Paimio-tuoli
**Paimio-tuoli** on Alvar Aallon suunnittelema, taivutetun puun tekniikalla valmistettu nojatuoli. Tuoli sai muotonsa Alvar Aallon piirustuspöydällä vuonna 1928, kun hän teki piirustuksia Paimion parantolan suunnittelukilpailua varten. Paimio-tuolia pidetään yhtenä hänen mestariteoksistaan.

Paimio-tuolin käsinojat ja jalat muodostavat yhtenäisen kehän, joka on valmistettu taivuttamalla ohuita massiivipuusäleitä ja liimaamalla ne muotissa kovassa puristuksessa yhteen. Istuin ja selkänoja on taivutettua ja muotoon puristettua koivuvaneria, joka on valmistettu yhdestä kappaleesta.

Paimio-tuolin syntyhistoria
---------------------------

Alvar Aalto voitti Paimion parantolan suunnittelukilpailun vuonna 1929. Parantola rakennettiin vuosina 1929–1933. Arkkitehtisuunnitelman lisäksi suunnitelma sisälsi myös parantolan kiinteän sisustuksen ja huonekalut.

Aalto oli jo 1920-luvun lopulla innostunut puun taivuttamisesta ratkaisuna huonekaluvalmistuksen keskeisimpään ongelmaan, pysty- ja vaakaelementtien liittämiseen kestävästi yhteen. Jalkojen kiinnittäminen pöytiin ja tuoleihin monimutkaisilla liitoksilla, tuotti usein löyhiä liitoksia ja oli myös paljon käsityötä vaativaa. Puusepät pitivät puun taivuttamista kuitenkin mahdottomana toteuttaa. Aalto kehitti yhdessä turkulaisen puusepän Otto Korhosen kanssa puusäleiden liimaukseen perustuvan menetelmän massiivipuun taivuttamiseksi. Keksinnön tuloksena syntyi Paimio-tuolin rakenne ja L-jalka, jossa puuta taivutettiin 90 astetta, jolloin pöydän tai tuolin jalat voitiin kiinnittää kestävästi tuoli- tai pöytälevyyn.

Alvar Aallon vuonna 1928 suunnittelemat Paimio-tuolit olivat ensimmäiset uudella tekniikalla toteutetut huonekalut. Ne valmistuivat vuonna 1931. Vuosina 1931–1937 Alvar Aalto suunnitteli lisäksi useita kymmeniä puun taivutukseen perustuvia huonekaluja. Alvar Aalto ja Otto Korhonen patentoivat menetelmän vuonna 1934.

Aalto suunnitteli Paimion parantolaan Paimio-tuolin lisäksi myös muita puun taivutukseen perustuvia huonekaluja, kuten Pikku Paimio -nojatuolin nimellä tunnetun tuolin sekä perusjakkaroita, joissa käytettiin L-jalkaa. Aalto koodasi suunnittelemansa huonekalumallit numeroilla. Esimerkiksi Paimio-tuolin koodinumero on 41 ja Pikku Paimio -tuolin koodinumero 42.

Alvar Aallon ura huonekalujen suunnittelijana
---------------------------------------------

Alvar Aalto nousi maailmanmaineeseen ensin huonekalusuunnittelijana ja vasta myöhemmin arkkitehtina. Hänen huonekalujaan esiteltiin 1930-luvulla useissa merkittävissä näyttelyissä ympäri maailmaa. Milanon Triennale vuonna 1933 oli Aallon huonekaluille suurmenestys. Huonekalut palkittiin kultamitalilla ja Aallon funktionalistinen huonekalutaide, jossa yhdistyivät käytännöllisyys, esteettisyys ja sarjavalmisteisuus tuli maailmanlaajuisesti tunnetuksi.

Paimio-tuoli design-esineenä
----------------------------

Alvar Aalto, Aino Aalto, Maire Gullichsen ja Nils-Gustav Hahl perustivat vuonna 1935 Artek Oy -nimisen yrityksen markkinoimaan Alvar ja Aino Aallon suunnittelemia ja Huonekalutehdas Korhosen valmistamia huonekaluja. Alvar Aallon suunnittelemista huonekaluista on muodostunut kansainvälisesti tunnettuja design-esineitä, joita Artek myy edelleen. Paimio-tuolit ovat alusta alkaen sisältyneet Artekin tuotevalikoimaan. Alvar Aallon suunnittelemat huonekalut ovat muodostuneet myös keräilyesineiksi, joista vanhimpia myydään antiikkihuutokaupoissa. Paimio-tuolit ovat näistä arvokkaimpia.

Paimion parantolan omistaja Varsinais-Suomen tuberkuloosipiirin kuntainliitto myi 1970-luvulla alkuperäisiä parantolan Paimio-tuoleja ja muita Aallon suunnittelemia huonekaluja huutokaupalla. Paimio-tuoleja jäi parantolaan yksi jäljelle. Paimio-tuolin sai huutokaupasta 60 markalla, mikä on nykyrahassa noin 50 euroa. Alkuperäisen Paimion parantolan leimalla varustetun Paimio-tuolin hinta on nykyisin antiikkihuutokaupoissa 15 000-40 000 euroa.

Paimio-tuoli on esillä muun muassa New Yorkin modernin taiteen museossa ja Smithsonian-instituutin Cooper Hewitt -design-museossa New Yorkissa.

Kuvia Paimio-tuolista
---------------------

* 
*

Lähteet
-------

1. ↑  Nojatuoli 41 "Paimio" *Artek.fi*. Viitattu 21.1.2021.
2. 1 2  Paimio-tuoli *Alvar Aalto*. Alvar Aalto säätiö. Viitattu 21.1.2021.
3. 1 2  Nojatuoli 42 "Pikku Paimio" *Artek.fi*. Viitattu 21.1.2021.
4. ↑  Paimion parantola *Alvar Aalto*. Alvar Aalto säätiö. Viitattu 21.1.2021.
5. 1 2 3 4 5  Mari Heikkilä: Alvar Aallon L-jalka oli käänteentekevä keksintö – näin massiivipuun taivutus onnistui *Tekniikka & Talous*.  31.12.2020. Viitattu 21.1.2021.
6. 1 2 3 4 5 6  Liisa Aalto: Taivutetun koivun tarina *Turun Sanomat*.  6.2.2005. Viitattu 21.1.2021.
7. 1 2 3  Alvar Aalto *Artek.fi*. Viitattu 21.1.2021.
8. ↑  Alvar Aalto Alvar Aalto -säätiö. Viitattu 21.1.2021.
9. ↑  Artek - Tarinamme - Taidetta ja teknologiaa vuodesta 1935 *Artek.fi*. Viitattu 21.1.2021.
10. ↑  Pentti Avomaa: Alvar Aallon Paimio-tuolin lähtöhinta 20 000–30 000 euroa *Taloustaito*.  1.11.2018. Viitattu 21.1.2021.
11. 1 2  Pirita Litmanen: Suomalainen design - maailman kaunein sijoitus - Osa 2: Alvar Aalto *FIM Lounge*.  23.5.2016.  Arkistoitu 27.1.2021. Viitattu 21.1.2021.
12. ↑  Kaisa Hatakka: Alvar Aallon syntymästä 120 vuotta: Tutustuimme Aallon mestariteoksiin *Apu*.  7.2.2018. Viitattu 21.1.2021.
13. ↑  Katja Weiland-Särmälä: Paimion parantola on funktionalismin helmi *Antiikki & Design*.  15.12.2018. Viitattu 21.1.2021.
14. ↑  Alvar Aalto Paimio Chair 1931–1932 Museum of Modern Art New York. Viitattu 21.1.2021.
15. ↑  Alvar Aalto - Paimio chair, 1930-1931 *Cooper Hewitt, Smithsonian Design Museum*. Artsy.net. Viitattu 21.1.2021.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Paimio-tuoli** Wikimedia Commonsissa

Alvar Aallon tuotanto

| Luettelo Alvar Aallon suunnittelemista rakennuksista |
| --- |
| 1919–1929 | Alajärven suojeluskuntatalo | Villa Väinölä | Jyväskylän työväentalo | Seinäjoen suojeluskuntatalo | Lounais-Suomen Maalaistentalo | Läntinen Pitkäkatu 20 | Jyväskylän suojeluskuntatalo | Muuramen kirkko |
| 1930–1945 | Paimion parantola | Turun Sanomien toimitalo | Villa Tammekann | Oulun sulfiittiselluloosatehdas | Viipurin kaupunginkirjasto | Alvar Aallon kotitalo | Savoy-maljakko | Sunilan asuinalue | Sunilan sellutehdas | Tehtaanmäen asuinalue | Terassitalo | Villa Mairea | Stora Enson Anjalankosken tehtaat |
| 1946–1959 | Strömbergin tehtaan asuinalue | Rautatalo | Insinööritalo | Otahalli | Säynätsalon kunnantalo | Oulun lannoitetehdas | Aerola | Muuratsalon koetalo | Pamilon vesivoimalaitos | Summan paperitehdas | Alvar Aallon ateljee | Jyväskylän uimahalli | Jyväskylän yliopiston päärakennus | Kansaneläkelaitoksen päätoimitalo | Hansaviertel | Aalto-paviljonki | Korkalovaaran asuinalue | Kolmen Ristin kirkko | Aalto-keskus | Kulttuuritalo | Maison Louis Carré |
| 1960–1969 | Lieksankosken voimalaitos | Lakeuden Risti | Keski-Suomen museo | Lappia-talo | Aaltohuset | Alvar-Aalto-Kulturhaus | Aalto-Hochhaus | Pyhän Hengen kirkko ja seurakuntakeskus | Enso-Gutzeitin pääkonttori | Seinäjoen kaupungintalo | Viitatorni | Ilokivi | Pylkönmäen kirkko | Teknillisen korkeakoulun päärakennus | Seinäjoen kaupunginkirjasto | Seinäjoen seurakuntakeskus | Rovaniemen kaupunginkirjasto | Pyhän Stefanoksen kirkko | Valtion virastotalo (Seinäjoki) | Kirjatalo | Villa Kokkonen |
| 1970–1991 | Alajärven hallintokeskus | Villa Skeppet | Pohjolan talo | Otaniemen vesitorni | Finlandia-talo | Kunsten | Alvar Aalto -museo | Sähkötalo | Ristinkirkko | Riolan kirkko | Jyväskylän kaupunginteatteri | Seinäjoen kaupunginteatteri | Essenin oopperatalo | Alajärven kaupunginkirjasto |