**Eeppinen kyklos** (m.kreik. ἐπικός κύκλος, *epikos kyklos*) oli joukko antiikin kreikkalaisia eeppisiä runoja. Se voidaan jakaa kahteen ryhmään, **Troijan kyklokseen** eli Troijan tarupiiriin, joka käsittelee Troijan sotaan liittyviä tapahtumia, sekä **Theban kyklokseen** eli Theban tarupiiriin, jossa aiheena ovat Theban kaupunkiin liittyvät legendat. Usein eeppisellä kykloksella viitataan vain ensin mainittuun.

Eeppiseen kyklokseen luetaan joskus myös Homeroksen teokset *Ilias* ja *Odysseia*, mutta usein termillä viitataan juuri ei-homeerisiin runoihin, kuten *Kypria*, *Aithiopis*, *Pieni Ilias* (*Ilias mikra*), *Troijan tuho* (*Iliū persis*), *Nostoi* ("Paluut") ja *Telegoneia*.

Eeppinen kyklos oli Kreikan pimeinä vuosisatoina kehittyneen suullisen perinteen kirjalliseksi muutettu muoto, joka perustui paikallisiin heeros-kultteihin. Se esitti mykeneläisen pronssiajan muistumia myöhemmän rautakautisen Kreikan näkökulmasta. Kaikki eeppisen kykloksen runot oli kirjoitettu daktyylisellä heksametrillä eli herooisella runomitalla.

*Iliaan* ja *Odysseian* lisäksi kykliset eepokset ovat säilyneet vain katkelmina. Näistä merkittävimmät ovat Prokloksen teoksesta *Khrestomatheia* peräisin olevia tiivistelmiä eepoksista. Fotios kuvasi 800-luvulla teoksessaan *Bibliotheke* laajemman eeppisen kykloksen, johon kuuluivat myös Theban kykloksen eeppiset runot. On kuitenkin varmaa, etteivät muut kuin *Ilias* ja *Odysseia* olleet säilyneet enää tuohon aikaan saakka, ja on todennäköistä, etteivät sen enempää Proklos kuin Fotioskaan viitanneet mihinkään kanoniseen kokoelmaan runoja.

Sisältö
-------

### Troijan kyklos

Troijan tarupiirin runojen aiheina olivat Troijan sotaan liittyvät tapahtumat. Se koostui seuraavista yhdeksästä eepoksesta:

| Teoksen nimi | Kirjoja | Kirjoittajaksi nimetty | Aihe |
| --- | --- | --- | --- |
| *Kypria* | 11 | Stasinos | Troijan sotaan johtaneet tapahtumat sekä konfliktin yhdeksän ensimmäistä vuotta, erityisesti Pariksen tuomio. |
| *Ilias* | 24 | Homeros | Akhilleuksen viha ensin kuningas Agamemnonia ja sitten Troijan prinssi Hektoria kohtaan, päättyen Hektorin surmaan kostoksi Patrokloksen kuolemasta. |
| *Aithiopis* | 5 | Arktinos | Troijan liittolaisten Penthesileian ja Memnonin saapuminen; heidän kuolemansa Akhilleuksen käden kautta kostoksi Antilokhoksen kuolemasta; Akhilleuksen oma kuolema. |
| *Pieni Ilias* | 4 | Leskhes | Tapahtumat Akhilleuksen kuoleman jälkeen, mukaan lukien Troijan puuhevosen rakentaminen. |
| *Troijan tuho* | 2 | Arktinos | Troijan tuhoaminen. |
| *Nostoi* ("Paluut") | 5 | Agias tai Eumelos | Kreikkalaisten palaaminen kotiin ja tähän liittyvät tapahtumat, päättyen Agamemnonin ja Menelaoksen paluuseen. |
| *Odysseia* | 24 | Homeros | Odysseuksen kotimatka ja tämän vaimon Penelopen kaipuu; Odysseuksen kosto Penelopen kilpakosijoille. |
| *Telegoneia* | 2(?) | Eugamon tai Kinaithon | Odysseuksen matka Thesprotiaan ja paluu Ithakalle; Odysseuksen kuolema tämän oman aviottoman pojan Telegonoksen käden kautta. |

### Theban kyklos

Theban tarupiirin runojen aiheina olivat Theban kaupunkiin liittyvät legendat. Siihen voidaan lukea seuraavat eepokset:

| Teoksen nimi | Kirjoja | Kirjoittajaksi nimetty | Aihe |
| --- | --- | --- | --- |
| *Oidipodeia* |  ? | Kinaithon | Sfinksin ja Oidipuksen tarina, vaihtoehtoinen Oidipus-myytti. |
| *Thebais* |  ? | Homeros | Veljesten Eteokles ja Polyneikes välinen sota eli seitsemän sotaretki Thebaa vastaan. |
| *Epigonoi* |  ? | Homeros tai Antimakhos | Epigonien sotaretki Thebaan. |
| *Alkmaionis* |  ? |  ? | Erifyleen kuolema Alkmaionin käden kautta kostoksi Amfiaraoksen kuolemasta. |

### Muita

Seuraavien kolmen eepoksen on joskus katsottu muodostavan kolmannen niin kutsutun "korinttilaisen kykloksen" eli Korintin kaupunkiin liittyneen tarupiirin:

| Teoksen nimi | Kirjoja | Kirjoittajaksi nimetty | Aihe |
| --- | --- | --- | --- |
| *Titanomakhia* | 2 | Eumelos | Jumalten alkuperä, erityisesti jumalten ja titaanien taistelu. |
| *Europia* |  ? | Eumelos | Europan taru sekä tätä seuranneita myyttejä. |
| *Korinthiaka* |  ? | Eumelos | Korintin kaupungin myyttinen historia, kuten hallitsijasukujen vaiheet. |

Antiikin ajan lähteet
---------------------

Kykloksen runoista ainoastaan *Ilias* ja *Odysseia* ovat säilyneet nykypäiviin. Muista teoksista on säilynyt katkelmia myöhempien kirjailijoiden teoksissa. Lisäksi muutamia rivejä on säilynyt riekaleisissa papyruslöydöissä.

Suurin osa eeppisen kykloksen runoja koskevasta tiedosta on peräisin niiden yhteenvedosta, joka on liitetty esipuheeksi tunnetun 900-luvulta peräisin olevan *Iliaksen* käsikirjoituksen, josta käytetään nimitystä Venetus A, alkuun. Esipuhe on vaurioitunut; siitä puuttuu *Kypriaa* käsittelevä osuus. *Kypriaa* käsittelevä osuus on säilynyt eräissä muissa käsikirjoituksissa, jotka sisältävät puolestaan vain tämän osan, ei muiden eepoksien osuutta.

Säilynyt yhteenveto on puolestaan katkelma pidemmästä erään Prokloksen kirjoittamasta teoksesta. Tämä tiedetään Fotioksen myöhemmän todistuksen perusteella tämän teoksessa *Bibliotheke*. Fotios tarjoaa riittävästi tietoa Prokloksen teoksesta *Khrestomatheia*, että sen perusteella Venetus A:n katkelman voidaan osoittaa olevan peräisin samasta teoksesta. Prokloksesta tiedetään vain vähän sen lisäksi, että hän ei varmuudella ole sama henkilö kuin filosofi Proklos. Jotkut tutkijat ovat ajatelleet hänen olevan mahdollisesti sama kuin vähemmän tunnettu grammaatikko Eutykhios Proklos, joka eli 100-luvulla jaa. mutta on täysin mahdollista, että kyseessä on joku muutoin täysin tuntematon henkilö.

Kykloksen synty
---------------

Se, kuinka nämä eeppiset runot yhdistettiin yhdeksi "kykloksen" nimellä tunnetuksi kokoelmaksi on edelleen epäselvää. D. B. Monro esitti 1800-luvulla, ettei sanan κυκλικός (*kyklikos*) käyttö oppineiden keskuudessa viitannut kyklokseen itseensä, vaan tarkoitti "totunnaista", ikään kuin tietyn kaavan mukaista, ja että kyklos koottiin hellenistisellä ajalla, ehkä niinkin myöhään kuin ensimmäisellä vuosisadalla eaa. Myöhemmät tutkijat ovat siirtäneet ajoitusta jonkin verran aiemmaksi, mutta hyväksyvät Monron päättelyn monin osin.

Toinen kysymys on kyklisten eeposten suhde Homerokseen. Ei-homeerisia eepoksia pidetään yleensä *Iliasta* ja *Odysseiaa* nuorempina. Tämän osoittamiseksi ei kuitenkaan ole tarpeeksi todistusaineistoa, ja jotkut tutkijat lähtevät siitä oletuksesta, että homeeriset eepokset ovat kyklisiä eepoksia myöhäisempiä ja hyödyntävät niitä laajalti. Jotkut toiset tutkijat ovat tässä maltillisempia ja katsovat homeeristen eeposten perustuvan legendoja sisältäneeseen aineistoon, joka muodostui myöhemmin eeppiseksi kyklokseksi. Keskustelu jatkuu edelleen.

Prokloksen kuvauksen perusteella ei-homeeristen eeposten juonet vaikuttavat siltä kuin ne olisi suunniteltu sopimaan yhteen Homeroksen runoelmien kanssa, ilman että teosten välillä on juurikaan päällekkäisyyksiä. Alun perin näin ei ole ollut. Esimerkiksi säilynyt lainaus osoittaa, että *Pieni Ilias* kertoi, kuinka Neoptolemos otti Andromakhen vangiksi Troijan tuhoutumisen jälkeen; Prokloksen mukaan *Pieni Ilias* kuitenkin päättyy ennen kuin Troijan tuhoaminen alkaa. Jotkut tutkijat ovat esittäneet, että *Kypria* käsitteli Troijan sotaa enemmän kuin mitä Prokloksen yhteenveto antaa ymmärtää; sitä vastoin jotkut ovat esittäneet, että *Kypria* johti kohti *Iliasta*, ja Proklos esitti sen sellaisena, kuin miksi se oli alun perin suunniteltu.

Eepoksia on selvästi toimitettu ainakin jonkin verran, jotta ne on saatu sopimaan yhteen. Esimerkiksi *Iliaan* viimeiselle riville

> »ὣς οἵ γ᾽ ἀμφίεπον τάφον Ἕκτορος ἱπποδάμοιο.  
> *hōs hoi g' amfiepon tafon Hektoros hippodamoio.*  
> Noin jalot vietettiin hevonsuistajan Hektorin peijaat.» 
> 
> 

on säilynyt myös vaihtoehtoinen versio, joka on suunniteltu johtamaan suoraan *Aithiopis*-runoelmaan:

> »ὣς οἵ γ' ἀμφίεπον τάφον Ἕκτορος· ἦλθε δ' Ἀμαζών,  
> Ἄρηος θυγάτηρ μεγαλήτορος ἀνδροφόνοιο.  
> *hōs hoi g' amfiepon tafon Hektoros: ēlthe d' Amazōn,  
> Arēos thygatēr megalētoros androfonoio.*  
> Peijaat Hektorin vietettiin; tuli sitt' amatsooni [Penthesileia]  
> Areen tuon tytär, miehevämielen ja myös uronsurman [...]» 
> 
> 

Kykloksen eeposten välillä on ristiriitaisuuksia. Esimerkiksi se kreikkalainen sotilas, joka surmasi Hektorin pojan Astyanaksin Troijan kukistuessa, nimetään *Pienessä Iliaassa* Neoptolemokseksi; runoelmassa *Troijan tuho* surmaajan nimi on Odysseus.

Vaikutus ja arvioinnit
----------------------

Kykloksen runot ovat aikanaan olleet hyvin suosittuja. Tämä voidaan päätellä kaikista niistä lukuisista runojen aiheita kuvanneista monumenteista, joita antiikin aikana pystytettiin. Niiden vaikutus näkyi myös sekä kreikkalaisessa lyriikassa että tragediassa.

Antiikin aikana homeerisia teoksia pidettiin kykloksen parhaimpina. Hellenistisen ajan oppineille kykliset runoilijat, joiden nimiin muut runot oli laitettu, olivat νεώτεροι (*neōteroi*, "myöhempiä") runoilijoita. Myöhemmin runot ovat kadonneet mahdollisesti siksi, että niitä on pidetty taiteelliselta arvoltaan Homeroksen runoja heikompina.

Aristoteles kritisoi *Runousopissaan* *Kypriaa* ja *Pientä Iliasta* siitä, että ne käsittelevät yhtä henkilöä ja yhtä ajanjaksoa tai toimintaa niin, että käsittelyssä on useita osia. Hän antaa ymmärtää, että kummallakin teoksella on vain yksi kirjoittaja, vaikka ei mainitsekaan kirjoittajia nimeltä.

Kykloksen eepoksissa esiintyvät tarinat esiintyvät myös muissa antiikin aikaisissa teoksissa. Tunnetuimpana Vergiliuksen *Aeneis* (kirja 2) sisältää kuvauksen Troijan tuhoamisesta troijalaisten näkökulmasta. Ovidiuksen *Muodonmuutoksia* (kirjat 13–14) kuvaa kreikkalaisten saapumisen Troijaan samoin kuin *Kypria*, sekä Akhilleuksen aseiden arvioinnin kuten *Pieni Ilias*. Quintus Smyrnaeuksen *Posthomerica* kertoo Akhilleuksen kuoleman jälkeisistä tapahtumista sodan päättymiseen saakka, ja Agamemnonin kuolema ja tämän pojan Oresteen kosto (runoelmasta *Nostoi*) ovat aiheena kreikkalaisessa tragediassa, erityisesti Aiskhyloksen *Oresteiassa*.

Lähteet
-------

1. 1 2  Castrén, Paavo & Pietilä-Castrén, Leena: "Eeppinen kyklos", *Antiikin käsikirja*, s. 142. Helsinki: Otava, 2000. ISBN 951-1-12387-4.
2. ↑  Liddell, Henry George & Scott, Robert: κύκλος *A Greek-English Lexicon*.  1940. Oxford:  Clarendon Press / Perseus Digital Library, Tufts University.  (englanniksi)
3. 1 2 3 4  Saïd, Suzanne & Trédé, Monique: *A Short History of Greek Literature*, s. 13–14. Käännös Trista Selous et al.. London & New York: Routledge, 1999. ISBN 0-415-12272-4.
4. ↑  Eumelus *Oxford Classical Dictionary*. Viitattu 26.5.2021.
5. ↑  West, M. L.: 'Eumelos': A Corinthian Epic Cycle?.  *The Journal of Hellenic Studies*, 2002, 122. vsk, s. 109–133. Artikkelin verkkoversio.
6. ↑  Katso: Monro 1883; Severyns 1928, 1938a, 1938b, 1953, 1962 ja 1963.
7. ↑  Katso esim.: Monro 1883.
8. ↑  Katso myös: Liddell, Henry George & Scott, Robert: κυκλικός *A Greek-English Lexicon*.  1940. Oxford:  Clarendon Press / Perseus Digital Library, Tufts University.  (englanniksi)
9. ↑  Monro 1883.
10. ↑  *Pieni Ilias* fr. 14, Westin editio.
11. ↑  Esim. Marks 2002 ja Burgess 2001 esittävät, että *Kypria* sisälsi alun perin kertomuksen koko sodasta.
12. ↑  Esim.: Latacz, J.: *Homer, His Art and His World*. Käännös J. Holoka. Ann Arbor, 1996. ; Scaife, R.: The *Kypria* and its early reception.  *Classical Antiquity*, 1995, 14. vsk, s. 164–197.
13. ↑  Homeros: *Ilias* 24.804. Teoksessa Homeros: *Ilias*. Suomennos Otto Manninen. Helsinki: WSOY, 2002. ISBN 951-0-16156-X.
14. ↑  Aristoteles: *Runousoppi* 1459a30–b7.

Kirjallisuutta
--------------

### Tekstilaitokset

* Bernabé, A.: *Poetarum epicorum Graecorum testimonia et fragmenta*. pt. 1. Leipzig: , 1987. ISBN 3-322-00352-3.  Kreikankielinen alkuteksti.
* Davies, M.: *Epicorum Graecorum fragmenta*. Göttingen: Vandenhoeck & Ruprecht, 1988. ISBN 3-525-25747-3.  Kreikankielinen alkuteksti.
* Hesiod & Evelyn-White, H. G.: *Hesiod: The Homeric Hymns and Homerica*. Loeb Classical Library, 1914. ISBN 0-674-99063-3.  Kreikankielinen alkuteksti ja englanninkielinen käännös.
* West, M. L.: *Greek Epic Fragments*. Cambridge, MA: , 2003. ISBN 0-674-99605-4.  Kreikankielinen alkuteksti ja englanninkielinen käännös.

### Muuta kirjallisuutta

* Burgess, J. S.: *The Tradition of the Trojan War in Homer and the Epic Cycle*. Baltimore: , 2001. ISBN 0-8018-7890-X.
* Davies, M.: *The Greek Epic Cycle*. Bristol: , 1989. ISBN 1-85399-039-6.
* Marks, J.: The Junction between the *Kypria* and the *Iliad*.  *Phoenix*, 2002.
* Monro, D. B.: On the Fragment of Proclus' Abstract of the Epic Cycle Contained in the Codex Venetus of the *Iliad*.  *Journal of Hellenic Studies*, 1883, 4. vsk, s. 305–334.
* Monro, D.B .: *Homer's Odyssey, books XIII-XXIV*, s. 340–384. Oxford: , 1901.
* Severyns, A.: *Le cycle épique dans l'école d'Aristarque*. Liège, Paris: , 1928.
* Severyns, A.: *Recherches sur la "Chrestomathie" de Proclos*. 4 osaa; *Bibliothèque de la faculté de philosophie et lettres de l'université de Liège* fascc. 78, 79, 132, 170. Paris: , 1938, 1938, 1953, 1963.  Osat 1 ja 2 käsittelevät Fotiosta, osat 3 ja 4 muita käsikirjoituksia.
* Severyns, A.: *Texte et apparat, histoire critique d'une tradition imprimée*. Brussels: , 1962.
* West, M. L.: *The Epic Cycle: A Commentary on the Lost Troy Epics*. Oxford University Press, 2013. ISBN 9780199662258.

Aiheesta muualla
----------------

* Fragments of the Epic Cycle (War of the Titans to the Epigoni) (Arkistoitu – Internet Archive) Online Medieval and Classical Library Release #8 (englanniksi)
* Proklos' summary of the Epic Cycle, omitting the *Telegony* (Arkistoitu – Internet Archive) *Stoa.org* (englanniksi)

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.   
Alkuperäinen artikkeli: en:Epic Cycle