recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Iso-Lauas** on järvi Kuopiossa Pohjois-Savon maakunnassa. Sen pinta-ala on 6,2 neliökilometriä. Etäisyys Kuopion keskustasta on 20 kilometriä lounaaseen.

Maantiede
---------

Iso-Lauas muistuttaa muodoltaan kuunsirppiä. Allas on monen muun suomalaisjärven tavoin kaakkois–luoteissuuntaisesti pitkä, suurin etäisyys järven kaakkoiskolkasta luoteiskolkkaan on 7,6 kilometriä. Iso-Lauas levenee kaakosta kohti järven keskiosaa, josta se jälleen kapenee kohti luodetta. Iso-Lauaksen syvin kohta sijaitsee järven keskivaiheilla. Yli kymmenesosa järvestä on vähintään 20 metriä syvä. Vesitilavuus on 60 021 000 kuutiometriä.

Iso-Lauaksen suurin saari on yli 20-hehtaarinen Salonsaari altaan luoteisosassa. Saaren ja mantereen välisen salmen syvin kohta on 26 metriä. Pirunvuori salmen länsirannalla kohoaa 200 metriä merenpinnan yläpuolelle, eli yli 70 metriä järven pinnan yläpuolelle. Aivan Salonsaaren kaakkoispuolella Metsosalmen erottamana on kuuden hehtaarin laajuinen Vuohisaari, jonka kaakkoispuolisella matalikolla on muutaman pienen saaren jono. Iso-Lauaksen eteläosassa sijaitsee yhdeksän hehtaarin laajuinen Kumpusaari, jonka itäpuolella on 20 metrin syvänne. Saaren länsiranta on mökitetty.

Iso-Lauaksen länsirannalla levittäytyy pienehkö viljelysaukea. Järven rannoilla on useita pientaloja, pohjoisimmat rannat ovat kuitenkin varsin koskemattomia. Iso-Lauakseen virtaa etelästä Hirvonjoki. Järven luusua sijaitsee pohjoisrannalla, josta lähtee lyhyt laskuoja Pääjärveen, jonka korkeustaso on 0,2 metriä Iso-Lauasta alempi. Virran suunta on luoteeseen Ittalanjokea ja Matilanjokea Keihäsjärveen, joka laskee mutkaista Keihäsjokea länteen Kuttajärveen, jonka korkeustaso on noin 30 metriä Iso-Lauasta alempi.

Iso-Lauaksen itäpuolella sijaitsee Viita-Lauas, järvien välisellä kannaksella on kulttuurimaisemaa. Länsipuolella sijaitsee Petäinen.

Iso-Lauas (14.725.1.017) kuuluu Keihäsjoen valuma-alueeseen (14.725), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kymijoen vesistössä (14). Toinen jakovaihe on Virmasveden alue (14.72) ja ensimmäinen on Rautalammin reitin valuma-alue (14.7). Keihäsjoen alueeseen kuuluu 24 vähintään hehtaarin laajuista järveä, joista 12 on yli kymmenen hehtaarin laajuisia. Iso-Lauas on alueen suurin järvi, sitä seuraavat Viita-Lauas, Hoikkajärvi, Keihäsjärvi ja Luodejärvi.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5 6  Iso-Lauas, vakavesi, Kuopio
2. 1 2 3 4 5 6 7 8  Ympäristö.fi : Ympäristötiedon hallintajärjestelmä Hertta Ympäristötiedon hallintajärjestelmä Hertta. Viitattu 22.8.2021.
3. ↑  Iso-Lauas. Järviwiki. Viitattu 22.8.2021.
4. ↑  Keihäsjoen valuma-alue (14.725). Järviwiki. Viitattu 22.8.2021.
**Murtonen** on sokkeloinen ja syvyyssuhteiltaan epäyhtenäinen järvi Kuopion länsiosassa Pohjois-Savossa. Sen pinta-ala on 1,1 neliökilometriä. Etäisyys Kuopion keskustasta on 27 kilometriä länsiluoteeseen.

Maantiede
---------

Murtonen ulottuvuus etelästä pohjoiseen on 3,2 kilometriä ja lännestä itään 2,35 kilometriä. Mutkaisen rantaviivan pituus on 13 697 metriä. Järven kaakkoinen osa on laajalti vähintään kymmenen metriä syvä ja siellä on myös syvin piste, 26 metriä. Järven keskiosa on huomattavasti matalampi. Järven luoteiseen osaan kuljetaan Synkkäniemen ja Lamminniemen välisen noin 50 metriä leveän salmen kautta ja se on suurelta osin vähintään kymmenen metriä syvä.

Murtosen saaret ovat pinta-alaltaan pieniä ja ne sijaitsevat järven keski- ja luoteisosassa. Rannat ovat enimmäkseen metsämaata, pientaloja ja peltomaata on jonkin verran. Länsirannalla kohoavan Ison Piikamäen laki on lähes 200 metriä merenpinnan yläpuolella.

Murtoseen virtaa laskuojia kaakosta suoalueiden halki. Järven länsipuolella sijaitsee Piikalampi (135,6 metriä mpy), josta virtaa laskuoja järven luoteisosaan. Järven keskiosan pohjoispuolella sijaitsee Sappilampi. Murtonen kapenee luoteessa Murtosjoeksi, joka virtaa luoteeseen ja laskee Liikkasenjärveen (109,1 metriä mpy), josta vedet laskevat Liikkasenjokea luoteeseen Liesjärveen (107,4 metriä mpy).

Murtosen vesitilavuus on 6 191 000 kuutiometriä.

Murtonen (14.773.1.024) kuuluu Liesjärven valuma-alueeseen (14.773), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kymijoen päävesistössä (14). Toinen jakovaihe on Tallusjärven valuma-alue (14.77) ja ensimmäinen on Rautalammin reitin valuma-alue (14.7). Liesjärven valuma-alueella on 25 vähintään hehtaarin laajuista vakavettä, joista Liesjärvi on laajin. Seuraavaksi laajimmat ovat Haukijärvi, Koros ja Murtonen.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5  Murtonen, vakavesi, Kuopio
2. 1 2 3 4 5 6 7  Ympäristö.fi : Ympäristötiedon hallintajärjestelmä Hertta Ympäristötiedon hallintajärjestelmä Hertta. Viitattu 4.10.2022.
3. ↑  Murtonen Järviwikissä. Viitattu 4.10.2022.
4. ↑  Liesjärven valuma-alue (14.773) Järviwiki. Viitattu 4.10.2022.
**Pentti Poutanen** (9. elokuuta 1922 Parikkala – 27. maaliskuuta 2022 Mikkeli) oli suomalainen poliitikko. Hän toimi Keskustan kansanedustajana vuosina 1970–1987 edustaen Mikkelin vaalipiiriä. Poutanen toimi Rantasalmen kunnanvaltuuston jäsenenä vuosina 1961–1985, josta ajasta hän oli valtuuston puheenjohtaja vuodet 1973–1985. Poutanen toimi Suomen presidentin valitsijamiehenä vuosina 1968, 1978 ja 1982. Poutaselle myönnettiin kunnallisneuvoksen arvonimi vuonna 1978.

Poutanen oli ammatiltaan maanviljelijä, ja hän toimi viljelijänä Parikkalassa vuoteen 1940 ja 1941–1944 ja Rantasalmella isänsä omistamalla asutustilalla 1941–1963 ja itsenäisenä viljelijänä 1964–1984. Poutanen asui evakossa Somerolla 1940–1941 ja oli päivätöissä Kurin kartanossa. Poutasen vanhemmat olivat maanviljelijä Matti Poutanen ja emäntä Ida Maria Kosonen. Poutanen avioitui vuonna 1943 Eini Esteri Revon kanssa, joka kuoli vuonna 1948. Poutasen toinen aviopuoliso vuodesta 1950 oli Anna-Liisa Nykänen. Poutasella oli näistä liitoista viisi lasta.

Poutanen oli iäkkäin elossa ollut kansanedustaja, kesäkuusta elokuuhun 2017 yhdessä samana päivänä syntyneen Markus Kainulaisen kanssa ja Kainulaisen kuoltua yksinään.

Lähteet
-------

1. ↑  Laitakari, Timo: Kunnallisneuvos Pentti Poutanen on kuollut – Mikkelin vaalipiiriä edustanut Poutanen oli vanhin elossa oleva entinen kansanedustaja *Länsi-Savo*.  28.3.2022. Viitattu 28.3.2022.
2. 1 2  .aspx Pentti Poutanen *Suomen kansanedustajat*. Eduskunta.


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä:**Raino WesterholmMarkus Kainulainen** | **Iäkkäin elossa oleva kansanedustaja**1. kesäkuuta – 30. elokuuta 201730. elokuuta 2017 – 27. maaliskuuta 2022 | Seuraaja:**Sinikka Luja-Penttilä** |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt Muokkaa Wikidatassa | 
* Eduskunta

 |

 |
**Kurt Blumenfeld** (29. toukokuuta 1884 – 21. toukokuuta 1963 Jerusalem) oli Saksan sionistiliikkeen johtaja vuosina 1924–1933.

Itä-Preussin Insterburgissa juristiperheeseen syntynyt Blumenfelt opiskeli oikeustiedettä vuosina 1904–1908 Berliinissä, Freiburgissa ja Königsbergissä. Opintojensa alusta lähtien hän oli juutalaisopiskelijoiden yhdistyksen (VJSt) jäsen. Vuonna 1909 Blumenfeldistä tuli Saksan sionistiliiton (ZVfD) puoluesihteeri. Hänestä tuli liiton puheenjohtaja vuonna 1924. Blumenfeld oli Maailman sionistijärjestön pääsihteeri vuosina 1911–1914. Samanaikaisesti hän toimi Die Welt -lehden päätoimittajana Berliinissä 1913–1914.

Vuonna 1933 Natsi-Saksa kielsi juutalaisjärjestöt. Blumenfelt pakeni Yhdysvaltoihin ja ystävystyi siellä saksalaisen filosofi Hannah Arendtin kanssa.  He kuuluivat sionistiliikkeen radikaalisiipeen, mikä johti ristiriitoihin sionistien valtavirran kanssa. Blumenfeltin ja Arendtin kirjeenvaihto on julkaistu.

Teokset
-------

* Kurt Blumenfeld: *Erlebte Judenfrage. Ein Vierteljahrhundert deutscher Zionismus*. Julkaissut ja esipuheen kirjoittanut Hans Tramer. Stuttgart DVA, 1962
* *Im Kampf um den Zionismus : Briefe aus 5 Jahrzehnten*. Julkaisijat Miriam Sambursky ja Jochanan Ginat. Stuttgart : Deutsche Verlags-Anstalt, 1976 ISBN 978-3-421-01770-3
* Hannah Arendt & Kurt Blumenfeld: *... in keinem Besitz verwurzelt.* Kirjeenvaihtoa, julkaissut Ingeborg Nordmann ja Iris Pilling, Hampuri 1995, ISBN 388022806X

Lähteet
-------

1. ↑  Kurt Blumenfeld Dies in Israel; Zionist Leader in Germany, 79. The New York Times 23.5.1963.
2. 1 2  Sontheimer, Kurt: *Hannah Arendt : suuren ajattelijan elämä*, s. 30–39, 51. Suomentanut Maija Pietikäinen. Helsinki: Into Kustannus, 2009. ISBN 978-952-351-142-2.



|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Israel
* Yhdysvallat
* Alankomaat

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Deutsche Biographie

 |
|  |
| Muut | 
* IdRef

 |

 |
**Bembölen koulu** (ruots. *Bemböle skola*) on rakennustaiteellisesti arvokas koulurakennus Järvenperässä Keski-Espoossa historiallisen Kuninkaantien varrella. Sen arkkitehtuurissa on piirteitä 1920-luvun klassismista ja ruotsalaisesta barokkityylistä. Koulun tiloissa toimii ruotsinkielinen peruskoulu kesäkuuhun 2022 saakka, ja tämän jälkeen koulu lakkautetaan.

Bembölen koulu valmistui vuonna 1923, ja se aloitti uuden vaiheen Espoon koulurakentamisessa. Punatiilinen ja kaksikerroksinen koulu oli aikoinaan Espoon näyttävin julkinen rakennus keskiaikaisen kivikirkon ohella. Koulun suunnitteli arkkitehtitoimisto Borg–Sirén–Åberg.

Klassismia edustavat muun muassa korkeat pilasterit pääsisäänkäynnin molemmin puolin. Ruotsalaista barokkityyliä edustavat lanterniinikatto, massiiviset seinäpinnat ja korostettu toinen kerros. Myös pyörökaariset portaalit kuuluvat barokin tyylilajiin.

Bembölen koulu rakennettiin Makasin päärakennuksen paikalle; Makas oli yksi Bembölen kantataloista.

Lähteet
-------

1. ↑  Bembölen koulu Espoon opaskartalla
2. 1 2 3 4  Härö, Erkki: *Espoon rakennuskulttuuri ja kulttuurimaisemat – Byggnadskulturen och kulturlandskapet i Esbo*, s. 86. Toinen, tarkistettu painos. Espoo: Espoon kaupunginmuseo/Esbo stadsmuseum, 1991. ISBN 951-857-182-1.
3. ↑  Skolor Espoon kaupunki.  Arkistoitu 26.1.2021. Viitattu 29.10.2020.
4. ↑  Miettinen, Petra: Stadsstyrelsen stänger Bemböle skola med rösterna 11–4. *Hufvudstadsbladet* 7.3.2022.

Aiheesta muualla
----------------

* Bemböle skola. (Arkistoitu – Internet Archive) Suomi.fi.
**Lea Sutinen**, o.s. **Sulku**, (6. joulukuuta 1922 Impilahti – 5. tammikuuta 2008 Joensuu) oli suomalainen, keskustapuoluetta edustanut poliitikko.

Sutinen toimi kansanedustajana Pohjois-Karjalan läänin vaalipiiristä 17 vuoden ajan, maaliskuusta 1970 maaliskuuhun 1987. Eduskunnan valiokunnista hän vaikutti puolustusvaliokunnassa, suuressa valiokunnassa, jossa hän toimi myös varapuheenjohtajana, talousvaliokunnassa ja valtiovarainvaliokunnassa. Hän toimi myös puolueensa eduskuntaryhmän 1. ja 2. varapuheenjohtajana. 

Kunnallispolitiikassa Sutinen toimi Juuan kunnanvaltuuston jäsenenä vuosina 1954–1956 ja 1977–1988 sekä valtuuston puheenjohtajana 1980–1988. Presidentin valitsijamies hän oli kaksissa vaaleissa, 1978 ja 1982. Hänelle myönnettiin kunnallisneuvoksen arvonimi vuonna 1989.

Sutinen valmistui vuonna 1944 sairaanhoitajaksi Kuopion sairaanhoitajakoulusta ja terveyssisareksi Valtion terveydenhuolto-opistosta. Hän työskenteli terveyssisarena Juuan kunnassa vuosina 1944–1947 ja 1950–1951. Maanviljelijäperheeseen syntynyt Sutinen toimi vuodesta 1947 Mäntylän tilan emäntänä Juuassa. Sota-aikana lottana ollut Sutinen oli perustamassa Rintamanaisten liittoa vuonna 1980 ja hän toimi järjestön puheenjohtajana vuosina 1980–1995. Myöhemmin hänet nimettiin järjestön kunniapuheenjohtajaksi.

Sutinen oli naimisissa maanviljelysneuvos Aulis Sutisen (1905–2001) kanssa vuodesta 1947. Vuonna 1987 perustettiin Lea ja Aulis Sutisen nimikkorahasto, jonka tarkoituksena on tukea niitä maa-, metsä- ja kotitalousalan opiskelijoita sekä tutkijoita, jotka ovat pohjoiskarjalaisia tai pohjois- tai laatokankarjalaista syntyperää..

Lähteet
-------

* .aspx Lea Sutinen *Suomen kansanedustajat*. Eduskunta.
* Lujanen, Anneli: Kunnallisneuvos Lea Sutinen. (Nimiä tänään) *Helsingin Sanomat*, 29.1.2008. Artikkelin verkkoversio.

### Viitteet

1. ↑  Nimikkorahastot – Pohjois-Karjalan rahaston nimikkorahastot Suomen Kulttuurirahasto.  Arkistoitu 30.10.2007.


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt Muokkaa Wikidatassa | 
* Eduskunta

 |

 |
Frauke Petry (2015)
**Frauke Petry** (s. 1. kesäkuuta 1975 Dresden) on saksalainen poliitikko ja Saksan liittopäivien jäsen sitoutumattomana edustajana ja Saksi-Anhaltin osavaltioparlamentin jäsen. Hän toimi Vaihtoehto Saksalle (AfD)-puolueen puheenjohtajana 2015–2017.

Petry opiskeli kemiaa Readingin yliopistossa Englannissa ja väitteli myöhemmin tohtoriksi Göttingenin yliopistossa. Ennen politiikkaan siirtymistä hän työskenteli yrittäjänä.

Syyskuussa 2017 pidettyjen liittopäivävaalien jälkeen Petry erosi puolueen parlamenttiryhmästä, puheenjohtajan tehtävästä ja seuraavana päivänä koko puolueesta. Taustalla epäillään olevan erimielisyyksiä Petryn ja toisen puheenjohtajan Jörg Meuthen edustamien linjojen välillä.

Petryn puoliso on AfD:n paikallispoliitikko Marcus Pretzell. Petryllä on kuusi lasta, joista neljä aiemmasta avioliitosta ja kaksi Pretzellin kanssa.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Vaihtoehto Saksalle -puolueen puheenjohtaja eroaa puolueesta *Yle.fi uutiset*.  26.9.2017. Viitattu 26.9.2017.
2. 1 2  Alenius, Jari: Onko hän Saksan Trump? Vaalivoittaja ehdottanut jopa pakolaisten pysäyttämistä ampumalla *Ilta-Sanomat (is.fi)*.  14.3.2016. Sanoma Media Finland Oy.  Arkistoitu 25.12.2022. Viitattu 25.12.2022.
3. ↑  Lucke-Anhänger wollen neue Partei gründen *Spiegel*.  13.7.2015. Viitattu 22.7.2018. (saksaksi)
4. ↑  Rakoilua Saksan vaalivoittajan riveissä? *Yle.fi uutiset*.  25.9.2017. Viitattu 26.9.2017.
5. ↑  Frauke Petrys sechstes Kind ist da *Göttinger Tageblatt*.  14.5.2019.  Arkistoitu 21.8.2021. Viitattu 21.8.2021. (saksaksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Frauke Petry** Wikimedia Commonsissa

* Meaney, Thomas: The New Star of Germany's Far Right The New Yorker. 26.9.2016.

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Saksa
* Puola

 |

 |
*Tämä artikkeli käsittelee Turkissa vaikuttavaa šiialaisuuden haaraa. Alaviiteistä katso Alaviitti (täsmennyssivu).*
Aleviittien asuinalueet Turkissa.
**Aleviitit** tai **alevit** ovat šiialaisia muslimeja, joita asuu lähinnä Turkissa ja Balkanilla. Aleviitteihin kuuluu niin etnisiä turkkilaisia kuin kurdejakin. Aleviitteja on turkkilaisista noin 20 prosenttia, ja he ovat enemmistöltään sunnalaisen maan suurin uskonnollinen vähemmistö.

Alevilaisuus kehittyi Turkissa 1100-luvulla. Aleviitit johtavat nimensä Ali ibn Abi Talibista eli imaami Alista. Aleviittien uskonkäsitykset ovat šiialaisia, ja niissä on merkittäviä vaikutteita myös suufilaisuudesta sekä vähäisempiä vaikutteita buddhalaisuudesta, manikealaisuudesta, zarathustralaisuudesta ja šamanismista. Aleviitit eivät harjoita islamiin kuuluvia pyhiinvaellusta Mekkaan, viittä päivittäistä rukousta tai Ramadan-paastoa. He kokoontuvat moskeijoissa, joita Turkki ei tunnusta. Monet turkkilaiset sunnit pitävät aleviitteja vääräoppisina.

Alevilaisuus on sukua Turkin naapurimaa Syyrian alavilaisuudelle, mutta ne ovat eri lahkoja.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Alevism *The Religious Literacy Project*. Harvard Divinity School.  Arkistoitu 20.3.2019. Viitattu 1.9.2020.
2. ↑  Alevism: persecuted subculture *Fanack.com. Chronicle of the Middle East and North Africa*.  24.10.2019. Viitattu 13.3.2024.
**Demokraattisen sosialismin puolue** (saks. *Partei des Demokratischen Sozialismus*, PDS) oli vuosina 1989–2007 toiminut saksalainen demokraattista sosialismia ja eurokommunismia ajanut puolue. Puolue oli suora Saksan demokraattisen tasavallan kommunistisen valtapuolueen Saksan sosialistisen yhtenäisyyspuolueen (SED) seuraaja. Saksojen yhdistymisen jälkeen se profiloitui Itä-Saksan vasemmistopuolueena, joka sai idässä 15–25 prosentin kannatusta, kun taas lännessä sen kannatus oli vähäistä. Puolue muodosti koalitiohallituksia sosiaalidemokraattien (SPD) kanssa Mecklenburg-Etu-Pommerin ja Berliinin osavaltioissa. Vuonna 2001 Berliinin osavaltiovaaleissa se sai parhaimmain vaalituloksensa sitten Saksojen yhdistymisen, kun se nousi osavaltion kolmanneksi suurimmaksi puolueeksi 22,6 prosentin ääniosuudella.

Vuonna 2005 puolue otti uuden nimen **Vasemmistopuolue.PDS** (*Die Linkspartei.PDS*) ja solmi vaaliliiton länsisaksalaislähtöisen "Vaalivaihtoehto työn ja sosiaalisen oikeudenmukaisuuden puolesta" (*Arbeit und soziale Gerechtigkeit – Die Wahlalternative*, WASG) kanssa. SPD:n vasemmistosiipi oli perustanut WASG:in saman vuoden alussa. Vaaliliitto sai valtakunnallisesti 8,7 prosentin ääniosuuden vuoden 2005 Saksan liittopäivävaaleissa, mikä oli yli tuplasti enemmän kuin PDS:n keräämä neljän prosentin kannatus edellisissä vuoden 2002 liittopäivävaaleissa. Lopulta 16. huhtikuuta 2007 ilmoitettiin, että PDS ja WASG yhdistyvät uudeksi puolueeksi nimeltä Vasemmisto (*Die Linke*).

Vaalit
------

### Euroopan parlamentti

| Vuosi | Ääniosuus | Paikat | + / - |
| --- | --- | --- | --- |
| **1994** | 4,7 % | 0 / 99 | - |
| **1999** | 5,8 % | 6 / 99 | + 6 |
| **2004** | 6,1 % | 7 / 99 | + 1 |

### Liittopäivät (Bundestag)

| Vuosi | Ääniosuus | Paikat | + / - |
| --- | --- | --- | --- |
| **1990** | 2,4 % | 17 / 614 | + 17 |
| **1994** | 4,4 % | 30 / 622 | + 13 |
| **1998** | 5,1 % | 36 / 631 | + 6 |
| **2002** | 4,0 % | 2 / 603 | - 34 |

Lähteet
-------

1. ↑  Kommunistit ja sosiaalidemokraatit voittoon Berliinin vaaleissa (2001) Mtv3.fi 21.10.2001
2. ↑  Landeswahlleiterbericht Wahlen, Berlin.de (pdf)
3. ↑  Saksaan uusi vasemmistovoima [vanhentunut linkki] Turun Sanomat 16.6.2007 (Arkistoitu artikkeli
**Koutajärvi**  on Pohjois-Savossa Keiteleen kirkonkylästä alle kahden kilometrin etäisyydellä sijaitseva järvi.

Maantietoa
----------

Järven pinta-ala on 1 000 hehtaaria eli 10 km². Se on 7,4 kilometriä pitkä ja 1,9 kilometriä leveä. Sen järvenselkä on avoin ja saareton. Järvellä on neljä selvästi erottuvaa niemeä, jotka ovat Talasniemi sen luoteispäässä, Tuliniemi järven länsirannalla järven puolivälissä, Maaherranniemi järven kaakkoispäässä ja sen vastarannalla oleva Kannasniemi. Järvessä on yksi saari, joka sijaitsee Kannasniemen ja Maaherranniemen kärkien välissä ja Etelälahden suulla.

Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 35 miljoonaa m³ eli 0,035 km³. Järven keskisyvyys on 3,5 metriä ja suurin syvyys on 12 metriä. Syvin kohta sijaitsee järvenselän keskellä.

Järven rantaviivan pituus on 23 kilometriä. Sen rannat ovat pääasiassa metsämaata, mutta välissä on pitkiäkin peltorantoja. Peltomaiden yhteydessä on kiinteää asutusta, mutta niiden välissä sijaitsee lähes 50 vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet Keiteleen keskustaajamasta tulevalta seututieltä 552, yhdysteiltä 16009 tai 16015. Vaikka Keiteleen kirkonkylä on varsin lähellä, ei sen taajama-alue ylety järven rantaan. Sen sijaan järven luoteisrannassa sijaitsee Koutajärven kylä, sen kaakkoispäässä Leppäselän kylä ja itärannassa Ikälänkylän kulmakunta.

Vesistösuhteet
--------------

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Nilakan alueella (14.73), jonka Koutajoen valuma-alueeseen (14.732) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 120,9 metriä mpy.

Järvi sijaitsee Rautalammin reitin latvoilla ja järvi saa kaiken veden omalta valuma-alueeltaan. Koutajärven alueella on kolme yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea, jotka laskevat suoraan tai välillisesti järveen. Ne ovat Saarijärvi (1 ha), joka laskee järven pohjoispäähän yhdeksän kilometrin päästä, Hetejärvi (156 ha), jonka luonnonsuojelualueelta laskee lyhyt Myllypuro länsirantaan, ja lopuksi Haapalampi (2 ha), jonka laskupuro lamminpuro laskee järven itärantaan.

Järven laskujoki Koutajoki lähtee järven kaakkoispäästä ja siihen yhtyy alussa Etelälammen (5 ha) lyhyt laskuoja. Koutajoki laskee Nilakkaan Tukiaisselän Jokilahteen. Rautalammin reitti laskee Rautalammin kautta Laukaaseen ja sieltä Jyväskylässä Päijänteeseen.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5 6 7 8 9  Koutajärvi, Keitele (sijainti maastokartalla) *Karttapaikka*. Helsinki:  Maanmittauslaitos. Viitattu 24.10.2019.
2. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11  Ympäristö- ja paikkatietopalvelu Syke (edellyttää rekisteröitymisen) Helsinki:  Suomen Ympäristökeskus. Viitattu 12.8.2017.
3. ↑  Koutajärvi, Keitele (sijainti ilmavalokuvassa) *Karttapaikka*. Helsinki:  Maanmittauslaitos. Viitattu 24.10.2019.
4. 1 2 3  Koutajärvi (14.732.1.001) *Järvi-meriwiki*. Suomen ympäristökeskus. Viitattu 12.8.2017.
Thomas Gurney
**Thomas Gurney** (1705–1770) oli englantilainen pikakirjoittaja ja pikakirjoitusjärjestelmän kehittäjä.

Thomas Gurney syntyi Woburn-nimisessä kylässä Bedfordshiressä 7. maaliskuuta 1705. Hänestä toivottiin maanviljelijää, mutta hän oli kiinnostuneempi kirjoista ja mekaniikasta. Hän opiskeli kellosepäksi ja toimi opettajana. Ostettuaan William Masonin laatiman pikakirjoituksen oppikirjan Gurney opetteli pikakirjoitustaidon niin hyvin, että pystyi 16-vuotiaana kirjoittamaan saarnoja ylös.

Vuonna 1737 Gurney muutti Lontooseen, ja pääsi pikakirjoittajaksi keskusrikostuomioistuimeen. Pikakirjoittajan toimen ohella hän toimi kelloseppänä ja pikakirjoituksen opettajana. Gurney kuoli 22. kesäkuuta 1770.

Pikakirjoitusjärjestelmä
------------------------

Gurney julkaisi pikakirjoitusjärjestelmänsä vuonna 1750 nimellä *Brachygraphy*. Se oli kirjainmerkeiltään lähes identtinen Masonin järjestelmän kanssa, mutta erityisesti lyhenteiden osalta järjestelmää sovitettiin paremmin parlamenttien sanastoon sopivaksi. Gurneyn poika Joseph Gurney ja pojanpoika William Brodie Gurney toimivat myös pikakirjoittajina ja toimittivat Brachygraphy-oppikirjan myöhempiä painoksia. Gurneyn järjestelmä säilyi Britannian parlamentissa käytössä 1900-luvulle saakka.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Cooper, Thompson: *Gurney, Thomas*. Teoksessa Leslie, Stephen & Lee, Sidney (toim.): *Dictionary of National Biography, Vol. XXXIII*, s. 367–369. Lontoo: Smith, Elder & co, 1890. Teoksen verkkoversio. (englanniksi)
2. ↑  Melin, Olof Werling: *Stenografiens historia, 1. osa*, s. 140–145. Tukholma: Nordiska Bokhandeln, 1927. (ruotsiksi)


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Yhdysvallat
* Alankomaat

 |
|  |
| Muut | 
* SNAC

 |

 |
Lahden vanha oikeustalo**Päijät-Hämeen käräjäoikeus** on yksi Suomen 20 käräjäoikeudesta. Päijät-Hämeen käräjäoikeus sijaitsee Lahdessa.

Päijät-Hämeen käräjäoikeus kuuluu Itä-Suomen hovioikeuden tuomiopiiriin. Päijät-Hämeen käräjäoikeuden tuomiopiirin muodostavat Asikkala, Hartola, Heinola, Hollola, Kärkölä, Lahti, Orimattila, Padasjoki ja Sysmä.

Orimattilan käräjäoikeus lakkautettiin 2007. Käräjäoikeuden tuomiopiiriin kuuluneet Artjärvi, Askola ja Pukkila liitettiin Päijät-Hämeen käräjäoikeuden, Mäntsälä Tuusulan käräjäoikeuden ja Askola Porvoon käräjäoikeuden tuomiopiiriin. Heinolan käräjäoikeus lakkautettiin 2008. Käräjäoikeuden tuomiopiiriin kuuluneet Heinola, Hartola ja Sysmä liitettiin Päijät-Hämeen käräjäoikeuteen ja Mäntyharju sekä Pertunmaa liitettiin Mikkelin käräjäoikeuden tuomiopiiriin. Heinolaan jäi kuitenkin käräjäoikeuden kanslia ja istuntopaikka. Vuoden 2010 alusta Lahden käräjäoikeuden nimi muutettiin Päijät-Hämeen käräjäoikeudeksi, Pukkila siirtyi samalla Porvoon käräjäoikeuden tuomiopiiriin.

Heinolan kanslia ja istuntopaikka lakkautettiin helmikuussa 2015, jolloin toiminnat ja Heinolassa ollut henkilökunta siirrettiin Lahteen.

Lähteet
-------

1. 1 2  Päijät-Hämeen käräjäoikeus - Oikeus.fi / Tuomioistuimet / Käräjäoikeudet / Päijät-Hämeen käräjäoikeus *oikeus.fi*. Viitattu 28.12.2020.
2. ↑
3. ↑  Oikeuslaitos – Heinolan käräjäoikeus *oikeus.fi*. Oikeuslaitos.  Arkistoitu 9.2.2014. Viitattu 6.2.2014.
4. ↑  Käräjäoikeuden kanslia sulki ovensa Heinolassa – Hämeeseen suunnitteilla aiempaa suurempi tuomiopiiri *Yle Uutiset*. Viitattu 26.11.2017.
5. ↑  Ari Viuhko: Oikeustalo tyhjenee Heinolassa *itahame.fi*.  31.1.2015. Viitattu 26.11.2017.

Suomen käräjäoikeudet

|  |  |
| --- | --- |
| Helsingin hovioikeuspiiri | 
* Helsinki
* Itä-Uusimaa
* Länsi-Uusimaa

 |
| Itä-Suomen hovioikeuspiiri | 
* Etelä-Karjala
* Etelä-Savo
* Kymenlaakso
* Pohjois-Karjala
* Pohjois-Savo
* Päijät-Häme

 |
| Rovaniemen hovioikeuspiiri | 
* Kainuu
* Lappi
* Oulu (Pohjois-Pohjanmaa)

 |
| Turun hovioikeuspiiri | 
* Ahvenanmaa
* Kanta-Häme
* Pirkanmaa
* Varsinais-Suomi

 |
| Vaasan hovioikeuspiiri | 
* Etelä-Pohjanmaa
* Keski-Pohjanmaa
* Keski-Suomi
* (Rannikko-)Pohjanmaa
* Satakunta

 |
**Sada Williams** (s. 1. joulukuuta 1997 Bridgetown) on barbadoslainen pikajuoksija. Hän on 400 metrin juoksun MM-mitalisti ja Kansainyhteisön kisojen voittaja.

Williams karsiutui 200 metrin juoksun välierissä Eugenen alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa 2014. Samana vuonna käydyissä nuorten olympialaisissa hän oli 400 metrillä kahdeksas. Hän saavutti Pan-Amerikan alle 20-vuotiaiden mestaruuskilpailuissa hopeaa 400 ja pronssia 200 metrillä 2015. Hän keskeytti 200 metrin loppukilpailun alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa Bydgoszczissa 2016.

Willians karsiutui 200 metrin alkuerissä Lontoon MM-kilpailuissa 2017. Hän sijoittui 400 metrillä kuudenneksi Liman Pan-Amerikan kisoissa 2019. Saman vuoden Dohan MM-kilpailuissa hän karsiutui 400 metrin alkuerissä. Vuodelle 2021 siirretyissä Tokion olympialaisissa hän karsiutui 400 metrin välierissä ja Belgradin MM-hallikilpailuissa 2022 saman matkan alkuerissä.

Williams saavutti Eugenen MM-kilpailuissa 2022 pronssia 400 metrillä Barbadoksen-ennätysajalla 49,75. Pari viikkoa myöhemmin hän voitti samalla matkalla kultaa Birminghamin Kansainyhteisön kisoissa ajalla 49,90. Hän saavutti 400 metrin MM-pronssia myös Budapestissa 2023 ajalla 49,60. Välierissä hän juoksi Barbadoksen-ennätyksen 49,58.

Henkilökohtaiset ennätykset
---------------------------

### Ulkoradat

| *Laji* | *Aika* | *Paikka* | *Päivä* |
| --- | --- | --- | --- |
| 100 m | 11,66 | Saint Michael | 25. helmikuuta 2017 |
| 200 m | 22,61 **NR** | Saint Michael | 18. maaliskuuta 2016 |
| 400 m | 49,58 **NR** | Budapest | 21. elokuuta 2023 |

### Sisäradat

| *Laji* | *Aika* | *Paikka* | *Päivä* |
| --- | --- | --- | --- |
| 400 m | 52,28 **NR** | Fayetteville | 11. helmikuuta 2022 |

**NR** = maan ennätys

Lähteet
-------

1. ↑  Sada Williams *Olympedia*.  (englanniksi)
2. 1 2 3 4 5 6  Sada Williams Kansainvälinen yleisurheiluliitto.  (englanniksi)
3. 1 2 3 4 5 6  Sada Williams Tilastopaja (vaatii kirjautumisen, maksullinen palvelu).


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt Muokkaa Wikidatassa | 
* World Athletics
* Tilastopaja 🔒

 |

 |
**Randal Kolo Muani** (s. 5. joulukuuta 1998 Bondy) on ranskalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän on pituudeltaan 187-senttimetrinen. Hän edustaa Saksan Bundesliigassa pelaavaa Eintracht Frankfurtia, johon hän siirtyi kesällä 2022 kotimaansa Nantesista.

Kolo Muani pelasi Nantesin joukkueessa kausina 2018–2022 Ranskan Ligue 1:ssä 79 ottelua ja teki niissä 21 maalia. Vuonna 2022 hän voitti Ranskan cupin, jossa hän tuolla kaudella pelasi viisi ottelua ja teki maalin puolivälierässä Bastiaa vastaan. Hän on marraskuuhun 2022 mennessä pelannut Saksan Bundesliigassa Eintracht Frankfurtin joukkueessa 14 ottelua ja tehnyt niissä viisi maalia. Mestarien liigassa hän pelasi syksyllä 2022 kuusi alkulohko-ottelua ja teki voittomaalin kotiottelussa Marseillea ja vierasottelussa Sportingia vastaan.

Kolo Muani pelasi Ranskan alle 21- ja alle 23-vuotiaiden maajoukkueissa. Kesällä 2021 käydyissä Tokion olympialaisissa hän pelasi joukkueensa kaikki kolme ottelua. Hän pelasi Ranskan A-maajoukkueessa ensimmäisen kerran kahdessa Kansojen liigan ottelussa syyskuussa 2022. Seuraavat maaottelunsa hän pelasi MM-kilpailuissa 2022: hän pelasi viimeisen alkulohko-ottelun Tunisiaa vastaan kokonaan ja tuli välieräottelussa Marokkoa vastaan kentälle 79. minuutilla ja teki alle minuutin sisällä kentälle tulostaan Ranskalle johtomaalin 2–0, mikä jäi ottelun lopputulokseksi. Loppuottelussa Argentiinaa vastaan hän tuli vaihdossta kentälle 41. minuutilla. Hän syötti Ranskan 1–2-kavennusmaalin ja onnistui maalinteossa rangaistuspotkukilpailussa, mutta Ranska jäi kuitenkin hopealle.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5 6  Randal Kolo Muani Transfermarkt-sivustolla (englanniksi)
2. ↑  McNulty, Phil: France – Morocco 2–0  14.12.2022. BBC. Viitattu 15.12.2022. (englanniksi)

Eintracht Frankfurt – Saksan Bundesliiga
1 Trapp |
2 Pacho |
4 Koch |
5 Smolčić |
6 Jakić |
7 Marmoush |
8 Chaïbi |
15 Skhiri |
16 Larsson |
17 Rode |
18 Ngankam |
20 Hasebe |
21 Alario |
22 Chandler |
23 Hauge |
24 Buta |
26 Dina Ebimbe |
27 Götze |
28 Wenig |
29 Nkounkou |
30 Aaronson |
31 Max |
33 Grahl |
35 Tuta |
36 Knauff |
37 Raebiger |
40 Santos |
41 Simoni |
43 Futkeu |
44 Bautista |
45 Loune |
46 Gebuhr |
48 Ferri |
49 Ghotra |
  Collins |
Valmentaja Toppmöller

Ranskan joukkue – Jalkapallon MM-kilpailut 2022
1 Lloris |
2 Pavard |
3 Disasi |
4 Varane |
5 Koundé |
6 Guendouzi |
7 Griezmann |
8 Tchouaméni |
9 Giroud |
10 Mbappé |
11 Dembélé |
12 Kolo Muani |
13 Fofana |
14 Rabiot |
15 Veretout |
16 Mandanda |
17 Saliba |
18 Upamecano |
19 Benzema |
20 Coman |
21 L. Hernández |
22 T. Hernández |
23 Areola |
24 Konaté |
25 Camavinga |
26 Thuram |
Valmentaja Deschamps


|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Saksa

 |

 |
**Südschleswigscher Wählerverband** (**SSW**) (tanskaksi *Sydslesvigsk Vælgerforening*, pohjoisfriisiksi: *Söödschlaswiksche Wäälerferbånd*) eli Etelä-Schleswigin äänestäjäyhdistys on alueellinen poliittinen puolue Schleswig-Holsteinissa Pohjois-Saksassa. Puolue edustaa osavaltion tanskalaisia ​​ja friisiläisiä vähemmistöjä.

Lokakuussa 2021 puolueen puheenjohtajaksi valittiin Christian Dirschauer.

Historia
--------

Puolue perustettiin vuonna 1948 edustamaan Saksan tanskalaista vähemmistöä. Perustamisen yhteydessä siihen liittyi myös aiemmin perustettu friisiläisiä edustanut puolue. Perustamisvuonnaan puolue osallistui myös ensimmäisiin vaaleihinsa, kunnallisvaaleihin, ja voitti 26 % äänistä.

SSW on edustettuna Schleswig-Holsteinin maapäivillä sekä osavaltion useissa piirikunta- ja kunnanvaltuutoissa. Osavaltion maapäivillä puolueella on kolme edustajaa. SSW ei ole yleensä osallistunut liittopäivävaaleihin. Vuoden 2021 liittopäivävaaleihin puolue osallistui ensimmäistä kertaa sitten vuoden 1961. Vuoden 2021 liittopäivävaaleissa puolue onnistui voittamaan yhden paikan Saksan liittopäivillä. Koska SSW edustaa Saksan liittovaltion tunnustamia vähemmistöjä, siihen ei sovelleta normaalia 5 % äänikynnystä.

Ideologia ja näkemyksiä
-----------------------

Kansallista vähemmistöä edustavana puolueena SSW kieltäytyy asettamasta itseään perinteiselle oikeisto-vasemmistoakselille. Mutta se kuitenkin ajaa pohjoismaista yhteiskuntamallia, johon kuuluu vahvan hyvinvointiyhteiskunnan suosiminen ja vapaampi työvoimapolitiikka.

SSW on Euroopan vapaan allianssin jäsen.

Galleria
--------

* Puolueen vaalimainos vuoden 2021 liittopäivävaaleissaPuolueen vaalimainos vuoden 2021 liittopäivävaaleissa
* Puolueen kannatus maapäivävaaleissa vuosina 1947–2017Puolueen kannatus maapäivävaaleissa vuosina 1947–2017

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Member Parties  2021. European Free Alliance. Viitattu 14.12.2021. (englanniksi)
2. ↑  Germany  2021. Parties and Elections in Europe. Viitattu 14.12.2021. (englanniksi)
3. ↑  Christian Dirschauer ist neuer SSW-Parteichef  23.10.2021. Norddeutscher Rundfunk. Viitattu 14.12.2021. (saksaksi)
4. ↑  Historie  2021. ssw.de. Viitattu 14.12.2021. (tanskaksi)
5. ↑  Den 19 Landdag  2021. landtag.ltsh.de. Viitattu 14.12.2021. (tanskaksi)
6. ↑  Results  2021. The Federal Returning Officer. Viitattu 14.12.2021. (englanniksi)
7. ↑  Wahlsystem der Bundestagswahl 2021 in Deutschland  2021. Wahlrecht und Besonderheiten. Viitattu 14.12.2021. (saksaksi)
8. ↑  Frank Decker, Viola Neu: *Handbuch der deutschen Parteien*. Springer-Verlag, 2013-03-14. ISBN 978-3-658-00963-2. Teoksen verkkoversio (viitattu 14.12.2021). (saksaksi)
9. ↑  About SSW  2021. ssw.de. Viitattu 14.12.2021. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Puolueen kotisivut (saksaksi, tanskaksi ja englanniksi)
Karpaattien biosfäärialue sijaitsee Itä-Karpaateilla, Länsi-Ukrainassa  
Karpaattien biosfäärialue sijaitsee Itä-Karpaateilla, Länsi-Ukrainassa**Karpaattien biosfäärialue**Karpaattien biosfäärialue sijaitsee Itä-Karpaateilla, Länsi-Ukrainassa.
**Karpaattien biosfäärialue** on biosfäärialue Ukrainassa, Karpaattien vuoriston itäosassa. Se valittiin biosfäärialueeksi vuonna 1992, ja se on pinta-alaltaan 578 neliökilometriä puskurivyöhyke mukaan luettuna. Karpaattien kansallispuisto kuuluu osana biosfäärialueeseen, ja siellä sijaitsee Ukrainan korkein vuori Hoverla ympäristöineen.

Biosfäärialue koostuu kahdeksasta erillisestä massiivista. Alue peittyy pääasiassa metsiin, joita ovat pyökkivaltaiset aarniometsät, saksanpihtametsät ja sekametsät, joissa kasvaa tammia, kuusia ja pyökkejä. Tämän lisäksi alueella on vuoristoniittyjä, joihin lukeutuu myös ns. narsissilaakso.

* Narsissilaaksoa.Narsissilaaksoa.
* 
* Petros- ja Hoverla-vuorten ääriviivoja.Petros- ja Hoverla-vuorten ääriviivoja.
* Talvinen näkymä vuoristosta.Talvinen näkymä vuoristosta.
* Eläimiä laitumella.Eläimiä laitumella.
* 
* Vuoristoekologian ja luonnonhyödyntämisen historian museo.Vuoristoekologian ja luonnonhyödyntämisen historian museo.
* Kylä biosfäärialueella.Kylä biosfäärialueella.

Lähteet
-------

1. 1 2  Carpathian Biosphere Reserve, Ukraine *MAB Biosphere Reserves Directory*. Unesco. Viitattu 22. heinäkuuta 2008, päivitetty 3.9.2022. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Karpaattien biosfäärialue** Wikimedia Commonsissa

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansalliset | 
* Saksa

 |
|  |
| Muut | 
* Internet Encyclopedia of Ukraine

 |

 |
**Jeremy** (ranskankielisessä versiossa **Jeremie**) **Belpois** on yksi ranskalaisen Code Lyoko -animaatiosarjan päähenkilöistä.

Ulkonäkö
--------

Jeremyllä on vaaleat hiukset, ja hän pitää yllään sinistä, korkeakauluksista paitaa ja maantien värisiä housuja. Hänen päässään on pyöreät silmälasit, jotka korostavat hänen älyään.

Luonteenpiirteet
----------------

Jeremy on tietokonenörtti. Hänellä on huoneessaan tietokone, jolla on monta näyttöä. Hänellä on myös Kannettava tietokone. Hän on erittäin hyvä kaikissa aineissa liikuntaa ja italiaa lukuun ottamatta.

Rooli sarjassa
--------------

Jeremy löysi supertietokoneen, Aelitan ja kolme skanneria. Hän kertoo tehtaasta Ulrichille ja he yrittävät testata skanneria Oddin koiralla Kiwillä, mutta heitä seurannut Odd joutuukin sattumalta itse Lyokoon. Myöhemmin Ulrich otta Yumin mukaan ryhmään, koska tämä osaa tapella. Ensimmäisen hyökkäyksen jälkeen, Jeremy tutkii supertietokonetta tarkemmin ja löytää pahan ohjelman, X.A.N.A.:n. Ulrich, Odd ja Yumi lupautuvat torjumaan X.A.N.A.:n hyökäkykset, kunnes Jeremy saa Aelitan Maahan.

Jeremy on Aelitan kanssa ainoa joka osaa käyttää supertietokonetta. Kuitenkin hän myöhemmin opettaa perustoiminnot muille. Jeremy muun muassa sai Aelitan Lyokosta Maahan ja on tehnyt supertietokoneeseen monia ohjelmia, jotka ovat auttaneet Lyoko-sotureita. Hän on siis tärkeä jäsen tiimissä.

Rakkaussuhteet
--------------

Jeremy on ollut ihastunut Aelitaan heidän ensitapamisestaan asti.

Perhe
-----

Jeremyn perheeseen kuuluu isä Michael, äiti ja serkku Patrick.

Lähteet
-------

* Jeremy *CodeLyoko.Fr (en.codelyoko.fr)*. Viitattu 4.10.2023. (englanniksi)

### Viitteet

1. ↑  Michael Belpois *CodeLyoko.Fr (en.codelyoko.fr)*. Viitattu 4.10.2023. (englanniksi)
2. ↑  The students (Patrick Belpois -osio) *CodeLyoko.Fr (en.codelyoko.fr)*. Viitattu 4.10.2023. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Code Lyokon suomalaiset fanisivut

*Code Lyoko*

|  |  |
| --- | --- |
| Hahmot | 
* Jeremy Belpois
* Odd Della Robbia
* Yumi Ishiyama
* Aelita Schaeffer
* Ulrich Stern
* Luettelo hahmoista

 |
| Televisiosarjat | 
* *Code Lyoko* (Luettelo jaksoista)
* *Code Lyoko: Evolution* (Luettelo jaksoista)
* *Garage Kids*

 |
| Videopelit | 
* *Code Lyoko*
* *Code Lyoko: Quest for Infinity*
* *Code Lyoko: Fall of X.A.N.A.*

 |
| Musiikki | 
* *Subdigitals*

 |
**Tuomas Erfurtilainen** oli kahden eri koulun *Magister Regens* (pääopettaja) ja rehtori Erfurtissa 1300-luvun alkupuolella. Hän tuli tunnetuksi skolastista filosofiaa ja myöhäisantiikin kieliopin mallia yhdistävän spekulatiivisen kieliopin teoreetikkona. Hänen elämästään ei tiedetä juuri mitään, koska häntä ei mainita keskiaikaisissa lähteissä. Kaikki tiedot hänestä ovat peräisin hänen omista säilyneistä kirjoituksistaan. Hänen oletetaan syntyneen joko Erfurtissa tai Ockhamissa Englannin Surreyssa; myöhemmät tutkijat ovat yrittäneet päätellä vastausta hänen latinansa virheiden perusteella. Hänen tiedetään opiskelleen Pariisissa, luultavasti yhdessä toisen tunnetun modistin, Siger de Courtrain kanssa.

Tuomaan tunnetuin anti kielitieteelle on hänen Aristoteleen neljään syyhyn perustuva täyden lauseen määritelmänsä. Lause on täysi (täydellinen), jos:

1. sanat kuuluvat oikeisiin kieliopillisiin luokkiin (*materiaalinen* ehto)
2. sanat järjestyvät oikeiksi rakenteiksi (*formaalinen* ehto)
3. sanojen suhteet toisiinsa on ilmaistu oikein kieliopillisin tunnuksin, jotka rakenne asettaa ja joita mieli vaatii (*aikaansaava* syy)
4. lause ilmaisee täydellisen ajatuksen

Ehdoista lähinnä viimeinen on jäänyt elämään pedagogisiin kielioppeihin lauseen yleisenä määritelmänä.

Lähteet
-------

* Lehmann, Christian 2002: Thomas von Erfurt. Teoksessa: Dietmar von der Pfordten (toim.): *Große Denker Erfurts und der Erfurter Universität*. Wallstein, Göttingen. 45–73. Saatavilla avoimesti verkosta[vanhentunut linkki] (PDF).*lähde tarkemmin?*

### Viitteet

1. ↑  Lehmann 2002.
2. ↑  Robins, R. H. 1997: *A short history of linguistics*. 4. täydennetty laitos (1. laitos 1967). Longman, London. 95.


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF
	+ 2
	+ 3
	+ 4

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Chile
* Espanja
* Ranska
* BnF data
* Katalonia
* Saksa
* Italia
* Israel
* Belgia
* Yhdysvallat
* Ruotsi
* Alankomaat
* Puola
* Vatikaani

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Deutsche Biographie

 |
|  |
| Muut | 
* IdRef

 |

 |
**Åländsk Samling** on poliittinen allianssi, joka koostuu Ahvenanmaan pääpuolueista. Tässä allianssissa kisataan Ahvenanmaan paikasta eduskunnassa. Sen edustaja muodostaa yhdessä RKP:n kanssa ruotsalaisen eduskuntaryhmän.

Ahvenanmaalta valitaan Suomen eduskuntaan aina yksi edustaja riippumatta alueen asukasluvusta. Ahvenanmaan vaalipiiri on eduskuntavaaleissa yksi vaalipiiri. Ahvenanmaalla toimivat eri puolueet kuin Manner-Suomessa, ne toimivat eduskuntavaaleissa, maakuntapäivien vaaleissa ja kunnallisvaaleissa. Presidentinvaaleissa ja europarlamenttivaaleissa ahvenanmaalaiset äänestävät samoja ehdokkaita kuin mannersuomalaisetkin. Ahvenanmaalta valittu edustaja (vuoden 2007 vaaleissa Elisabeth Naucler) kuuluu ruotsalaiseen eduskuntaryhmään. Vuonna 2015 eduskuntaan valittiin Ahvenanmaalta Mats Löfström. Åländsk Samlingin lisäksi vaaleissa vaikutti myös Ahvenanmaan liberaalit.

Åland Samling oli myös Ahvenanmaan maakunnassa toiminut poliittinen yhteistyöjärjestö. ÅS perustettiin vuonna 1957. 1950- ja 1960-luvuilla järjestössä vaikuttivat maakunnan kaikki poliittiset suuntaukset kansandemokraatteja lukuun ottamatta. Järjestössä oli erillisiä osastoja. Esimerkiksi sosialidemokraatit kuuluivat ÅS:n palkansaajien osastoon, josta on käytetty myös nimeä *Åländsk Samling II*. Osastojen pohjalta kehittyi 1960-luvun lopulta lähtien maakunnan nykyinen puoluejako.

Sihteerit
---------

* Folke Sjölund

Lähteet
-------

1. ↑  Uppslagsverket Finland
2. 1 2 3  Uppslagsverket Finland
3. ↑  Ralf Friberg: Socialdemokrati i konservativt samhället[vanhentunut linkki] (Arbetarbladet 4.–10.5.2006)
4. ↑  Historik (Arkistoitu – Internet Archive) (Åländsk Center)
5. ↑  Sjölund vill se åtgärder för ökat valdeltagande Ålands radio 6.3.2007
**Marie-Thérèse Charlotte** (1778–1851) oli ranskalainen prinsessa, Marie-Antoinetten ja Ludvig XVI:n tytär. Vanhempiensa teloituksen ja kolmen vankilavuoden jälkeen hänet vapautettiin vankilasta, ja hän muutti ulkomaille. Hän asui ensin Itävallassa, sitten Venäjällä, Preussissa ja Englannissa. Vuonna 1799 hän nai serkkunsa Louis Antoine de Bourbonin, Angoulêmen herttuan, jolloin hänestä tuli Angoulêmen herttuatar. Sulhasen isä Kaarle X nousi valtaan 1824, ja Marie-Thérèse palasi Ranskan hoviin aviomiehensä kanssa.

Kaarle X:n luopuessa kruunusta Heinäkuun vallankumouksen seurauksena 2. elokuuta 1830 Angoulêmen herttuapari lähti jälleen maanpakoon. Nyt reitti kulki Dorsetin ja Edinburghin kautta Prahaan. Miehensä kuoleman jälkeen Marie-Thérèse asettui Itävaltaan.

Lähteet
-------

1. 1 2  Marie Thérèse Charlotte (1778–1851) *Women in World History: A Biographical Encyclopedia*.  2002. Viitattu 14.4.2018.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Marie-Thérèse Charlotte** Wikimedia Commonsissa

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Espanja
	+ 2
* Ranska
* BnF data
* Katalonia
* Saksa
* Italia
* Israel
* Belgia
* Yhdysvallat
* Ruotsi
* Japani
* Tšekki
* Australia
* Alankomaat
* Puola
* Vatikaani

 |
|  |
| Tieteilijät | 
* CiNii

 |
|  |
| Taiteenala | 
* ULAN

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Deutsche Biographie
* Trove

 |
|  |
| Muut | 
* RISM
* SNAC
* IdRef

 |

 |
**Konneveden kirkko** on Konneveden seurakunnan vuonna 1923 käyttöön ottama, arkkitehti Ilmari Launiksen suunnittelema kirkkorakennus. Se on paikallisesta graniitista rakennettu, Keski-Suomen ainoa harmaasta graniitista tehty kivikirkko. Se sijaitsee Konneveden keskustasta noin 2 kilometriä kantatietä 69 Kuopioon päin.
Kolmilaivaisen kirkon keskilaiva on sivulaivoja korkeampi. Alttaritaulu on 1950-luvulla hankittu Urho Lehtisen työ "Taakankantajat", Lehtisen käsialaa ovat myös kymmeneen käskyyn liittyvät maalaukset sivulaivojen lehtereiden kaiteissa. Pilarisyvennyksissä on Pauli Koskisen elinkeinoelämää kuvaavat veistokset. Kirkkotekstiilit ovat professori Päikki Prihan tuotantoa.

Kirkon katonrajassa, kuorissa ja sivulaivojen kohdilla olevissa pyöröikkunoissa on lyijylasitus, jossa on käytetty värillisiä laseja. Kellotornissa on kaksi saksalaisvalmisteista kirkonkelloa. Konneveden kirkossa on kahdet urut, vuonna 1957 Kangasalan urkutehtaan rakentamat 20-äänikertaiset pneumaattiset urut ja vuonna 2003 hankitut Allenin urkutehtaan Renaissance-digitaaliurut, joissa on 50 äänikertaa.

1950-luvulla kirkko peruskorjattiin, hankittiin Lehtisen maalaama alttaritaulu ja tehtiin muutoksia tilajärjestelyihin. Uusi peruskorjaus tehtiin vuonna 2006. Tällöin kirkon peltikatto ja sähköistys uusittiin, vesijohto ja wc-tilat rakennettiin ja sakasti remontoitiin. Kirkossa on 360 istumapaikkaa.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Konneveden kirkko (PDF) Keski-Suomen ympäristökeskus.  Arkistoitu 3.3.2016. Viitattu 3.1.2014.
2. ↑  Kirkko *Peda.net*. Konneveden seurakunta.  Arkistoitu 3.1.2014. Viitattu 3.1.2014.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Konneveden kirkko** Wikimedia Commonsissa
Espanjan kielen aakkoset sekä suurina että pieninä
**Espanjaa** kirjoitetaan latinalaisin aakkosin, ja aakkosistoon kuuluu 27 kirjainta.

| Isot kirjaimet |
| --- |
| A | B | C | D | E | F | G | H | I | J | K | L | M | N | Ñ | O | P | Q | R | S | T | U | V | W | X | Y | Z |
| **Pienet kirjaimet** |
| a | b | c | d | e | f | g | h | i | j | k | l | m | n | ñ | o | p | q | r | s | t | u | v | w | x | y | z |

Historia
--------

Espanjaa kirjoitettiin ensimmäisen kerran 1000-luvulla ja vanhin espanjaksi tunnistettava kirjoitus on *Glosas Emilianenses.*

1100-luvulta alkaen myös lakeja alettiin kirjoittaa espanjaksi, ja espanjankielinen kirjallisuus alkoi kehittymään kuningas Alfonso X:n valtakaudella. Kuningas oli itsekin runoilija ja alkoi myös kirjoittaa tietosanakirjan tapaista *Las Partidas* -kirjaa, johon kuului mm. kroniikoita, lakeja, reseptejä, metsästyskäytäntöjä ja erilaisten pelien sääntöjä. Ensimmäisen espanjan kielen kieliopin julkaisi Antonio de Nebrija.

Välimerkit
----------

Monista muista kielistä poiketen espanjassa käytetään kysymys- ja huutomerkkejä hieman eri tavalla. Kysymyksen tai huudahduksen aloittaa sama merkki kuin sen lopussakin, mutta se on alussa käännetty ylösalaisin. Kysymystä tai huudahdusta alustava lauseen osa jää näiden merkkien ulkopuolelle. Ylösalaisin käännettyjä merkkejä voi myös yhdistellä keskenään, mikäli esim. kysymys huudetaan ääneen.

Lähteet
-------

1. ↑  ScriptSource - Spanish written with Latin script *scriptsource.org*. Viitattu 8.10.2022.
2. ↑  El abecedario o alfabeto español *Academia Argentina de Letras*.  2022. Viitattu 8.10.2022. (espanjaksi)
3. ↑  Historia de la lengua *Jyväskylän yliopisto*.  2012. Viitattu 8.10.2022. (espanjaksi)
4. ↑  Spanish language, alphabet and pronunciation *omniglot.com*. Viitattu 8.10.2022.
5. ↑  How Does Spanish Use Upside-Down Punctuation? *ThoughtCo*. Viitattu 8.10.2022. (englanniksi)
Arnaldo Otegi
**Arnaldo Otegi Mondragón** (s. 6. heinäkuuta 1958) on espanjalainen poliitikko, joka valittiin helmikuussa 2013 baskiseparatistipuolue Sortun pääsihteeriksi. Baskiparlamentissa hän on edustanut puolueita Herri Batasuna ja Euskal Herritarrok. Nämä ja Batasuna kiellettiin 2003, syynä yhteydet Euskadi Ta Askatasuna (ETA) -terroristijärjestöön.

Otegi on ollut vankilassa 15 vuotta baskiseparatismiin liittyen. Tuomioita on kidnappauksesta, terrorismin ihannoinnista ja terroristijärjestö ETA:n kielletyn poliittisen siiven, Batasunan, uudelleenperustamisesta. Terrorismin uhrien AVT-järjestön Ángeles Pedraza pitää Otegia terroristina.

Otegin mukaan Espanja on "harvainvalta, joka kieltää kansoilta vapauden ja työläisiltä tasa-arvon". Syyskuussa 2016 Otegi oli asettumassa vasemmistolaisen EH Bildu -liittouman kärkiehdokkaaksi baskien aluevaaleissa, mutta Espanjan perustuslakituomioistuin ei antanut lupaa vuoteen 2021 ulottuvan virkakieltotuomion vuoksi.

Lähteet
-------

1. ↑  Basques from Spain, France launch new ‘independence’ party *Arab News*.  24 February 2013.
2. ↑  John Carlin Interviews Arnaldo Otegi
3. 1 2  Baskiterroristit luopuivat väkivallasta viisi vuotta sitten – satojen murhien jättämät arvet jakavat yhä Espanjaa *HELSINGIN SANOMAT*.  19.10.2016.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Arnaldo Otegi** Wikimedia Commonsissa

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Espanja
* Saksa
* Yhdysvallat

 |
|  |
| Muut | 
* IdRef

 |

 |