**Sosiaalinen kirjanmerkki** on menetelmä www-resurssien*selvennä* jakoon, organisointiin, hakuun ja ylläpitoon Internetissä. Kirjanmerkin kautta kohde voidaan jakaa sosiaalisen median (kuten Facebook) kautta siihen*selvennä* osallistuvien kesken. Sosiaalinen kirjanmerkki jakaa itse kohteen sijaan referenssin*selvennä* kohteeseen. Sosiaalinen kirjanmerkki on tavallisesti hyperlinkki joltakin verkkosivulta tai palvelusta johonkin sosiaaliseen mediaan.

Kirjanmerkin kuvaus voidaan lisätä kirjanmerkkeihin metadatana. Silloin kirjanmerkin näkijät voivat ymmärtää*selvennä* kohteen sisällön lataamatta sitä ensin omalle koneelle. Tällaiset kuvaukset voivat olla vapaita tekstikommentteja, äänestyksiä kohteen laadun puolesta tai vastaan tai metadata-tunnisteita, jotka kollektiivisesti tai yhteistoiminnallisesti*selvennä* tulevat folksonomiaksi. Folksonomiaa kutsutaan myös *social tagging* -termillä. Se tarkoittaa prosessia, jossa monet median käyttäjät lisäävät metadataa jaettavalle sisällölle avainsanojen muodossa. 

Sosiaalisissa kirjanmerkkijärjestelmissä käyttäjät tallettavat verkkosivuiksi linkkejä, joita he haluavat muistaa ja/tai jakaa. Nämä kirjanmerkit ovat tavallisesti julkisia. Niitä voidaan tallettaa yksityisesti ja jakaa määrätyille ihmisille tai ryhmille tai jakaa tietyissä verkoissa tai toisenlaisella yhdistelmällä julkisia ja yksityisiä verkkotunnuksia. Sallitut ihmiset voivat tavallisesti nähdä näitä kirjanmerkkejä kronologisesti, kategorioittain, tunnisteittain tai hakukoneen kautta.

Monet sosiaalisten kirjanmerkkien palvelimet rohkaisevat käyttäjiä järjestelemään heidän*selvennä* kirjanmerkkejään informatiivisilla tunnisteilla*selvennä* traditionaalisten selainpohjaisten kansiojärjestelmien sijaan. Toisin sanoen ne sallivat valitun tunnisteen kirjanmerkkien näkemisen ja sisällyttävät informaation siitä, montako käyttäjää on merkinnyt sen kirjanmerkikseen. Jotkut sosiaaliset kirjanmerkkipalvelut tekevät johtopäätöksiä*selvennä* tunnisteista, jotka luovat tunnisteiden*selvennä* ja kirjanmerkkien ryppäitä.

Monet sosiaalisten kirjanmerkkien palvelut tarjoavat verkkosyötteitä heidän*selvennä* kirjanmerkkilistoilleen sisältäen tunnisteittain järjestetyt listat. Näin lukijat tulevat tietoisiksi uusista kirjanmerkeistä kun muut käyttäjät ovat tallentaneet, jakaneet ja lisänneet tunnisteet niihin.

Koska nämä palvelut ovat tulleet kypsiksi*selvennä* ja tulleet suosituiksi, niihin on lisätty ominaisuuksia kuten pisteytys ja kirjanmerkkien kommentointi, sekä kirjanmerkkien vienti www-selaimeen ja tuonti www-selaimesta. web-pohjainen sivuhuomautus*selvennä*, ryhmät tai muita sosiaalisia verkko-ominaisuuksia.

Historia
--------

Jaettujen online-kirjanmerkkien konseptin synty ajoittuu huhtikuuhun 1996 kun silloin julkistettiin itList, jonka ominaisuuksiin kuului julkiset ja yksityiset kirjanmerkit. Seuraavan kolmen vuoden aikana online kirjanmerkkipalvelut tulivat kilpailijoiksi kaupallisille yrityksille kuten Backflip, Blink, Clip2, ClickMarks, HotLinks, ja muille markkinoille tulijoille. Ne tarjosivat kansioita kirjanmerkkien organisointiin ja muutamat palvelut lajittelivat kirjanmerkit kansoihin (erilaisilla tarkkuuksilla). Blink-palvelu sisällytti selaimiin painonapit kirjanmerkkien tallettamiseen .Backflip mahdollisti käyttäjille lähettää kirjanmerkkejä toisille käyttäjille  ja näyttää "Backflip this page" -painonappeja partnerien verkkosivuilla. Liiketoiminnallisten mallien puutteen vuoksi tämä aikainen sosiaalisten kirjanmerkkiyritysten sukupolvi epäonnistui kun dot.com:in kupla puhkesi. Backflip sulkeutui sitaatiin "economic woes at the start of the 21st century". Vuonna 2005, Blinkin perustaja sanoi: "I don't think it was that we were 'too early' or that we got killed when the bubble burst. I believe it all came down to product design, and to some very slight differences in approach."

Etuja
-----

Kun tarkastellaan korkealaatuista*selvennä* hakukonetta, sosiaalisella kirjanmerkkijärjestelmällä on useita etuja verrattuna traditionaaliseen
automatisoituun resurssin sijaintiin ja luokittelusovellukseen kuten hakukoneiden etsintärobotteja (spiders). Kaikki Internetin
tunnisteisiin perustuvat resurssit (kuten verkkosivut) on ihmisten tekemiä, jotka*selvennä* ymmärtävät resurssin sisällön*selvennä* verrattuna
sovellusten tekemiin verkkosivuihin*selvennä*. Algoritmeilla yrittävät*selvennä* määritellä resurssin merkityksen*selvennä*. Ihmiset voivat löytää
ja merkitä verkkosivuja, joita hakukoneiden robotit eivät ole huomanneet tai indeksoineet. Lisäksi sosiaalinen kirjanmerkkijärjestelmä voi pisteyttää resurssi perustuen siihen, montako kertaa käyttäjät ovat asettaneet
sen kirjanmerkiksi. Se on käytännöllisempi mittari loppukäyttäjille kuin järjestelmä, joka pisteyttää resursseja sen mukaan, miten
monta ulkoista linkkiä osoittaa siihen.

Käyttäjille sosiaaliset kirjanmerkit voivat olla käyttökelpoinen pääsy koottuihin kokoelmiin kirjanmerkkejä eri tietokoneilta, laajojen kirjanmerkkikokoelmien hallinta, ja kirjanmerkkien jako muille. Kirjastot ovat löytäneet sosiaaliset kirjanmerkit käyttökelpoisena helppona tapana tarjota asiakkaille luetteloja informatiivisista linkeistä.*lähde?*

Haittoja
--------

Tiedon etsinnän näkökulmasta tunnistepohjaisissa järjestelmissä on haittapuolia. Ei ole olemassa standardoituja avainsanoja (s.o. folksonomia vs. kontrolloitu sanasto). Tunnisteiden standardoimattomuus (kuten yksikkömuoto, monikkomuoto, versaaliteksti), väärä tunniste kirjoitusvirheen takia, moniselitteiset tunnisteet, epäselvät tunnisteet synonyymien/antonyymien ristiriidan takia, jonkun käyttäjän epätavallinen tai persoonallinen tunnisteskeema, ei tapaa osoittaa hierarkkista suhdetta tunnisteiden välillä (esim. sivu voi olla nimetty tunnisteilla *juusto* ja *cheddar* ilman mitään mekanismia, joka ilmaisee, että cheddar on jalostettua juustoa tai yksi osaluokka juustoista).

Katso myös
----------

* Sosiaalinen media
* Sosiaalisen median optimointi
* Web 2.0

Lähteet
-------

1. ↑  Scott Golder, Bernardo A. Huberman: Usage Patterns of Collaborative Tagging Systems. Journal of Information Science 2006. Verkkoversio (Arkistoitu – Internet Archive)
2. ↑   Ben Lund, Tony Hammond, Martin Flack and Timo Hannay: Social Bookmarking Tools (II): A Case Study – Connotea. In: D-Lib Magazine 11, Nr. 4, 2005.
3. ↑  The Scout Report 17.9.1999
4. ↑  Extras - itList and Other Bookmark Managers (Arkistoitu – Internet Archive) by LaJean Humphries, 17.1.2000
5. ↑  "Livewire: Putting Your Bookmarks on the Web" (Arkistoitu – Internet Archive) by Michelle V. Rafter, 8.12.1999 (Reuters)
6. ↑  "Net surfers can backtrack with Backflip" (Arkistoitu – Internet Archive), CNET News 3.12.1999
7. ↑  "Web Services Offer Solutions to Bookmark Overload" by Julia Lawlor, *New York Times* 13.7.2000
8. ↑  "New Web Service Offers Portable Bookmark Lists" by Ian Austen, *New York Times* 11.11.1999
9. ↑  "Backflip Lets Web Users Store and Share Bookmarks" by Ian Austen, *New York Times* 6.4.2000
10. ↑  "Someday, We'll All Backflip" (Arkistoitu – Internet Archive) by Andrew Goodman, May 23, 2000
11. ↑  "About Backflip" (Arkistoitu – Internet Archive)
12. ↑  "Getting it Right" (Arkistoitu – Internet Archive) by Ari Paparo, December 10.
13. ↑  Heymann, Paul; Koutrika, Georgia; Garcia-Molina, Hector: Can Social Bookmarking Improve Web Search? (First ACM International Conference on Web Search and Data Mining) *dbpubs.stanford.edu*.  12.2.2008.