recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Eho** (ven. Эхо) on venäjänkielinen älypuhelinsovellus, joka toimii internetradiona osana Venäjän oppositiomediaa. Sovellus julkaistiin lokakuussa 2022 Berliinissä.

Sovelluksen on tarkoitus toimia alkuvuodesta 2022 lakkautetun radioaseman Eho Moskvyn seuraajana. Radioasema aloitti lähetykset alun perin 1990. Se joutui Venäjän viranomaisten vainon kohteeksi helmikuussa 2022 alkanutta Venäjän hyökkäystä Ukrainaan koskevan uutisointinsa vuoksi.

Nettiradion päätoimittajana toimii Venäjältä Saksaan muuttanut Maksim Kurnikov. Entisiä Eho Moskvyn toimittajia on muuttanut myös mm. Liettuaan, Latviaan ja Georgiaan, joissa he ovat perustaneet lakkautetun radioaseman työtä jatkavan YouTube-kanavan. Tämä kanava tekee yhteistyötä Ehon nettiradion kanssa.

Eho aloitti toimintansa 3. lokakuuta 2022. Jo kolmen päivän kuluttua Venäjän viestintäviranomainen esti sovellukseen pääsyn Venäjällä.

Ehon ohjelmaa lähetetään Venäjälle, Ukrainan miehitetyille alueille ja Baltiaan Toimittajat ilman rajoja -järjestön satelliittipaketin mukana.

Lähteet
-------

1. ↑  Moscow Court Rejects Ekho Moskvy's Appeal Against Broadcasting Restrictions *Voice of America*.  20.4.2022. Viitattu 19.1.2023. (englanniksi)
2. ↑  Russia's liberal 'Echo of Moscow' radio returns, from Berlin *France 24*.  20.10.2022. Viitattu 19.1.2023. (englanniksi)
3. ↑  A website launched by the staff of Ekho Moskvy has been blocked in Russia *Meduza*. Viitattu 19.1.2023. (englanniksi)
4. ↑  Sananvapaus | Järjestö avasi Venäjälle suunnatun satelliittipaketin, joka lähettää riippumatonta journalismia *Helsingin Sanomat*.  8.3.2024. Viitattu 8.3.2024.
**Médéa** (arab. المدية‎, *al-Madiyya*) on kaupunki ja Médéan maakunnan hallinnollinen keskus Algerian pohjoisosassa. Se sijaitsee Tell Atlas -vuoristossa 85 kilometriä Algerista lounaaseen. Vuoden 2008 väestönlaskennan mukaan Médéassa oli 138 400 asukasta.

Roomalaisen Lambdian varuskunnan paikalla sijaitseva Médéa mainitaan kaupunkina vuonna 960. Siitä tuli 1500-luvulla Algerian keskiosan käsittäneen Titterin beylikin pääkaupunki, joka vaurastui Saharan karavaanikaupan ansiosta. Ranskalaiset valtasivat Abd al-Qadirin hallitseman Médéan useaan kertaan 1830-luvulla ja lopullisesti vuonna 1840.

Médéan kautta kulkee Algerista etelään johtava valtatie RN1. Se on viinin, hedelmien ja viljan viljelystä tunnetun maatalousalueen kaupallinen keskus, jossa on myös elintarvike- ja metalliteollisuutta. Käsityöläiset tuottavat nahkaa ja savitavaraa. Kaupungissa toimii Yahia Faresin yliopisto.

Ranskalaiseen tyyliin rakennetun kaupungin lähiseudun nähtävyyksiä ovat Djebel Nador -vuori (1 108 metriä) ja Notre-Dame de l’Atlas -luostari Tibhirinessä.

Lähteet
-------

1. ↑  Population résidente des ménages ordinaires et collectifs (MOC) selon la commune de résidence et le sexe et le taux d’accroissement annuel moyen (1998-2008) *Office National des Statistiques*. Viitattu 10.3.2024.
2. ↑  *The Encyclopaedia of Islam, volume V*, s. 1010. Leiden: E. J. Brill, 1986. ISBN 90-04-07819-3.
3. 1 2  Médéa *Britannica*. Viitattu 10.3.2024.
4. ↑  Monographie Wilaya de Médéa *Aniref*. Viitattu 10.3.2024.
5. ↑  *Afrika: entsiklopeditšeski spravotšnik, tom 2*, s. 174. Moskva: Sovetskaja entsiklopedija, 1987.
6. ↑  *Petit futé Algérie 2009–2010*, s. 250–251. Paris: Nouvelles Éditions de l'Université, 2009. ISBN 978-2-7469-2196-2.
Löytötex-myymälä Pälkäneellä.
Myymälän sisätiloja Orivedellä.
**Löytötex Oy** on vuonna 1979 perustettu yritys, jolla on myymälöitä Suomessa yhdeksällä eri paikkakunnalla: Virroilla, Kangasalla, Tampereella, Pälkäneellä, Orivedellä, Jämsässä, Keuruulla, Mäntässä ja Sastamalassa. Tampereella sijaitsee lisäksi yrityksen keskusvarasto.

Yrityksen perustivat Jämsään Riitta ja Tapio Perkiö vuonna 1979, ja yritys on yhä perheen omistuksessa. Yritys toimi kommandiittiyhtiönä Löytötex Ky vuoteen 1988 saakka. Se työllistää noin 100 henkilöä ja liikevaihto on lähes 20 miljoonaa euroa vuodessa.

Riihimäen myymälä lopetti ja oli viimeistä päivää auki 9.3.2024.

Liikkeiden valikoimiin kuuluu mm. erilaisia tekstiilejä, kotitaloustarvikkeita, teknisiä liuotteita, leluja, työkaluja, eläinruokia ja kuivaelintarvikkeita.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Löytötex Oy, Fonecta Finder
2. 1 2 3  Löytötex Oy viettää 30-vuotisjuhlavuottaan - "Yllättävä valikoima"; Suur-Jyväskylän Lehti, 18.2.2009[vanhentunut linkki]
3. ↑  Löytötex-myymälät palvelevat, Loytotex.fi (Arkistoitu – Internet Archive)
4. ↑  Löytötex Oy keskusvarasto, Fonecta Finder
5. ↑  Peltola, Heikki: *Palveluloisto ja kiehtomisen aito taito*, s. 84. Edita, 2007. ISBN 9789513749422.
6. ↑  Löytötex - 30 vuotta konstailematonta kauppaa (Arkistoitu – Internet Archive), Löytötex. Viitattu 4.9.2014.
7. ↑

Aiheesta muualla
----------------

* Löytötex.fi
**1/2** (**Puolilehti**) oli suomalainen kuvataiteeseen keskittyvä valtakunnallinen taidelehti, jota julkaisi tamperelainen Rajataide ry. Lehti perustettiin vuonna 2009 ja se lakkasi ilmestymästä vuoden 2016 lopussa.

Lehden päätoimittaja vaihtui vuosittain, millä pyrittiin näkökulmien monipuolisuuteen. Lehti sai vuonna 2012 Kulttuurilehtien laatupalkinnon.

Puolilehti oli 1/2-lehden verkkoversio, joka toimi enemmän foorumina kuin paperilehden näköislehtenä. Verkkolehden ensimmäiset osat avautuivat joulukussa 2013, muita artikkeita alettiin julkaita 2014. Verkkolehteä päätoimitti Raisa Jäntti.

Vapaaehtoisvoimin tehdyssä lehdessä suuri osa kirjoittajista oli taiteilijoita ja rajataidelaisia. Pyrkimyksenä oli tuoda esiin kuvataidetta ja tapahtumia eri puolilta Suomea. Lehteä kommentoitiin usein rosoiseksi ja moniääniseksi. Artikkelien taso vaihteli, mutta kokonaisuus oli epämuodollinen ja kuvataidekirjoittamisen katveita esille tuova.

Lähteet
-------

* Lehden mediakortti
* 1/2 -lehti (kultti.net) (Arkistoitu – Internet Archive)
* Elina Hakola: Taas uusi taidelehti. Markkinointi & Mainonta 5.6.2009

### Viitteet

1. ↑  Raisa Jäntti: Puolilehden loppusanat, 15 tammikuuta 2017.
2. ↑  Lehden loppusanat, Puolilehti 29.12.2016 Web Archive.
3. ↑  Turun Sanomat (Arkistoitu – Internet Archive), viitattu 3.10.2012
4. ↑  Uusi verkkolehti puolilehti.fi avattu. Mustekala 3.12.2013. Viitattu 20.8.2023.
5. ↑  Kaisa Heinänen: *Puolikaskin riittää*. Helsingin Sanomat 14.1.2010. Viitattu 20.8.2023.
6. ↑  Hannu Pöppönen: *Puolilehti on kokonainen vaihtoehto*. Helsingin Sanomat 3.10.2012. Viitattu 20.8.2023.
**Periglasiaaliset ilmiöitä** tapahtuu alueilla, jotka jäätyvät ja sulavat kausittain. Alueet ovat useimmiten entisten tai nykyisten jäätiköiden reunoilla. Periglasiaaliset ilmiöt saavat aikaan varsin ainutlaatuisia luonnonmuodostlemia, sillä maisemaan vaikuttavat erilaiset kerrostumiset ja eroosio.

Geologi Walery Łoziński ehdotti 1909 termiä periglasiaalinen tutkittuaan Karpaattien pakkasrapautumista. Sillä alettiin pian viittamaan pleistoseenikauden jäätiköiden edustalla oleviin ympäristöihin. Periglasiaalisia ilmiöitä on sittemmin alettu vittaamaan moniin kylmässä tapahtumiin luonnonilmiöihin, vaikka ne eivät liittyisikään suoraan jäätiköihin.

Periglasiaalisten ympäristöjen yhteinen piirre on ikirouta, jolla viitataan maahan, joka on jäässä vähintään kaksi vuotta putkeen. Ikiroudan ylin kerros on aktiivinen, ja se jäätyy ja sulaa vuodenajasta riippuen. Se myös aiheuttaa pitkälti monet periglasiaaliset pinnanmuodot, koska pintakerrokseen liittyy erilaisia prosesseja, kuten nivaatiota, massaliikuntoja ja routimista.

Sulava pingo ja kuviomaata.
Periglasiaalisille alueilla maan pinnalle syntyy roudan aiheuttamia niin sanottuja kuviomaita, jotka voivat olla muutaman senttimetrin kokoisista useiden metrien läpimittaisiin muotoihin ja jopa kokonaisia rinteitä tai laaksonpohjia peittäviin jättiläismuodostelmiin. Kuviomaita luokitellaan morfologisesti, sillä samannäköisissä muodostelmissa vaikuttavat keskenään samanlaiset ilmiöt.

Pingot ovat mäkiä, joiden sisuksessa on jäätä. Ne ovat harvinaisia, koska ne vaativat ainutlaatuiset geomorfologiset ja hydrologiset olosuhteet. Jäähän liittyviä pinnanmuodostelmia ovat myös palsat ja turvetasangot. Ikiroudan jään sulaminen puolestaan synnyttää muun muassa sulajärviä ja termokarsteja.

Periglasiaalialueiden rinteillä tunnetaan kaksi erilaista ilmiötä, jotka aiheuttavat maan hidasta valumista. Gelifluktiossa maan pintakerros ylikyllästyy vedellä, minkä seurauksena se menettä kantavuutensa ja alkaa valua märkänä massana. Ryömyilmiössä puolestaan maa valuu joitakin senttejä tai millejä sen kutistuessa sulamisen seurauksena. Routiessa maa puolestaan laajenee.

Katso myös
----------

* Pingo
* Termokarsti
* Lössi
* Kryoturbaatio

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Kejonen, Aimo: Periglasiaaliset ilmiöt. Teoksessa: Peter Johansson & Raimo Kujansuu (toim.): *Pohjois-Suomen maaperä*, s. 157–162. Espoo: Geologian Tutkimuskeskus, 2005. teoksen verkkoversio (pdf) (viitattu 19.8.2013).  (Arkistoitu – Internet Archive)
2. 1 2  Clark, Alex: Periglacial Landforms *AntarcticGlaciers.org*.  4.5.2023. Viitattu 19.3.2024. (englanniksi)
3. 1 2  French, Hugh: Periglacial Landform *The Canadian Encyclopedia*.  4.3.2015. Historica Canada. Viitattu 19.3.2024. (englanniksi)
**Stalker** on alun perin vuosina 1980–1991 toiminut raahelainen rockyhtye. Alkuperäisessä kokoonpanossa soittivat Ilkka "Ile" Nordström (laulu ja huuliharppu), Kauko Ilkko (kitara), Veikko Manninen (kitara), Timo Järvelä (basso) ja Martti Sovio (rummut). Yhtye sai nimensä Andrei Tarkovskin *Stalker*-elokuvan (1979) mukaan.

Stalker onnistui saamaan kappaleensa "Meidän vapaus" Selecta-levy-yhtiön *Vaahtopäät II* -kokoelmalle vuonna 1981. Debyyttialbumi *Ei kenenkään maalla* julkaistiin Poko Rekordsin kautta elokuussa 1985. Albumin tuotti Eppu Normaalin Pantse Syrjä. Stalker kiersi ympäri Suomea ja teki yhteiskeikkoja muun muassa Juice Leskisen ja Eppu Normaalin kanssa, mutta jatkuvat miehistönvaihdokset haittasivat toimintaa: vuosien varrella Stalkerissa on soittanut 19 muusikkoa.

1980-luvun loppupuolella Stalker julkaisi muutamia singlejä. Yksi näistä oli yhteissingle "Tension in the air"/"Blinds crosscrusade" neuvostoliittolaisen Provincea-yhtyeen kanssa. 

Vuonna 1990 ilmestyi Stalkerin toinen albumi *Kultahiekkaa*, nyt CBS-merkillä. Albumilla soittivat Nordström, Ilkko, basisti Janne Huotari ja kitaristi Harri Nyman. *Helsingin Sanomien* Markku Fagerlund piti levyn teknistä tasoa hyvänä, mutta mahtipontista musiikkia moneen kertaan kuultuna. Hän antoi albumille kaksi tähteä viidestä.

Pian kakkosalbumin ilmestymisen jälkeen Stalker hajosi. 2000-luvulla Stalker esiintyi silloin tällöin. Kokoonpanossa soittivat laulaja Ilkka Nordström, kitaristit Kauko Ilkko ja Pekka Kolehmainen, basisti Kessu Raatikainen, rumpali Pasi Tyybäkinoja ja kosketinsoittaja Juho Ilkko.

Laulaja Ilkka "Ile" Nordström kuoli kotonaan Raahessa 29.1.2021. Hän oli syntynyt 1964.

Diskografia
-----------

* *Ei kenenkään maalla*  (Poko Rekords, 1985)
* *Kultahiekkaa*  (CBS, 1990)

Lähteet
-------

* Stalker Finnmusic.netin tietokannassa

### Viitteet

1. 1 2 3  Aki Huovinen ja Toni Myllyaho: Maakunta - Oulun lähiseutujen yhtyeitä Ouka.fi.  Arkistoitu 3.9.2014. Viitattu 3.1.2014.
2. ↑  Fagerlund, Markku: Levyt.  *Helsingin Sanomat*, 15.9.1990, s. D9.
3. ↑  Raahelaisen Stalker-yhtyeen laulaja Ile Nordström on kuollut *Rumba.fi*.  2.2.2021. Viitattu 13.8.2023.

Aiheesta muualla
----------------

*
**Lynchburgin taistelu** (engl. *Battle of Lynchburg*) oli Virginian Lynchburgissa 17. kesäkuuta–18. kesäkuuta 1864 käyty Yhdysvaltain sisällissodan taistelu. Taistelussa kohtasivat Unionin kenraalimajuri David Hunterin ja Konfederaation kenraaliluutnantti Jubal Earlyn joukot. Taistelu päättyi Konfederaation voittoon.

Tapahtumien kulku
-----------------

David Hunterin johtamat joukot marssivat Lexingtonista kohti Lynchburgia, jossa sijaitsi Konfederaation hallussa olleita rautateitä, kanavia ja sairaala. Päästyään kaupungin laitamille 17. kesäkuuta Hunter joutui taisteluun, kun rautateitä pitkin Charlottesvillesta saapuneet Jubal Earlyn etujoukot tulivat puolustamaan kaupunkia. Hajanaisten yhteenottojen jälkeen Hunter päätti vetäytyä taistelusta seuraavana päivänä, koska hänen joukkonsa kärsivät varustepulasta.

Osapuolet menettivät taistelussa yhteensä noin 900 miestä.

Seuraukset
----------

Hunter veti joukkonsa Länsi-Virginiaan, minkä jälkeen Hunterin yksikkö oli käytännössä hyödytön lähes kuukauden ajan. Tämä avasi Shenandoahin laakson Konfederaation joukoille, jotka käyttivät tilaisuuden hyväkseen ja etenivät Marylandiin.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5  Battle Summary: Lynchburg, VA *The American Battlefield Protection Program (NPS)*. Viitattu 20.12.2018. (englanniksi)


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Kansalliset Muokkaa Wikidatassa | 
* Israel
* Yhdysvallat

 |

 |
**Longos** (m.kreik. Λόγγος, lat. *Longus*; 100/200-luku) oli antiikin kreikkalainen kirjailija, joka tunnetaan romaanistaan *Dafnis ja Khloe*.

Elämä
-----

Longoksen elämästä tiedetään hyvin vähän, mutta oletetaan, että hän eli Lesboksen saarella, johon myös hänen teoksensa sijoittuu, 100-luvun ja 200-luvun taitteessa. Aiemmin hänet on ajoitettu myöhemmäksi, 300- tai 400-luvulle.

On myös ehdotettu, että "Longoksen" nimi (gen. Λόγγου, *Longū*) olisi vain virhetulkinta romaanin *Dafnis ja Khloe* otsikon "Lesboslaisia rakkausaiheisia kirjoituksia neljä kirjaa" (Λεσβιακῶν ἐρωτικῶν λόγοι δ, *Lesbiakōn erōtikōn logoi d*) sanasta λόγοι, *logoi* (gen. λόγου, *logū*), jolloin teoksen kirjoittajan oikea nimi olisikin joku toinen. Mikäli kirjoittajan nimi todella oli Longos, hän oli *cognomeninsa* perusteella todennäköisesti jonkin roomalaisen suvun vapautettu orja. Nimi voidaan yhdistää mytileneläiseen sukuun, joka on saattanut ottaa nimensä Pompeiukselta ja johon on kuulunut muun muassa vuoden 49 konsuli Pompeius Longus.

Longoksen ja hänen romaaninsa ajoittaa Rooman keisariaikaan myös se, että hän mainitsee teoksensa alussa erään seinämaalauksen. Tuollaiset maalaukset olivat suosittuja keisariajalla ja esiintyvät myös usein tuon ajan kirjallisuudessa.

Teokset
-------

Longoksen teos *Dafnis ja Khloe* (Δάφνις καὶ Χλόη, *Dafnis kai Khloē*) on säilynyt nykyaikaan ja edustaa roomalaisaikaista sofistista romaanikirjallisuutta. Se kertoo Dafnis- ja Khloe-nimisten päähenkilöidensä rakkaustarinan. Nämä ovat nuoria paimenia, jotka elävät viatonta luonnonlapsen elämää Lesboksen saarella. He rakastuvat, ja romaani kuvaa rakastumisen vaiheita lapsellisesta viattomuudesta kohti kypsempää seksuaalisuutta. Romaani on kirjoitettu elegantilla tyylillä, mutta hyödyntää kirjoitusajalleen tyypillisiä keinotekoisia tehokeinoja.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Longus *Encyclopaedia Britannica*. Viitattu 1.2.2024. (englanniksi)
2. 1 2 3  Smith, William: "Longus", *Dictionary of Greek and Roman Geography*. Boston: Little, Brown and Company, 1854. Teoksen verkkoversio. (englanniksi)
3. 1 2  Longus & Byrne, Shannon N. & Cueva, Edmund P.: *Longus' Daphnis & Chloe: introduction, Greek text, notes*, s. v–vi. Bolchazy-Carducci Publishers, 2005. ISBN 0865165939. (englanniksi)

Kirjallisuutta
--------------

* Longos: *Dafnis ja Khloe*. Kreikan kielestä suomentanut Maarit Kaimio. Helsinki: WSOY, 1990. ISBN 951-0-16687-1.
**Timo Haapaniemi**  (s. 1976)

Timo Haapaniemi on Lokokon oma box scorer.

pelannut pitkän uran lokokossa Loimaalla, nykyään rekkakuski.

Timo oli alumni pelin jälkeen erittäin tyytyväinen siihen mitä hän oli saanut aikaan koska hänen poikansa oli todella ylpeä hänestä. Hänen mottonsa kuului näin EROITETAAN JYVÄT AKANOISTA.

Ura
---

Haapaniemi luki urheilu-uutisia MTV3-kanavalla aamuisin ja joskus myös iltaisin ja viikonloppuisin. Hän toimi myös muutamia vuosia MTV3 Tulosruudun uutispäällikkönä. Nykyisin hän toimii MTV Oy:n erikoislähetyksien tehtävissä mm. F1- ja yleisurheilulähetyksissä MTV3 ja C More kanavilla.

Politiikka
----------

Haapaniemi toimi vaalikaudella 2005–2008 Kirkkonummen kunnanvaltuuston puheenjohtajana sekä vaalikaudella 2009–2012 Kirkkonummen kunnanhallituksen puheenjohtajana.

Lokakuun 2008 kunnallisvaaleissa hän oli Kirkkonummen ylivoimainen ääniharava saaden lähes tuhat ääntä (977). Kaikkiaan kunnassa annettiin ääniä 16370 ja Haapaniemi sai kaikista äänistä noin kuusi prosenttia. Äänimäärä on kunnan kaikkien aikojen suurin. Haapaniemi edustaa Kokoomusta, joka oli Kirkkonummen suurin valtuustoryhmä kuudellatoista valtuutetullaan. Kaikkiaan Kirkkonummen valtuustossa on 51 valtuutettua. Vuoden 2012 kunnallisvaaleissa Haapaniemi oli jälleen kunnan ääniharava, vaikka hänen äänimääränsä laskikin (675). Kokoomus menetti vaaleissa yhden paikan, mutta on edelleen suurin ryhmä. Haapaniemi uusi valtuustopaikkansa myös kuntavaaleissa 2017.

Luottamustehtävät
-----------------

Urheilun monitoimimiehenä ja pitkän linjan liikuntavaikuttajana Haapaniemi on toiminut lukuisissa eri luottamustehtävissä ja ollut perustamassa useita paikallisia urheiluseuroja, mm. Kirkkonummen Tennis ry, Kirkkonummen Karateseura Sokuto ry, Kirkkonummen Melojat ry ja Kirkkonummen Salamat ry. Vuosina 1988–1993 hän toimi Suomen Kanoottiliiton puheenjohtajana. Suomen Olympiakomitean valtuuskuntaan hän kuului vuosina 1990–1993. Vuosina 2006–2009 hän toimi Etelä-Suomen Liikunnan ja Urheilun puheenjohtajana.

Vuonna 1995 Haapaniemi toimi Suomen Nuorkauppakamarit ry:n kansallisena puheenjohtajana.

Viitteet
--------

1. ↑  Valitut ehdokkaat Kirkkonummi (Kirkkonummen kunnallisvaalien tulokset ehdokkaittain 2008)  17.11.2008. Oikeusministeriö. Viitattu 06.09.2020.
2. ↑  Ehdokkaiden äänet (Kirkkonummen kunnallisvaalien tulokset ehdokkaittain 2012)  14.6.2013. Oikeusministeriö. Viitattu 06.09.2020. [vanhentunut linkki]
3. ↑  Valitut (Kirkkonummen kunnallisvaalien tulokset ehdokkaittain 2017)  03.05.2017. Oikeusministeriö. Viitattu 06.09.2020.
**Metsä Tissue** Oyj on Metsäliitto Osuuskunnan omistama metsäteollisuusyritys, joka tuottaa pehmopaperituotteita, kuten wc- ja talouspaperia sekä leivontapapereita. Tuotantoyhtiöitä on Suomen lisäksi Saksassa, Puolassa, Slovakiassa ja Ruotsissa. Metsä Tissuen liikevaihto oli vuonna 2021 yhteensä 947 miljoonaa euroa.

Yhtiörakenne
------------

Metsä Tissuen pääkonttori sijaitsee Espoon Tapiolassa. Metsä Tissue Oyj:n toimitusjohtaja on ollut syyskuusta 2018 alkaen Esa Kaikkonen. Metsä Tissuen hallituksen puheenjohtajana toimii Metsä Groupin pääjohtaja Ilkka Hämälä. Suomalaisten metsänomistajien omistama Metsäliitto Osuuskunta omistaa Metsä Tissuen kokonaan. Kaupallisesti ja toiminnallisesti Metsä Tissue on osa Metsä Groupia.

Tuotantolaitokset
-----------------

Metsä Tissuella on 9 tuotantolaitosta. Mäntän paperitehdas sijaitsee Mänttä-Vilppulassa. Saksassa yhtiöllä on kolme tehdasta: Dürenissä, Kreuzaussa ja Raubachissa. Metsä Tissuen Puolan tehdas sijaitsee Krapkowicessa ja Slovakian tehdas Žilinassa. Yhtiöllä on Ruotsissa kolme tehdasta: Mariestadissa, Pauliströmissä ja Kvillsforsissa. Tehtaiden vuotuinen tuotantokapasiteetti on noin 600 000 tonnia.

Yhtiön toiminta Venäjällä päättyi vuonna 2015.

Tuotemerkit
-----------

Metsä Tissuen tuotemerkit ovat Lambi, Serla, Tento, Mola, Katrin ja Saga.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Tilinpäätöstiedote 2021 (PDF)  10.2.2022. Metsä Group. Viitattu 31.3.2022.
2. ↑  Metsä Group, Vuosikatsaus 2021 *metsagroup.com*. Viitattu 31.3.2022.
3. ↑  Ten production units in five countries (Metsä Tissuen tuotannon esittely verkkosivuillaan) *metsatissue.com*. Viitattu 23.5.2019. (englanniksi)
4. ↑  Metsä Group Tilinpäätostiedote 2021 *metsagroup.com*.
5. ↑  Metsä Tissue: Management Team *www.metsatissue.com*. Viitattu 31.3.2022.
6. ↑  Metsä Groupin yritykset vuonna 2014
7. ↑  Metsä Tissue on saanut päätökseen lautasliinaliiketoiminnan myynnin *metsatissue.com*. Viitattu 17.9.2020.
8. ↑  Luonnonvarakeskuksen uutinen 6.8.2015 (Arkistoitu – Internet Archive)
9. ↑  Our beloved brands (Metsä Tissuen brandit ja tuotteet verkkosivuillaan) *metsatissue.com*. Viitattu 23.5.2019. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Metsä Tissue Oyj Pörssitiedon netissä
**Kastilia** (esp. *Castilla*) on muinainen Espanjan kuningaskunta. Se käsitti kaksi aluetta, Vanhan-Kastilian (esp. *Castilla la Vieja*) Iberian niemimaan luoteisosassa ja Uuden-Kastilian (esp. *Castilla la Nueva*) niemimaan keskiosassa. Alue on ehkä saanut nimensä lukuisten linnojen (esp. *castillo*) mukaan, joita sinne rakennettiin reconquistan aikana.

800–1200-luvut
--------------

Castilla tunnetaan 800-luvulta, jolloin nimeä käytettiin pienestä alueesta Burgosin maakunnassa Cantabrianvuorten juurella. Kastilia oli kokoelma pieniä kreivikuntia, joita hallitsivat Asturian ja Leónin kuninkaat. Fernán González (k. 970) yhdisti Kastilian pääkaupunkinaan Burgos ja laajensi sitä etelään. Kreivien García Fernández (k. 1005) ja Sancho García (k. 1017) aikana Kastilian raja saavutti Duerojoen.

Vuonna 1029 Sancho III Suuri irtautui Leónin vallasta ja jätti Kastilian pojalleen Ferdinand I:lle (1037–1065), joka otti kuninkaan arvonimen. Toledon valtaus 1085 lisäsi Uuden-Kastilian kruununmaihin.

Kastilia ja León yhdistyivät jälleen vuosiksi 1072–1157, mutta irtautuivat sen jälkeen. Alfonso VIII pakotti Leónin kuninkaan vannomaan uskollisuutta itselleen vuonna 1188 ja saavutti siten johtoaseman niemimaalla. Tällöin Kastilia ulottui etelässä jo Tajojoelle asti. Leónin kuninkaat eivät kuitenkaan suostuneet tukeman Kastiliaa taistelussa islamilaisen Espanjan almohadeja vastaan, vaan kuningaskuntien keskinäinen kamppailu heikensi niitä. Las Navas de Tolosan taistelussa 1212 suurin osa etelästä joutui Kastilialle. Vuonna 1230 Kastilian Ferdinand III nousi myös Leónin valtaistuimelle ja yhdisti jälleen kuningaskunnat, ja seuraavina vuosina valloitettiin Córdoba vuonna 1236, Murcia vuonna 1243 ja Sevilla vuonna 1248.

1383–1716
---------

Vuosina 1383–1385 Kastilia yritti vallata myös Portugalin, mutta epäonnistui. Hovi siirtyi 1400-luvulla Valladolidiin. Vuonna 1412 Kastilian prinssi Ferdinand asetettiin Aragonian valtaistuimelle, mikä edelsi kuningaskuntien lopullista liittoa. Kastilia ja Aragonia liittoutuivat vuonna 1469, kun Aragonian kruununprinssi Ferdinand (tuleva kuningas Ferdinand II) nai Kastilian kruununperijän Isabellan. Tämä johti viimein Espanjan yhdistymiseen vuonna 1516, kun heidän pojanpoikansa Kaarle peri molemmat kruunut. Kastilia valloitti Navarran eteläosan vuonna 1512. Kun kastilialaiset ja ranskalaiset joukot olivat vallanneet Katalonian vuosina 1714–1715, perustuslakia muutettiin vuonna 1716 ja moderni keskushallintoinen Espanjan valtio oli syntynyt.

Nykyaika
--------

Nykyisin Kastilian alueet kuuluvat Espanjan itsehallintoalueisiin Kastilia ja León, Kastilia-La Mancha ja Madrid.

Kastilian kielestä tuli Espanjan pääasiallinen kieli, joka tunnetaan edelleen nimellä *castellano*. Samoin Amerikan mantereelle kulkeutunut kulttuuri oli etupäässä kastilialaista. Nykyisin Espanjan teollisuuskeskukset ovat siirtyneet muodostuneet pääasiassa Kastilian ulkopuolelle ja se on jäänyt taloudellisesti jälkeen*lähde?*.

Katso myös
----------

* Luettelo Kastilian ja Leónin hallitsijoista

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Kastilia** Wikimedia Commonsissa
**Evanston** on Chicagon pohjoinen esikaupunki Yhdysvaltojen Illinois’n osavaltion Cookin piirikunnassa, noin 19 kilometriä Chicagon keskustasta pohjoiseen. Se on yksi North Shoreksi kutsutun, Michiganjärven rannalla sijaitsevan esikaupunkivyöhykkeen kaupungeista. Vuoden 2010 väestölaskennassa Evanstonissa oli 74 486 asukasta.

Michiganjärven lisäksi Evanston rajoittuu etelässä Chicagoon, lännessä Skokieen ja pohjoisessa Wilmetteen.

Historia
--------

Metodistivaikuttajat perustivat Northwestern-yliopiston nykyisen Evanstonin alueelle vuonna 1851. Yksi perustajista oli poliitikko, lääkäri ja kuvernööri John Evans (1814–1897), jonka mukaan vuonna 1857 muodostettu, tuolloin Ridgevillenä tunnetusta alueesta (*township*) erotettu Evanstonin kaupunki (*town*) sai nimensä. Aluetta laajennettiin pohjoiseen ja etelään, ja vuonna 1892 Evanston sai nykyisen kaupunkistatuksensa (*city*).

Vuodesta 1858 aina vuoteen 1972 alkoholin myynti oli Evanstonissa kiellettyä.

Talous
------

Northwestern-yliopisto on kaupungin suurin työnantaja, jonka palveluksessa on noin 5 300 ihmistä. Yliopiston lisäksi Evanstonissa sijaitsevat muun muassa kansainvälisen Rotary International -järjestön, Valkonauhaliikkeen ja monien Yhdysvaltain yliopistoissa toimivien veljes- ja sisarkuntien (engl. *fraternities and sororities*) päämajat.

### Suurimmat työnantajat

Northwestern-yliopiston kampus Evanstonissa.
*State of Illinois Dept Commerce and Economic Opportunity and Individual Employers*in mukaan Evanstonin suurimmat työnantajat olivat vuonna 2015:

| # | Työnantaja | Työntekijät |
| --- | --- | --- |
| 1 | Northwestern-yliopisto | 9 471 |
| 2 | NorthShore University HealthSystem | 3 727 |
| 3 | Evanston-Skokie School District 65 | 1 600 |
| 4 | Saint Francisin sairaala | 1 272 |
| 5 | Evanstonin kaupunki | 918 |
| 6 | Presbyterian Homes | 602 |
| 7 | Rotary International | 525 |
| 8 | Evanston Township High School District 202 | 520 |
| 9 | Jewel/Osco | 480 |
| 10 | C.E. Niehoff & Co. | 450 |

Väestö
------

Kaupungin asukkaista 58,9 prosenttia on valkoisia, 16,8 prosenttia mustia ja 11 prosenttia latinalaisamerikkalaisia. 23,6 prosenttia puhuu myös muita kieliä kuin englantia. 89,5 prosenttia asukkaista on Yhdysvaltain kansalaisia. Kaupungin väestön keski-ikä on 35,3 vuotta.

Tunnettuja Evanstonissa syntyneitä ovat Yhdysvaltojen entinen puolustusministeri Donald Rumsfeld, Nobel-palkittu taloustieteilijä Edmund Phelps, koomikko Seth Meyers sekä näyttelijät John Cusack ja William Petersen.

Lähteet
-------

1. ↑  Rotary International (RI), Suomen Rotary, viitattu 25.1.2015.
2. ↑  EVANSTON, IL *Data USA*. Viitattu 6.4.2019. (englanniksi)
3. ↑  Born in Evanston, Illinois *Famous Birthdays*. Viitattu 6.4.2019. (englanniksi)
4. ↑  Edmund S. Phelps *nobelprize.org*. Viitattu 6.4.2019. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Evanston** Wikimedia Commonsissa

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.   
Alkuperäinen artikkeli: en:Evanston, Illinois
**Kulttuurikeskus Poleeni** on Pieksämäen kaupungin kulttuurikeskus, jossa toimivat kaupunginkirjasto, Seutuopisto, musiikkiopisto, kahvila, Lippupalvelu, nuorisotila sekä kotiseutuarkisto. Keskuksessa on suuri esiintymistila (342 paikkaa), piennäyttämö (noin 50 katsomopaikkaa), sekä kokoustiloja. Sen aulassa voidaan järjestää suuria tapahtumia.

Poleenissa voi järjestää myös teatteritunteja ja lauluharjoituksia. 

Kulttuurikeskus on valmistunut vuonna 1989. Sen suunnitteli arkkitehtitoimisto Gullichsen–Kairamo–Vormala (Kristian Gullichsen, Erkki Kairamo, Timo Vormala). Rakennus sai valmistumisvuonnaan Vuoden betonirakenne -palkinnon sekä *Uusi Suomi* -sanomalehden miljööpalkinnon.

Poleeni on nimetty paikallisen toimittaja ja opettaja Rietrikki Polénin mukaan.

Poleeni oli Suomen ensimmäisiä monia eri kulttuurilaitoksia yhdistäviä monitoimitaloja tai kulttuurikeskuksia, joita rakennettiin 1980-luvulla erityisesti Itä-Suomen kaupunkeihin. Muita olivat Mikkelin Mikaeli, Imatran Kulttuuritalo Virta sekä nykyisen Kouvolan Kouvola-talo ja Kuusankoskitalo.

Valmistuessaan Poleeni sai lehdistössä myönteisiä arvioita arkkitehtuuristaan. *Uuden Suomen* Raimo Markkanen kuvaili rakennusta syyskuussa 1989:

> Rakennus kääntää kadulle arvoituksellisen, sileäksi venytetyn sivun. Puistolle se avaa suuret ikkuna-aukot. Ranskalaisten parvekkeiden äärellä voi seisahtaa katsomaan järvimaisemaa tai rakennuksen omaa elämää. Kadulta saavutaan muuriaukon läpi sisäpihalle, jolta astutaan aulaan. Pääoven vastakkaisella puolella on puistonäkymien reunustama takkanurkkaus. Pitkät portaat vievät auditorion yläaulaan, toiset kirjastoon, jonka hiljaisuutta kattovalojen tasainen sarja tiivistää. Poleeni on kunnianosoitus leikkivälle ihmiselle.
> 
> 

Vuoden betonirakenne -tuomaristo perusteli valintaansa:

> Poleenissa heijastuvat niin juhlallisuus ja arvokkuus kuin kodikkuus ja leikkimieli. Se heijastaa tämän päivän julkisen rakennuksen monisärmäistä olemusta.
> 
>

Lähteet
-------

1. 1 2  Kulttuurikeskus Poleeni *Pieksämäen palvelut*.  Arkistoitu 31.5.2016. Viitattu 10.12.2016.
2. 1 2 3  Puranen, Kaisa: *Pieksämäen kulttuurikeskus Poleeni. Ohjelmiston kehittäminen asiakaskyselyn pohjalta*, s. 12–13. Opinnäytetyö. Mikkelin ammattikorkeakoulu, Kulttuurituotannon koulutusohjelma, 2010. Teoksen verkkoversio.
3. ↑  Vaasassa suunnitellaan upeaa kulttuurikeskusta.  *Helsingin Sanomat*, 24.5.1989, s. 26.
4. ↑  Käyhty, Aila: Itä-Suomen kulttuurin syysviikot: rehupäiviltä sinfoniakonserttiin.  *Helsingin Sanomat*, 7.10.1990, s. 15.
5. ↑  Markkanen, Raimo 1989. "Poleeni on kulttuurin puuhamaa ja nähtävyys". *Uusi Suomi* 16.9.1989, ks. Puranen 2010, s. 12.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Kulttuurikeskus Poleeni** Wikimedia Commonsissa
**Institut Polytechnique des Sciences Avancées** (*IPSA*) on yksityinen ranskalainen ilmailutekniikan korkeakoulu. Se perustettiin vuonna 1961 Pariisissa.

Historia
--------

*Institut polytechnique des sciences appliquées* perustivat vuonna 1961 Michel Cazin, Maurice Pradier ja Paul Lefort, kolme ilmailualan insinööriä, jotka asettuivat Pariisiin. Vuonna 2001 nimi muutettiin *Institut polytechnique des sciences avancées*iksi. Vuonna 2007 se avasi tytäryhtiön Toulouseen, joka on suojassa alueen tärkeältä ilmailuteollisuudelta.

Ranskan hallitus myönsi vuonna 2005 koulun valmistuneille arvonimen "Ammattilainen ilmailu- ja avaruusjärjestelmien suunnittelussa", ja vuonna 2011 *Commission des titres d'ingénieur* valtuutti instituutin myöntämään insinöörin arvonimen. Ensimmäiset tästä tekniikasta valmistuneet päättivät opintonsa lukuvuoden 2013-2014 lopussa. Koulu tarjoaa kahden vuoden valmistelujakson ja kolmivuotisen erikoistumisjakson: "Televiestintäjärjestelmät", "On-board Computing", "Sähkömekaaniset järjestelmät", "Mekaniikka ja rakenteet" ja "Energia ja propulsio". Valmistuneet lähtevät koulusta virallisella arvonimellä "*Expert en ingénierie des systèmes aéronautiques et spatiaux*".

Vuodesta 2017 lähtien koulu on tarjonnut myös ilmailutieteen kandidaattia ja kesäkoulua.

Alumneja
--------

* Éric Boullier (1999), nykyisen F1-talli McLarenin tallipäällikkö
* Julien Simon-Chautemps (2002), ranskalainen Sauberin Formula 1 -tallin insinööri

Lähteet
-------

1. ↑  (ranskaksi)IPSA : 50 ans avec l'aéronautique
2. ↑  (ranskaksi)Saint-Agne. Epitech et l'Ipsa misent sur la Ville rose
3. ↑  Orientation : l'Ipsa ouvre des bachelors d'aéronautique

Aiheesta muualla
----------------

* IPSAn sivusto
* IPSA Alumni
**Tamás Sulyok** (s. 24. maaliskuuta 1956) on unkarilainen juristi ja poliitikko, joka toimii maansa presidenttinä maaliskuusta 2024 alkaen. Sitä ennen hän oli perustuslakituomioistuimen jäsen vuodesta 2014, ja sen johdossa vuodesta 2018.

Ensimmäisenä virkapäivänään hän allekirjoitti Ruotsin Nato-jäsenyyden ratifioinnin.

Lähteet
-------

1. ↑  Tamas Sulyok *Constitutional Court*. Viitattu 5.3.2024.
2. ↑  Tamas Sulyok on allekirjoittanut Ruotsin Nato-jäsenyyden ratifioinnin *Demokraatti*.  5.3.2024. Viitattu 5.3.2024.

Unkarin lippuUnkarin kolmannen tasavallan presidentit (1989–)
Mátyás Szűrös (1989–1990) | Árpád Göncz (1990–2000) | Ferenc Mádl (2000–2005) | László Sólyom (2005–2010) | Pál Schmitt (2010–2012) | János Áder (2012–2022) | Katalin Novák (2022–2024) | Tamás Sulyok (2024–)



|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Saksa
* Yhdysvallat

 |

 |
**Olli-Pekka Juhani Itälä** (s. 7. marraskuuta 1977 Kontiolahti) on suomalainen jalkapalloilija. Hän pelaa vasempana laitapuolustajana tai laitalinkkinä. Itälää pidettiin yhtenä kotimaisen jalkapallon nopeimmista pelaajista. Siviiliammatiltaan hän on rakennustekniikan insinööri.

Ura
---

Itälä on Kontio-Veljien kasvatti. Hän siirtyi Joensuun Palloon B-juniori-iässä. Vuonna 2002 Itälä siirtyi Lappeenrantaan Rakuunoihin, jossa vietetyn kahden kauden aikana hän kehittyi yhdeksi Ykkösen parhaista puolustajista. Kauden 2003 päätteeksi Itälä liittyi Juha Malisen valmentamaan Kuopion Palloseuraan. Siellä hän saavutti luottopelaajan aseman ja oli terveenä ollessaan poikkeuksetta aloituskokoonpanossa. Kaudella 2005 Itälästä debytoi KuPSin nousun myötä Veikkausliigassa ja huhtikuussa 2006 hän voitti myös Liigacupin mestaruuden, vaikka ei pelannutkaan itse loppuottelussa. Hän pääsi myös pelaamaan Veikkausliigassa yhtä vaille kaikissa KuPS:n 24:ssä liigaottelusta kaudella 2006. 

Joulukuussa 2006, KuPSin pudottua Veikkausliigasta, julkistettiin Itälän siirtyminen Vaasan Palloseuran riveihin kaudelle 2007. VPS:ssa ei peliaikaa juuri kertynyt (11 ottelua aloituskokoonpanossa ja 6 kertaa vaihdosta sisään). Tähän vaikutti muun muassa se, että Itälä oli sivussa koko heinäkuun polven sivusiteen repeämän takia. Täten häneltä jäi kuusi liigaottelua pelaamatta ja hänet lainattiinkin elokuun alusta hakemaan pelituntumaa Joensuun Jippoon Ykköseen kolmen ottelun ajaksi. 

Tammikuussa 2008 Itälä siirtyi Kokkolan Pallo-Veikkoihin. Kaudella 2009 KPV selviytyi kaikkien yllätykseksi liigakarsintoihin, joissa kuitenkin taipui JJK:lle yhteistuloksella 5-3. 

Hän palasi Jippoon 10 vuoden tauon jälkeen kaudeksi 2012. Itälä oli osaltaan avustamassa Jipon säilymistä Ykkösessä loppukaudesta 2012 tehdessään voittomaalin kotiottelussa HIFK:ta vastaan sekä tasoittaessaan ottelun Rovaniemen Palloseuraa vastaan.

Kaudella 2016 hän pelaa SexyPöxyissä Helsingin ja Uudenmaan piirien yhteisessä Kolmosessa.

Saavutukset
-----------

* Liigacupin voitto 2006

Lähteet
-------

1. ↑  Olli-Pekka Itälä jatkaa KuPS:ssa  30.9.2005. Kups.fi. Viitattu 29.11.2010.
2. ↑  Olli-Pekka Itälä VPS:n riveihin.  13.12.2006. MTV3 Urheilu. Viitattu 23.1.2008.
3. ↑  Itälä siirtymässä KPV:n paitaan.  8.1.2008. Veikkausliiga.com. Viitattu 29.11.2010.
4. ↑  1. osaottelu KPV-JJK 21.10.2009, Kokkola. *youtube.com*.  21.10.2009.
5. ↑  Olli-Pekka Itälä palaa Jippoon 10 vuoden tauon jälkeen.  26.03.2012. Karjalainen. Viitattu 23.3.2012. [vanhentunut linkki]
6. ↑  Olli-Pekka Itälä *Suomen Palloliitto*.  Arkistoitu 3.8.2016. Viitattu 2.6.2016.
**Työmarkkinat** ovat työnantajien ja työntekijöiden väliset markkinat, joilla työnantajat etsivät työntekijöitä ja työvoimaan kuuluvat henkilöt etsivät työtä; kun tarjonta kohtaa kysynnän, työnhakija ja työnantaja solmivat työsuhteen. 

Työmarkkina on talouden suurin yksittäinen markkina ja sillä on monia erityispiirteitä. Käytännössä työmarkkinat eroavat täydellisen kilpailun mallista erityispiirteidensä takia. Talousteorian perusmallissa työvoiman kysyntä ja tarjonta määräävät muun muassa eri ammattialojen palkkojen suuruuden. Teorian taustalla on ajatus, että kun työvoiman kysyntä nousee tai tarjonta laskee, työntantajat nostaisivat alan palkkoja. Palkkojen nousu lisäisi puolestaan alan houkuttelevuutta, jolloin työvoiman tarjonta lisääntyisi. Perinteinen mikrotaloustieteen analyysi täydellisen kilpailun oletuksin kuvaa kuitenkin huonosti työmarkkinoiden nykyistä toimintaa. Monen pienipalkkaisen alan palkat ovat laskeneet suhteessa muihin aloihin, vaikka Suomessa vallitsee työnantajajärjestöjen mukaan huutava pula henkilöistä, jotka olisivat halukkaita tekemään kyseisiä töitä. 

Työn taloustiede tutkii työmarkkinoiden toimintaa. Yleisiä kysymyksiä ovat, mitkä tekijät vaikuttavat työllistymiseen ja työttömyyteen sekä miten palkka määräytyy. Työttömyys ja sen pitäminen sopivalla tasolla ovat useimpien länsimaisten hallitusten prioriteettilistan kärjessä. Työmarkkinatasapaino tarkoittaa reaalipalkan ja työllisyyden välistä yhteyttä. Toisin sanottuna työmarkkinoiden tasapaino määrää palkkatason sekä työllisyyden.

Katso myös
----------

* Työmarkkina-asema
* Työn taloustiede

Lähteet
-------

1. 1 2  1. Mitä työmarkkinat ovat? *Tilastokeskuksen sivusto*.
2. ↑  Anu Partanen: Tervetuloa töihin! Helsingin Sanomien kuukausiliite 8/2010, s. 48.

Aiheesta muualla
----------------

* Duunitori: Työmarkkinapalvelu tarjoaa kuukausittain päivittyvän tilannekuvan työpaikkojen kysynnästä ja tarjonnasta Suomessa. *Duunitori.fi*.  2024.

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Työmarkkinat** Wikimedia Commonsissa
**Petra Kalliomaa** (s. 24. huhtikuuta 1980) on suomalainen juontaja, toimittaja ja sirkusammattilainen. Pitkän radio-uran lisäksi Kalliomaa on toiminut juontajana ja esiintyjänä muun muassa useilla festivaaleilla ja erilaisissa tapahtumissa.

Petra Kalliomaa aloitti radiossa vuonna 2007 Lahdessa silloisessa Radio 99:ssä ja työskenteli myöhemmin Radio Voimassa iltapäiväjuontajana. Vuonna 2009 Kalliomaa aloitti Jaajo Linnonmaan juontajaparina Radio Suomipopin *Aamulypsy*-ohjelmassa Anni Hautalan jäätyä äitiyslomalle. Jaajo Linnonmaan, Petra Kalliomaan, Juha Vuorisen ja Juha Perälän viimeinen yhteinen *Aamulypsy*-lähetys kuultiin Radio Suomipopilla 23. joulukuuta 2011. *Aamylypsyn* jälkeen hän jatkoi juontajana Metro Helsingin *Aamussa* ja myöhemmin iltapäivälähetyksissä. Kalliomaa lopetti Metro Helsingillä 10. toukokuuta 2016 siirtyen Nelonen Median ja Mediatakojien uuden Helmiradion keskipäiväjuontajaksi. 2021 tammikuussa hän aloitti Radio Suomen iltapäiväjuontajana.

Vuodesta 2022 Petra Kalliomaa on toiminut täysipäiväisesti sirkusalalla, ilma-akrobaattina, ohjaajana, valmentajana ja koreografina. 

Kalliomaa on palkittu RadioMedian Radio Gaalassa vuoden tulokkaana vuonna 2009. Yleisö valitsi *Aamulypsyn* vuoden radio-ohjelmaksi 2011.

Lähteet
-------

1. ↑  Pole4Fit Ohjaajat
2. ↑  Huikean notkeaa! Radiojuontaja esittelee akrobaattisia taitojaan – kieppuu ilmassa pienissä treenivaatteissa
3. ↑  Radiouransa lopettanut Jaajo Linnonmaa kolmatta kertaa Vuoden radiojuontajaksi
**Rolf Maximilian Carpelan** (11. maaliskuuta 1864 Uskela – 30. heinäkuuta 1958) oli suomalainen vapaaherra, kapteeni ja toimitusjohtaja.

Rolf Carpelanin vanhemmat olivat kapteeni, vapaaherra Otto Maximilian Carpelan ja Aurora Lovisa Wasenius. Hän kävi Haminan kadettikoulun 1886 ja oli upseerina 2. Turun suomalaisessa tarkk'ampujapataljoonassa 1886–1902. Sotilasuralta hän erosi kapteenin arvoisena. Suomen sisällissodan aikana Carpelan oli Turun suojeluskunnan päällikkönä. 

Carpelan oli toiminimen Gust. A. Lindblom eftertr. toimitusjohtajana 1902–1904, Turun veneveistämön toimitusjohtajana 1904–1913 sekä Antskogin verkatehdas Oy:n prokuristina 1904–1906 ja toimitusjohtajana 1907–1925.

Carpelan oli Keskinäinen vakuutusyhtiö Sammon johtokunnan jäsenenä vuodesta 1907, johtokunnan puheenjohtajana 1916–1937 ja tapaturmavakuutusosaston päällikkönä 1925–1939 sekä hallintoneuvoston jäsenenä 1939–1958. Hän oli Åbo teaterhus Ab:n toimitusjohtajana 1911–1958 ja Säästöpankki Fortunan johtokunnan puheenjohtajana 1921–1932 sekä isännöitsijänä vuodesta 1933. Lisäksi Carpelan oli johtokunnan jäsenenä Turun säästöpankissa vuodesta 1911, Turun elinkorkolaitoksessa vuodesta 1912, Littoisten Oy:ssä 1904–1917, Akaan Höyrysaha Oy:ssä 1920–1927 sekä Luottovälitys Oy:ssä 1927–1958, josta ajasta johtokunnan puheenjohtajana 1932–1958. Turun kaupunginvaltuuston jäsenenä Carpelan oli 1910–1916 ja Åbo Akademin hallituksen jäsenenä 1928–1931 ja valtuuskunnan jäsenenä 1917–1958.

Rolf Carpelan oli naimisissa 1896–1945 kauppaneuvos Gustaf Adolf Lindblomin tyttären Märta Maria (Mary) Lindblomin (1871–1945) kanssa.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5  Kuka kukin on 1954
2. 1 2 3 4 5  Adelsvapen-Wiki : Friherrliga ätten Carpelan nr 281, tabell 12
3. 1 2 3 4 5  Wikiaineisto : Kuka kukin oli 1961
**Akateeminen puhallinorkesteri** (AP) on helsinkiläinen sinfoninen puhallinorkesteri, joka perustettiin Helsingin yliopiston ylioppilaskunnan (HYY) jäsenjärjestöksi keväällä 1995. Orkesterin tehtäväksi ja tavoitteeksi asetettiin puhallinorkesterin sinfonisen, korkeataiteellisen puolen esilletuominen.

Orkesterin soittajisto koostuu pääkaupunkiseudun korkeakoulujen opiskelijoista ja henkilökunnasta sekä muista, pitkälle edenneistä puhallinmusiikin harrastajista. Orkesterin yhteydessä toimii myös useita pienyhtyeitä, kuten A-Seitsikko ja Dandy Sextet.

Orkesterin taiteellisena johtajana toimii vuoden 2023 alusta Albert Lenkiewicz. Aiemmin orkesteria ovat johtaneet muun muassa Kalervo Kulmala, Sami Ruusuvuori, Ville Paakkunainen, Jarkko Aaltonen, Aino Koskela, Ville Komppa ja Henriikka Teerikangas. Orkesterin kunniakapellimestari on Kalervo Kulmala.

Vuonna 1999 Akateeminen puhallinorkesteri vastaanotti Helsingin yliopiston Pacius-palkinnon.

Lähteet
-------

1. ↑  Akateeminen puhallinorkesteri *Akateeminen puhallinorkesteri*. Viitattu 18.5.2017.
2. ↑  Akateeminen puhallinorkesteri *Akateeminen puhallinorkesteri*. Viitattu 20.5.2017.
3. ↑  Akateeminen puhallinorkesteri *Akateeminen puhallinorkesteri*. Viitattu 9.3.2024.
4. ↑  Kapellimestarit *Akateeminen puhallinorkesteri*.  30.12.2012. Viitattu 20.5.2017.
5. ↑  Akateemiset puhaltajat palkittiin.  *Etelä-Suomen Sanomat*, 9.4.1999, s. 21.  Hämeen media Oy.
*Tämä artikkeli käsittelee kaupunkia. Mount Hagen on myös tulivuori.*

  

  

  

  

  

  

  

  

  

  

  

  

  

  

  

  

  

**Mount Hagen** on Papua-Uuden-Guinean kolmanneksi suurin kaupunki ja Western Highlandsin maakunnan pääkaupunki.

Mount Hagen perustettiin vuonna 1936 Wahgijoen lähelle. Se on saanut nimensä siitä 24 kilometriä luoteeseen sijaitsevien Hagenvuorten mukaan. Alun perin Mount Hagen toimi vain valkoisten perustamana vartiointiasemana, mutta toisen maailmansodan jälkeen se laajeni kaupungiksi sekä kaupan ja liikenteen keskukseksi. Vuonna 2011 Mount Hagenin väkiluku oli 29 765. Kaupunkia palvelee Mount Hagenin lentoasema. Highlands Highway yhdistää Mount Hagenin Laen ja Madangin kaupunkeihin.

Mount Hagenin vuosittainen kulttuuritapahtuma
Mount Hagenin toistuviin tapahtumiin kuuluu kahden vuoden välein järjestettävä suurimuotoinen maataloustapahtuma. Vuosittain elokuussa järjestetään Mount Hagenissa kaksipäiväinen kulttuurinäytös, jota isännöi Western Highlandsin maakunnan hallitus. Tapahtumassa esiintyy sing-sing-ryhmiä lähialueilta.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Mount Hagen Adventure Tours Journeys International, viitattu 30.11.2023
2. 1 2 3  Mount Hagen Britannica, viitattu 30.11.2023
3. ↑  Hagen Show Papua New Guinea, viitattu 30.11.2023
**Oum el Bouaghin maakunta** (arab. ولاية أم البواقي‎) eli wilaya on hallintoalue Algerian koillisosassa. Sen keskus on Oum el Bouaghin kaupunki. Maakunnan pinta-ala on 6 187,56 neliökilometriä. Asukkaita on 763 100 henkeä (vuonna 2018, arvio).

Oum El Bouaghin maakunta rajoittuu pohjoisessa Constantinen, koillisessa Guelman ja Souk Ahrasin, kaakossa Tébessan, etelässä Khenchelan, lounaassa Batnan ja luoteessa Milan maakuntiin. Maisemaa leimaavat Tell Atlas pohjoisessa, ylätasangot ja Aurèsvuoriin kuuluvat erilliset huiput keskiosassa ja suolajärvien täyttämät vajoamat etelässä. Vuotuinen sademäärä on 200–400 millimetriä. Talvet ovat viileitä ja kesät kuumia ja kuivia.

Maakunta jakautuu hallinnollisesti 12 piirikuntaan eli daïraan, joihin kuuluu 29 kuntaa. Piirikuntien keskukset ovat Aïn Babouche, Aïn Beïda, Aïn Fakroun, Aïn Kercha, Aïn M’lila, Dhalâa, Fkirina, Ksar Sbahi, Meskiana, Oum El Bouaghi, Sigus ja Souk Naamane.

Ouem El Bouaghista on maantieyhteydet lähimaakuntiin. Sen kautta kulkee myös Constantinen ja Tébessan välinen rautatie.

Maakunnan pääelinkeino on maatalous. Lisäksi on muun muassa kemian, metalli- ja elintarviketeollisuutta. Oum el Bouaghissa toimii Larbi Ben M’hidin yliopisto. Nähtävyyksiin kuuluvat vuoret, metsät ja lintujärvet sekä historialliset ja uskonnolliset kohteet.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5  Monographie Wilaya d’Oum el Bouaghi *Aniref*. Viitattu 10.3.2024.
2. ↑  Sites touristiques *Direction du Tourisme et de l’Artisanat Oum El Bouaghi*. Viitattu 10.3.2024.

AlgeriaAlgerian maakunnat

* Adrar
* Aïn Defla
* Aïn Témouchent
* Alger
* Annaba
* Batna
* Béchar
* Béjaïa
* Béni Abbès
* Biskra
* Blida
* Bordj Badji Mokhtar
* Bordj Bou Arreridj
* Bouira
* Boumerdès
* Chlef
* Constantine
* Djanet
* Djelfa
* El Bayadh
* El Meghaïer
* El Meniaa
* El Oued
* El Tarf
* Ghardaïa
* Guelma
* Illizi
* In Guezzam
* In Salah
* Jijel
* Khenchela
* Laghouat
* Mascara
* Médéa
* Mila
* Mostaganem
* M’Sila
* Naâma
* Oran
* Ouargla
* Ouled Djellal
* Oum el Bouaghi
* Relizane
* Saïda
* Sétif
* Sidi Bel Abbès
* Skikda
* Souk Ahras
* Tamanrasset
* Tébessa
* Tiaret
* Timimoun
* Tindouf
* Tipaza
* Tissemsilt
* Tizi Ouzou
* Tlemcen
* Touggourt
**Yawata** (jap. 八幡市, *Yawata-shi*) on Japanin kaupunki Honshūn saarella Kansain alueella Kioton prefektuurissa. Se sijaitsee prefektuurin eteläosassa Kioton lounaispuolella. Yawatassa on 71 946 asukasta (vuonna 2017) ja sen pinta-ala on 24,35 neliökilometriä.

Maantiede
---------

Yawata sijaitsee Kioton prefektuurin rajalla sivuten Osakan prefektuuria. Rautatieyhteydet Osakan suuntaan ovat hyvät, joten kaupunki on kasvanut sekä Kioton että Osakan nukkumalähiönä. Seudun kaupungit ovat yhteenkasvaneita, eikä rajoja juuri huomaa. Yawatan naapurikaupunkeja ovat Kioto, Kyōtanabe ja Jōyō Kioton prefektuurista sekä Hirakata Osakan prefektuurista. 

Kaupungin länsirajalla on suuri jokien yhtymäkohta, jossa joet Kizugawa, Ujigawa ja Katsuragawa yhdistyvät Yodogawaksi.

Nähtävyydet
-----------

### Shōkadō

Shōkadō on Edo-kaudelta peräisin oleva puutarha, jossa kasvaa erityisesti bambuja. Bambulajikkeita on noin 400 kauniin lähteen ympärillä. Alueella on teehuone.

### Nagarebashi

Nagarebashi on kevyen liikenteen silta, joka ylittää Kizugawan. Sillalla on pituutta yli 350 m ja se on puurakenteinen, rakennettu vuonna 1953. Sillan nimi viittaa siihen, että rankkasateiden ja korkean veden aikaan se jää virran armoille, veden alle.

* NagarebashiNagarebashi
* Shōkadōn erikoisia bambujaShōkadōn erikoisia bambuja

Liikenne
--------

Yawatan kautta kulkee Keihan-rautatieyhtiön päärautatieyhteys Kiotosta Osakan keskustaan. Alueen asemat ovat Yawata-shi ja Hashimoto. 

Autoliikennettä palvelee valtatie numero 1, joka kulkee Yawatan kautta. Valtatie 1:n varrella on runsaasti liike- ja teollisuusrakennuksia kattaen monipuolisen valikoiman palveluita. 

Yawatassa ja sen lähialueella kulkevat myös maksulliset moottoritiet, Dai-ni-Keihan (Kioto-Osaka II), Meishin (Nagoya-Kōbe) ja Keiji-by-pass (Kioto-Shiga ohitustie), joiden kautta on nopeat yhteydet kauemmaksi.

Lähteet
-------

1. 1 2  平成28年全国都道府県市区町村別面積調 京 都 府 Geospatial Information Authority of Japan.  Arkistoitu 7.12.2017. Viitattu 12.5.2017.
2. 1 2  人口集計表のダウンロード(平成13年1月から平成29年4月分) 平成29年4月 八幡市役所. Viitattu 12.5.2017.
3. 1 2 3 4  市の花・木・鳥・花木 八幡市役所. Viitattu 12.5.2017.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Yawata** Wikimedia Commonsissa

* Kaupungin internetsivut (japaniksi)

  


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Kioton prefektuuri |
| --- |
|  |
| Kioton suuralueet | 
* Fushimi-ku
* Higashiyama-ku
* Kamigyō-ku
* Kita-ku
* Minami-ku
* Nakagyō-ku
* Nishikyō-ku
* Sakyō-ku
* Shimogyō-ku
* Ukyō-ku
* Yamashina-ku

 |  |
|  |
| Muut kaupungit | 
* Ayabe
* Fukuchiyama
* Jōyō
* Kameoka
* Kizugawa
* Kyōtanabe
* Kyōtango
* Maizuru
* Miyazu
* Mukō
* Nagaokakyō
* Nantan
* Uji
* Yawata

 |
|  |
| Kunnatpiirikunnittain | **Funain piirikunta** (Kyōtanba) · **Kusen piirikunta** (Kumiyama) · **Otokunin piirikunta** (Ōyamazaki) · **Sōrakun piirikunta** (Kasagi · Minami-Yamashiro · Seika · Wazuka) · **Tsuzukin piirikunta** (Ide · Ujitawara) · **Yosan piirikunta** (Ine · Yosano) |

 |