**Panopolis** (m.kreik. Πανόπολις; myös Πανῶν τόλις, *Panōn polis*; tai Πανὸς πόλις, *Panos polis*; tai vain Πανός, *Panos*; myös Χέμμις, *Khemmis*) eli **Ipu** tai **Khenti-Min** (egypt. *Jpw, Ḫntj-Mnw, Šmn*, kopt. *Ϣⲙⲓⲛ*) oli kaupunki muinaisessa Egyptissä. Se sijaitsi Ylä-Egyptissä eli Thebaiksessa ja kuului Panopoliteen nomokseen, jonka pääkaupunki se oli.

Maantiede
---------

Panopolis sijaitsi Niilin länsirannalla suunnilleen pohjoisemman Antaiopoliksen ja eteläisemmän Diospolis Mikran välillä. Hellenistiseltä kaudelta lähtien hieman kaupungin eteläpuolella sijaitsi Ptolemaisin kaupunki.

Meritamenin, faarao Ramses II:n tyttären ja puolison, patsas Panopoliista.

Historia
--------

Panopolis oli hyvin vanha kaupunki. Se vaikuttaa kuitenkin menettäneen merkitystä Theban noustua valtakunnan keskukseksi. Panopolis oli omistettu Min- eli Khem-jumalalle, jonka kreikkalaiset yhdistivät Paniin, tai laajemmin Ylä-Egyptin kaikille paneille ja satyyreille. Stefanos Byzantionlainen kuvaa Panopoliin Panin eli Minin ithyfalliseksi jumalaksi. Samanlainen jumala esiintyy usein myös Theban veistoksissa. Minillä oli ihmisen kasvot ja hiuslaite, kuten Amonilla, ja myös hänen vartalonsa esitys muistutti Amonia.

Panin kultin lisäksi Panopolis tunnettiin myös Perseuksen kultista. Herodotoksen mukaan doorilaiset ylimykset johtivat alkuperänsä Perseuksesta Egyptin kautta. On epäselvää, mihin egyptiläiseen jumalaan kreikkalainen Perseus liitettiin. Nimen perusteella on mahdollista, että kyseessä oli Ptah, joka yleensä yhdistettiin Hefaistokseen. Perseuksen uskottiin jopa ilmestyvän kaupungissa olleessa temppelissään silloin tällöin, ja tämä ennusti aina hyvää satovuotta.

Faarao Ay oli kotoisin Panopoliista. Ainakin kreikkalais-roomalaisella kaudella kaupungissa asui Strabonin mukaan erityisesti kivenhakkaajia ja kankaankutojia. Agathiaan mukaan se oli runoilija Nonnoksen syntymäpaikka vuonna 410. Kaupungin asukkaasta käytettiin etnonyymiä *Panopolitēs* (Πανοπολίτης).

Rakennukset ja löydökset
------------------------

Panopoliista on jäljellä vain vähäisiä jäännöksiä. Antiikin kirjallisten lähteiden perusteella kaupungissa oli ainakin Perseukselle omistettu temppeli. Se oli suorakulmainen ja ympäröity palmupuilla. Temppelin adytonissa oli Perseuksen patsas. Siellä oli esillä myös hänen suurikokoinen sandaalinsa.

Kaupungin kaivauksissa on löydetty temppelin rauniot ja faarao Ramses II:n aikaan liittyviä patsaita.

Lähteet
-------

1. ↑  Diodoros Sisilialainen: *Historian kirjasto* 1.18; Klaudios Ptolemaios: *Geografia* 4.5.72.
2. ↑  Strabon: *Geografika* 17.813.
3. ↑  Stefanos Bysantionlainen: *Ethnika*.
4. ↑  Hierokles: *Synekdemos* s. 731; *Itinerarium Antonini Augusti* s. 166.
5. ↑  Herodotos: *Historiateos* 2.91, 2.145.
6. ↑  Schweitzer, Simon D.: Ḫnt.j-Mnw *Ancient Egyptian Dictionary*. Viitattu 19.10.2020.
7. 1 2 3 4 5 6 7 8 9  Smith, William: "Panopolis", *Dictionary of Greek and Roman Geography*. Boston: Little, Brown and Company, 1854. Teoksen verkkoversio.
8. 1 2  Panopolis/Schmin *Pleiades*. Viitattu 19.10.2020.
9. ↑  Panopolis/Chemmis (Egypt) 11 Akhmim - Πανός πόλις *ToposText*. Viitattu 19.10.2020.
10. ↑  Panopolis (Akhmim) *Trismegistos*. Viitattu 19.10.2020.
11. ↑  Plutarkhos: *Isiksestä ja Osiriksesta* 100.14.
12. 1 2 3  Akhmim *Encyclopaedia Britannica*. Viitattu 19.10.2020.
13. ↑  Herodotos: *Historiateos* 6.53.
14. ↑  Agathias: *Historiai* 4, s. 133.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Panopolis** Wikimedia Commonsissa