**Karstulan kirkonkylä** on kirkonkylä ja Karstulan kunnan keskustaajama Keski-Suomen maakunnan luoteisosassa, linnuntietä noin 86 kilometriä Jyväskylästä luoteeseen. Karstulan kirkonkylä sijaitsee Pääjärven itärannan ja kahden pienemmän järven (Päällinjärvi ja Mustalampi) ympäröimänä.

Tilastokeskuksen taajama-aluerajauksen mukaan vuoden 2019 lopussa Karstulan kirkonkylän pinta-ala oli 5,21 neliökilometriä ja väkiluku 1 984. Tilastollinen taajamarajaus voi poiketa virallisesta kunnanosien rajauksesta. 

Karstulan kirkko (A. F. Granstedt, valmistunut 1853). Pysyvää asutusta Karstulaan alkoi muodostua 1500-luvun puolivälin jälkeen. Vuonna 1564 taloja oli seudulla seitsemän, joista kaksi Pääjärven rannalla nykyisen kirkonkylän lähellä. Vuonna 1590 talojen määrä on noussut kymmeneen ja 1680 kahteenkymmeneen.

Karstula oli aluksi Rautalammin kirkkopitäjän osa, ja kuului vuodesta 1639 Suur-Saarijärveen. Historiallisissa asiakirjoissa nimi Karstula esiintyy kylännimenä vuonna 1788. Sinne rakennettiin Saarijärveen kuulunut kappeli vuonna 1775. Karstulan väkiluku oli tällöin noin 750. A. F. Granstedtin suunnittelema puukirkko valmistui vuonna 1853. Karstula sai vuonna 1858 luvan muodostaa oman seurakuntansa (toteutui 1887).

Nimistöntutkija Sirkka Paikkalan mukaan kylännimi voi pohjautua savolaislähtöiseen Karstunen-sukunimeen. Sitä on esiintynyt ainakin vuodesta 1541 lähtien vähäisessä määrin nykyisen Mikkelin Ristiinan pitäjän seudulla ja 1700-luvulla myös Keski-Suomessa. Vaihtoehtoisesti keskisuomalainen lisä- tai sukunimi Karstunen voi pohjautua talonnimeen, jolloin kylännimi olisi otettu talonnimestä Karstula, joka puolestaan sisältäisi isännän nimen Karstu. Tämä on kansanomainen nimimuunnos alasaksalaisesta miehennimestä Karst (Karsten < Christianus).

Museovirasto on luokitellut osan kirkonkylästä  Valtakunnallisesti merkittäväksi rakennetuksi kulttuuriympäristöksi eli RKY-kohteeksi "Karstulan kirkonkylä". Tämä RKY-alue kattaa suppeamman alueen kuin minkä Tilastokeskuksen tilastollinen taajamarajaus kuvaa, ja poikkeaa myös yleismerkityksessä ymmärretystä kirkonkylän aluerajauksesta.

Lähteet
-------

1. 1 2  Taajamat väkiluvun ja väestöntiheyden mukaan 31.12.2019 (valitaan väkiluku 31.12. (2019) ja taajamaksi Karstulan kk.) *Tilastokeskuksen PxWeb-tietokannat*. Tilastokeskus. Viitattu 17.10.2021. [vanhentunut linkki]
2. 1 2 3 4 5 6  Kalevi Rikkinen (toim.) ja Hannes Sihvo (toim.), *Finlandia: Otavan iso maammekirja*, Otava, 1985 (ISBN 951-1-08345-7, viitattu 17 lokakuuta 2021), Karstula , s. 63-65 (Osa 5: Keski-Suomi, Etelä-Savo)View and modify data on Wikidata
3. ↑  Karstulan kk. Kansalaisen karttapaikka, asiointi.maanmittauslaitos.fi. Viitattu 17.10.2021.
4. ↑  Karstula (myös MML:n Nimistön tietokortti: Karstula - Kaupunkialue tai taajama) *Asutusnimihakemisto*. Kotimaisten kielten keskus, kotus.fi. Viitattu 17.10.2021.
5. ↑  Pääjärvi (14.631.1.001) *Järviwiki*. Viitattu 17.10.2021.
6. 1 2 3  Sirkka Paikkala (SP): Karstula (s. 140) *Suomalainen paikannimikirja*. Kotimaisten kielten keskus, kotus.fi. Viitattu 17.10.2021.
7. ↑  Karstulan kirkonkylä *Valtakunnallisesti merkittävät rakennetut kulttuuriympäristöt, rky.fi*. Museovirasto, museovirasto.fi. Viitattu 16.6.2023.

Keski-Suomen maakunnan kuntien hallinnolliset keskukset

|  |
| --- |
| Hankasalmen kirkonkylä • Joutsan kirkonkylä • Jyväskylän keskustaajama • Kannonkosken kirkonkylä • Karstulan kirkonkylä • Keuruun keskustaajama • Kinnulan kirkonkylä • Kivijärven kirkonkylä • Konneveden kirkonkylä • Kyyjärven kirkonkylä • Laukaan kirkonkylä • Luhangan kirkonkylä • Multian kirkonkylä • Muuramen kirkonkylä • Petäjäveden kirkonkylä • Pihtiputaan kirkonkylä • Saarijärven keskustaajama • Seppola (Jämsä) • Toivakan kirkonkylä • Uuraisten kirkonkylä • Viitasaaren keskustaajama • Äänekosken keskustaajama |
| Katso myös: Luettelo Suomen taajamista • Luettelo Suomen kunnista |