*Tämä artikkeli käsittelee Tornion Kantojärveä. Kuusamon Kantojärvestä on eri artikkeli.*
**Kantojärvi** on kylä Tornion kaupungissa. Se sijaitsee Torniosta Arpelaan menevän seututie 927:n varrella. 

Kantojärven asutus sai alkunsa samoihin aikoihin kuin Arpelan asutus, omana kylänä Kantojärvi mainitaan 1845. Kylässä sijaitseva järvi kuivatettiin 1855 heinämaaksi niin, että paikalla oli parhaimmillaan 64:n ladon latomeri. Järvenpohjapellot muuttuivat hiljalleen kuitenkin märäksi turvemaaksi, eikä sitä voitu enää viljellä. Kyläläisten yhteisen ponnistuksen tuloksena Kantojärvi on 1900-luvun lopulla kunnostettu ja muutettu takaisin järveksi. Kunnostettu järvi on ylpeyden aihe kyläläisille, lisäksi se mahdollistaa monenlaista virkistys- ja harrastustoimintaa. Järvellä pidetään vuosittain pilkkikilpailut, joista saatava tuotto käytetään kylätoiminnan hyväksi.

Kantojärven kyläyhdistyksen toiminta on aktiivista, toimitiloiksi hankittiin vanha kyläkoulu. Kantojärvellä
on yhteistä tanssilavatoimintaa Yliliakan kanssa. Kylä on hankkinut myös suurtelttoja vuokratakseen
niitä eri tilaisuuksiin. Karungin kanssa toteutetaan yhteistä vaellus-hiihtoreittiä, jonka on määrä
valmistua 2007. Kantojärvellä on kolme maatilaa ja yksi lammastila. Lisäksi kylällä on parturi. (2006)

Toukokuussa 2018 kuuluisa kyyttökasvattaja Ilmari Majuri osti vanhan maatilan kylältä. Majuri kasvattaa tilallaan itäsuomenkarjan lisäksi suomenhevosia, maatiaiskanoja sekä venäjänvinttikoiria. Hän hoitaa tilan työt perinteisin menetelmin pääasiallisesti hevosvetoisilla työkoneilla.

Tilastoja
---------

Kantojärven tilastoalueella on 168 asukasta. Vuoteen 2004 verrattuna väestö lisääntyi kahdeksalla
hengellä. Vertailtaessa ikäryhmiä suurin ikäryhmä on 0-14-vuotiaat, mutta melkein yhtä paljon
on 35-44-vuotiaita. Suhteellisesti Kantojärvessä onkin enemmän tähän alle 45-vuotiaiden ryhmään
kuuluvia kuin Torniossa yleensä. Esimerkiksi viereisessä Arpelan kylässä 45 täyttäneiden ikäluokka 
on mainittua nuorempaa ikäluokkaa huomattavasti suurempi. 25-34-vuotiaiden ryhmä on Kantojärvessäkin
pienin. (2005) Lapsiperheistä eniten on sellaisia, joilla on kaksi alle 18-vuotiasta lasta (9).
Kantojärvessä muita yrittäjiä kuin maatalousyrittäjiä on suhteellisen vähän (2,9 % työvoimasta), mutta
maatalousyrittäjiä suhteellisen paljon (11,8 %). 1950-, 1980- ja 1990-luvut olivat Kantojärvellä vilkasta
rakentamisen aikaa. Suurin osa nykyisin käytössä olevista pientaloista rakennettiin mainittuina vuosikymmeninä. (2004)

Lähteet
-------

1. ↑  Facebook sivu *facebook.com*.

Aiheesta muualla
----------------

* Kylän kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)

Tornio
Kylät ja kaupunginosat

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Kaupunginosat | Kylät |  |
| * Suensaari
* Kiviranta
* Särkinärä
* Pudas
* Palosaari
 | * Luotomäki
* Torppi
	+ Pikku-Berliini
* Miukki
* Kokkokangas
 | * Arpela
* Pirkkiö
* Puuluoto
* Näätsaari
* Kantojärvi
 | * Karunki
* Martimo
* Vojakkala
* Liakka
* Lautamaa
 | * Korpijärvi
* Laivaniemi
* Sattajärvi
* Varajärvi
* Raumo
 | * Ruottala
* Laivajärvi
* Kourilehto
* Könölä
* Kaakamo
* Kukkola
 |  |

Urheilu

|  |  |
| --- | --- |
| Liikuntapaikat | Pohjan stadion |
| Urheiluseurat | Tornion Pyry – Tornion Palloveikot – Tornion Pallo -47 – Tornion IHC - Alatornion Pirkat |

Liikenne ja logistiikka

|  |  |
| --- | --- |
| Rautatieliikenne | Aapajoen seisake – Alavojakkalan seisake – Kalkkimaan rata – Karungin rautatieasema – Kolarin rata – Korpikylän rautatieasema – Kukkolan seisake – Oulu–Tornio-rata – Röyttän satamarata – Niemenpään rautatieasema – Tornio–Haaparanta-rata – Tornion rautatieasema – Tornio-Pohjoinen – Ylivojakkalan seisake |
| Sillat | Raumonjoen rautatiesilta – Tornionjoen rautatiesilta |
| Tieliikenne | Seututie 921 – Seututie 922 – Seututie 927 – Valtatie 21 |