Botnia Marin osti sen mallien tuotanto-oikeudet vuonna 1984. Ensimmäinen malli oli *Targa 25*. Sitä seurasi *Targa 29* vuonna 1989. Kolmas malli *Targa 27* vuodelta 1991 muodostui läpimurroksi. Se on edelleen yrityksen myydyin malli. 

Vuonna 2000 Botnia Marinilla oli yli 100 työntekijää. Yritys otti infuusiolaminoinnin käyttöön ensimmäisten joukossa vuonna 2004. Vuonna 2007 yrityksen työntekijöiden määrä nousi kahteen sataan. Vuonna 2020 työntekijöiden määrä oli 250. Vuoteen 2020 mennessä Botnia Marin oli valmistanut 2 800 kappaletta Targa-veneitä ja muita merkkejä 2 000 kappaletta.

Kaikki Targa-veneet rakennetaan Suomessa, Botnia Marinin omalla tehtaalla, aina puuosia ja verhoilua myöten. Alihankkijoilta ostetaan vain ikkunat, penkit ja metalliosat. Yhden veneen valmistus kestää 12–13 viikkoa.

Botnia Marinilla on tuotantolaitokset kahdessa paikassa: Uusikaarlepyyssä valmistetaan pienemmät veneet, joita tehdään 45 kappaletta vuodessa. Maalahdessa sijaitsee 21 000 neliömetrin tuotantotila ja 4 000 neliön halli. Siellä valmistetaan 30,1 jalkaa suuremmat veneet, joita tehdään 80 yksilöä vuodessa. Maalahdessa sijaitsee myös yrityksen pääkonttori. 

Yrityksen omistavat Carpelanin perheen jäsenet Robert, Martina, Britt-Marie ja Johan, joka on yrityksen toimitusjohtaja ja hallituksen puheenjohtaja.

Lähteet
-------

1. ↑  Boats *Targa*. Viitattu 24.9.2023. (englanniksi)
2. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21  Ånäs, Markus: Arktisille vesille.  *Vene*, joulukuu 2020, nro 12/2020.
3. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10  The Pioneer *Targa*. Viitattu 24.9.2023. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

*
**Hrvoje Šarinić** (17. helmikuuta 1935 Sušak – 21. heinäkuuta 2017 Zagreb) oli kroatialainen poliitikko, joka toimi Kroatian pääministerinä vuosina 1992–1993.

Lapsuus ja aikuisuus
--------------------

Šarinić syntyi Sušakissa nykyisessä Kroatiassa. Šarinić kävi Zagrebin yliopiston ja muutti Ranskaan asumaan. Siellä hän asui 24 vuotta, kunnes tuli takaisin Kroatiaan. 

### Nousu pääministeriksi

Šarinić liittyi Kroatian demokraattiseen liittoon jäseneksi vuonna 1992, jolloin samana vuonna hänestä tuli pääministeri. Jugoslavian hajoamissotien seurauksena Šarinić erosi virastaan ja hänen seuraajakseen tuli Nikica Valentić.

### Eron jälkeen

Šarinićista tuli hallituksen virallinen edustaja vuonna 1995. Šarinić ylennettiin poliitikoksi*selvennä* Kroatian demokraattisessa liitossa vuonna 1998. Šarinić liittyi Demokraattiseen puolueeseen vuonna 2000.

Lähteet
-------

1. ↑  Umro je Hrvoje Šarinić, bivši premijer i Tuđmanov suradnik *24sata*.  21.7.2017. Viitattu 23.7.2017. (kroatiaksi)
2. ↑

Kroatian lippuKroatian pääministerit

* Stjepan Mesić
* Josip Manolić
* Franjo Gregurić
* Hrvoje Šarinić
* Nikica Valentić
* Zlatko Mateša
* Ivica Račan
* Ivo Sanader
* Jadranka Kosor
* Zoran Milanović
* Tihomir Orešković
* Andrej Plenković


|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Norja
* Saksa
* Yhdysvallat
* Tšekki
* Puola

 |

 |
**Kersti Elisabet Vuorjoki** (vuoteen 1929 *Wegelius*, 9. toukokuuta 1895 Kempele – 2. lokakuuta 1991 Helsinki) oli suomalainen äitiyshuollon ja kätilötoiminnan kehittäjä. Hän toimi muun muassa maan ensimmäisenä kätilötoimen tarkastajana ja Suomen Kätilöliiton puheenjohtajana. Hän sai sosiaalineuvoksen arvonimen vuonna 1962.

Vuorjoki työskenteli nuorena isänsä Uno Wegeliuksen johtamassa Tuusulan kirkkoherranvirastossa ja mietti uraa varhaiskasvatuksen parissa. Hänen enonsa, naistentautien ja synnytysopin professori Seth Wichmann kehotti sisarentytärtään hakeutumaan Kätilöopiston vuoden pituiselle kätilökurssille, josta tämä valmistui 1919. Kersti Vuorjoki kävi vielä Sophie Mannerheimin sairaanhoitajakurssin, joka päättyi 1923.

Vuorjoki työskenteli alkuun Kätilöopistolla ja sitten Viipurin synnytyslaitoksella 1926–1928. Ura jatkui Kätilöopiston ohjaajakätilönä ja vuodesta 1931 sairaalan ensimmäisenä ylikätilönä. Vuorjoki oli mukana Helsingin Naistenklinikan suunnittelussa, ja kun se valmistui 1934, hänet nimitettiin sen ylikätilöksi ja ylihoitajaksi. Hän palasi vuonna 1940 Kätilöopiston sairaalan ylikätilöksi, ja vuonna 1943 hänet valittiin lääkintöhallitukseen perustetun kätilötoimen tarkastajan viran ensimmäiseksi haltijaksi. Hän jäi eläkkeelle vuonna 1961.

Vuorjoki oli aktiivisesti mukana myös Suomeen luodun neuvolaverkon rakentamisessa. Hän toimi Kätilöliiton puheenjohtajana 1941–1948 ja pariin otteeseen 1940-luvulla myös *Kätilölehden* päätoimittajana ja vuoteen 1963 saakka lehden toimituskunnan jäsenenä.

Lähteet
-------

* Kuolleita: Sosiaalineuvos Kersti Vuorjoki. Ensimmäinen kätilötoimen tarkastaja oli kätilö koko sydämeltään.  *Helsingin Sanomat*, 12.10.1991, s. 5. Näköislehti (maksullinen).
**Patastenmäen puukoulu** on Riihimäen Patastenmäellä sijaitseva puinen koulurakennus.

Arkkitehtien Kaarle Borgin, Johan Sigfrid Sirenin ja Urho Åbergin suunnittelema koulurakennus valmistui 1924, tuolloin vielä Hausjärvelle kuuluvalle Patastenmäelle. Koulu siirtyi vuoden 1946 alueliitoksen myötä Riihimäen haltuun. Patastenmäen uuden tiilikoulun valmistuttua 1957 toimi puisessa koulutalossa aluksi kauppaoppilaitos ja myöhemmin vuodesta 1964 lähtien apukoulu nimellä Erkyläntien koulu. Koulurakennus on kaksikerroksinen, suorakaiteen muotoinen rakennus, jossa on harjakatto ja keltainen pystyvuoraus. Rakennuksen päädyissä on harjakattoiset avokuistit. Puukoulun tiloissa on nyttemmin toiminut Riihimäen kaupungin montessoriluokat sekä leikkikoulu.

Patastenmäen puukoulun on määrä poistua perusopetuksen käytöstä syksyllä 2021, jolloin montessoriopetus loppuu ja oppilaat siirtyvät muihin kouluihin. Montessoriopetuksen siirto Lasitehtaan koululle oli myös esillä ennen lakkautuspäätöstä.

Lähteet
-------

1. ↑  Arkkitehtejä Riihimäkeä suunnittelemassa - Riihimäkiseura, *riihimakiseura.fi*, viitattu 23.9.2020.
2. ↑  Riihimäen rakennetut kulttuuriympäristöt 2020 (Arkistoitu – Internet Archive) (sivu 174, kohde 151 - Patastenmäen puukoulu), *riihimaki.fi*, viitattu 23.9.2020.
3. ↑  Puukoulu ja montressoriopetus - Riihimäen kaupunki (Arkistoitu – Internet Archive), *riihimaki.fi*, viitattu 23.9.2020.
4. ↑  Riihimäki remontoi palveluverkkoaan: kouluja lakkautetaan, kulttuuria keskitetään - Yle Uutiset, *yle.fi*, julkaistu 22.1.2020, viitattu 23.9.2020.
**David McKenzie** (15. heinäkuuta 1936, Sydney, Uusi Etelä-Wales – 10. elokuuta 1981, Honolulu, Havaiji, Yhdysvallat) oli australialainen miekkailija ja urheilujohtaja.

David McKenzie kilpaili urheilu-urallaan kolmissa olympialaisissa eli 1956 Melbournessa, 1960 Roomassa ja 1964 Tokiossa lajinaan florettimiekkailu. Paras saavutus hänen urallaan oli vuoden 1962 Kansainyhteisön kisojen joukkuehopea floretissa..

Ammatiltaan McKenzie oli juristi. Urheilu-uran jälkeen hän oli mukana urheilun järjestötoiminnassa. Hänet valittiin vain 38-vuotiaana lokakuussa 1974 Kansainväliseen olympiakomiteaan (KOK) korvaamaan Lewis Luxtonin jättämä KOK:n australialaispaikka. Hän oli myös Australian Uuden Etelä-Walesin osavaltion olympiakomitean puheenjohtaja, Australian miekkailuliiton puheenjohtaja ja Australian urheiluneuvoston jäsen. McKenzie toimi myös Australian olympiakomitean varapuheenjohtajana.

McKenzie toimi KOK-jäsenenä aina kuolemaansa asti. Hänen kuolemansa tapahtui epätavallisissa oloissa. Osallistuessaan vuonna 1981 Milanossa ANOC:n eli Kansallisten olympiakomiteoiden liiton kokoukseen hän sai kiireellisen sähkeen, jossa häntä pyydetiin matkustamaan Yhdysvaltoihin tapaamaan vuoden 1984 Los Angelesin olympialaisten järjestäjiä. Matkalla hän pysähtyi Havaijin Honolulussa. Hänet löydettiin kuristettuna paikallisessa kylpylässä. Surma jäi ratkaisematta.

Lähteet
-------

1. 1 2  David McKenzie Olympic Results *sports-reference.com*.  Arkistoitu 3.11.2012. Viitattu 25.12.2015.
2. ↑
3. ↑


|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF
	+ 2

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Yhdysvallat

 |

 |
Vuonna 1954 valmistunut vanhempi koulurakennus.
Harmaa talo.
**Lasitehtaan koulu** on Riihimäen Hirsimäellä sijaitseva alakoulu. Koulu sijaitsee nimensä mukaisesti Riihimäen vanhan lasitehtaan lähellä. Koulussa toimii perusopetusluokat (1–5) sekä yksilöllisen opetuksen pienryhmä YPR ja esiopetuksen ryhmät. Koulussa järjestetään myös iltapäivätoimintaa 1–2. luokkalaisille. Yhteistyössä koulun kanssa toimii myös lasinpuhaltajakerho, joka pitää vuosittain pari kertaa kummitunteja 4. luokkalaisille, jolloin oppilaat tutustuvat lasinpuhalluksen historiaan.

Lasitehtaan koulu perustettiin 1915, mutta alkuperäinen koulurakennus on purettu. Nykyään koulun tilat käsittävät rakennusmestari Urho Mäkisen suunnitteleman vanhemman rakennuksen ns. sinisen talon vuodelta 1954, arkkitehtitoimisto Juha Laurilan suunnitteleman uudemman rakennuksen ns. valkoisen talon vuodelta 1991 sekä vuonna 2014 siirretyn ns. harmaan talon.

Lähteet
-------

1. 1 2  Esittelyssä Lasitehtaan koulu - Riihimäen kaupunki (Arkistoitu – Internet Archive), *riihimaki.fi*, viitattu 27.9.2020.
2. 1 2  Arkkitehteja Riihimäkeä suunnittelemassa - Riihimäkiseura, *riihimakiseura.fi*, viitattu 27.9.2020.