recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Keisarilukki** *(Opilio canestrinii)* on lukkien lahkoon kuuluva hämähäkkieläin.

Koiraiden ruumiin pituus voi olla enintään 6 mm ja naaraiden jopa 8 mm. Koiraiden väritys vaihtelee kellertävänruskeasta punertavaan, kun taas naaraiden pohjaväri on yleensä vaaleampi. Koirailla on usein keltaisia polvia ja alaosaa lukuun ottamatta tummat jalat, naaraiden jaloissa on tummia ja vaaleita renkaita. Naaraiden selässä on tumma, satulamainen kuvio ja keskellä vaalea, pitkittäinen raita. Keisarilukkia tavataan luonnossa kesäkuusta joulukuuhun.

Keisarilukki on todennäköisesti peräisin Italiasta, josta se levisi 1970-luvun lopulla Keski-Eurooppaan ja on siellä nykyään syrjäyttänyt lähes kokonaan alkuperäislaji muurilukin (*Opilio parietinus*). Tiedetään, että keisarilukkia esiintyy myös Suomessa. Keisarilukki viihtyy parhaiten tasaisilla pinnoilla, kuten talojen seinissä.

Lähteet
-------

* Joel Hallan: Biology Catalog: Phalangiidae
* Bellman, Heiko (1997): Kosmos-Atlas Spinnentiere Europas. *Kosmos*. ISBN 3-440-10746-9 (saksaksi)

### Viitteet

1. 1 2  Bellmann 1997: 250
2. ↑  Laji.fi: Keisarilukki (*Opilio canestrinii*) *laji.fi*.


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Taksonitunnisteet | 
* Wikidata: Q2580980
* BioLib: 75764
* BOLD: 361452
* CoL: 7XQKV
* EPPO: OPILCA
* EUNIS: 292836
* Fauna Europaea: 278654
* Fauna Europaea (new): e28b47ea-a3eb-4381-8d6c-ef6c8d64488e
* GBIF: 4553496
* iNaturalist: 527576
* IRMNG: 11621478
* ISC: 115958
* NBN: NBNSYS0100004330
* NCBI: 1907025

 |

 |

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.   
Alkuperäinen artikkeli: en:Opilio canestrinii  –  16.7.2017 versio
**Speed Kills – The Very Best in Speed Metal** on vuonna 1985 julkaistu speed- ja thrash metal -kokoelma-albumi. 

Se on ensimmäinen brittiläisen Music for Nations -levymerkin kaikkiaan kuudesta vuosina 1985–1992 julkaisemasta Speed Kills -albumista. Lisäksi yhdysvaltalainen Heavy Artillery Records julkaisi vielä vuonna 2007 seitsemännen samannimisen kokoelma-albumin. Vuoden 2007 kokoelmalla ei kuitenkaan ole mitään yhteyttä 2004 toimintansa lopettaneen Music for Nations -yhtiön kanssa.

Ensimmäinen Speed Kills -albumi sisältää kaikkiaan 12 kappaletta lähinnä pohjoisamerikkalaisilta yhtyeiltä. Mukana on tyylilajin luoneita artisteja, kuten Metallica, Megadeth ja Slayer, jotka myöhempinä vuosina nousivat genren suurimmiksi nimiksi. 

Albumilla on kappaleita myös muilta merkittäviltä alan pioneereilta. Mukana ovat muun muassa sveitsiläinen Celtic Frost, kanadalainen Voivod, yhdysvaltalainen Exodus ja black metalin kehittänyt englantilainen Venom. Levyllä esiintyvistä artisteista ainoastaan italialainen Bulldozer jäi myöhemmin lähes kokonaan tuntemattomaksi.

Levyllä kuultava Venomin "Black Metal" on uudelleen levytetty versio yhtyeen albumilla *Black Metal* vuonna 1982 julkaistusta kappaleesta. Sitä ei tiettävästi ole julkaistu missään muualla. Myös Slayerin "Evil Has No Boundaries" oli ennen julkaisematon liveversio.

Kappaleet
---------

A-puoli
1. Metal Merchants – 4.22 (Hallows Eve)
2. A Lesson in Violence – 3.52 (Exodus)
3. Bestial Invasion – 4.25 (Destruction)
4. Insurrection of the Living Damned – 5.26 (Bulldozer)
5. Fight Fire with Fire – 4.44 (Metallica)
6. Evil Has No Boundaries – 3.10 (Slayer)

B-puoli
1. 
2. Pentagram – 3.32 (Possessed)
3. Riders From Darkness – 5.37 (Exciter)
4. Black Metal – 4.38 (Venom)
5. War and Pain – 4.55 (Voivod)
6. Rattlehead – 3.39 (Megadeth)
7. Into the Crypts of Rays – 4.15 (Celtic Frost)

Lähteet
-------

* Yperano Records (Arkistoitu – Internet Archive)
Pähkylän poikkileikkaus.
 Poikkileikkaus pähkylästä, jossa on lenninhaivenia, siemen tummanruskea
**Pähkylä** on kuivien hedelmien tyyppi, joka kehittyy sikiäimestä, jossa on yksi ainoa siemenaihe. Kuivissa hedelmissä sikiäimestä syntyneet seinäkerrokset kuivuvat ja jäävät siemenkuoren ympärille soluseinien paksuuntuessa tai puutuessa. Pähkylät näyttävät sen vuoksi pelkiltä siemeniltä. Esimerkiksi heinäkasvien jyvissä siemenkuori on kasvanut tiiviisti kiinni hedelmän seinään. Pähkylöissä on usein leviämistä helpottavia lisäkkeitä, kuten haivenia (voikukka), lenninsiipiä (koivut) tai koukkuja ja väkäsiä.

Pähkylät ovat yleensä pieniä hedelmiä. Isoista pähkylöistä käytetään nimitystä pähkinä, esimerkiksi pähkinäpensaiden hedelmät ja tammien terhot.

Lähteet
-------

1. 1 2  Antero Pankakoski: *Puutarhurin kasvioppi 2*. Ammattikasvatushallitus, 1987. ISBN 951–860–391–X.

Kuvia erilaisista pähkylöistä
-----------------------------

* Voikukan pähkylä. Voikukan pähkylä.
* Hoikkakelton (Crepis capillaris) pähkylöitä kukkapohjuksessa. Hoikkakelton (Crepis capillaris) pähkylöitä kukkapohjuksessa.
* Hoikkakelton (Crepis capillaris) pähkylöitä. Hoikkakelton (*Crepis capillaris*) pähkylöitä.
* Mansikan pähkylöitä pohjusmarjan pinnalla. Mansikan pähkylöitä pohjusmarjan pinnalla.
* Kiiltosaran (Carex saxatilis) pähkylöitä eli pullakkoja. Kiiltosaran (*Carex saxatilis*) pähkylöitä eli pullakkoja.
* Auringonkukan pähkylän ydin, eli siemen ja pähkylä. Auringonkukan pähkylän ydin, eli siemen ja pähkylä.
**Anu Põder** (17. marraskuuta 1947 Kanepi – 17. tammikuuta 2013 Tallinna) oli virolainen kuvanveistäjä. Taiteellisen uransa lisäksi hän toimi taideopettajana Viron taideakatemiassa sekä Tallinnan taidekoulussa. Põderin teosten on sanottu ilmaisevan 1900-luvun naiskokemusta sekä arkielämän henkisiä ja fyysisiä kokemuksia.

Ura ja näyttelyt
----------------

Põder opiskeli 1960-luvun lopulla Tarton taidekoulussa sekä vuosina 1970–1976 Viron valtiollisessa taideinstituutissa. Hän esiintyi näyttelyissä erityisesti Virossa 1980-luvun puolivälistä lähtien. Viron lisäksi Põder osallistui ryhmänäyttelyihin Liettuassa, Venäjällä, Puolassa ja Saksassa. Hänellä oli yksityisnäyttely Suomessa Kotkan kaupungingalleriassa vuonna 1994. Maaliskuussa 2017 Tallinnan Kumussa avautui näyttely *Anu Põder. Haprus on vaprus* *(Hauraus on urheutta)*, jossa Põderin taidetta on rinnastettu saman ajan kansainvälisten naistaiteilijoiden teoksiin.

Materiaalit ja teemat
---------------------

Põder suosi teostensa materiaaleina muun muassa tekstiilejä, vahaa, kipsiä, saippuaa, muovia ja puuta. Kuraattori Rebeka Põldsamin mukaan taiteilija tiedosti käyttämiensä materiaalien herkkyyden – ne hajoavat ja muuttuvat vanhetessaan. Materiaalivalintojen sekä veistosten pehmeän muotokielen näkyvien tikkausten takia Põderin teokset on usein liitetty naiseuden, perhe-elämän ja sukupuolen teemoihin sekä niihin liittyviin jännitteisiin.

Lähteet
-------

1. 1 2  cv – Anu Põder *anupoder.com*.  Arkistoitu 5.5.2017. Viitattu 6.5.2017. (englanniksi)
2. 1 2 3  Anu Põder. Hauraus on urheutta — Kumu Kunstimuuseum *kumu.ekm.ee*. Viitattu 6.5.2017.
3. ↑  Reet Weidebaum | ERR: Rebeka Põldsam: Anu Põder lõi ainult konkreetsesse hetke *ERR*.  17.3.2017. Viitattu 6.5.2017. (viroksi)
4. ↑  MUSING | Anu Põder *Louise & Maurice*.  Arkistoitu 19.9.2020. Viitattu 6.5.2017.
5. ↑  "Two steps forward, one step back" *arterritory.com*. Viitattu 6.5.2017.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia teoksista vuosilta 1975–2008, anupoder.com (Arkistoitu – Internet Archive). Viitattu 6.5.2017

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Saksa
* Yhdysvallat

 |
|  |
| Muut | 
* IdRef

 |

 |
**Saksan keisarillinen armeija** (virallisesti saks. *Deutsches Heer*, ’Saksan armeija’) oli Saksan keisarikunnan asevoimat. Se perustettiin 1871 Preussin armeijan tilalle Saksan yhdistymisen jälkeen. Armeija lopetettiin ensimmäisen maailmansodan jälkeen.

Historia
--------

Saksalaissotilaita juoksuhaudassa vuonna 1916.
Ranskan ja Saksan sodan syttymisen jälkeen vuonna 1870 Baijeri, Württemberg ja Baden yhdistivät voimansa Preussin armeijan kanssa, ja Saksan valtakunnan julistamisen myötä vuonna 1871 muodostettiin yhteinen armeija. Ylin komentaja oli käytännössä Saksan keisari itse. Häntä auttoi Saksan sotakabinetti, ja hän kontrolloi eniten puolustusministeriötä ja kenraalin esikuntaa. Pääesikunnan päällikkö toimi myös keisarin henkilökohtaisena neuvonantajana puolustusasioissa. Baijeri kuitenkin säilytti oman puolustusministeriönsä ja sillä oli myös oma kenraali, joka kuitenkin teki läheistä yhteistyötä Saksan kanssa.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Keisarillisen Saksan armeija** Wikimedia Commonsissa
**Anu Patrakka** (s. 1966 Porvoo) on Pohjois-Portugalin maaseudulla asuva suomalainen kirjailija, joka on luonut Rui Santos -nimisestä rikosetsivästä ja hänen ryhmästään kertovan dekkarisarjan.

Patrakka asui Järvenpäässä ja työskenteli yritysjohdon assistenttina, kun hän päätti jättää kodin ja työpaikan, ja tavoitella unelmoimaansa kirjailijan uraa. Esikoisteoksensa julkaisun aikaan hän oli 50-vuotias. Portugalin Patrakka valitsi asuinpaikakseen ihastuttuaan maahan sinne tekemiensä vierailujen myötä.

Lukijoilleen Patrakka on luvannut, että hänen kirjoissaan lapset ja eläimet eivät ole julmuuksien kohteena. Rikosten aiheet kirjailija löytää usein uutisia seuraamalla ja elämää havainnoimalla. Patrakan dekkarisarjan päähenkilö Rui Santos on ryyppäävän ja rellestävän poliisin vastakohta, joka murehtii ja häpeää yhä, miten hänen lapsena ollessaan isä tappoi äidin. Santos on ujo alle nelikymppinen rikosetsivä, joka kirjasarjan alussa oli yhä poikamies.

Maaliskuussa 2023 Patrakalta ilmestyi uuden sarjan avausosa Arvoton.

Teokset
-------

* *Huomenna sinä kuolet: rikosromaani*, Myllylahti 2017, ISBN 978-952-202-842-6
* *Kuolet vain kahdesti: rikosromaani*, Myllylahti 2018, ISBN 978-952-202-890-7
* *Syyllisyyden ranta*, Into 2019, ISBN 978-952-351-038-8
* *Totuuden portaat*, Into 2020, ISBN 978-952-351-245-0
* *Häpeän aukio*, Into 2021, ISBN 978-952-351-373-0
* Katumuksen kallio, Into 2022 ISBN 9789523518278
* Arvoton, Otava 2023, ISBN 9789511453352

Lähteet
-------

1. 1 2  Kause, Pilvikki: Ikävä synnytti kirjailijan.  *Helsingin Sanomat*, 22.3.2021, s. B 1–B 3. Helsinki:  Sanoma Media Finland Oy. ISSN 0355-2047. Artikkelin verkkoversio. Viitattu 22.3.2021.
**Murakumo** (jap. 叢雲) oli keisarillisen Japanin laivaston vuonna 1898 valmistunut Murakumo-luokan torpedovenehävittäjä, jonka miehistö upotti 4. kesäkuuta 1925.

Valmistus
---------

*Pääartikkeli: Murakumo-luokka*
Alus tilattiin 15. tammikuuta 1897 John I. Thornycroft and Companyltä Chiswickistä Lontoosta, missä köli laskettiin 1. lokakuuta 1897 telakkanumerolla 329. Alus laskettiin vesille 16. marraskuuta 1898 ja valmistui reilua kuukautta myöhemmin 29. joulukuuta.

Palvelus
--------

Venäjän–Japanin sodassa alus osallistui Keltaisenmeren ja Tsushiman meritaisteluihin.

*Murakumo* luokiteltiin 28. elokuuta 1912 kolmannen luokan hävittäjäksi, jolloin se poistettiin ensilinjan tehtävistä. Ensimmäisen maailmansodan alettua alus osallistui Qingdaon taisteluun sekä Saksan keisarikunnan eteläisen Tyynenmeren siirtokuntien valtaukseen. Sodan päätyttyä aluksen aseistus poistettiin, ja se siirrettiin 1. huhtikuuta 1919 emälaivaksi ja vuotta myöhemmin 1. heinäkuuta 1920 apumiinalaivaksi. Alus luokiteltiin yhteysalukseksi 1. huhtikuuta 1922. Se poistettiin alusluettelosta vuonna 1925, minkä jälkeen miehistö upotti aluksensa 4. kesäkuuta.

Lähteet
-------

* Gardiner, Robert (toim.): *Conway’s All the World’s Fighting Ships 1860–1905*. Lontoo: Conway Maritime Press, 2002. ISBN 0-85177-133-5. (englanniksi)
* Lyon, David: *The First Destroyers*. Chatham Publishing, 1996. ISBN 1-86176-005-1. (englanniksi)

### Viitteet

1. ↑  Lyon 1996, s. 49.
2. ↑  Nishida, Hiroshi: Murakumo class 3rd class destroyers *homepage2.nifty.com*. Viitattu 16.9.2016. (englanniksi)

*Murakumo*-luokan torpedovenehävittäjät

|  |
| --- |
| *Murakumo* - *Shinonome* - *Yūgiri* - *Shiranui* - *Kagerō* - *Usugumo* |
| Edeltäjä: Ikazuchi-luokka – Seuraaja: Akatsuki-luokka |
**Extreme Rules** on showpaini pay-per-view (PPV) tapahtuma, minkä jokavuosi tuottaa World Wrestling Entertainment. Tapahtuman nimi tulee "Extreme Rulez" matsista, missä ei ole sääntöjä. Tapahtuman nimi vakiintui vuonna 2009 ja sen "teema" säilyi sen edeltäjältä, One Night Standilta. Vuoden 2009 Extreme Rules tapahtuma todettiin WWE:n mukaan jatkavan One Night Standin kronologiaa. Vuoden 2010 Extreme Rules tapahtuma taas jatkoi Extreme Rules tapahtuma kronologiaa. Vuonna 2010 Extreme Rules paikkasi Backlashin huhtikuun PPV:nä.

Extreme Rules tapahtumat
------------------------

| Tapahtuma | Päivämäärä | Kaupunki | Päätapahtuma |
| --- | --- | --- | --- |
| Extreme Rules (2009) | 7. kesäkuuta, 2009 | New Orleans, Louisiana | Edge (c) vs. Jeff Hardy Ladder matsissa] World Heavyweight Mestaruudesta |
| Extreme Rules (2010) | 25. huhtikuuta, 2010 | Baltimore, Maryland | John Cena (c) vs. Batista Last Man Standing matsissa WWE Mestaruudesta |
| Extreme Rules (2011) | 1. toukokuuta, 2011 | The Miz vs. John Cena vs. John Morrison Triple Threat Steel Cage matsissa WWE Mestaruudesta |

Katso myös
----------

* Luettelo WWE pay-per-view tapahtumista
* One Night Stand

Lähteet
-------

* Extreme Rulesin viralliset sivut
**WWE Hell in a Cell** on jokavuotinen showpainitapahtuma, jonka järjestää World Wrestling Entertainment (WWE). Ensimmäinen tapahtuma pidettiin vuonna 2009, jolloin se paikkasi No Mercyn aikaisen lokakuun pay-per-view (PPV) -kalenteripaikan.

Esityksen konsepti pohjautuu Hell in a Cell -otteluihin, joissa painijat taistelevat kuuden metrin korkuisen katollisen sellin sisällä tai sen ulkopuolella. Tapahtuman nimen päättivät fanit äänestämällä WWE:n sivuilla; muita nimiehdotuksia olivat muun muassa No Escape, Lock Up ja Rage in a Cage.

Hell in a Cell -tapahtumat
--------------------------

| Tapahtuma | Päivämäärä | Kaupunki | Päätapahtuma |
| --- | --- | --- | --- |
| Hell in a Cell (2009) | 4. lokakuuta, 2009 | Newark, New Jersey | D-Generation X (Triple H ja Shawn Michaels) vs. The Legacy (Cody Rhodes ja Ted DiBiase Jr) Hell in a Cell matsissa |
| Hell in a Cell (2010) | 3. lokakuuta, 2010 | Dallas, Texas | The Undertaker (Paul Bearerin kanssa) vs. Kane Hell in a Cell matsissa World Heavyweight mestaruudesta |

Katso myös
----------

* Luettelo WWE pay-per-view tapahtumista
* WWE Bad Blood

Lähteet
-------

* Hell in a Cell sivut
Braunschweigin herttua Kaarle Vilhelm Ferdinand.
**Kaarle Vilhelm Ferdinand** (saks. *Karl Wilhelm Ferdinand*; 9. lokakuuta 1735 Wolfenbüttel – 10. marraskuuta 1806 Hampuri) oli Braunschweigin herttua vuosina 1780–1806 ja Preussin armeijan marsalkka vuodesta 1787 lähtien. Hän johti Preussin armeijaa sen lopettaessa Alankomaiden vallankumouksen vuonna 1787, palauttaen Orania-Nassau-suvun valtaan. Toista kertaa hän ei enää onnistunut vastaavassa, vaan hänen Ranskan vallankumouksellisia vastaan johtamansa yhdistynyt itävaltalais-preussilainen armeija pysäytettiin Valmyn taistelussa 1792.

Kaarle Vilhelm Ferdinand aloitti sotilasuransa seitsenvuotisen sodan alkaessa vuonna 1757, taistellen aluksi Hannoveria puolustavassa armeijassa ja myöhemmin Preussin armeijassa. Sodan aikana hän sai maineen hyvänä alipäällikkönä ja Preussin armeijan kenraali hänestä tuli vuonna 1773.

Noustuaan valtaan Braunschweigissa vuonna 1780 Kaarle hallitsi ajan ihanteen mukaisesti valistuneena itsevaltiaana. Aikaisemmat läheiset suhteet henkilötasolla hänen ja Preussin kuningas Fredrik II Suuren välillä vaihtuivat Preussin ja Braunschweigin väliseksi kiinteäksi liittolaissuhteeksi.

Vuonna 1787 Kaarle johti Preussin armeijan hyökkäystä Alankomaihin, jossa oli tarkoitus pysäyttää vuonna 1784 alkanut vallankumous ja palauttaa Vilhelm V takaisin käskynhaltijaksi. Hän onnistui tehtävässä ja menestys Alankomaissa piti yllä Preussin armeijan hyvää mainetta, vaikka Fredrik Suuri oli kuollut vuotta aikaisemmin 1786. Samanlaisen operaation Kaarle sai johtaakseen vuonna 1792, tällä kertaa Ranskan vallankumouksellisia vastaan, tavoitteena Ludvig XVI:n tukeminen. 

Aluksi yhdistynyt Itävallan ja Preussin armeija eteni Pariisia kohti menestyksekkäästi, mutta ranskalaiset pysäyttivät Kaarlen Valmyn taistelussa 20. syyskuuta 1792. Taistelun jälkeen Kaarle vetäytyi hätäisesti Ranskasta ja vallankumous pelastui. Hän jätti Preussin armeijan vuonna 1794, mutta palasi palvelukseen Preussin, Venäjän ja Saksin muodostaessa neljännen liittokunnan Napoleonia vastaan vuonna 1806. Napoleonin marsalkka Louis-Nicolas Davout kuitenkin löi Kaarlen johtamat preussilaiset Jenan taistelussa 14. lokakuuta samana vuonna. Kaarle haavoittui kuolettavasti taistelun aikana ja kuoli muutaman viikon kuluttua. Jenan tappiota pidettiin yleisesti osoituksena Preussin armeijan alamäestä, joka oli alkanut Fredrik Suuren kuolemasta.

Katso myös
----------

* Koblenzin manifesti

Lähteet
-------

* Black, Jeremy: *Warfare in the Eighteenth Century*. Lontoo: Cassell, 2002. ISBN 0-304-36212-3.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Kaarle Vilhelm Ferdinand** Wikimedia Commonsissa

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Italia
* Yhdysvallat
* Tšekki
* Kreikka
* Alankomaat
* Puola
* Vatikaani

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Deutsche Biographie

 |
|  |
| Muut | 
* RISM
* IdRef

 |

 |
**Timothy "Tim" Murray** (s. 30. heinäkuuta 1987 Haverhill, Massachusetts, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen jalkapalloilija. Hän edustaa Veikkausliigassa pelaavaa FC Honkaa. Murray on pelipaikaltaan maalivahti.

Murray pelasi kouluvuosinaan jalkapalloa Providence Collegen Friars-joukkueessa. Vuosina 2006 ja 2007 Friars pelasi NCAA:n lopputurnauksessa. Kaikkiaan Murray pelasi College-seurassaan 60 ottelua. Vuosina 2008–2009 hän pelasi kaksi kautta USL:n alemmassa ns. Premier Liigassa. Vuonna 2010 Murray allekirjoitti ammattilaissopimuksen MLS-joukkue New England Revolutionin kanssa. Vaikka hän nousi ensikaudellaan kakkosmaalivahdiksi ammattilaisjoukkueessa, hän ei päässyt yhteenkään MLS-peliin maalille. Sen vuoksi häntä lainattiin SL-liigaan FC New Yorkin maalivahdiksi yhteen otteluun. New England ja Murray purkivat sopimuksen maaliskuussa 2012.

Maaliskuussa 2015 Tim Murray siirtyi Suomeen. Hänen ensimmäinen suomalaisseura oli Kakkosessa pelannut Ekenäs Sport Club. Seuraavalla kaudella hän siirtyi toiseen tammisaarelaisseuraan eli Ykkösessä pelanneen EIF:n maalivahdiksi. Kaudella 2017 Murray siirtyi toiseen Ykkösen seuraan eli espoolaiseen FC Honkaan ja oli nostamassa Honkaa Veikkausliigaan. Kaudesta 2018 lähtien Murray on pelanut FC Hongan veikkausliigajoukkueen maalilla. Vuonna 2020 hänet valittiin Veikkausliigan parhaaksi maalivahdiksi. Murray teki kauden 2020 lopussa jatkosopimuksen Hongan kanssa.

Kauden 2020 loppuun mennessä hän on pelannut neljä kautta ja 67 ottelua Veikkausliigassa.

Saavutukset
-----------

* SM-pronssia kaudella 2019 FC Hongan riveissä
* Veikkausliigan paras maalivahti kaudella 2020.

Lähteet
-------

1. 1 2  Timothy Murray Soccerway-sivustolla (englanniksi)
2. ↑  Tim Murray mlssoccer.com. Viitattu 13.12.2020. (englanniksi)
3. ↑  TIM MURRAY LÄR SIG SVENSKA  6.7.2015. yle.fi. Viitattu 13.12.2020. (ruotsiksi)
4. ↑  "Tim Murray är regionens bästa målvakt"  12.2.2016. yle.fi. Viitattu 13.12.2020. (ruotsiksi)[vanhentunut linkki]
5. ↑  Murray och Kaufmann till Honka  28.2.2017. Östnyland. Viitattu 13.12.2020. (ruotsiksi)[vanhentunut linkki]
6. 1 2  Veikkausliigan pelipaikkojen parhaat kaudella 2020 nimetty  3.12.2020. Veikkausliiga. Viitattu 13.12.2020.
7. ↑  Tim Murray jatkaa Hongan maalilla  26.11.2020. Veikkausliiga. Viitattu 13.12.2020.
8. ↑  Timothy Murray Veikkausliigan sivuilla
**Luri** on iranilainen kieli, jota puhutaan Iranin lounaisosassa. Sen murteet muodostavat murrejatkumon pohjois-etelä-suunnassa. Luri on jaettavissa kolmeksi erilliseksi kieleksi, jonka puhujat ymmärtävät jonkin verran toisiaan ja jonkin verran myös läheisimpiä sukukieliä kuten persiaa, lakia ja kumzaria. Pohjoisessa puhuttua lurin muotoa kutsutaan pohjoisluriksi, etelässä puhuttua eteläluriksi ja niiden väliin sijoittuvia murteita bakhtiariksi.

Pohjoisluria puhuu äidinkielenään noin 1,5 miljoonaa ihmistä ja eteläluria 875 000. Bakhtiarilla on noin miljoona puhujaa.

Lähteet
-------

1. 1 2  Hammarström, Harald & Forkel, Robert & Haspelmath, Martin & Nordhoff, Sebastian: **Määritä osoite!** *Glottolog 2.3*. Leipzig:  Max Planck Institute for Evolutionary Anthropology. Viitattu 3.9.2014. (englanniksi)
2. 1 2  Luri, Southern *Ethnologue*. Viitattu 3.9.2014. (englanniksi)
3. 1 2  Luri, Northern *Ethnologue*. Viitattu 3.9.2014. (englanniksi)
4. 1 2  Bakhtiâri *Ethnologue*. Viitattu 3.9.2014. (englanniksi)

Iranilaiset kielet
avesta | belutši | dari | gilaki | kurdi | luri | mazandarani | osseetti | paštu | persia | tadžikki | tališi | tati
**Moore** on kaupunki Clevelandin piirikunnassa, Oklahoman osavaltiossa, Yhdysvalloissa. Kaupunki sijaitsee Oklahoma Cityn pääkaupunkialueella ja on osavaltion seitsemänneksi suurin kaupunki. Kaupungin väkiluku oli vuoden 2018 arvion mukaan 62 103, mikä tarkoittaa, että sen väkiluku oli noussut 12,7 prosenttia vuodesta 2010, jolloin kaupungissa asui 55 081 asukasta. Mooren pinta-ala on 56,5 neliökilometriä ja väestöntiheys on 1 099 asukasta neliökilometriä kohden. Kaupungin pormestari on Glenn Lewis, ja se perustettiin 1893.

Tornadot
--------

Mooressa on ollut vuosien 1998 ja 2015 välillä yhdeksän tornadoa. Oklahoma Cityn pääkaupunkiseutu sijaitsee Tornadokujalla, jonka vuoksi siihen kohdistuu erityisen paljon tornadoja ja raekuuroja ja kaupunkialue onkin yksi maailman tornadoalttiimmista suurista kaupunkialueista.

Katso myös
----------

* Mooren tornado 2013

Lähteet
-------

1. ↑  Moore city, Oklahoma *QuickFacts*. U.S. Census Bureau. Viitattu 11.3.2020. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Moore (Oklahoma)** Wikimedia Commonsissa

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.   
Alkuperäinen artikkeli: en:Moore, Oklahoma
Tutkakuvaa Mooren tornadosta
**Tornado** teki tuhoja Oklahoman osavaltiossa Mooressa ja sen lähialueilla 20. toukokuuta 2013. Fujita-asteikolla korkeimpaan eli EF5-luokkaan kuulunut tornado surmasi 24 ihmistä, minkä lisäksi aineelliset vahingot olivat suuret.

Vaikutus
--------

Oklahoman hätätilaministeriön mukaan 24 ihmistä kuoli, 387 loukkaantui ja tuhoja aiheutui arviolta kahden miljardin dollarin arvosta. Kotinsa menettäneille perustettiin väestönsuojia, ja myös yliopistot tarjosivat majoitusta.

Presidentti Barack Obama julisti Oklahomaan hätätilan ja lähetti liittovaltion apua. Hätäapua myönnetään Clevelandin, Lincolnin, McClainin, Oklahoman ja Pottawatomien piirikuntiin asuntojen ja yritysten toimitilojen korjaamiseen sekä muihin kustannuksiin, joihin ei saa muuta korvausta.

Lähteet
-------

1. ↑  Töyrylä, Katriina: Oklahomaan iskenyt tornado oli voimakkuudeltaan huippuluokkaa  21.5.2013. YLE. Viitattu 28.10.2013.
2. ↑  Thompson, Andrea: Satellite picture reveals the scar left behind by Moore tornado  5.6.2013. NBC News. Viitattu 31.10.2013. (englanniksi)
3. 1 2  Carey Gillam, Ian Simpson: Whole neighborhoods razed by Oklahoma tornado that killed 24 *Reuters*.  21.5.2013. Viitattu 31.10.2013. (englanniksi)
4. ↑  Gov. Fallin Announces Federal Assistance Granted for Oklahomans Devastated by Tornadoes  21.5.2013. The State of Oklahoma. Viitattu 2.11.2013. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Mooren tornado 2013** Wikimedia Commonsissa
**Harjusikojuuri** eli **sikojuuri** (*Scorzonera humilis*) on asterikasvien (Asteraceae) heimoon ja sikojuurien (*Scorzonera*) sukuun kuuluva kasvilaji. Se on monivuotinen ruohovartinen kasvilaji, joka muodostaa kasvustoja. Harjusikojuuren voi sekoittaa lähinnä etelänarnikkiin (*Arnica montana*), mutta lajit ovat erotettavissa toisistaan lehtiasennon sekä mykeröiden ulkonäön perusteella.

Harjusikojuuren mykerökukinto.
Harjusikojuuri voi kasvaa noin 40 cm korkeaksi ja sillä on vankka juurakko. Varret ovat kasvutavaltaan pystyjä ja niissä on karvoja, jotka muistuttavat harvahkoa hämähäkinverkkoa. Varressa on vain muutamia lehtiä, ja ne ovat kapeita. Varsien tyvellä lehtiruusukkeina olevat lehdet ovat 20–30 cm pitkiä. Harjusikojuuren kukinnot ovat keltaisia mykerökukintoja, jotka ovat noin 4 cm leveitä. Kehtosuomut ovat leveänsuikeita ja ne sijaitsevat useammassa rivissä. Kehtosuomut ovat useimmiten samaan tapaan karvaisia kuin varsikin. Harjusikojuuri kukkii touko–kesäkuussa, ja kukinnot ovat auki vain aurinkoisella säällä.

Harjusikojuuri kasvaa laidunmailla ja hoidetuilla niityillä sekä tienvarsilla ja metsänreunoissa. Suomessa harjusikojuurta tavataan vain eteläisessä Suomessa, lähinnä Uudenmaan länsiosissa. Ruotsissa se on melko yleinen maan etelä- ja keskiosissa, mutta vähentynyt niittyjen hoidon vähentyessä.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Arne A. Anderberg: Den virtuella floran: Svinrot (*Scorzonera humilis*) *Den virtuella floran*.  1998. Naturhistoriska riksmuseet. Viitattu 17.7.2018. (ruotsiksi)
2. ↑  Raino Lampinen & Tapani Lahti: Kasviatlas 2017: Harjusikojuuri (*Scorzonera humilis*) *Kasviatlas*. Luonnontieteellinen keskusmuseo. Viitattu 17.7.2018.

Aiheesta muualla
----------------

* Laji.fi: Harjusikojuuri (*Scorzonera humilis*)
* LuontoPortti: Sikojuuri (*Scorzonera humilis*)
* Global Biodiversity Information Facility (GBIF): *Scorzonera humilis* (englanniksi)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Taksonitunnisteet | 
* Wikidata: Q1988900
* Wikispecies: Scorzonera humilis
* BioLib: 41631
* CoL: 4VXB4
* EoL: 6246109
* EPPO: SCVHU
* EUNIS: 159541
* GBIF: 3111049
* iNaturalist: 336284
* IPNI: 243218-1
* NBN: NBNSYS0000004533
* NCBI: 268097
* Open Tree of Life: 378656
* PFI: 6194
* Plant List: gcc-35362
* POWO: urn:lsid:ipni.org:names:243218-1
* Tropicos: 2717712
* uBio: 5932720
* WFO: wfo-0000078770

 |

 |
**Harkkojärvi** on matalahko metsäjärvi Ilomantsin pohjoisosassa Pohjois-Karjalassa. Sen pinta-ala on 4,4 neliökilometriä. Etäisyys Joensuusta on 74 kilometriä itäkoilliseen.

Maantiede
---------

Harkkojärven pituus etelästä pohjoiseen on 5,2 kilometriä. Järven muotoja määrittävät Miinanniemi etelässä ja länsirannan Lapinniemi järven keskiosassa. Miinanniemen länsipuolella sijaitsee järven lounainen osa, Miinanlampi, jota yhdistää muuhun järveen kapea Miinansalmi. Neljä viidesosaa Harkkojärvestä on korkeintaan kuusi metriä syvä. Järven pohjoisosassa ja toisaalta eteläosan Luotolahdella sijaitsee noin 10-metriset syvänteet. Keskiosan syvimmät kohdat ovat yhdeksänmetrisiä. Miinanlammen syvimmät kohdat ovat 1,8 metriä.

Harkkojärven saariluku on 11. Eteläosan Lehtosaaret ovat lähes kiinni toisissaan. Niiden luoteispuolella sijaitsee Kurikkasaari. Järven pohjoisosassa sijaitsee Kalmotsaari, jonka läheisyydessä on vähäisiä luotoja. 

Harkkojärven ympäristö on erämaista. Länsirannalla on Lapinniemen kylä. Harkkojärveen laskee Hanhijoki pohjoisesta ja Jorhonjoki idästä Hattujärveltä. Harkkojärvi laskee etelään Kultajärveen (150,4 metriä mpy) Miinanlammen kautta.

Harkkojärven vesitilavuus on 15 164 000 kuutiometriä.

Harkkojärvi (04.982.1.007) kuuluu Pirttijärven-Harkkojärven alueeseen (04.982), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen päävesistössä (04). Toinen jakovaihe on Käenjoen valuma-alue (04.98) ja ensimmäinen Koitajoen valuma-alue (04.9). Pirttijärven-Harkkojärven alueella on 21 vähintään hehtaarin laajuista vakavettä, joista Harkkojärvi on laajin. Seuraavaksi laajin on Pirttijärvi.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5  Harkkojärvi, vakavesi, Ilomantsi
2. 1 2 3 4 5 6 7 8 9  Ympäristö.fi : Ympäristötiedon hallintajärjestelmä Hertta Ympäristötiedon hallintajärjestelmä Hertta. Viitattu 13.2.2022.
3. ↑  Harkkojärvi. Järviwiki. Viitattu 13.2.2022.
4. ↑  Pirttijärven-Harkkojärven alue (04.982). Järviwiki. Viitattu 13.2.2022.
**Ylimmäinen Vuorijärvi** on kirkasvetinen ja niukkaravinteinen järvi Kannonkosken ja Äänekosken rajalla Keski-Suomen maakunnassa. Sen pinta-ala on 54,5 hehtaaria ja vesitilavuus 5,5 kuutiohehtometriä. Etäisyys Jyväskylästä on 73 kilometriä pohjoiseen.

Maantiede
---------

Ylimmäisen Vuorijärven pituus etelästä pohjoiseen on 1,8 kilometriä. Järvessä on kaksi itään suuntaavaa lahtea, joista pohjoisemman karttanimi on Itälahti. Järven leveys Itälahden kohdalla on noin puoli kilometriä. Noin viidesosa järvestä on vähintään 20 metriä syvä ja yhdeksäsosa vähintään 25 metriä syvä. Vähintään kymmenen metriä syvä alue muodostaa yhtenäisen vyöhykkeen, jonka pohjoisosassa on järven syvin kohta, 33 metriä. Järven läntinen ranta on melko jyrkkä, 20 metrin syvyyskäyrä kulkee noin 25 metrin päässä rantaviivasta. Järven pohjoinen ja eteläinen osa sekä itäosan lahdet ovat varsin matalia.

Ylimmäisen Vuorijärven eteläosassa on muutaman aarin laajuinen luoto. Järven rannat ovat erämaisia. Ylimmäinen Vuorijärvi laskee Vuorijokea Keskimmäiseen Vuorijärveen (144,0 metriä mpy), joka sijaitsee noin 600 metriä luoteeseen.

Ylimmäisen Vuorijärven vesitilavuus on 5 454 000 kuutiometriä.

Ylimmäinen Vuorijärvi (14.441.1.037) kuuluu Vuosjärven alueeseen (14.441), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kymijoen vesistössä (14). Toinen jakovaihe on Kivijärven–Vuosjärven alue (14.44) ja ensimmäinen on Viitasaaren reitin valuma-alue (14.4). Ylimmäinen Vuorijärvi on kolmanneksi laajin Vuosjärven alueen 39:stä vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Laajimmat ovat Vuosjärvi ja Koivujärvi. Ylimmäistä Vuorijärveä seuraa Iso Luomajärvi.

Vuorijärvet on kolme erämaista järveä Kannonkosken itäosassa. Ne ovat kaakosta luoteeseen Ylimmäinen Vuorijärvi, Keskimmäinen Vuorijärvi ja Pieni Vuorijärvi, joka tunnetaan myös nimellä Alimmainen Vuorijärvi.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5  Ylimmäinen Vuorijärvi, vakavesi, Kannonkoski
2. 1 2 3 4 5 6 7 8 9  Ympäristö.fi : Ympäristötiedon hallintajärjestelmä Hertta Ympäristötiedon hallintajärjestelmä Hertta. Viitattu 30.1.2022.
3. ↑  Ylimmäinen Vuorijärvi. Järviwiki. Viitattu 30.1.2022.
4. ↑  Pro Vuorijärvet *Vuorijärvet.fi*. Viitattu 30.1.2022.
5. ↑  Vuosjärven alue (14.441). Järviwiki. Viitattu 30.1.2022.
Takimmaiset ylemmät etuhampaat pysyvinä ja maitohampaina
**Takimmaiset ylemmät etuhampaat** ovat ihmisen hampaita lähellä yläleuan keskiosaa. Ne sijaitsevat keskimmäisten ylempien etuhampaiden takana ja ylempien kulmahampaiden edessä. Kuten kaikkien etuhampaiden, niiden tehtävänä on irrottaa ruuasta paloja ja pilkkoa niitä pureskelun aikana. Näillä hampailla ei ole myöskään varsinaista purupintaa.

Takimmaisten ylempien etuhampaiden maitohammas- ja pysyvien versioiden välillä on joitakin pieniä eroja.

Hammaslääkärikielessä kaikki takimmaiset etuhampaat tunnetaan "kakkosina".

Ihmisen hampaat

|  |  |
| --- | --- |
| Rakenne | 
* Hammaskiille
* Hammasluu
* Pulpa

 |
| Hammastyypit | 
* Maitohampaat
* Pysyvät hampaat
	+ Etuhampaat
	+ Kulmahampaat
	+ Välihampaat
	+ Poskihampaat

 |
| Ylähampaat | 
* 1. etuhammas
* 2. etuhammas
* Kulmahammas
* 1. välihammas
* 2. välihammas
* 1. poskihammas
* 2. poskihammas
* Viisaudenhammas

 |
| Alahampaat | 
* 1. etuhammas
* 2. etuhammas
* Kulmahammas
* 1. välihammas
* 2. välihammas
* 1. poskihammas
* 2. poskihammas
* Viisaudenhammas

 |
Käsivarren ihoa kananlihalla.
**Kananlihalle meneminen** ihmisellä tai yleisemmin nisäkkäillä **piloerektio** tarkoittaa ihon karvankohottajalihasten supistumista niin, että iho ihmisellä näyttää paljaalta kanan nahalta tai karvapeitteisellä nisäkkäällä karvat pörhistyvät. Tämä on yleensä reaktio ilman lämpötilan laskuun, mutta se voi syntyä myös muista ärsykkeistä, kuten voimakkaasta tunnekuohusta tai uhkaustilanteesta. Karvankohoamisen aiheuttaa adrenaliinihormoni.

Ilmiön alkuperä
---------------

Ihon kananlihalle nousemisen ihmisellä uskotaan olevan jäänne siitä evoluution vaiheesta, jossa ihmisillä oli kattavampi karvapeite. Tällöin karvankohottajalihakset saattoivat kohottaa turkin pystyyn ilman keräämiseksi sen alle, jolloin ilma toimi lämpöeristeenä.

Merkitys nykyään
----------------

Nykyihmiselle tällä ilmiöllä ei ole juuri merkitystä lämmön varaajana vähäisen karvoituksen vuoksi. Lähes päinvastaisesti se vain kuluttaa turhaan energiaa tilanteessa, jossa kaikki mahdolliset resurssit saatettaisiin tarvita kylmästä selviämiseen.*lähde?*

Katso myös
----------

* Surkastuma

Lähteet
-------

1. ↑  Tirri, Rauno, Juhani Lehtonen, Risto Lemmetyinen, Seppo Pihakaski & Pertter Portin: *Biologian sanakirja*, s. 543. Uudistetun laitoksen 2. painos. Helsinki: Otava, 2003. ISBN 951-1-17618-8.
2. 1 2
**Torticollis** eli **kierokaula** on pään asentoon liittyvä kaularangan sairaus. Akuutti kierokaula eli torticollis acuta tarkoittaa pakkoasentoa, jossa pää on kääntyneenä sivulle. Akuutti tila syntyy usein harmittomassa päivittäisessä toimessa kuten hiusten kuivauksessa, pään nopeassa kääntämisessä sivulle tai vastaavassa. Tilasta käytetään myös nimitystä niskan noidannuoli sen hyvin samankaltaisen syntymekanismin takia kuin alaselän noidannuolessa eli lumbagossa.

Kierokaulan oireet syntyvät, kun niskan pikkunivelet, jotka säätelevät selän liikettä, eivät liiku normaalisti, ja ympäröivät lihakset jäävät spasmiin. Akuutin oireen synty selittyy sidekudoksen pienellä revähdyksellä, joka aiheuttaa lievän tulehdusreaktion, joka puolestaan johtaa äkillisiin oireisiin.

Pitkäaikainen neuroleptien käyttö voi aiheuttaa torticolliksen. Pitkittyneitä vaikeita tapauksia voidaan hoitaa botuliinipistoksilla. Torticolliksen hoitoon voidaan käyttää orfenadriinia.

Katso myös
----------

* Tardiivi dyskinesia

Lähteet
-------

1. ↑  Dressler, D.; Benecke, R. (2005). "Diagnosis and management of acute movement disorders". Journal of Neurology 252 (11): 1299–306. doi:10.1007/s00415-005-0006-x. PMID 16208529.
2. ↑

Aiheesta muualla
----------------

* Terveyskirjasto: Kaularangan sairaudet
**Takk…** (suom. *Kiitos…*) on islantilaisen Sigur Rós yhtyeen neljäs kokopitkä studioalbumi. Ensimmäiset singlet "Glósóli" ja Sæglópur" julkaistiin 15. ja 16. elokuuta 2005. Seuraava single "Hoppípolla" julkaistiin 28. marraskuuta samana vuonna. 

Takk… myi julkaisuaan seuranneena viikkona Yhdysvalloissa 30 000 kappaletta, ja sitä on myyty Britanniassa yli 100 000 kappaletta. Maailmanlaajuisesti myytyjen levyjen lukumäärä kohoaa yli 800 000:een.

Takk…:in kaikista singleistä on myös tehty musiikkivideot, joista kaikki toimivat ikään kuin lyhytelokuvina kertoen jokainen itsenäisen tarinan. 
Toinen single, Sæglópur, laajennettiin myös saman nimiseksi EP:ksi. Tämä EP sisälsi myös kolme uutta kappaletta, joiden sanotaan olevan jotain Ba Ba Ti Ki Di Do:n, untitled #9 (Vaka EP:ltä) ja Glósólin lopun väliltä. Takk…:in kaikki kolme musiikkivideota ovat mukana EP:llä erillisenä DVD:nä.

Toisin kuin Takk…:ia edeltäneellä ():llä, suurin osa levyn sanoituksista on islantia. Sigur Rós ei ole kuitenkaan unohtanut myöskään vonlenskaa; kappaleet "Andvari", "Gong", "Mílanó" ja "Sé lest" on laulettu kokonaan vonleskaksi ja esimerkiksi "Hoppípolla":n nimi on vonleskaa. 

BBC käyttää ja on käyttänyt useita Takk…:in kappaleita erilaisissa mainoksissa ja ohjelmissa. Levyn raitoja on mahdollista kuulla myös useissa amerikkalaisissa TV-sarjoissa, esimerkiksi Greyn anatomiassa.

Sigur Rós voitti kolme palkintoa vuoden 2006 islantilaisessa Music Awardsissa; paras albumi, paras vaihtoehtoinen yhtye ja paras rockalbumi.

Levyn kappaleet
---------------

1. "Takk..." (Kiitos) – 1:57
2. "Glósóli" (Loistava aurinko) – 6:15
3. "Hoppípolla" (Lätäköihin hypintä) – 4:28
4. "Með blóðnasir" (Minulla on nenäverenvuoto) – 2:17
5. "Sé lest" (Näen junan) – 8:40
6. "Sæglópur" (Eksyksissä merellä) – 7:38
7. "Mílanó" (Milano) – 10:25
8. "Gong" (Kongi) – 5:33
9. "Andvari" (Länsituuli) ("Gong Endir") (Kongin loppu) – 6:40
10. "Svo hljótt" (Niin hiljaista) – 7:24
11. "Heysátan" (Heinäsuova) – 4:09
**Obiora Aniche** (s. 20. joulukuuta 1975 Onitsha, Nigeria) on nigerialainen jalkapalloilija. Pelipaikaltaan hän on hyökkääjä.

Aniche pelasi vuosina 1995–1997 Veikkausliigassa 44 ottelua ja teki 12 maalia edustaen HJK:ta. Hän teki ensimmäisen liigamaalinsa ensimmäisessä liigaottelussaan 5. heinäkuuta 1995, kun HJK pelasi kotonaan 1–1-tasapelin TPV:tä vastaan. Aniche oli saavuttamassa SM-pronssia kaudella 1995 ja Suomen-mestaruutta kaudella 1997. Kaudella 1996 Aniche teki HJK:n säilymisen ratkaisseen maalin liigakarsinnassa HIK:ta vastaan. Lisäksi Aniche voitti HJK:ssa Suomen Cupin 1996.

Ykkösessä Aniche edusti KPV:tä kaudella 1999 tehden 25 ottelussa kymmenen maalia ja Jaroa kaudella 2000 tehden 12 ottelussa viisi maalia. Kakkosessa Aniche edusti TP-47:ää kaudella 1994, Natevaa kaudella 2001 tehden 16 ottelussa neljä maalia ja Futuraa kaudella 2003 tehden seitsemässä ottelussa neljä maalia. Vuonna 2004 Aniche edusti BK-46:ttä Kolmosessa ja vuonna 2005 samalla sarjatasolla IFFK:ta.

Helmikuussa 2015 Aniche aloitti päätoimisena juniorivalmentajana TiPS:ssa. Hän on suorittanut UEFA B -valmentajakoulutuksen.

Saavutukset
-----------

**HJK**

* Veikkausliiga: 1997
* Suomen Cup: 1996

Lähteet
-------

1. 1 2  TiPS palkkaa kolme päätoimista valmentajaa, neljäs valmentaja hakuun  25.2.2015. Tikkurilan Palloseura]. Viitattu 25.7.2017. [vanhentunut linkki]
2. ↑  Ismail, Atik: *Vihreän veran vieraat – pallon perässä Suomeen*, s. 163. Aviador Kustannus, 2017. ISBN 978-952-7063-22-4.
3. ↑  Obiora Aniche Transfermarkt-sivustolla (englanniksi)
4. ↑  Veikkausliiga – Hall of Fame
5. ↑  Einiö, Matti: HJK:n tähti Demba Savage on jo puolisuomalainen, mutta piimä jätti ikuisen kammon – "Ei enää sarvisaunaa" *is.fi*.  6.4.2017. Viitattu 25.7.2017.
6. ↑  Vuorinen, Juha & Kasila, Markku: *Pelimiehet – Suomen jalkapallon pelaajatilastot 1930–2006*, s. 22. Suomen Urheilumuseosäätiö, 2007. ISBN 978-952-99075-9-5.
Flaviineille tyypillinen 7,8-dimetyyli-isoalloksatsiinirakenne
**Flaviinit** ovat orgaanisia yhdisteitä, joiden rakenteessa on 7,8-dimetyyli-isoalloksatsiinirakenne. Useat ryhmän yhdisteistä ovat hapettuneessa muodossaan väriltään keltaisia ja pelkistyneinä värittömiä. Biologisesti tärkeitä flaviineja ovat muun muassa riboflaviini, lumiflaviini, flaviinimononukleotidi ja flaviiniadeniinidinukleotidi. Ne ovat tyypillisiä kofaktoreita useille entsyymeille, jotka katalysoivat hapetus- ja pelkistysreaktioita. Näitä proteiineja kutsutaan flavoproteiineiksi.

Flaviinien hapettunut muoto vasemmalla ja pelkistynyt muoto oikealla
Synteettisesti flaviineja voidaan valmistaa o-fenyleenidiamiinijohdannaisten ja alloksaanin välisellä reaktiolla. Synteettisiä flaviineja käytetään muun muassa antioksidantteina ja UV-säteilyä absorboivina aineina.

Lähteet
-------

1. 1 2  Thomas Scott, Mary Eagleson: *Concise encyclopedia chemistry*, s. 412. Walter de Gruyter, 1994. ISBN 978-3110114515. (englanniksi)
2. ↑  Thomas Scott,Eric Ian Mercer: *Concise encyclopedia biochemistry and molecular biology*, s. 226-227. Walter de Gruyter, 1997. ISBN 978-3110145359. (englanniksi)
3. ↑  John M. Lackie: *The Dictionary of Cell & Molecular Biology*, s. 243. Academic Press, 2013. ISBN 9780123849311. Kirja Googlen teoshaussa (viitattu 8.6.2016). (englanniksi)
**Torsten Georg Walmqvist** (20. marraskuuta 1873 Helsinki – 24. marraskuuta 1941 Helsinki) oli suomalainen hovioikeuden auskultantti ja liikemies. Hän toimi sortovuosina venäläisten yhteistoimintamiehenä ja palveli tsaarin salaisessa poliisissa ohranassa. Walmqvist kirjoitti 1930-luvun lopulla näitä vaiheita kuvaavat muistelmansa.

Torsten Walmqvistin vanhemmat olivat senaatin esittelijäsihteeri ja valtioneuvos Frans Erland Walmqvist (1830–1902) ja Hilda Christina Runeberg. Hänen veljensä kenraalimajuri Hjalmar Bruno Walmqvist (1866–1946) toimi Helsingin poliisimestarina 1911–1917.

Walmqvist pääsi ylioppilaaksi 1893 Helsingin ruotsalaisesta reaalilyseosta ja suoritti oikeustutkinnon Helsingin yliopistossa 1901 sekä oli auskultanttina Turun hovioikeudessa samana vuonna.

Walmqvist oli tilapäisenä pormestarina ensin Hangossa ja sitten Porvoossa 1904−1905. Hän joutui luopumaan pormestarin virasta epäselvien raha-asioiden takia ja siirtyi sitten Venäjälle toimien Venäjälle kuuluneessa Puolassa Petrokovin (Piotrkówin) poliisin etsivän osaston päällikkönä 1908–1912. Palattuaan Suomeen Walmqvist oli nimismiehenä Kivennavalla 1914–1917 mutta joutui eroamaan maaliskuun vallankumouksen jälkeen. Hän toimi sitten itsenäisyyden aikana liikemiehenä Helsingissä mutta joutui pakenemaan useiksi vuosiksi ulkomaille syyllistyttyään taloudellisiin petoksiin ja väärennöksiin liiketoimissaan. Walmqvist luovutettiin Suomeen ja hän istui jonkin aikaa vankilassa rikoksistaan.

Walmqvist kirjoitti 1930-luvulla sortovuosien aikaan liittyneet muistelmansa *Hemliga medarbetare* salanimellä *Georges Wal*. Ne julkaistiin suomennettuina nimellä *Konnia ja kiipijöitä Keisarin palveluksessa : Tsaarin-Venäjän salaisen poliisin palveluksessa olleen suomalaisen muistelmia* (Gummerus 1939). Kirjailija Eino I. Parmanen haastatteli Walmqvistia kootessaan aineistoa sortovuosien historiasta kertoneeseen *Taistelujen kirja*-teokseensa. Walmqvist väitti Parmaselle että työväenjohtaja Edvard Valpas-Hänninen, kirjailijat Algoth Untola (Maiju Lassila) ja Hella Wuolijoki sekä 1905 murhattu prokuraattori Eliel Soisalon-Soininen olisivat olleet 1900-luvun alussa tsaarin salaisen poliisin ohranan asiamiehiä. Vuonna 1941 ilmestyneessä Taistelujen kirjan 4. osassa esitettiin tämä Valpasta koskenut syytös ja väitettiin että Walmqvist (kirjassa salanimellä *Waldburg*) olisi toiminut Valppaan suomalaisena esimiehenä ohranassa. Muita Walmqvistin mainitsemia henkilöitä koskeneet paljastukset Parmanen jätti kirjastaan pois.

Walmqvist oli naimisissa 1901–1938 Lydia Margaretha Haglundin (k. 1938) kanssa.

Lähteet
-------

* WALMQVIST Torsten Georg. *Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899*. Helsingin yliopiston verkkojulkaisu.
* Leo Nyholm : Släkten Walmqvist. Genos 54(1983), s. 101–110 (Web Archive)
* Antti Kujala : Tapaus Waldburg. Mitä Keisari-Venäjän "ohranan" asiamiehen paljastukset kertovat valtiollisesta poliisista? Genos 68(1997), s. 153–157, 190 (Web Archive)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt Muokkaa Wikidatassa | 
* Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899

 |

 |
Mineraalivillalevyjä ulkoseinäeristeenä
Mineraalivillasta valmistettu putkieriste
**Mineraalivilla** on lämpö- ja äänieristeenä käytettävä rakennusmateriaali. Mineraalivillalla voidaan tarkoittaa sekä **lasivillaa** että **kivivillaa**.

Mineraalivilla on lahoamatonta. Mineraalivillan sisältämä sideaine, fenoliformaldehydihartsi (bakeliittiliima) on palavaa, mutta yli 50 kg/m3 painava mineraalivilla, tai tyyppihyväksytty kevyempi mineraalivilla hyväksytään Suomessa palamattomaksi rakennustarvikkeeksi. Bakeliittiliima aiheuttaa lasivillan keltaisen värin. Kivivillassa bakeliittiliiman väri peittyy kiviaineksen värillä.

Valmistus
---------

Mineraalivillan valmistuksessa raaka-aine puhalletaan ohuiksi kuiduiksi, jotka voidaan muovata eristelevyiksi tai -matoiksi, tai puristaa erilaisiin muotoihin.

* **Lasivilla** valmistetaan yleensä jätelasista, joskus myös suoraan lasin raaka-aineista: kvartsihiekasta, soodasta ja kalkkikivestä. Lasivillaa valmistavat Suomessa muun muassa Saint-Gobain Isover Oy sekä Eko-Expert Oy.
* **Kivivilla** eli *vuorivilla* valmistetaan pääasiassa emäksisistä kivilajeista. Kivivillaa valmistavat Suomessa muun muassa Paroc Group -konserniin kuuluva Paroc Oy sekä Rockwool Oy.

Tuotetyypit
-----------

Mineraalivillasta valmistetaan eri tuotetyyppejä:

* pehmeä mineraalivillamatto
* kovahko levyvilla
* purumainen puhalluseriste
* akustointiin kankaalla tai kalvopinnoitteella päällystettyjä mineraalivillalevyjä, akustiikkalevyjä
* muotopuristettuja kovahkoja villaeristeitä esimerkiksi johtovetojen ympärille.
* Vesiviljelyssä kasvualustana käytettävät kivivillakuutiot

Lämmöneristyskyky
-----------------

Mineraalivillojen lämmönjohtavuus on perinteisesti ollut arvoiltaan erittäin hyvä. Vuonna 2020 tehdyn tutkimuksen mukaan EU standardien mukaisissa laskennallissa arvioissa on kuitenkin merkittäviä puutteita, sillä standardin mukaiset laskelmat huomioivat vain lämmön johtuminen eristeen läpi, jättäen konvektion laskennan ulkopuolelle. Konvektiota, eli lämmön siirtymistä materiaalin sisältä ilmavirran mukana, ilmenee erityisesti puhallettavissa mineraalivilloissa, joissa laskennallinen lämpöhukka voi olla jopa 50% aiemmin arvioitua suurempi. Ennen EU-standardien käyttöönottoa Suomessa konvektion vaikutus oli mukana laskennassa.

Lähteet
-------

1. ↑
2. ↑  TM Rakennusmaailma Heikki Jaakkola: Uusi tutkimus: Konvektio syö puhallusvillojen lämmöneristyskykyä *rakennusmaailma.fi*. Viitattu 6.5.2020.

Aiheesta muualla
----------------

* Työterveyslaitoksen sivu eristevilloista (Arkistoitu – Internet Archive)
**Maa** (myös nimellä **Maan ryöstö** tai **Maanvalloitus**) on hiekalla tai muulla vastaavalla alustalla pelattava lasten ja nuorten ajanvieteleikki.

Säännöt
-------

Maahan piirretään suuri ympyrä, joka jaetaan pelaajien määrän mukaisesti tasakokoisiin sektoreihin, maihin. Ympyrän koko riippuu pelaajien koosta. Liian pienessä ympyrässä heitot ovat helppoja ja liian isossa vaikeita. Koska peli suosii pitkäjalkaisia, eroa voi tasoittaa eri kokoisilla mailla. Se kuinka paljon, on sovittava tapauskohtaisesti.

Pelin alussa jokainen pelaaja asettuu omaan maahansa, josta he eivät saa poistua (ainakaan heiton aikana). Heittovuorossa oleva yrittää heittää ja osua kepillä toista pelaajaa polven alapuolelle. Jos keppi osuu, heittäjä saa vallata kohteelta niin suuren alueen kuin kepillä piirtämällä kykenee rajaamaan. Rajaaminen tapahtuu etenemällä jalat rajojen päällä haara-asennossa kohteen maan ylle ja piirtämällä siihen keppillä uusi rajaviiva. Rajattu alue liitetään heittäjän alueeseen. Jos pelaajan maa vallataan kokonaan, hän putoaa pois ja jos itse valloitaja kaatuu maahan venytettyään liikaa haaroja, ei tämä pelaaja saa mitään. Voittaja on viimeiseksi jäljelle jäänyt.

Heiton jälkeen vaihtoehtoja on kaksi. Toisessa variaatiossa heittotuloksesta riippumatta heittovuoro siirtyy kohteelle. Tällöin pudonneen pelaajan heittovuoro arvotaan (heittäjä ei mukana) tai käytetään kepin putoamispaikkaa hyödyksi tai annetaan vuoro pienimmän maan omistajalle. Muitakin oikeudenmukaisia vuoron jakovaihtoehtoja varmasti löytyy. Toisessa variaatiossa heittovuoro siirtyy sille, jonka maata lähimmäksi keppi putosi. Tällöin on mahdollista heittosuunnan kanssa taktikoimalla muodostaa liittoutumia, jotka eivät kuitenkaan sovi leikin henkeen.

Lähteet
-------

1. ↑  Ulkoleikit *Vanhempainnetti*. MLL. Viitattu 18.11.2015.
2. ↑  Kivoimmat pihaleikit: Maanvalloitus *Lelutalo*.  18.4.2013.  Arkistoitu 18.11.2015. Viitattu 18.11.2015.