Kolmikielinen laatta Gagauzian kuvernöörin virastolla. Gagauzi listattu ensimmäisenä. 
**Gagauzin kieli** (myös *gagauuzin kieli*, gagauziksi *gagauz dili*) on etupäässä Moldovassa asuvien gagauzien puhuma turkkilainen kieli. Sillä on virallisen kielen asema Moldovaan kuuluvalla Gagauzian itsehallintoalueella. Lisäksi sillä on tunnustettu vähemmistökielen asema Ukrainassa.

Levinneisyys ja puhujamäärä
---------------------------

Gagauzit asuvat etelä-Moldovassa, siihen rajoittuvissa Ukrainan Odessan alueen piireissä sekä Bulgarian koillisosassa Deliormanissa ja Dobrudžassa. Vuonna 1989 Neuvostoliitossa laskettiin olevan 197 800 gagauzia, joista 153 000 asui Moldovassa. Äidinkielenään gagauzia puhui 87,5 % Neuvostoliiton gagauzeista. Kaikkiaan kielen puhujia arvioidaan olevan 173 920 henkeä, joista 138 000 Moldovassa. Valtaosa gagauzeista puhuu myös venäjää sekä osa bulgariaa, ukrainaa tai romaniaa.

Historia ja murteet
-------------------

Gagauzi kuuluu turkkilaisten kielten lounaisen eli oguusilaisen ryhmän oguusilais-bolgaarilaiseen alaryhmään. Sen läheinen sukulaiskieli on turkki. Gagauzien esi-isiä ovat muinaiset oguusiheimot, joihin on sekoittunut bolgaareja ja kiptšakkeja. Myöhemmin heidän kieleensä on vaikuttanut osmaniturkki sekä slaavilaiset ja romaaniset kielet. 1700-luvun lopulle saakka gagauzit asuivat koillis-Bulgariassa. Turkin ja Venäjän välisten sotien aikana suurin osa heistä muutti eteläiseen Bessarabiaan, joka vuonna 1812 liitettiin Venäjään.

Gagauzinkielinen laulu vuodelta 2006Äänitiedostojen kuunteluohjeet

Moldovan ja Ukrainan alueella puhuttu gagauzi jakautuu Comratin ja Ceadîr-Lungan sekä Vulcăneștin murteisiin, joiden välillä on sekamurteita. Slaavilainen vaikutus on voimakkainta Comratin ja Ceadîr-Lungan murteessa. Bulgariassa Varnan ympäristössä puhutut gagauzimurteet ovat turkkilaistuneet voimakkaasti.

Nykytilanne
-----------

Gagauziassa vuonna 1998 suoritetun kyselytutkimuksen mukaan 93,5 % gagauzeista osaa sujuvasti gagauzia ja 92,5 % venäjää. Keski-ikäisten ja nuorison käyttökielenä toimii kuitenkin yhä useammin venäjä. Bulgarian alueella gagauzi on väistymässä bulgarian kielen tieltä.

Fonologia
---------

### Konsonantit

|  | Labiaali | Dentaali | Alveolaari | Postalveolaari | Palataali | Velaari | Glottaali |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| **Nasaali** | m | n |  |  |  |  |  |
| **Klusiili** | p | b | t | d |  |  |  | k | g |  |
| **Affrikaatta** |  |  | t͡s | t͡ʃ | d͡ʒ |  |  |  |
| **Frikatiivi** | f | v |  | s | z | ʃ | ʒ |  |  | h |
| **Tremulantti** |  |  | ɾ ~ r |  |  |  |  |
| **Approksimantti** |  |  | l |  | j |  |  |

Lähde:

### Vokaalit

|  | Etinen | Keskinen | Takainen |
| --- | --- | --- | --- |
| **Suppea** | i | y |  | ɯ | u |
| **Puoliavoin** | e | ø | ə | o |
| **Avoin** | æ |  | ɑ |

Lähde:

Kirjakieli
----------

1800-luvulla gagauzin kirjoittamiseen käytettiin kyrillistä ja 1900-luvun alussa latinalaista kirjaimistoa. Varsinainen kirjakieli syntyi Moldovassa 1950-luvun lopulla. Huhtikuussa 1957 alettiin julkaista gagauzinkielistä sanomalehteä, syksyllä 1958 ilmestyi aapinen ja seuraavana vuonna ensimmäinen kaunokirjallinen teos. Vuosina 1958–1962 gagauzia käytettiin Moldovassa alaluokkien opetuskielenä ja ylemmillä luokilla sitä opetettiin aineena. Chișinăussa julkaistiin gagauzinkielistä kaunokirjallisuutta ja kansanperinnekokoelmia. Kouluissa kielen opetus aloitettiin uudelleen vuonna 1988.

Neuvostoliiton aikana gagauzin kielessä käytettiin kyrillistä kirjaimistoa, jota oli täydennetty etuvokaaleja ilmaisevilla lisämerkeillä ӓ, ӧ ja ӱ sekä soinnillista affrikaattaa osoittavalla kirjaimella ӂ. Vuonna 1996 siirryttiin virallisesti latinalaiseen kirjaimistoon. Kirjakielen normit perustuvat etupäässä Comratin ja Ceadîr-Lungan murteeseen.

### Gagauzin kirjaimisto

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A a | Ä ä | B b | C c | Ç ç | D d | E e | Ê ê |
| F f | G g | Ğ ğ | H h | I ı | İ i | J j | K k |
| L l | M m | N n | O o | Ö ö | P p | R r | S s |
| Ş ş | T t | Ţ ţ | U u | Ü ü | V v | Y y | Z z |

  


|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| А а | Ä ä | Б б | В в | Г г | Д д | Е е | Ё ё |
| Ж ж | Ӂ ӂ | З з | И и | Й й | К к | Л л | М м |
| Н н | О о | Ö ö | П п | Р р | С с | Т т | У у |
| Ӱ ӱ | Ф ф | Х х | Ц ц | Ч ч | Ш ш | Щ щ | Ъ ъ |
| Ы ы | Ь ь | Э э | Ю ю | Я я |

Gagauzia on aikoinaan kirjoitettu myös kreikkalaisilla aakkosilla, mutta nykyään niitä ei käytetä lähestulkoon ollenkaan.

Vuonna 1998 hyväksytyn Gagauzian perustuslain mukaan itsehallintoalueen virallisia kieliä ovat gagauzi, moldavia ja venäjä. Käytännössä virkakielenä sekä koulujen opetuskielenä toimii venäjä. Kouluissa gagauzia opetetaan aineena. Kieltä käytetään myös tiedotusvälineissä, kaunokirjallisuudessa ja muussa kulttuuritoiminnassa.

Katso myös
----------

* Balkanin turkkilaisten kielet
* Gagauzia
* Gagauzit
* Turkkilaiset kielet

Lähteet
-------

1. ↑  Anhava, Jaakko: *Maailman kielet ja kielikunnat*, s. 142. Tampere: Gaudeamus, 1999. ISBN 951-662-734-X.
2. ↑  *Uusi tietosanakirja, 6. osa*, s. 299. Helsinki: Tietosanakirja oy, 1965.
3. ↑  Which language does need protection in Ukraine: Ukrainian or Russian? *Uacrisis.org*.  17.3.2018. Viitattu 25.2.2021. (englanniksi)
4. ↑  Ethnologue: Gagauz (englanniksi) Viitattu 15.2.2015.
5. 1 2 3 4 5  *Jazyki Rossijskoi Federatsii i sosednih gosudarstv. Tom 1*, s. 278. Moskva: Nauka, 1997. ISBN 5-02-011237-2.
6. ↑  Glottolog 4.2.1 - Gagauz *glottolog.org*. Viitattu 11.6.2020.
7. ↑  Baskakov, N.A.: *Tjurkskije jazyki*, s. 125, 131–132. Moskva: KomKniga, 2006. ISBN 5-484-00515-9.
8. ↑  *Jazyki Rossijskoi Federatsii i sosednih gosudarstv. Tom 1*, s. 278–279. Moskva: Nauka, 1997. ISBN 5-02-011237-2.
9. ↑  *Jazyki mira: Tjurkskije jazyki*, s. 197. Moskva: Indrik, 1997. ISBN 5-85759-061-2.
10. ↑  Guboglo, M.N.: *Imenem jazyka: otšerki etnokulturnoi i etnopolititšeskoi istorii gagauzov*, s. 300–312. Moskva: Nauka, 2006. ISBN 5-02-034000-6.
11. 1 2  Gagauz language, alphabet and pronunciation *omniglot.com*. Viitattu 11.6.2020.
12. 1 2  Guboglo, M.N.: *Imenem jazyka: otšerki etnokulturnoi i etnopolititšeskoi istorii gagauzov*, s. 7. Moskva: Nauka, 2006. ISBN 5-02-034000-6.
13. ↑  ScriptSource - Gagauz written with Greek script *scriptsource.org*. Viitattu 25.2.2021.
14. ↑  Guboglo, M.N.: *Imenem jazyka: otšerki etnokulturnoi i etnopolititšeskoi istorii gagauzov*, s. 354. Moskva: Nauka, 2006. ISBN 5-02-034000-6.
15. ↑  Guboglo, M.N.: *Imenem jazyka: otšerki etnokulturnoi i etnopolititšeskoi istorii gagauzov*, s. 110–204, 297–362. Moskva: Nauka, 2006. ISBN 5-02-034000-6.

Aiheesta muualla
----------------

WikipediaWikipedia
***Gagauzinkielinen*** Wikipedia, vapaa tietosanakirja

* Ana sözü – gagauzinkielinen sanomalehti

Turkkilaiset kielet

* azeri
* baškiiri
* dolgaani
* gagauzi
* hakassi
* haladži
* jakuutti
* karaiimi
* karakalpakki
* karatšai-balkaari
* kaškai
* kazakki
* krimintataari
* kumykki
* nogai
* salaari
* šoori
* tataari
* tofa
* tšuvassi
* turkki
* turkmeeni
* tuva
* uiguuri
* uzbekki