**Makedonianmänty** (*Pinus peuce*) on mäntyjen sukuun ja mäntykasvien heimoon kuuluva havupuu. Laji kasvaa luonnonvaraisena Balkanin vuoristossa, yleensä 1 000–2 200 metrin korkeudella ja muodostaa usein puurajan. Se kasvaa parhaimmillaan 35–40 metrin pituiseksi, ja runko voi saavuttaa 1,5 metrin läpimitan. Normaali korkeus on kuitenkin 10–18 metriä. Parhaiten se menestyy valoisalla paikalla. Laji on kotoisin nimensä mukaisesti Makedoniasta ja kasvaa yleensä tuoreissa keskiravinteisissa metsissä tai kallioilla.

Neulasia on viisi yhdessä samassa kääpiöoksassa, ja pituudeltaan ne ovat 7–12 senttimetriä. Kävyt ovat pituudeltaan yleensä 8–15 senttimetriä. Siemenet ovat 7 millimetrin mittaisia, ja niissä on 1,5 senttimetriä pitkä siipi. Siemeniä levittää tuuli, mutta usein asialla voi olla myös pähkinähakki.

Käyttö
------

Makedonianmänty on yksi arvokkaimmista havupuulajeista Balkanin niemimaalla. Sen kestävää puuta arvostetaan erityisesti rakentamisessa, huonekalujen valmistuksessa, puunveistossa ja tynnyrinteossa. Puu sopeutuu myös poikkeuksellisen hyvin ankarisiin vuoristoilmasto-olosuhteisiin, mikä tekee siitä arvokkaan lajin metsittämiseen korkeilla alueilla eroosion torjumiseksi. Balkanilla väestö käyttää puun pihkaa haavojen, rintavaivojen, ihosairauksien, suolistovaivojen, suonikohjujen ja muiden sairauksien hoitoon.*lähde?*

Makedonianmänty on myös suosittu koristepuu puistoissa ja suurissa puutarhoissa, ja se kasvaa luotettavasti, vaikka ei nopeasti, monenlaisilla kasvupaikoilla. Se kestää erittäin hyvin ankaraa talvikelia ja sietää vähintään -45 °C pakkasta sekä tuulista ympäristöä. Luonnonvarakeskus hallinoi kolmea metsänkasvatuksen koealaa. Punkaharjulla 68-vuotiaassa koealassa puuston määrä oli 589 m3 hehtaarilla. Makedonianmänty tekee runsaasti siemeniä, ja laji onkin levittäytynyt koekasvatusalueilta lähimetsiin*lähde?*.

Kuten muutkin eurooppalaiset ja aasialaiset valkomännyt, makedonianmänty on erittäin vastustuskykyinen sembran-herukanrosoruosteelle (*Cronartium ribicola*). Tämä sienitauti tuotiin vahingossa Euroopasta Pohjois-Amerikkaan, missä se on aiheuttanut vakavia metsätuhoja amerikkalaisille alkuperäisille valkomännyille (esim. lännenvalkomänty, sokerimänty, valkokuusi) monilla alueilla. Makedonianmänty on suuressa arvossa tutkimuksessa, jolla selvitetään hybridisaation ja geneettisen muuntamisen suhteen taudin kestävyyden kehittämiseksi näissä lajeissa; strobusmännyn kanssa risteytyvät lajit perivät osan vastustuskyvystä.*lähde?*

Makedonianmänty on kestävä koristekasvi Etelä- ja Keski-Suomessa.

Kuvia
-----

* Puita luontaisella levinneisyysalueellaan Malovitsassa, Rilan vuoristoalueellaPuita luontaisella levinneisyysalueellaan Malovitsassa, Rilan vuoristoalueella
* Makedonianmänty talvellaMakedonianmänty talvella
* KäpyjäKäpyjä

Lähteet
-------

1. ↑  Farjon, A.: {{{taksoni}}} *IUCN Red List of Threatened Species. Version 2019-2*.  2017. International Union for Conservation of Nature, IUCN, Iucnredlist.org. Viitattu 3.11.2019. (englanniksi)
2. ↑  ITIS: *Pinus peuce* Viitattu 3.11.2019. (englanniksi)
3. 1 2 3 4  Leena Hämet-Ahti, Annikki Palmén, Pentti Alanko ja Peter M. A. Tigerstedt: Suomen puu- ja pensaskasvio. Dendrologian Seura - Dendrologiska Sällskapet 1992. s. 83
4. 1 2  Coombes, Allen: *Puut*, s. 40. Suomentanut Jani Kaaro. WSOY, 2005. ISBN 951-0-30137-x.
5. ↑  MäntymetsäMakedonianmänty Luonnonvarakeskus. Viitattu 8.11.2023.


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Taksonitunnisteet | 
* Wikidata: Q146021
* Wikispecies: Pinus peuce
* ARKive: pinus-peuce
* CoL: 77L6F
* EoL: 991102
* EPPO: PIUPE
* EUNIS: 150606
* GBIF: 5285079
* GRIN: 28524
* iNaturalist: 135730
* IPNI: 263209-1
* ITIS: 822559
* IUCN: 34193
* NBN: NBNSYS0000014779
* NCBI: 71646
* Open Tree of Life: 837891
* PPE: pinus-peuce
* Plant List: kew-2562550
* PLANTS: PIPE9
* POWO: urn:lsid:ipni.org:names:263209-1
* RHS: 13118
* Tropicos: 24900038
* WFO: wfo-0000481889

 |

 |