recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Dírfi  
ΔίρφηDírfin korkein huippu Délfi.

|  |  |
| --- | --- |
| Sijainti | 
Euboia, Keski-Kreikka, Kreikka |
| Vuoristo | 
Q12020337View and modify data on Wikidata  |
| Korkeus merenpinnasta | 
1 743 m |
| Prominenssi | 
1 743 m |

Kartta

|  |  |
| --- | --- |
| Koordinaatit | 
38° 37′ 36″ P, 23° 50′ 27″ IView and modify data on Wikidata  |

muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa WikidataaTietolaatikon dokumentaatioNäytä Wikidatasta tulevat arvot

**Dírfi** (kreik. Δίρφη) eli **Dírfys** (kath.kreik. Δίρφυς) on vuori ja vuorijono Euboian saarella Kreikassa. Se on saaren korkein vuori ja sen korkeus ja prominenssi ovat 1 743 metriä.

Dírfi-vuori mereltä nähtynä.
Dírfi sijaitsee Euboian keskiosissa linnuntietä noin 28 kilometriä koilliseen Chalkídan kaupungista. Sen korkeimman huipun nimi on Délfi (Δέλφι). Se muistuttaa ulkoasultaan tulivuorta, ja sitä kutsutaan usein "Kreikan Fujivuoreksi". Koko vuorijonon toiseksi korkein huippu on Pyxariás (Πυξαριάς, 1 351 m).

Dírfi-vuori on suosittu vaelluskohde varsinkin, koska se sijaitsee suhteellisen lähellä Ateenaa. Vuorelta on hyvä näköala sekä Egeanmerelle että Euboianlahdelle. Dírfi ja sen ympäristö on Natura 2000 -aluetta.

Dírfys-Messapían kunnan osa Dírfyksen kunnallisyksikkö, entinen itsenäinen kunta, on saanut nimensä vuoresta.

Lähteet
-------

1. ↑  Dirfys *Peakery*.  Arkistoitu 22.8.2016. Viitattu 15.8.2016.
2. ↑  Map: Dirfys *Map: Peakery*. Viitattu 15.8.2016.
3. 1 2  Dirfys Mountain *Mysterious Greece*. Viitattu 15.8.2016.
4. 1 2  Dirfi *Summit Post*. Viitattu 15.8.2016.
5. 1 2  Dirfys (Evia) – Climbing, Hiking & Mountaineering *Mountain Forecast*. Viitattu 15.8.2016.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Dírfi** Wikimedia Commonsissa
**Seismologian instituutti** (vuoteen 2010 **Seismologian laitos**) on Helsingin yliopiston matemaattis-luonnontieteellisen tiedekunnan Geotieteiden ja maantieteiden laitoksella toimiva instituutti, joka havainnoi ja tutkii seismisiä tapahtumia Suomessa ja muualla.

Seismologinen monitorointitoiminta aloitettiin Suomessa vuonna 1924. Tällöin Helsingin yliopiston fysiikan laitos sai Suomalaiselta Tiedeakatemialta kaksi horisontaalista seismografia, Mainkaa. Kahden vuoden kuluttua laitoksen käyttöön tuli myös vertikaalinen Mainka-seismografi. Seismografiasema sijaitsi Helsingissä fysiikan laitoksen kellaritiloissa. Vuonna 1961 aseman pohjalta perustettiin Seismologian laitos. Perustamispäätökseen vaikutti varsinkin tarve monitoroida Neuvostoliitossa sattuneita räjäytyksiä Novaja Zemljan 1950-luvun lopun ydinkokeiden jälkimainingeissa. Vuonna 2010 Seismologian instituutin uudeksi nimeksi tuli Seismologian instituutti. Samana vuonna instituutti järjestettiin uudelleen maantieteen ja geologian laitoksen kanssa matemaattis-luonnontieteellisen tiedekunnan Geotieteiden ja maantieteiden laitokseksi.

Seismologian instituutissa tehdään kallioperän rakenteisiin kohdistuvaa tutkimustyötä taittumis- ja heijastusluotausten sekä tomografiatutkimuksen avulla. Keskeisiin Seismologian instituutin tutkimusaiheisiin kuuluvat alueellinen seismisyys ja seisminen hasardi. Instituutista käsin ylläpidetään myös Suomen seismistä asemaverkkoa. Instituutti on osana kansainvälisiä yhteistyöhankkeitaan osallistunut muun muassa seismisten asemien perustamiseen Suomen ulkopuolelle, esimerkiksi Sambiaan ja Antarktikselle. Seismologian instituutissa käsitellään kaikki Suomen seismisten asemien rekisteröimä aineisto, joka koostuu räjäytysten, maanjäristysten ja sortumien tuottamista signaaleista. Signaaleille tehdään paikannus, ja havaintoja hyödynnetään muun muassa ydinkokeiden valvonnassa ja viranomaisten käyttöön suunnatussa Luonnononnettomuuksien varoitusjärjestelmässä (LUOVA-järjestelmä).

Seismologian instituuttia johtaa Timo Tiira (2023).

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Seismologian instituutin historia Helsingin yliopisto, viitattu 5.12.2023
2. ↑  Observatoriotoiminta Helsingin yliopisto, viitattu 5.12.2023
3. ↑  Seismologian instituutin johtaja: "Tämän kokoiset järistykset harvinaisia" Yle 9.9.2023, viitattu 5.12.2023
**Léka** (kreik. Λέκα, transl. myös *Lékka*) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Sámoksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Dytikí Sámoksen kuntaan, Sámoksen alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen. Kylän väkiluku on 412 (vuonna 2011).

Lékan kylä sijaitsee Sámoksen läntisissä sisäosissa noin 35 kilometriä länteen saaren keskuksesta Sámoksen kaupungista ja noin neljä kilometriä lounaaseen Karlóvasista. Se on rakennettu Kérkis-vuoren koillisrinteeseen noin 200 metrin korkeuteen merenpinnasta laskettuna. Kylä on saanut nimensä sen ensimmäisestä Lékas (Lékkas) -sukunimisestä asukkaasta. Lékan pääkirkko on omistettu Pyhälle Johannes Kastajalle (*Ágios Ioánnis Pródromos*).

Léka muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Λέκας, *Topikí Koinótita Lékas*), johon kuuluu varsinaisen Lékan kylän lisäksi Ágios Panteleímonasin kylä. Koko yhdyskunnan väkiluku on 419. Aiemmin kylä kuului Karlóvasin kuntaan, vuodesta 2011 Sámoksen kuntaan ja Karlóvasin kunnallisyksikköön, ja vuodesta 2019 lähtien Dytikí Sámoksen kuntaan.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Απογραφή Πληθυσμού - Κατοικιών 2011. Väestönlaskennan tulokset (XLS)  2011. The Hellenic Statistical Authority (Kreikan tilastokeskus ELSTAT). Viitattu 1.9.2014. (kreikaksi)
2. ↑  Lekka *Samos In*. Viitattu 4.9.2023.
Olígyrtos  
Ολίγυρτος

|  |  |
| --- | --- |
| Sijainti | 
Argolis, Arkadia ja Korinthia, Peloponnesos, Kreikka |
| Korkeus merenpinnasta | 
1 935 m |

|  |  |
| --- | --- |
| Koordinaatit | 
37° 48′ 25″ P, 22° 23′ 13″ IView and modify data on Wikidata  |

muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa WikidataaTietolaatikon dokumentaatioNäytä Wikidatasta tulevat arvot

**Olígyrtos** (kreik. Ολίγυρτος), joskus myös korkeimman huippunsa mukaan *Skípiza* (Σκίπιζα), on vuori Peloponnesoksen niemimaan pohjoisissa keskiosissa Kreikassa. Sen korkeus on 1 935 metriä.

Olígyrtos-vuori sijaitsee Argoliin, Arkadian ja Korinthian alueyksiköiden rajalla. Se yhdistyy pohjoisessa Kyllíni-vuoreen, idässä Maínalo-vuoreen ja etelässä Trachý-vuoreen. Vuori on osa Korintinlahdelta Argoliinlahdelle kulkevaa vuorijonoa, johon kuuluvat mainittujen vuorten lisäksi myös muun muassa vuoret Artemísio, Lýrkeio ja Kteniás.

Olígyrtos-vuori muodostaa 8 637 hehtaarin kokoisen Natura 2000 -alueen, joka on suojeltu luontodirektiivin perusteella.

Lähteet
-------

1. ↑  Oligyrtos, Mountain, Stymfalia *Greek Travel Pages*. Viitattu 10.9.2018.
2. ↑  Oligyrtos *Mountains Greece*. Viitattu 10.9.2018.
3. ↑  Oligyrtos *Wonder Greece*. Viitattu 10.9.2018.
4. ↑  GR2530004 Oros Oligyrtos *Natura 2000*. Viitattu 10.9.2018.
Corey Miller vuonna 2013.
**Corey Miller** (s. 9. maaliskuuta 1971, New Orleans, Louisiana), tunnetaan paremmin nimellä **C-Murder**, on yhdysvaltalainen rap- ja hip hop -artisti. Hän on myös hip hop -artistien Master P:n nuorempi veli sekä Romeon setä. C-Murder on julkaissut kahdeksan eri albumia, joista ensimmäinen *Life or Death* julkaistiin vuonna 1998. C-Murderin ehkä tunnetuin kappale on *Down for my Niggas*, jonka hän esitti Snoop Doggin ja Magicin kanssa. C-Murder on myös näytellyt muutamissa elokuvissa, useimmiten veljensä Master P:n kanssa.*lähde?*

Murhaoikeudenkäynti
-------------------

Vuonna 2002 Corey Miller pahoinpiteli ja ampui 16-vuotiaan Steve Thomasin kuoliaaksi louisianalaisella yökerholla. Henkirikoksen aikoihin Miller seurusteli Monica -nimisen R&B -laulajan kanssa. Miller tuomittiin syyskuussa 2003 toisen asteen murhasta, mutta hänelle määrättiin uusi oikeudenkäynti myöhemmin, kun selvisi, että osalla Thomasin tapon todistajista oli rikostaustaa. Miller määrättiin kotiarestiin oikeudenkäynnin ajaksi ja odottaessaan oikeudenkäyntiä hän rikkoi kotiarestinsa sääntöjä. Siitä huolimatta Milleriä ei sijoitettu vankilaan vaan hänen annetaan pysyä kotiarestissa.*lähde?*

Oikeudenkäynneissä Corey Miller todettiin ensin syylliseksi murhanyritykseen ja sen jälkeen, jälleen, toisen asteen murhaan. Miller tuomittiin 14. elokuuta 2009 murhanyrityksestä 10 vuodeksi vankeuteen sekä toisen asteen murhasta elinkautiseen vankeuteen ilman mahdollisuutta ehdonalaiseen, mikä on Louisianan osavaltiossa pakollinen rangaistus kyseisestä rikoksesta.*lähde?*

Corey Miller suorittaa rangaistustaan ja luultavasti viettää koko loppuelämänsä Louisianan osavaltion vankilassa, Angolassa.*lähde?*

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Saksa
* Italia
* Yhdysvallat

 |
|  |
| Taiteenala | 
* MusicBrainz

 |
|  |
| Muut | 
* Europeana

 |

 |
Raskauden aikana tupakoinnin haitat voivat olla vakavia sekä äidille että kehittyvälle sikiölle. Tupakointi altistaa äidin ja sikiön monille haitallisille kemikaaleille, jotka voivat vaikuttaa sikiön kehitykseen ja terveyteen. Lapset, joiden äiti on tupakoinut raskauden aikana, voivat kohdata terveysongelmia varhaislapsuudesta aina aikuisuuteen saakka.
Raskaana olevien naisten tulisi ehdottomasti välttää tupakointia ja altistumista tupakansavulle raskauden aikana. 

Tupakointi aiheuttaa ongelmia istukan verenkierrossa, mikä vaikuttaa sikiön ravinnonsaantiin ja kasvuun, tupakointi on liitetty korkeampaan keskenmenoriskiin.
Tupakointi kasvattaa etisen istukan (placenta praevia) riskia joka tarkoittaa, että kohdun alaosassa oleva istukka peittää osittain tai kokonaan kohdun kaulakanavan sisäsuun. 

Tupakoivilla äideillä on havaittu ennenaikaiseen synnytyksen riskiä, jolloin lapset ovat alttiimpia alhaiselle syntymäpainolle, mikä voi liittyä moniin terveysongelmiin vastasyntyneillä. 
Tupakointi voi aiheuttaa vastasyntyneillä hengitysvaikeuksia 
Tupakoinnilla voi olla haitallisia vaikutuksia sikiön aivojen kehitykseen, mikä voi johtaa oppimisvaikeuksiin ja käyttäytymisongelmiin myöhemmin elämässä.

  

</ref>Tikkanen M. Loppuraskauden verenvuodot. Kirjassa: Tapanainen J, Heikinheimo O, Mäkikallio K, toim. Naistentaudit ja synnytykset. Helsinki: Kustannus Oy Duodecim 2019</ref>

1. ↑
2. ↑  Jernman R. Loppuraskauden verenvuodot. Lääkärin tietokannat / Lääkärin käsikirja [online; vaatii käyttäjätunnuksen]. Kustannus Oy Duodecim
Merénta  
ΜερένταMerénta-vuori Ateenan lentoasemalta nähtynä.

|  |  |
| --- | --- |
| Sijainti | 
Markópoulo Mesogaías ja Saronikós, Itä-Attika, Attika, Kreikka |
| Korkeus merenpinnasta | 
614 m |

Kartta

|  |  |
| --- | --- |
| Koordinaatit | 
37° 50′ 57″ P, 23° 57′ 51″ IView and modify data on Wikidata  |

muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa WikidataaTietolaatikon dokumentaatioNäytä Wikidatasta tulevat arvot

**Merénta** (kreik. Μερέντα) on vuori Mesógeian tasangolla Attikan niemimaan eteläosassa Kreikassa. Se sijaitsee Markópoulo Mesogaíaksen ja Saronikóksen kuntien alueella Itä-Attikan alueyksikössä. Vuoren korkeus on 614 metriä.

Attikan eteläosan kolme vuorta kartalla, pohjoisimpana Merénta, keskellä Páneio ja eteläisimpänä Ólympos.
Merénta-vuoren nimi on oletettavasti peräisin alueella sijainneesta antiikin aikaisesta Myrrhinuksen demoksesta. Vuori on kalkkikiveä ja siinä on lukuisia karstimuodostelmia, kuten luolia, joista tärkeimpiä ovat Thrakiá Pliáka ja Mantzoúni etelärinteessä ja Xóni Lágki pohjoisrinteessä. Vuorelle kulkee vaellusreittejä.

Meréntan ympärillä sijaitsevat asutukset Markópoulo, Kalývia Thorikoú, Pórto Ráfti ja Kouvarás. Vuoresta etelään sijaitsevat Páneio- ja Ólympos-vuoret.

Lähteet
-------

1. 1 2  Μερέντα *TopoGuide.gr*. Viitattu 11.2.2019.
2. ↑  Βουνά Αττικής *Golden Greece*.  Arkistoitu 22.2.2019. Viitattu 11.2.2019.
Vardoúsia  
ΒαρδούσιαVardoúsia-vuoret.

|  |  |
| --- | --- |
| Tyyppi | 
vuoristoView and modify data on Wikidata  |
| Sijainti | 
Fokis ja Fthiotis, Keski-Kreikka,Kreikka Kreikka |
| Vuoristo | 
Píndos |
| Korkeus merenpinnasta | 
2 495 m |
| Prominenssi | 
1 289 m |

Kartta

|  |  |
| --- | --- |
| Koordinaatit | 
38° 40′ 47″ P, 22° 08′ 35″ IView and modify data on Wikidata  |

muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa WikidataaTietolaatikon dokumentaatioNäytä Wikidatasta tulevat arvot

**Vardoúsia** (kreik. Βαρδούσια) eli **Kórakas** (Κόρακας) on vuori ja vuorijono Keski-Kreikassa. Sen korkeimman huipun korkeus on 2 495 metriä ja prominenssi 1 289 metriä. Vardoúsia on Kreikan kaikista vuorista seitsemänneksi korkein.

Vardoúsian maisemia.
Vardoúsia sijaitsee pääosin Fokiin alueyksikön alueella. Pienempi osa siitä on Fthiotiin alueyksikön alueella. Vuorijono on Píndos-vuoriston eteläinen jatke. Vuoressa on toistakymmentä yli 2 000 metriä korkeaa huippua. Korkein huippu on nimeltään Kórakas, jota nimeä käytetään myös koko vuoresta. Muut korkeimmat huiput ovat Kokkiniás (Κοκκινιάς, 2 404 m), Pyramída (Πυραμίδα, 2 348 m), Megáli Soúfla (Μεγάλη Σούφλα, 2 340 m), Pláka (Πλάκα, 2 320 m), Chomírianis eli Megáli Choúni (Χωμήριανης/Μεγάλη Χούνη, 2 294 m), Alogórachi (Αλογόραχη, 2 265 m), Kostáritsas (Κωστάριτσας, 2 216 m), Káto Psiló (Κάτω Ψηλό, 2 140 m), Gidovoúni (Γιδοβούνι, 2 065 m) ja Sináni (Σινάνι, 2 055 m).

Dorídan kunnan osa Vardoúsian kunnallisyksikkö, entinen itsenäinen kunta, on saanut nimensä vuoresta.

Lähteet
-------

1. ↑  Korakas *Peakery*.  Arkistoitu 22.8.2016. Viitattu 15.8.2016.
2. ↑  Map: Korakas *Peakery*. Viitattu 15.8.2016.
3. ↑  Mount Vardousia *Mountains Greece*.  Arkistoitu 15.9.2016. Viitattu 15.8.2016.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Vardoúsia** Wikimedia Commonsissa

Kreikan vuoret ja vuoristot

|  |  |
| --- | --- |
| Korkeimmat vuoret(yli 2 000 m) | 
* Ólympos
* Smólikas
* Vóras
* Grámmos
* Gkióna
* Týmfi
* Vardoúsia
* Parnassós
* Ída eli Psiloreítis
* Páchnes
* Kakardítsa
* Taÿ́getos
* Kyllíni
* Aroánia
* Varnoúntas
* Tymfristós
* Lákmos
* Katarachiás
* Vasilítsa
* Falakró
* Erýmanthos
* Órvilos
* Tringía
* Doúsko
* Piéria
* Karáva
* Tzéna
* Lýgkos
* Kakoplévri
* Mavrovoúni
* Pínovo
* Oíti
* Díkti
* Avgó
* Aféntis Christós
* Vérno
* Áskio
* Kaliakoúda
* Vérmio
* Chatzí
* Áthos
* Bélles
* Trapezítsa

 |
| Vuoristot | 
* Ágrafa
* Akarnaniká
* Asteroúsia
* Athamaniká
* Bélles
* Koúla
* Kroússia
* Lasíthi
* Lefká Óri
* Óri Kyparissías
* Píndos
* Rodópi
* Thryptí

 |
Ólympos  
ΌλυμποςÓlympos-vuori ilmasta nähtynä.

|  |  |
| --- | --- |
| Sijainti | 
Saronikós, Itä-Attika, Attika, Kreikka |
| Korkeus merenpinnasta | 
487 m |

|  |  |
| --- | --- |
| Koordinaatit | 
37° 45′ 46″ P, 23° 55′ 28″ IView and modify data on Wikidata  |

muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa WikidataaTietolaatikon dokumentaatioNäytä Wikidatasta tulevat arvot

**Ólympos** (kreik. Όλυμπος, usein Όλυμπος της Αττικής, *Ólympos tis Attikís*, "Attikan Ólympos" tai Λαυρεωτικός Όλυμπος, *Lavreotikós Ólympos*, "Lavreotikín Ólympos") on vuori Attikan niemimaan eteläosassa Kreikassa. Se sijaitsee Saronikóksen kunnan alueella Itä-Attikan alueyksikössä lähellä Saroninlahden rantaa. Vuoren korkeus on 487 metriä.

Attikan eteläosan kolme vuorta kartalla, eteläisimpänä Ólympos, keskellä Páneio ja pohjoisimpana Merénta.
Ólympoksella on kaksi huippua, joista korkein tunnetaan samalla nimellä kuin koko vuori. Toiseksi korkein huippu on Skórdi (Σκόρδι, 355 m). Vuorella kasvoi alun perin havumetsää, mutta nykyisin se on lähinnä frýganaa eli matalaa pensaikkoa. Vuorelle kulkee vaellusreittejä.

Ólympoksen pohjoispuolella sijaitsevat Páneio- ja Merénta-vuoret. Vuoren eteläpuolella sijaitsevat Saronídan ja Anávyssoksen kaupungit.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Πεζοπορία στον Όλυμπο Αττικής *TopoGuide.gr*. Viitattu 11.2.2019.
2. ↑  Βουνά Αττικής *Golden Greece*.  Arkistoitu 22.2.2019. Viitattu 11.2.2019.
Ymittós  
ΥμηττόςYmittós-vuori idästä nähtynä.

|  |  |
| --- | --- |
| Tyyppi | 
vuoristoView and modify data on Wikidata  |
| Sijainti | 
Keski-Ateena ja Itä-Attika, Attika, Kreikka |
| Korkeus merenpinnasta | 
1 026 m |

Kartta

|  |  |
| --- | --- |
| Koordinaatit | 
37° 56′ 47″ P, 23° 49′ 00″ IView and modify data on Wikidata  |

muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa WikidataaTietolaatikon dokumentaatioNäytä Wikidatasta tulevat arvot

**Ymittós** (kreik. Υμηττός, myös *Imittós*), antiikin **Hymettos** (m.kreik. Ὑμηττός, lat. *Hymettus*), on vuori Attikassa Kreikassa. Se sijaitsee keskellä Ateenan metropolialueen itäosaa. Vuoren korkeus on 1 026 metriä.

Maantiede
---------

Ymittóksen maisemia.
Ymittós muodosta pitkän harjanteen, joka kulkee suurin piirtein pohjois-eteläsuunnassa ja jonka pituus on noin 20 kilometriä. Vuoren leveys itä-länsisuunnassa on noin 6–7 kilometriä. Vuoren korkeimman huipun nimi on Évzonas (Εύζωνας). Ymittós toimii Keski-Ateenan ja Itä-Attikan alueyksiköiden rajana. Varsinainen Ateenan kaupunki sijaitsee vuoren länsipuolella. Länsipuolella vuoren juurella sijaitsevat myös muun muassa vuoresta nimensä saanut Ymittóksen kaupunki sekä Cholargós, Papágou, Zográfou, Výronas, Ilioúpoli, Argyroúpoli, Ellinikó ja Glyfáda. Vuoren pohjoispuolella sijaitsevat muun muassa Agía Paraskeví ja Gérakas, ja itäpuolella Glyká Nerá, Paianía ja Koropí. Kauempana vuoren itäpuolella sijaitsevat metropolialueen itäiset kunnat sekä muun muassa Ateenan kansainvälinen lentoasema.

Historia
--------

Hymettos-vuoren nimi on alkuperältään esikreikkalainen ja sen on usein ajateltu olevan peräisin kreikkalaisten tuloa edeltäneiltä pelasgeilta. Toisaalta se on yhdistetty etymologisesti myös vuorella kasvavaan timjamiin. Antiikin aikana Hymettos tunnettiin erityisesti hunajastaan, joka sai makunsa timjamista ja muista alueen yrteistä. Sitä ylistivät muun muassa Vergilius ja Plinius vanhempi. Vuoresta louhittiin myös arvostettua marmoria, vaikkakin se hävisi tässä suosiossa läheiselle Pentelikon (nyk. Pentéli) -vuorelle. Alueen arkeologisiin löytöihin lukeutuvat muun muassa lukuisat antiikin aikaiset rajamerkit, jotka on kaiverrettu vuoren kallioon.

Bysanttilaisen ajan muistomerkeistä merkittävin on Kaisarianín luostari Ymittóksen pohjoisrinteellä. Vuorella on myös lukuisia muita luostareita. Nykyisin vuori on Ateenan metropolialueen merkittävimpiä viheralueita ja se on suosittua ulkoilualuetta, vaikkakin sen metsät kärsivät paljon vahinkoja erityisesti vuoden 2007 maastopaloissa.

Ymittós-vuori lännestä Lykavittós-kukkulalta nähtynä.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Mount Hymettus *Mountains Greece*.  Arkistoitu 15.9.2016. Viitattu 15.8.2016.
2. 1 2  Hymettus Δἠμος Καισαριανής.  Arkistoitu 17.8.2016. Viitattu 15.8.2016.
3. ↑  Mt Hymettus *Ekathimerini*.  28.12.2010. Viitattu 15.8.2016.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Ymittós** Wikimedia Commonsissa
Órliakas  
Όρλιακας

|  |  |
| --- | --- |
| Sijainti | 
Grevená, Länsi-Makedonia, Kreikka |
| Vuoristo | 
Píndos |
| Korkeus merenpinnasta | 
1 453 m |

muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa WikidataaTietolaatikon dokumentaatioNäytä Wikidatasta tulevat arvot

**Órliakas** (kreik. Όρλιακας) on vuori pohjoisessa Píndos-vuoristossa Makedoniassa Pohjois-Kreikassa. Sen korkeus on 1 453 metriä ja toiseksi korkeimman huipun korkeus 1 432 metriä.

Órliakas-vuori sijaitsee Länsi-Makedonian alueella Grevenán alueyksikössä. Sen pohjoispuolella sijaitsee Tsoúrgiakas-vuori ja länsipuolella Vasilítsa- ja Lýgkos-vuoret. Vuoren nimi palautuu etymologisesti nimimuotoihin *Órlygkas* (Όρλυγκας) ja *Órlynx* (Όρλυγξ), "Ilvesvuori".

Órliakas-vuori kuuluu Pohjoisen Píndoksen kansallispuistoon. Lisäksi se muodostaa yhdessä Tsoúrgiakaksen kanssa 9 848 hehtaarin kokoisen Natura 2000 -alueen. Vuorella elää Kreikassa harvinaisia eläimiä, ja se on merkittävää lintualuetta. Siellä kasvaa noin 1 000 lajia sieniä.

Lähteet
-------

1. 1 2  Όρλιακας *Natura Graeca*. Viitattu 10.9.2018.
2. ↑  Όρλιακας *Views of Greece*. Viitattu 10.9.2018.
3. ↑  Discovering Northern Pindos Northern Pindos National Park. Viitattu 10.9.2018.
4. ↑  GR1310004 Ori Orliakas kai Tsourgiakas *Natura 2000*. Viitattu 10.9.2018.
5. ↑  Mount Orliakas *Mountains in Greece*. Viitattu 10.9.2018.
Oopperatalo vuonna 1869.
**Kairon kuninkaallinen ooppera** oli Kairon alkuperäinen oopperatalo Egyptissä. Oopperatalo vihittiin käyttöön vuonna 1869 ja se tuhoutui tulipalossa 28. lokakuuta 1971. Se oli Afrikan ensimmäinen oopperatalo.

Kediivi Ismail oli tilannut oopperatalon rakennettavaksi juhlistamaan Suezin kanavan avajaisia. Talon suunnittelivat italialaiset arkkitehdit Pietro Avoscani ja Rossi. Talo suunniteltiin 850 hengelle ja se oli rakennettu pääosin puusta. Oopperatalo sijaitsi Egyptin pääkaupungissa Kairon Asbakin ja Ismailyyan kaupunginosien välissä.

Giuseppe Verdin ooppera *Rigoletto* oli valittu ensimmäiseksi oopperaesitykseksi oopperatalon avajaisiin 1869. Ismail oli suunnitellut hieman laajempaa esitystä uudelle teatterilleen. Oopperaesityksen valmistumisen kuukauden viiveen jälkeen, joka johtui Preussin sodasta, Verdin uusi ooppera *Aida* sai ensiesityksen Khedivial-oopperatalossa 24. joulukuuta 1871.

Aikaisin aamulla 28. lokakuuta 1971 oopperatalo tuhoutui tulipalossa maata myöten. Kaikki puurakennelmat tuhoutuivat jättäen jälkeensä vain kaksi Mohammed Hassanin veistämää patsasta.

Alkuperäisen oopperatalon tuhoutumisen jälkeen Kairo oli ilman oopperataloa miltei kaksi vuosikymmentä ennen uuden Kairon oopperatalon valmistumista vuonna 1988.

Lähteet
-------

1. ↑  Khedivial Opera House *ccsun7.sogang.ac.kr*.  Arkistoitu 20.7.2005. Viitattu 28.04.2020. (englanniksi)
2. 1 2 3 4  The Khedivial (Royal) Opera House in Egypt *Cairo Opera House*.  Arkistoitu 4.4.2019. Viitattu 4.4.2019. (englanniksi)

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Kairon kuninkaallinen ooppera**.
**Theópetra** (kreik. Θεόπετρα) on Kreikan kylä, joka kuuluu hallinnollisesti Metéoran kuntaan, Tríkalan alueyksikköön ja Thessalian alueeseen. Kylän väkiluku on 560 (vuonna 2011).

Theópetran kallio, jossa Theópetran luola sijaitsee.
Theópetran kylä sijaitsee noin seitsemän kilometriä kaakkoon Kalampákan kaupungista ja noin 16 kilometriä pohjoisluoteeseen Tríkalan kaupungista. Heti kylän länsipuolelta virtaa Lithaíos-joki. Theópetra tunnetaan erityisesti Theópetran luolasta, joka sijaitsee Theópetran kalliossa kylän pohjoispuolella. Sieltä on tehty löytöjä paleoliittiselta ja neoliittiselta kaudelta, ja sitä pidetään vanhimpana paikkana, jossa on näkyvissä ihmisen rakennustyön jälkiä.

Theópetra muodostaa oman kyläyhdyskuntansa (Τοπική Κοινότητα Θεοπέτρας, *Topikí Koinótita Theopétras*). Aiemmin kylä kuului Vasilikín kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Kalampákan kunnan Vasilikín kunnallisyksikköön.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Απογραφή Πληθυσμού - Κατοικιών 2011. Väestönlaskennan tulokset (XLS)  2011. The Hellenic Statistical Authority (Kreikan tilastokeskus ELSTAT). Viitattu 1.9.2014. (kreikaksi)
2. ↑  Σπήλαιο Θεόπετρας Υπουργείο Πολιτισμού και Αθλητισμού. Viitattu 1.11.2023.
3. ↑  Theopetra Cave: The Oldest Human Construction on Earth *Greek Reporter*. Viitattu 1.11.2023.
*Tämä artikkeli käsittelee kirjailijaa. Ultrajuoksija Pekka Aaltoa käsittelee artikkeli Pekka Aalto (juoksija)*
**Pekka Aalto** (26. toukokuuta 1897 Tunkua, Itä-Karjala – 8. lokakuuta 1941 Porajärvi, Itä-Karjala) oli suomalainen kirjailija.

Vienankarjalainen Pekka Aalto osallistui 1920-luvun alussa heimosotiin ja joutui lopulta pakenemaan Suomeen. Aalto työskenteli sitten konttoristina asuen Kemissä. Hän osallistui jatkosotaan palvellen vänrikkinä Osasto Kuussaaren 1. komppaniassa. Aalto kuoli kenttäsairaalassa 8. lokakuuta 1941 haavoituttuaan Porajärvellä. Hänen omaelämäkerrallinen teoksensa *Karjalan kotkat* julkaistiin kaksi vuotta hänen kuolemansa jälkeen.

Teoksia
-------

* *Karjalan kotkat : kahden vapaustaistelijan tarina*. Suomen kirja, Helsinki 1943

Lähteet
-------

* Suomen kirjailijat tietokanta (Arkistoitu – Internet Archive)
* Suomen sodissa 1939-1945 menehtyneiden tiedosto[vanhentunut linkki]

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Suomi (KANTO)

 |

 |
**Hännilänsalmen riippusilta** Nelostiellä Viitasaarella oli Keiteleen ylittävä teräsrakenteinen riippusilta. Suomen maanteille rakennettiin 1960-luvulla kuusi riippusiltaa, joista Hännilänsalmen silta oli ensimmäinen. Sillan suunnitteli DI Heimo Paavola TVH:n siltaosastolta, silta valmistui 1962. Betonikantisen sillan pääjänne oli 125 metriä ja molemmat reunajänteet 20 metriä. Hännilänsalmen silta purettiin vuonna 2010.

Ennen riippusillan valmistumista Hännilänsalmi oli ylitetty lossilla.

Sillan purku
------------

Riippusilta tuli tiensä päähän 2000-luvun alussa. Raskaat ja leveät erikoiskuljetukset eivät voineet käyttää sitä. Silta korvattiin sen länsipuolelle rakennetulla teräsbetonisella ulokelaattapalkkisillalla, jonka kokonaispituus on 276 metriä. Se avattiin liikenteelle 12. lokakuuta 2009 ja vanha silta suljettiin.

Riippusilta purettiin talven 2009–2010 aikana. Murskattu betonikansi käytettiin maanrakennukseen, ja teräsosat, yhteensä noin 140 tonnia, menivät uusiokäyttöön. Osa teräspalkeista voitiin käyttää pienempien siltojen rakenteisiin. Sillan penkereet purettiin ja maisemoitiin.

Lähteet
-------

1. ↑  Aitta, Seppo (vastaava toimittaja: *Siltojemme historia*, s. 228–229. Suomen Rakennusinsinöörien Liitto RIL ry, 2004. ISBN 951-758-446-6.
2. 1 2  Hännilänsalmen sillan purkutyöt päätökseen  25.5.2010. Yle. Viitattu 9.8.2013.
3. ↑  Hännilänsalmen silta ja taisteluhaudat (pdf) Nuorisokeskus Piispala. Viitattu 9.8.2013. [vanhentunut linkki]
4. ↑  Hännilänsalmen silta vihitään  30.11.2009. Yle. Viitattu 9.8.2013.
5. ↑  Destia rakentaa Hännilänsalmen sillan  27.3.2008. Destia. Viitattu 9.8.2013. [vanhentunut linkki]  
Hännilänsalmen silta Finnmap Consulting. Viitattu 9.8.2013. [vanhentunut linkki]
6. ↑  Latokartano, Maria: Hännilänsalmen uusi silta avattiin liikenteelle *Ksml.fi*.  12.10.2009. Keskisuomalainen Oyj. Viitattu 9.8.2013. [vanhentunut linkki]
Panachaïkó  
ΠαναχαϊκόPanachaïkó-vuoren Vodiás-huippu.

|  |  |
| --- | --- |
| Tyyppi | 
vuoristoView and modify data on Wikidata  |
| Sijainti | 
Akhaia, Länsi-Kreikka,Kreikka Kreikka |
| Korkeus merenpinnasta | 
1 928 m |

Kartta

|  |  |
| --- | --- |
| Koordinaatit | 
38° 12′ 09″ P, 21° 52′ 08″ IView and modify data on Wikidata  |

muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa WikidataaTietolaatikon dokumentaatioNäytä Wikidatasta tulevat arvot

**Panachaïkó** (kreik. Παναχαϊκό) eli **Vodiás** (Βοδιάς) on vuorijono Akhaiassa Peloponnesoksen niemimaan pohjoisosassa Kreikassa. Sen suurin korkeus on 1 928 metriä.

Panachaïkó-vuoret ilmasta nähtynä.
Panachaïkó-vuoret sijaitsevat linnuntietä noin 14 kilometriä itäkaakkoon Patraksen kaupungista. Geologisesti vuorijono on Manner-Kreikan Píndos-vuoriston jatke Peloponnesoksella. Vuoren korkein huippu on nimeltään Pýrgos tou Palavoú (Πύργος του Παλαβού). Muut korkeimmat huiput ovat Vodiás (Βοδιάς, 1 836 m), Vounó tou Giórgi (Βουνό του Γιώργη, 1 804 m), Bármpas (Μπάρμπας, 1 613 m) ja Kraniá (Κρανιά, 1 304 m). Vuoristossa on lukuisia ylätasankoja, kuten Prasoúdi eli Ómorfi Lákka (Πρασούδι/Όμορφη Λάκκα), Ovryókampos (Οβρυόκαμπος), Rakíta (Ρακίτα) ja Loumpítsa (Λουμπίστα).

Vuorijonon pohjoisosassa on nykyisin suuri tuulipuisto.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Panachaiko *Peloponnisos Search*. Viitattu 15.8.2016.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Panachaïkó** Wikimedia Commonsissa
**Osuuslaji** tarkoittaa sijoitusrahaston tietyn tyyppisiä osuuksia.

Sijoitusrahastoilla voi olla erityyppisiä osuuksia, tyypillisimmin tuotto- ja kasvuosuuksia. Monissa rahastoissa on myös osuuslajeja, jotka on suunnattu tietyn tyyppisille sijoittajille, kuten omat lajinsa instituutioille ja kuluttaja-asiakkaille. Osuuslajeilla voi olla eri minimimerkintäsumma ja palkkiorakenne. Lisäksi osuuslaji voi olla pörssikaupankäynnin kohteena (ETF-rahastojen osuudet).

Tuotto- ja kasvuosuuksien vertailu
----------------------------------

Tuotto-osuuksista maksetaan voitto-osuus käteisenä osuudenomistajien pankkitileille. Maksu tapahtuu Suomessa yleensä vuosittain, mutta se voi tapahtua myös vuosineljänneksittäin tai kuukausittain. Voitto-osuuden suuruus riippuu tavallisesti rahaston arvonkehityksestä. Voitto-osuus voi myös vastata esimerkiksi rahastoon tulleita osinkotuloja siitä riippumatta, onko osuuden arvo noussut vai laskenut. Voitto-osuus verotetaan Suomessa pääomatuloverona tai yhteisöverona sinä vuonna, kun voitto on maksettu.

Kasvuosuuksista voitto-osuutta ei makseta. Saadut voitot sijoitetaan uudelleen. Mahdollinen luovutusvoitto realisoituu verotuksessa vasta sitten, kun omistaja luopuu osuuksistaan voitolla. Jos sijoituksesta luopuu tappiolla, veroa ei Suomen verotuksessa jää maksettavaksi lainkaan; sen sijaan syntyy verotuksessa vähennyskelpoinen luovutustappio.

### Kasvuosuuksien edut

Kasvuosuuksien etu on verotuksellinen: Veronmaksu lykkääntyy tulevaisuuteen ja toistaiseksi säästetty vero on sijoitettuna sijoituskohteeseen. Etu voi olla merkittävä, varsinkin pitkäaikaiselle sijoittajalle, kunhan verotus ei kiristy.

Kasvuosuuksien eduksi voidaan lukea myös se, että sijoituksesta peritään veroa vain, jos sijoitus realisoidaan voitolla ja syntyy luovutusvoitto. Tuotto-osuuksien omistajaa verotetaan voitto-osuuksista vuosittain siitä riippumatta, onko sijoitus voitollinen vai tappiollinen. Tuotto-osuuksien omistaja voi siis joutua maksamaan veroa tappiota tuottavasta sijoituksesta, kun taas kasvuosuuksien omistajalle näin ei käy.

### Tuotto-osuuksien edut

Tuotto-osuuksien etu on se, että niistä saa rahaa käyttöönsä tarvitsematta lunastaa osuuksia. Etu on suomalaisen yksityissijoittajan näkökulmasta vähäinen, koska kasvuosuuksista saa saman rahan käyttöönsä yksinkertaisesti lunastamalla voitto-osuutta vastaavan määrän kasvuosuuksia pois.

Lisäetuna tuotto-osuuksien omistaja säästää rahaston lunastuspalkkiossa. Koska ulosmaksetut voitot vähennetään tuotto-osuuden arvosta, pienenevät lunastussumma ja lunastuspalkkio samassa suhteessa. Kasvuosuuksissa lunastuspalkkio peritään aikanaan myös osuuden arvoon kertyneitä voittoja vastaavasta summasta.

Tuotto-osuuksia hankkivat erityisesti yhteisösijoittajat kuten säätiöt, jotka tarvitsevat säännöllistä tuloa. Tuotto-osuus voi sopia esimerkiksi sellaiselle säännöllistä vuosituottoa tarvitsevalle säätiölle, jonka säännöt eivät salli pääoman vähentämistä osuuksia lunastamalla.

1. 1 2  Simola, Ulla: Rahaston kasvuosuus tarjoaa veroedun (Arkistoitu – Internet Archive) Taloustaito 1.8.2012
2. ↑  Kasvu- vai tuotto-osuus (Arkistoitu – Internet Archive) Seligson & Co Oyj, viitattu 23.1.2015
**Giuseppe "Pino" Greco** (4. tammikuuta 1952 – syyskuu 1985) oli sisilialainen palkkamurhaaja ja mafioso, joka 1980-luvulla työskenteli rikollispäällikkö Salvatore Riinalle.

Giuseppe Greco syntyi 4. tammikuuta 1952 Palermon lähistöllä sijaitsevassa Ciacullin kylässä. Hän oli lähtöisin Grecon mafiasuvusta, joka oli 1900-luvun alusta lähtien kuulunut Sisilian vaikutusvaltaisimpiin mafiaklaaneihin. Grecon varhaisista vaiheista ei ole tarkkoja tietoja, mutta oletettavasti hän siirtyi 1970-luvun loppupuolella työskentelemään corleonelaiselle mafiapäällikölle Salvatore Riinalle. Vuonna 1981 Greco tappoi Riinan kilpailijan Stefano Bontaden ja hänen liittolaisensa Salvatore Inzerellon, joiden salamurhat käynnistivät Sisiliassa vuosien 1981 ja 1983 välisenä aikana käydyn suuren mafiasodan. 

Mafiasodassa Greco oli mukana Riinan muodostamassa palkkamurhaajien joukkiossa, johon kuuluivat hänen ohella myös Mario Prestifilippo, Filippo Marchese, Vincenzo Puccio, Gianbattista Pullarà, Giuseppe Lucchese, Giuseppe Giacomo Gambino ja Nino Madonia. Greco oli mukana Italian kommunistisen puolueen puheenjohtajan Pio La Torren murhassa, ja hänen on kerrottu tappaneen henkilökohtaisesti karabinieerien kenraali Carlo Alberto dalla Chiesan, tuomari Rocco Chinnicin ja Sisilian mafiakomission jäsenen Rosario Riccobonon. Riina myös määräsi Grecon tappamaan työtoverinsa Filippo Marchesen. Italialaisten viranomaisten julkaisimien virallisten tietojen mukaan Greco tappoi yhteensä 58 ihmistä. 

Vuoden 1985 syyskuussa Greco katosi salaperäisesti, ja huhujen mukaan hän oli muuttanut Yhdysvaltoihin. Myöhemmin kuitenkin selvisi, että Riina oli määrännyt Vincenzo Puccion ja Giuseppe Lucchesen tappamaan Grecon. Italian viranomaisille Grecon kuoleman vahvisti ilmiantajaksi eli *pentito*ksi alkanut mafioso Francesco Marino Mannoia vuonna 1989.
**Ammattiylpeys** on työpsykologiaan liittyvä käsite. Ammattiylpeys on lähtökohtaisesti myönteinen tunne tai asenne työtä kohtaan. Se voi toisaalta olla ylpeyttä saavutuksista työssä, tai yhtä lailla ylpeyttä työn kautta välittyvästä asemasta. Ammattiylpeys voi liittyä työntekijän omaan suoriutumiseen, omaan asemaan tai omiin saavutuksiin työssään. Lisäksi se voi liittyä myös työntekijän asemaan myönteisesti koetun organisaation jäsenenä, asemaan myönteisesti koetun ammatin edustajana tai asemaan jonkin myönteisesti koetun työtehtävän suorittajana.

Sen lisäksi, että ammattiylpeyttä koetaan esimerkiksi myönteisenä pidetystä asemasta työelämässä tai onnistuneesta työtehtävästä, voidaan ylpeyttä kokea myös silloin, kun selvitään haastavana tai kielteisenä pidetystä tehtävästä. Esimerkiksi raskaasta, aliarvostetusta tai heikosti johdetusta työstä suoriutumisesta saatetaan kokea ylpeyttä juuri työn asettamien haasteiden ja niistä selviytymisen vuoksi.

Ammattiylpeys behavioraalisena ja sosiaalisena ilmiönä
------------------------------------------------------

Sen lisäksi, että ammattiylpeyden voidaan ajatella olevan yksilön sisäinen mielentila, voidaan sen myös ajatella näkyvän ulkoisena toimintana. Ammatistaan ylpeä henkilö voidaan esimerkiksi kuvata sellaisena, joka työskentelee kunniallisesti, tunnollisesti ja työlleen omistautuneesti. Toisaalta ammattiylpeys on myös usein sosiaalinen ilmiö, jota koetaan etenkin tilanteissa, joissa henkilö saa julkista arvostusta tai tunnustusta tekemästään työstä.

Myönteinen ylpeys ja hybrinen ylpeys
------------------------------------

Vaikka ammattiylpeys nähdään usein myönteisessä valossa, voi se esiintyä myös aiheettomana, niin sanottuna hybrisenä ylpeytenä. Myönteinen ammattiylpeys näyttäytyy omanarvontuntona ja tyytyväisyytenä omalla työllä aikaan saatuihin saavutuksiin. Hybristä ylpeyttä taas kuvaa esimerkiksi tarpeeton ja katteeton rehvastelu.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Saari, Tiina et al.: *Duunarit – ammatistaan ylpeät : Duunarit-hankkeen loppuraportti*. Tampereen yliopisto, 2021.
Papíkio  
ΠαπίκιοPapíkio-vuori.

|  |  |
| --- | --- |
| Sijainti | 
Rodópi, Itä-Makedonia ja Traakia, Kreikka |
| Vuoristo | 
Rodópi |
| Korkeus merenpinnasta | 
1 483 m |

Hallinto| Luokitus | 
Luetteloitu arkeologinen kohde Kreikassa (d)View and modify data on Wikidata  |

Kartta

|  |  |
| --- | --- |
| Koordinaatit | 
41° 13′ 18″ P, 25° 18′ 12″ IView and modify data on Wikidata  |

muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa WikidataaTietolaatikon dokumentaatioNäytä Wikidatasta tulevat arvot

**Papíkio** (kreik. Παπίκιο, kath.kreik. Παπίκιον, *Papíkion*) eli *Aïtóvouno* (Αϊτόβουνο) on vuori Rodópivuorilla Länsi-Traakiassa koillisessa Kreikassa. Sen korkeus on 1 483 metriä.

Komotinín kunnan Itéan kylä ja Papíkio-vuori.
Papíkio sijaitsee Rodópin alueyksikössä noin 14 kilometriä luoteeseen Komotinísta lähellä Bulgarian rajaa. Vuori on pääosin metsäinen.

Bysanttilaisella ajalla 1000–1200-luvuilla vuoren alue on ollut merkittävä luostarielämän keskus Traakiassa. Alueella on suoritettu arkeologisia kaivauksia vuodesta 1983. Niissä on löydetty kuuden luostarin paikat.

Lähteet
-------

1. 1 2  Papikio Mountain *Eastern Macedonia & Thrace*. Viitattu 15.8.2016.
2. ↑  Papikio, Mountain, Komotini *Greek Travel Pages*. Viitattu 15.8.2016.
3. 1 2  Mount Papikion *Greek Travel Pages*. Viitattu 15.8.2016.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Papíkio** Wikimedia Commonsissa
Thomas Enger
**Thomas Enger** (s. 1973) on norjalainen rikoskirjailija.

Enger syntyi englannin ja ranskan opettajana työskennelleelle isälle sekä fysioterapeuttina työskennelleelle äidille. Hän pelasi aikoinaan jalkapalloa ja ylsi korkeimmillaan Norjan kolmosdivisionan Ullensaker/Kisa IL -seuraan. Hän on aiemmin myös työskennellyt toimittajana.

Enger julkaisi ensimmäisenä kirjanaan vuonna 2010 teoksen *Valekuollut* (*Skinndød*). Se avasi myös sarjan, jossa päähenkilönä on rikostoimittaja Henning Juul. Sarjan toisena osana ilmestyi vuonna 2011 *Aavekipu* (*Fantomsmerte*). Otava on julkaissut Engerin kirjallisuutta suomennettuna. Enger sai Uprisenin ensimmäisellä nuorisokirjallisuuden teoksellaan (*Den onde arven*) vuonna 2014 ja toistamiseen kirjallaan *Killerinstinkt* vuonna 2018. Enger harrastaa musiikin säveltämistä.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Enger, Thomas (Arkistoitu – Internet Archive) DekkariNetti
2. ↑  Thomas Enger Book Series In Order
3. 1 2 3  Cursed Thomas Enger
4. ↑  Thomas Enger for andre gang! Uprisen


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Norja
* Ranska
* BnF data
* Katalonia
* Saksa
* Italia
* Israel
* Yhdysvallat
* Tšekki
* Alankomaat
* Puola

 |
|  |
| Muut | 
* IdRef

 |

 |
**Sentinelin kieli** on Pohjois-Sentinelillä oletettavasti puhuttava kieli. Kieltä ei ole pystytty tutkimaan, sillä sen puhujat, sentinelit, ovat väkivaltaisesti torjuneet lähes kaikki ulkopuolisten tekemät kontaktiyritykset. Nykyään Intia on kieltänyt kaikki vierailut niin saarella kuin sen aluevesilläkin kolmen kilometrin säteellä.

Kieltä ei ole luokiteltu, mutta Ethnologue määrittelee sen eteläandamaanilaiseksi kieleksi. Aiemmin on arvioitu, että sentinelit olisivat sukua önge- ja jarawa-heimoille. Tästä huolimatta sentinelit eivät ole näyttäneet ymmärtävän jarawankielisiä sanoja ja eleitä.

Puhujien määrää ei tiedetä, mutta sen arvellaan olevan sama kuin saaren asukasluvun. Intian valtio arvioi saaren asukasluvuksi 50–400. Arviot puhujamääristä ovat kuitenkin pitkälti arvauksia. Kielen katsotaan olevan uhanalainen.

Lähteet
-------

1. ↑  The Sentinelese  2017. ncst.nic.in. Viitattu 10.6.2020. (englanniksi)
2. ↑  Sentinel *Ethnologue*. Viitattu 9.6.2020. (englanniksi)
3. ↑  Enumeration of Primitive Tribes in A&N Islands – A Challenge (s. 3)  2011. Census of India 2011. Viitattu 10.6.2020.
4. ↑  Panchali Dey: North Sentinel Island, stepping back in time *Times of India Travel*. Viitattu 9.6.2020.
5. ↑  Did you know Sentinel is vulnerable? *Endangered Languages*. Viitattu 9.6.2020. (englanniksi)
**Kirill Kozlovski** (s. 3. toukokuuta 1981 Mogilev) on valkovenäläissyntyinen pianisti.

Opinnot
-------

Kozlovski aloitti opintonsa Valko-Venäjän valtion musiikkiakatemiassa, josta siirtyi opiskelemaan Sibelius-Akatemiaan opettajinaan Matti Raekallio, Hamsa al-Wadi Juris, Ilmo Ranta ja Eero Heinonen. Hän sai musiikin maisterin arvon Suomessa vuonna 2005. Hän lähti täydentämään opintojaan Wienin musiikin ja esittävien taiteiden yliopistoon, jossa häntä opetti Avo Kouyoumdjian. Musiikin tohtoriksi hän väitteli vuonna 2017 Sibelius-Akatemiasta aiheesta "Dmitri Šostakovitšin musiikin kontekstualisaatio".

Kozlovski on myös osallistunut mestarikursseille, joita ovat pitäneet Dmitri Baškirov, Péter Nagy, Ivari Ilja, Ralf Gothoni ja András Schiff.

Ura
---

Kozlovski on saanut ensipalkinnot Chopin-keskuksen pianokilpailussa (Ranska, 1998), Ciutat de Mallorca -pianokilpailussa (Espanja, 2003) ja Jyväskylän pianokilpailussa (2004). Vuonna 2005 hänet valittiin Finland Festivalsin "vuoden nuoreksi taiteilijaksi".

Kozlovski on esiintynyt resitaaleissa ja kamarimusiikkiesityksissä monissa maissa, kuten Suomessa, muissa Pohjoismaissa, Ranskassa, Saksassa, Sveitsissä, Venäjällä, Virossa ja Espanjassa. Hän on esiintynyt myös useiden orkestereiden, kuten Helsingin kaupunginorkesterin, Tampere Filharmonian, Jyväskylä Sinfonian ja Valko-Venäjän valtionfilharmonikkojen solistina.

Kozlovski on säestänyt sellaisia laulajia kuin Jorma Hynnistä, Jekaterina Gubanovaa, Helena Juntusta, Monica Groopia, Arttu Katajaa ja Esa Ruuttusta. Hän on saanut liedopetusta Dietrich Fischer-Dieskaulta ja Hartmut Hölliltä.

Kozlovskin ensimmäinen soololevy, *Shostakovich in Context* (2017), sisältää Šostakovitšin, Ilari Kailan, Matei Gheorghiun ja Mikko Nisulan pianosävellyksiä. Julkaisu liittyi Kozlovskin tohtorintutkintoon. Jo vuonna 2016 oli julkaistu Kozlovskin ja sopraano Jenni Lättilän levytys Richard Wagnerin lauluista.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5 6  Kirill Kozlovski (Arkistoitu – Internet Archive) Kansainvälinen Mirjam Helin -laulukilpailu
2. ↑  Kiril Kozlovsky (Arkistoitu – Internet Archive) Ung Nordisk Musikk
3. ↑  Kirill Kozlovski (Arkistoitu – Internet Archive) Rauma Festivo
4. ↑  Kirill Kozlovski (Arkistoitu – Internet Archive) Joroinen Music Festival
5. ↑  Kirill Kozlovski (Arkistoitu – Internet Archive) Urjala Soikoon

Aiheesta muualla
----------------

* Viralliset sivut (Arkistoitu – Internet Archive)

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Saksa

 |

 |
**Dead or Alive 5** (*DOA5*) on PlayStation 3:lle ja Xbox 360:lle julkaistu taistelupeli ja osa *Dead or Alive* -pelisarjaa. Pelin kehitti Team Ninja ja julkaisi Tecmo. DOA5 on myös ensimmäinen *PlayStation*-tuoteperheelle julkaistu sarjan taistelupeli sitten *Dead or Alive 2*:n, noin 12 vuoden tauon jälkeen.

Pelaaminen
----------

Kuten sarjan muutkin osat, DOA5 on nopeatempoinen taistelupeli. Pelin alkuperäinen versio sisältää 24 pelattavaa hahmoa, joista osa on vierailevia hahmoja Segan *Virtua Fighter*-pelisarjasta. Ottelut voidaan käydä yksi yhtä vastaan tai tag-otteluina joissa kahden hahmon joukkueet taistelevat toisiaan vastaan. Peli sisältää tarinatilan, useita yksinpelimuotoja ja taistelut PlayStation Networkin tai Xbox Liven kautta internetissä.

Hahmot
------

*Pääartikkeli: Luettelo Dead or Alive -pelisarjan hahmoista*

Julkaisut
---------

### Dead or Alive 5 Plus

*Dead or Alive 5 Plus* on PlayStation Vitalle julkaistu versio.

### Dead or Alive 5 Ultimate

Syyskuussa 2013 pelistä julkaistiin päivitetty Ultimate-versio Xbox 360:lle, PS3:lle ja kolikkopelinä. Tämä versio lisää peliin uusia ominaisuuksia ja viisi hahmoa: Rachel, Jacky, Leon, Ein ja Momiji. Rachel ja Momiji ovat alun perin *Ninja Gaiden* -pelisarjasta ja tekevät ensiesiintymisensä *Dead or Alive* -sarjassa. Lisäksi peliin on julkaistu kolme maksullista DLC-hahmoa, Marie Rose, Phase 4 ja Nyotengu.

#### Dead or Alive 5 Ultimate: Core Fighters

*Core Fighters* on rajoitettu versio *Dead or Alive 5: Ultimaten* kokoversiosta, ja se on julkaistu ainoastaan PlayStation Storessa. Pelin voi ladata ilmaiseksi ja se käyttää free-to-play -toimintamallia. *Core Fighters* on käytännössä sama peli kuin DOA5U:n kokoversio, mutta osia pelistä on lukittu. Tarinatila sekä suurin osa hahmoista on suljettuna, mutta voidaan avata mikromaksuilla. Ilmaisversio sisältää neljä pelattavaa hahmoa: Kasumi, Ryu Hayabusa, Ayane ja Hayate.

### Dead or Alive 5: Last Round

*Last Round* on toinen päivitys *Dead or Alive 5*-sarjaan. *Last Round* on julkaistu PlayStation 3:lle, PlayStation 4:lle, Windowsille, Xbox 360:lle ja Xbox Onelle. Se sisältää kaksi uutta hahmoa, Honoka ja Raidou.

Peliin on myöhemmin lisätty ladattavana lisäosana (DLC) Naotora Ii sekä Mai Shiranui The King of Fighters -sarjasta.

Aiheesta muualla
----------------

* *Dead or Alive 5* MobyGamesissa (englanniksi)
* *Dead or Alive 5 Plus* MobyGamesissa (englanniksi)
* *Dead or Alive 5: Ultimate* MobyGamesissa (englanniksi)
* *Dead or Alive 5: Last Round* MobyGamesissa (englanniksi)
* Viralliset kotisivut
**Joseph Renggli** (1851 Luzern, Sveitsi – 1938 Netstal, Sveitsi) oli sveitsiläinen insinööri, joka oli 25 vuotta Suomessa Nokia-yhtiön ja Finlaysonin palveluksessa.

Renggli tuli Suomeen vuonna 1888 valmistuttuaan insinööriksi ja harjoiteltuaan Euroopan teollisuusmaissa. Hän palveli ensin 10 vuoden ajan Nokia-yhtiössä ja oli sitten 15 vuoden ajan yli-insinöörinä Finlaysonin tehtailla. Hän suunnitteli vuonna 1895 valmistuneen Finlaysonin pääkonttorin sisätilat ja vuonna 1885 Nokianvirran Tehdassaareen valmistuneet kolme punatiilistä paperikonesalia.

Renggli palasi perheineen Sveitsiin ja hän kuoli siellä syksyllä 1938.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Kuolleita, Helsingin Sanomat, 20.11.1938, nro 314, s. 19, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
2. ↑  Nokian kaupunki : Nokia-yhtiön juuret ovat täällä, luku Paperikonesalit Tehdassaareen

Kirjallisuutta
--------------

* Olavi Toivola : *Joseph Renggli. Sveitsiläinen monitaituri Nokialla ja Tampereella 1800-luvun lopussa*. Tammerkoski 2008, nro 4, s. 24–28.
Kingstonin USB-muistitikku.
**Kingston Corporation** on yhdysvaltalainen elektroniikkayhtiö. Yhtiö perustettiin vuonna 1987 Kalifornian Fountain Valley, jossa on nykyäänkin sen päämaja. Kingstonilla on tuotantolaitoksia Yhdysvalloissa, Britanniassa, Irlannissa, Malesiassa, Kiinassa ja Taiwanissa. Kingston aloitti tietokoneiden muistien valmistajana, ja se on yhä suurin itsenäinen DRAM-muistipiirien tuottaja maailmassa. Kingston on joidenkin tietojen mukaan maailman toiseksi suurin flash-muistien valmistaja. Kingston sai ensimmäisen patentin SIMM (*Single In-line Memory Module*) -piirin valmistamiseen vuonna 1988.

Yhtiön palveluksessa on maailmanlaajuisesti yli 3 300 työntekijää, ja vuonna 2006 myynti oli yli 3,4 miljardia dollaria. Yhtiön nykyinen laajalti tunnettu logo otettiin käyttöön 1990-luvun puolivälissä.

HyperX oli Kingstonin omistama pelaamiseen keskittyneiden laitteiden tuotemerkki. Sen alla valmistetaan muun muassa headsetteja, näppäimistöjä, SSD-levyjä ja muistimoduuleja. HyperX sponsoroi monia elektronisen urheilun joukkueita. HyperX myytiin  HP:lle kesäkuussa 2021.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Kingston Technology** Wikimedia Commonsissa

* Kingston Corporation virallinen sivusto (englanniksi)
* HyperX (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)

1. ↑  HP Inc. Completes Acquisition of HyperX *press.hp.com*. Viitattu 2.9.2023. (englanniksi)
Párnonas  
ΠάρνωναςPárnonas-vuori.

|  |  |
| --- | --- |
| Tyyppi | 
vuoristoView and modify data on Wikidata  |
| Sijainti | 
Arkadia ja Lakonia, Peloponnesos,Kreikka Kreikka |
| Korkeus merenpinnasta | 
1 936 m |

Hallinto| Luokitus | 
Natura 2000 -suojelualue (en) (29. maaliskuuta 2011)View and modify data on Wikidata  |

Kartta

|  |  |
| --- | --- |
| Koordinaatit | 
37° 06′ 36″ P, 22° 43′ 48″ IView and modify data on Wikidata  |

muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa WikidataaTietolaatikon dokumentaatioNäytä Wikidatasta tulevat arvot

**Párnonas** (kreik. Πάρνωνας), antiikin **Parnon** (m.kreik. Πάρνων), on vuori ja vuorijono Peloponnesoksen niemimaalla Kreikassa. Sen korkeus on 1 936 metriä.

Párnonas-vuorten maisemia.
Párnonas-vuoret sijaitsevat Peloponnesoksen kaakkoisosassa ja erottavat Lakonian tasangon Arkadiasta ja Argoliinlahden rannikosta. Etelässä vuorijono ulottuu Maléan niemimaalle. Párnonaksen korkeimman huipun nimi on Megáli Toúrla (Μεγάλη Τούρλα). Se sijaitsee linnuntietä noin 27 kilometriä itään Spártin kaupungista.

Párnonaksen rinteellä sijaitsee Elónan luostari (*Moní Elónis*).

Lähteet
-------

1. ↑ . Tieto on haettu Wikidatasta.
2. 1 2  Mount Parnonas *Mountains Greece*.  Arkistoitu 18.9.2016. Viitattu 15.8.2016.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Párnonas** Wikimedia Commonsissa
thumb|200px|Lietettä
**Liete** on nesteen ja hyvin pienten ainehiukkasten muodostama heterogeeninen seos. Liete näkyy nesteen sameutena, koska hiukkaset vajoavat pohjaan tai nousevat pintaan hyvin hitaasti. 

Geologiassa liete tarkoittaa veden ja savi- tai silttiaineksen tai molempien juoksevaa tai puolijuoksevaa seosta. Kiinteistä mineraalihiukkasista koostuvan hienoaineksen rakeiden koko on alle 0,06 mm. Koska vettä tiheämmät kappaleet vajoavat pohjaan sitä hitaammin mitä pienempiä ne ovat, saattaa hienoin saviaines pysyä kuukausia veteen liettyneenä. Hiukkasten vajoamisnopeuteen vaikuttaa myös veden virtausten voimakkuus: vuolaat virtaukset pystyvät pitämään raskaammatkin hiukkaset liikkeessä.

Luonnonvesien pohjalle laskeutuva liete muodostaa kerrostumia, sedimenttejä, kuten savea, liejua tai hiesua. Miljoonien vuosien kuluessa kerrostuma kovettuu kiveksi (lutiitti), joka voi olla kivilajiltaan aineksen raekoosta riippuen esimerkiksi savikiveä, silttikiveä tai lietekiveä. Lietekivi on siltistä ja saviaineksesta muodostunut kivilaji.

Maataloudessa yleinen liete on lietelanta, joka on kotieläinten ulosteen ja virtsan muodostamaa seosta. Yhdyskuntien jätevesien käsittelyssä muodostuu puhdistamolietettä.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Liete** Wikimedia Commonsissa