**Brestin linnoitus** (valkoven. Брэсцкая крэпасць, *Brestskaja krepasts*, ven. Брестская крепость, *Brestskaja krepost*) on Valko-Venäjän Brestin kaupungin länsiosissa, aivan Puolan rajan tuntumassa sijaitseva, alun perin 1800-luvulta peräisin oleva suuri puolustusrakennelma. Brestin linnoitus sai sitkeästä vastarinnastaan vuoden 1941 kesäkuun taistelussa Saksaa vastaan Neuvostoliiton aikana vuonna 1965 arvonimen *sankarilinnoitus*, mikä on paljolti sama kunnianosoitus ja arvo, minkä kukin 12 sankarikaupunkia sai. Linnoitus siihen kuuluvine museoineen, kirkkoineen, muistomerkkeineen ja laajoine puistoalueineen on nykyään Brestin kaupungin päänähtävyys. Se on myös Valko-Venäjän kaikkein suosituimpia turistinähtävyyksiä.

Brestin linnoitus sijaitsee Brestin kaupungissa, Läntisen Bug -joen äärellä  
Brestin linnoitus sijaitsee Brestin kaupungissa, Läntisen Bug -joen äärelläBrestin linnoitusBrestin linnoituksen sijainti

Historiaa
---------

Brestin linnoituksen kuuluisin portti
Piirros Brestin linnoituksen laajuudesta ja sijainnista (1912)
Linnoituksen portti Valko-Venäjän 50 ruplan setelissä (2010)
Tähtiportti sankarien muistokiville Valko-Venäjän 50 ruplan setelin (2010) kääntöpuolella
Brestin sankarilinnoituksen 100 metriä korkea obeliski ympäristöineen, taustalla valtava veistos linnoituksessa kaatuneiden muistoksi
Tähtiportti johtaa sankarien muistokivien alueelle
Brestin linnoitusalueen kirkko
Sisänäkymä Brestin linnoituksen puolustusmuseosta
Vanhemman linnoitusvaiheen taustana oli Venäjän keisarikuntan sotavoimien linnoitusinsinöörien suunnitelmat vuodelta 1830. Keisari Nikolai I antoi hankkeelle rakentamisluvan; tarkoituksena oli rakentaa koko Venäjän suurin linnoitus valtakunnan silloiselle länsirajalle Läntisen Bugin ja sen sivuhaaran Muhavetsin risteykseen Brestin kaupungin alueelle. Suunnitelmien mukaan rakennettu päälinnoitus valmistui huhtikuussa 1842. Rakentaminen jatkui myöhemmin, ja vasta ensimmäisen maailmansodan aikoihin kuusi kilometriä pitkä puolustusvarustus saatiin valmiiksi.

Alueesta
--------

Alkuperäinen Brestin linnoitus kattoi noin 2×1,8 kilometriä laajan bastionimaisesti järjestetyn ja kanavilla suojatun alueen. Nykyään yleisölle tarkoitettu ja laajemmin kunnostettu Brestin linnoituksen osa sisältää vuoden 1912 linnoituksen keskeisen ja pohjoisen osan.

Muhavets-joen eteläpuolella sijaitsevilla linnoitusalueen rakennelmat ja puistoalue sekä siihen liittyvät kanavat ovat nykyään osaksi kunnostamatta. Alueelta on löydetty kaivauksissa muun muassa jälkiä vanhasta itäslaavilaisesta kylästä, ja sinne on perustettu arkeologinen museo. Tällä alueella sijaitsee myös naisluostari.

Läntisen Bugin länsipuolinen vanha linnoitusalue on samoin kunnostamatta; se kuuluu ainakin osaksi Valko-Venäjän ja Puolan väliseen raja-alueeseen, mistä syystä pääsyä tähän osaan on rajoitettu yleisöltä.

Nähtävyys
---------

Kävijämäärällä mitattuna Brestin linnoitus oli yli 300 000 rekisteröidyllä kävijällään vuonna 2011 Valko-Venäjän suosituin turistinähtävyys.

Lähteet
-------

1. 1 2  Brest Fortress: Description (Unescon julkaisu Brestin linnoituksesta (ehdotettu maailmanperintökohteeksi))  2004. whc.unesco.org. Viitattu 17.5.2014. (englanniksi)
2. 1 2  Nesvizh Castle to open in June  2012. Tietotoimisto BelTA, belta.by. Viitattu 11.04.2012. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Brestin linnoitus**.
* Memorial complex «Brest Hero Fortress» (englanniksi) (museum.by)
* Memorialnyi kompleks *Brestkaja krepost-geroi* (muistoalueen viralliset sivut) (venäjäksi) (brest-fortress.by)
* Brestkaja krepost-geroi (1836 g.) (venäjäksi) (ekskursii.by)
* Brest (City) Archeology (englanniksi) (brest-belarus.org)
* Brest Fortress (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi) (brestonline.com)
* RT: Brest Fortress - the symbol of Soviet WWII resistance (Venäjän tv-yhtiön näkemys) (englanniksi) (youtube.com)
* Traileri sotaelokuvaan Brestin linnoituksesta ja sen sankareista - Брестская крепость (2010) (venäjäksi)
* Memorialnyi kompleks "Brestkaja krepost-geroi" (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi)