Tallinnamadalan majakka

|  |  |
| --- | --- |
| Sijainti | 
Harjumaa, TallinnaViro |
| Vesistö | 
SuomenlahtiView and modify data on Wikidata  |

Arkkitehtuuri| Korkeus | 
31 m  |
| Materiaali | 
betoni ja teräsView and modify data on Wikidata  |

Historia| Valmistunut | 
1969 |

Varustus| Valon korkeus | 
29,3 m  |
| Valonkanto | 
18,5 km  |
| Valon ominaisuudet | 
Fl(2) W 15sView and modify data on Wikidata  |

Tunnisteet| ARLHS | 
EST055View and modify data on Wikidata  |
| Admiralty | 
C3842View and modify data on Wikidata  |
| NGA | 
116-12784View and modify data on Wikidata  |

Kartta

|  |  |
| --- | --- |
| Koordinaatit | 
59° 42′ 43″ P, 24° 43′ 53″ IView and modify data on Wikidata  |

muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa WikidataaTietolaatikon dokumentaatioNäytä Wikidatasta tulevat arvot

**Tallinnamadalan majakka** (vir. *Tallinnamadala tuletorn*) sijaitsee Suomenlahdessa Aegnan saaresta noin 14 kilometriä pohjoiseen. Se varoittaa Tallinnanlahdelta lähteviä ja tulevia aluksia saman nimisestä matalasta, jonka itä-, länsi- sekä pohjoispuolella kulkevat tärkeät meriväylät.

Historia
--------

Tallinnamadala aiheutti huolta jo Hansaliiton aikana, koska se oli meriväylien yhtymäkohdassa. Ruotsalainen kartografi Petter Gedda mainitsi sen Itämeren atlaksessaan vuonna 1695. Vuonna 1718 Pietari I käski rakentaa sille merimerkin, tai jos se ei olisi mahdollista, tehdä linjamerkit Naissaareen ja Aegnan saareen.

Tallinnan sataman kommodori Leonti Spafarjev ehdotti vuonna 1828, että matalikolle rakennettaisiin majakka. Mahdollisuuksien puutteen vuoksi sitä ei kuitenkaan toteutettu. Aegna saarta ja Olevisten kirkon tornia käytettiin merimerkkeinä päiväsaikaan kuljettaessa Tallinnaan.

Vuonna 1837 kapteeni Treskin esitteli Tallinnassa suunnitelman majakkalaivasta, joka olisi ollut 90 jalkaa pitkä (noin 27 metriä). Siinä olisi ollut lyhty ja sumukello. Tarvittavien välineiden puutteessa sitä ei kuitenkaan toteutettu. Vuonna 1856 Venäjän keisarikunnan meriministeriön hydrografinen osasto piti tarkastuksen, jossa tarkastettiin Tallinnan satama ja sen merimerkit. Silloin päätettiin kuitenkin, että matalikolle pitää saada majakkalaiva.

Vuodesta 1858 lähtien ankkuroitiin Tallinnamadalan pohjoispuolelle majakkalaiva, jossa oli purjehduskautena lyhty. Vuonna 1864 sen tilalle tuli kolmimastoinen, Englannista ostettu, mustaksi maalattu purjealus jonka kyljet oli päällystetty rautalevyillä Pietarissa. Sen kylkiin oli maalattu isoilla valkoisilla kirjaimilla *R* ja *Р*. Ne olivat aluksen nimen *Revelstein* ensimmäinen kirjain saksasta ja venäjästä. Laivan mastossa oli päivällä lippu jossa oli sininen risti keltaisella taustalla. Öisin nostettiin mastoon 12 metrin korkeudelle öljylamppu, joka näkyi seitsemän merimailin päähän. Sumua varten laivalla oli sireeni, jonka ääni kantoi 1,5 merimailin päähän.

Vuonna 1898 laivan tilalle tuli *Revelstein No 2*, joka oli rakennettu Pietarissa vuonna 1871. Aluksen valo oli yhdeksän metrin korkeudella merenpinnasta ja näkyi kuuden merimailin päähän. Sireenin ääni kantoi neljän merimailin päähän. Vuoteen 1909 mennessä laivaa oli muutettu siten, että sen kylkeen oli maalattu vaaleansinireunaisin kyrillisin kirjaimin laivan nimi *РЕВЕЛСТЕЛН* (*Revelstein*). Vuonna 1914 aluksen väritys muutettiin punaiseksi ja sen kylkiin maalattiin aluksen nimi valkoisin kirjaimin. Vuonna 1916 sen päämastoon sijoitettiin punainen pallo, valot kuitenkin säilyivät ennallaan sen pää- ja mesaanimastossa. Vuonna 1922 sen päämastoon asennettiin 30 metrin korkeuteen vilkkuva asetyleenilamppu, ja alus varustettiin radiolaittein sekä sen kyljissä oleva laivan nimi muutettiin latinalaisilla kirjaimilla kirjoitetuksi.

Majakkalaiva *Nekmangrund* vuonna 1898.
Vuonna 1925 tuli kaksimastoinen höyryalus *Nekmangrund* aiemman majakkalaivan tilalle. Se oli ollut aiemmin Hiidenmaan luoteispuolella Hiiun matalan (vir. *Hiiu madal*) majakkana. Aluksen laidoilla oli punaiset pallot, joihin oli valkoisin kirjaimin maalattu *Revelstein*. Ensimmäisessä mastossa oli kaksi punaista palloa. Siihen oli sijoitettu asetyleenilamppu, joka oli 17 metrin korkeudessa ja näkyi 11 kilometrin päähän. Siinä oli myös varustuksina signaaliasema, morsetuslyhty, radioasema, sumusireeni, sumuvalo ja vedenalainen kello. Se nimettiin uudestaan *Tallinn*-nimelle 11. joulukuuta 1933. Vuonna 1936 siihen asennettiin myös radiomajakka ja vuonna 1940 nautofoni eli sumusireeni.

Toisen maailmansodan jälkeen majakkalaiva *Tallinn* löytyy majakkaluettelosta vuonna 1950. Sen kuvauksessa kerrotaan sen olevan kaksimastoinen punaiseksi maalattu höyryalus, jonka mastossa on 17 metrin korkeudella vilkkuva asetyleenilamppu ja kyljissä on valkoisin kyrillisin kirjaimin laivan nimi. Majakkalaivalla oli varusteinaan nautofoni, sumusireeni, kello ja valomajakka. Ei ole varmaa tietoa että tämä alus olisi ollut Tallinnamadalan kohdalla, kuitenkin se oli tietojen mukaan sijoitettuna Tallinnaan vuodesta 1949 siihen asti kunnes se korvattiin poijulla.

Nykyisen majakan historia
-------------------------

Majakan rakennus Tallinnamadalan hiekkapohjalle alkoi vuonna 1960. Silloin Tallinnan satamassa tehtiin kuution muotoinen betonilohko, joka vietiin merelle ja laskettiin pohjaan. Keväällä 1961 kevätjäät siirsivät sen pois paikoiltaan, koska siihen ei ehditty laittaa tarpeeksi paljon kiviä ja betonia painoksi, ja työ piti aloittaa alusta.

Seuraavaksi valettiin uusi 2 000 tonnin kelluva betonielementti, joka uitettiin matalikolle ja upotettiin seitsemän metrin syvyyteen. Se täytettiin soralla, sen päälle valettiin betonia perustaksi ja majakka rakennettiin sen päälle. Majakan runko on terästä. Tallinnamadalan majakka valmistui vuonna 1969. Sen alaosa on maalattu mustaksi, keskiosa on keltainen ja yläosa punainen. Majakka on merenpinnasta 31 metriä, kahdeksan kerrosta ja kolme parveketta. Majakka on varustettu kaksinkertaisilla valaistuslaitteilla, radiomajakalla, nautofonilla, sekä muilla laitteilla. Majakka varustettiin tuuligeneraattorilla ja neljällä sähkögeneraattorilla.

Dieselmoottorien kanssa tuli ongelmia, koska lämpötila oli niin alhainen. Majakkaan asennettiin vuonna 1974 radioisotooppinen termosähkögeneraattori eli siitä tuli ydinmajakka. Se oli ensimmäinen majakka, joka varustettiin isotooppigeneraatorilla. Isotooppigeneraatori poistettiin syyskuussa 1994 ja tilalle asennettiin aurinkopaneelit. Vuonna 1995 majakka kunnostettiin ja siihen asennettiin uudet valonlähteet joissa käytetään LEDejä.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Navigatsioonimärgi 200, Tallinnamadala tuletorn andmed *Navigatsioonimärkide andmekogu*. Viitattu 11.03.2018 (viroksi).
2. 1 2 3 4 5 6 7 8  200 Tallinnamadala tuletorn *Estonian Lighthouse Society*.  Arkistoitu 17.1.2018. Viitattu 11.03.2018 (englanniksi).
3. 1 2 3 4 5  200 Tallinnamadala tuletorn *Eesti Tuletorni Selts MTÜ*.  Arkistoitu 11.3.2018. Viitattu 11.03.2018 (viroksi).

Aiheesta muualla
----------------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Tallinnamadalan majakka**.
* Navigaatoor: Tallinnamadala tuletorn – üksildane vahipost Soome lahes (viroksi)
* Tallinnamadal (viroksi) Säätiedot.
* Eesti Tuletorni Selts MTÜ: Galerii - Revalstein (Arkistoitu – Internet Archive) Kuvia majakkalaiva Revalsteinista.
* Howling Pixel: Lightvessel (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
* Lightships in Russia: Lightship sevice in Russia (englanniksi)
* Trinity House: The working Thames - Port Cities (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)