recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Kuningatar Nefertari pitelemässä sistrumia. Kuva Abu Simbelin temppelistä
**Sistrum eli simpanssi** (lat. *seistron*, kreik. σεῖστρον) on idiofoni, jota soitetaan ravistamalla. Sistrumissa on silmukan tai lyyran muotoinen metallinen tai puinen runko, jonka poikkipuihin on asetettu esimerkiksi metallirenkaita tai kotilonkuoria. Runko on kiinni pitkähkön varren nokassa. Soitinta ravistettaessa se helisee.

Historia
--------

Sistrumia on käytetty temppelimusiikissa erilaisten kulttien soittimena. Ensimmäisenä sitä tiedetään käytetyn Egyptissä noin 2300 eaa. Soitinta käytettiin erityisesti Isis-jumalattaren palvontamenoissa. Isis-jumalattaren palvonnan leviäminen myös Rooman valtakuntaan teki soittimen tunnetuksi myös siellä. Soitin on ollut käytössä myös antiikin Kreikassa ja Nuubiassa. Sitä käytetään edelleen muun muassa Etiopian koptilaisessa kirkossa.

Hadrianuksen aikainen raha, jonka kääntöpuolella nainen pitelee sistrumia.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  *Suuri Musiikkitietosanakirja 6 Seg–Ö*, s. 37. Helsinki: Weilin + Göös ja Otava, 1992. ISBN 951-35-4730-2.
2. 1 2  William Smith: Sistrum *A Dictionary of Greek and Roman Antiquities*.  1875. Lontoo:  John Murray. Viitattu 16.3.2008. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Sistrum** Wikimedia Commonsissa
Naisten turvapyörä vuodelta 1889.
**John Kemp Starley** (1854–1901) oli englantilainen keksijä ja teollisuusmies. Hän kehitti ensimmäisen varsinaisen polkupyörän, niin sanotun *turvapolkupyörän* vuonna 1885, jota alkoi myydä nimellä Rover. Myöhemmin hänen yrityksensä alkoi valmistaa Rover-merkkisiä autoja.

Turvapyörässä oli uusi innovaatio, *ketjuveto*. Turvapyörässä poljinkoneisto oli sijoitettu itse runkoon ja voimansiirto takapyörään tapahtui ketjuvedolla. Aikaisemmissa malleissa voimansiirto oli pelkän akselivetoisen etupyörän varassa. Kun ohjaava pyörä ja vetävä pyörä eivät olleet enää yksi ja sama etupyörä, niin ajaminen oli helpompaa. 1800-luvulla polkupyörät eli velosipedit olivat kehittyneet nykyisin silmin omituisen näköisiksi, kun etupyörä oli puolitoistametrinen. Syynä tähän oli se, että isolla pyörällä päästiin kovaan vauhtiin. Starley otti mallia omaan pyöräänsä vanhemmista pyöristä, kuten Karl von Draisin Draisine-potkupyörästä, jossa molemmat pyörät olivat saman kokoiset. Starleyn Rover-pyörässä ajajan jalat ulottuivat maahan saakka, minkä vuoksi pyörää alettiin kutsua turvapyöräksi. Kun John Boyd Dunlop muutamaa vuotta myöhemmin kehitti ilmatäytteisen renkaan, niin tie turvapyörän menestymiseen aukeni. Kymmenessä vuodessa turvapyörän rakenne oli vakioitunut kautta maailman polkupyörän perusmalliksi.

Oppia polkupyörien tekemisessä John Starlay oli saanut ollessaan työssä setänsä James Starleyn polkupyörätehtaassa. James Starley oli kehittänyt pinnapyörää.

Lähteet
-------

1. ↑  Chaline, Eric: *50 konetta, jotka muuttivat maailmaa (50 Machines that Changed the Course of History)*, s. 55–57. Quid Publishing, (suom. versio Moreeni 2013), 2012. ISBN 978-952-254-160-4. Suomi

Kirjallisuutta
--------------

* *Mit dem Rad durch zwei Jahrhunderte*. , 1979. ISBN 3-85502-332-8.
Janssenin COVID-19-rokote
**Janssenin COVID-19-rokote** (virallisesti **Ad26.COV2-S**) on Janssen Biotech Inc. -yhtiön valmistama rokote COVID-19-tautia aiheuttavaa SARS-CoV-2 -virusta vastaan.

Rokote sisätää tyypin 26 adenovirusta, joka muuttaa viruksen glykoproteiineja. Sitä annetaan korkeintaan 0.5 millilitran pistoksina 18-vuotiaille ja sitä vanhemmille. Aine on väriltään väritöntä tai lievästi keltaista, ja sen pH-arvo on 6–6,4.

Amerikassa ja Etelä-Afrikassa suoritettiin tutkimus, jossa 44 000:lle ihmiselle annettiin joko Janssenin rokotetta tai lumelääkettä. Heistä 19 630:sta ihmisestä, jotka saivat rokotteen, 116 sairastui COVID-19-tautiin. Tutkimus osoitti, että rokotteen tehokkuus on 67 prosenttia.

Rokote voi aiheuttaa yhdelle kymmenestä ihmisestä esimerkiksi kuumetta, väristyksiä ja punaisuutta. Yhdelle sadasta se voi aiheuttaa esimerkiksi heikotusta, yskimistä, ripulia ja oksentelua. Harvoin rokotteen sivuvaikutuksiin kuuluvat esimerkiksi ihottuma ja allergiset reaktiot.

Janssen Biotech pyysi vapaaehtoisesti rokotteiden hätäkäyttövaltuuden poistamista 22. toukokuuta 2023. Syyksi yhtiö ilmoitti monien rokote-erien vanhenemisen Yhdysvalloissa, ja että rokotteiden tarve oli pienentynyt.

Lähteet
-------

1. ↑  Janssen Jcovden (Johnson & Johnson) COVID-19 vaccine *Government of Canada*. Viitattu 16.4.2024. (englanniksi)
2. 1 2  Janssen COVID-19 Vaccine *U.S. Food & Drug*. Viitattu 16.4.2024. (englanniksi)
3. ↑  JCOVDEN, INN-COVID-19 vaccine (Ad26.COV2-S [recombinant)] (pdf) *ema.europa.eu*. Viitattu 16.4.2024. (englanniksi)
4. 1 2  Jcovden (previously COVID-19 Vaccine Janssen) *European Medicines Agency*. Viitattu 16.4.2024. (englanniksi)
**Soccer Club KuopioFutis-98** (**SC KuFu-98**) oli kuopiolainen jalkapalloseura. Sen kotikenttä on Kuopion keskuskenttä.

SC KuFu-98 perustettiin vuonna 1998. Se aloitti pelit Nelosesta, josta se nousi yhden kauden jälkeen Kolmoseen, joka on sittemmin vakiintunut sen sarjatasoksi. Kaudella 2003 joukkue vieraili Kakkosessa ja kaudeksi 2014 joukkue nousi jälleen tälle sarjatasolle.

Tunnettuja seuran entisiä pelaajia ovat Yrjö Happonen, Atik Ismail, Pele Koljonen, Janne Savolainen ja Freddy Adu.

SC KuFu-98 toimi vuoteen 2021 Kuopion Palloseuran reservijoukkueena. Joulukuussa 2021 ilmoitettiin, että KuFun sarjapaikat siirretään KuPS Akatemialle vuodesta 2022 alkaen.

Lähteet
-------

1. 1 2  Seura SC KuFu-98.  Arkistoitu 10.12.2014. Viitattu 11.8.2009.
2. ↑  Finland – Divisional Movements RSSSF. Viitattu 11.8.2009. (englanniksi)
3. ↑  KuPS Aka­te­mia ot­taa Ku­Fu-98:n sar­ja­pai­kat


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Kakkonen |
| --- |
|  |
| Joukkueet (2024) | 

|  |  |
| --- | --- |
| Lohko A | 
* Atlantis FC
* FC Futura
* FC Kiffen
* GrIFK
* JäPS
* Lahden Reipas
* MyPa
* NJS
* PEPO
* PPJ

 |
|  |
| Lohko B | 
* EBK
* Inter/2
* HJS
* Ilves/2
* Ilves-Kissat
* Pallo-Iirot
* SexyPöxyt
* TamU
* TPV
* VJS

 |
|  |
| Lohko C | 
* GBK
* Kraft
* Hercules
* JPS
* KuPS Akatemia
* Kuopion Elo
* OPS
* OTP
* SJK Akatemia/2
* TP-47

 |

 |

 |
Julgī Stalte vuonna 2009.
**Julgī Stalte** (s. 28. lokakuuta 1978, Riika) on liiviläinen laulaja. Hän on ollut mukana useissa yhtyeissä, kuten Skandinieki, Stalti, Tuļļi Lum ja Tai Tai.

Hänen isänsä oli folkloristi ja poliitikko Dainis Stalts, ja veli Dāvis Stalts on latvialainen journalisti ja poliitikko (kuului Latvian parlamenttiin vuosina 2011–2014). Hänen isoisänsä oli laivakapteeni Oskar Stalt. Stalte on ollut naimisissa virolaisen näyttelijän Margus Grosnõin kanssa, ja heillä on poika. Staltella on myös kaksi tytärtä.

Stalte oppi liiviä isoisältään ja täydensi taitojaan myöhemmin opiskelemalla. Hän on opiskellut kansanmusiikkia Viljandin kulttuurikorkeakoulussa sekä Latvian kulttuuriakatemiassa. Riian kaupunginvaltuuston Koulutuksen, kulttuurin ja urheilun osasto antaa vuosittaisia Valkoisen varpusen palkintoja kulttuurin alalta. Stalte sai palkinnon työstään liiviläisen kulttuuriperinnön säilyttämiseksi järjestämänsä tapahtuman, "Liivipäivän", johdosta.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  *Tulli Lum puhaltaa liivin kieltä liekkeihin (Arkistoitu – Internet Archive). ts.fi.* 30.7.2005.
2. ↑
3. ↑  *Latvijas ievērojamās dzimtas. Kolkas līvu stiprā ģimene – Stalti. jauns.lv.* 26.3.2018.
4. ↑  *"Baltie zvirbuļi" aizlidojuši pie labākajiem. la.lv.* 25.4.2016.


|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* VIAF

 |
|  |
| Taiteenala | 
* MusicBrainz

 |

 |
**Herodikos Selymbrialainen** (m.kreik. Ἡρóδιĸος ὁ Σηλυμβριανός, *Hērodikos ho Sēlymbrianos*, lat. *Herodicus Selymbrianus*; 400-luku eaa.) oli antiikin kreikkalainen lääkäri, joka tunnetaan Hippokrateen opettajana.

Elämä
-----

Herodikos oli kotoisin Selymbriasta tai Platonin mukaan alun perin Megarasta, jonka siirtokunta Selymbria oli. Hän toimi paitsi lääkärinä myös voimistelun opettajana (*paidotribēs*) ja sofistina. Herodikos mainitaan Ikkos Taraslaisen ohella ensimmäisenä, joka käytti liikuntaa sairauksien hoitoon ja terveyden säilymisen edesauttamiseen. Hänen sanotaan tutkineen liikuntaa lääketieteelliseltä kannalta, koska oli hyötynyt siitä itse.

Eräästä kohdasta Platonin *Faidroksessa* on usein oletettu, että Herodikos olisi määrännyt potilaansa kävelemään Ateenasta Megaraan ja palaamaan heti päästyään Megaran muureille. Kaupunkien välinen etäisyys, noin 40 kilometriä, tekee tämän kuitenkin jos ei mahdottomaksi niin ainakin kyseenalaiseksi, eivätkä Platonin sanat välttämättä vaadi sitä, että hän olisi todella antanut tällaisen ohjeen.

Erään Hippokrateen *Epidemioiden* kuudennessa kirjassa olevan kohdan on katsottu vahvistavan Platonin sanat, ja syyttävän Herodikosta potilaidensa tappamisesta kävelyttämällä näitä liikaa. Kyseisen tekstikohdan lukutapa on kuitenkin epävarma, ja Émile Littré katsoo, että siinä mainittu nimi olisikin Prodikos, ei Herodikos. Asian monimutkaisuutta lisää se, että Galenos luki Hippokrateen teoksesta nimen "Prodikos", mutta katsoo tämän viittaavan silti samaan henkilöön, josta Platon puhuu, vaikka Platonilla lukee selvästi "Herodikos".

Herodikoksen mainitsevat myös monet muut antiikin kirjailijat, kuten Aristoteles, Plutarkhos ja Caelius Aurelianus, sekä Eustathios Thessalonikelainen.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Smith, William: "Herodicus (3)", *Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology*. Boston: Little, Brown and Company, 1849–1867. Teoksen verkkoversio. (englanniksi)
2. ↑  Soranos Efesoslainen: *Hippokrateen elämä*; Johannes Tzetzes: *Khiliades* vii. Hist. 155, teoksessa Fabric. *Bibl. Graec.* vol. xii, s. 681, ed. vet.; *Suda*, Ἱπποκράτης.
3. ↑  Platon: *Protagoras* 316d–e, *Valtio* 406a–b; Lukianos: *Miten historiaa on kirjoitettava* 35.
4. ↑  Platon: *Faidros* 227d.
5. ↑  Hippokrates: *Epidemiat* (*De morbis popularibus*) 6.3, vol. iii, s. 599; Littré, Émile: *Oeuvres d'Hippocr*. vol. i, s. 51.
6. ↑  Galenos: Kommentaari Hippokrateen *Epidemioiden* kuudenteen kirjaan (*In Hippocratis Epidemiarum librum VI*) 3.31, vol. xvii. pt. ii, s. 99.
7. ↑  Aristoteles: *Retoriikka* 1.5.10.
8. ↑  Plutarkhos: *Niistä, joita jumaluus rankaisee myöhemmin* (*De sera numinis vindicta*) 100.9.
9. ↑  Caelius Aurelianus: *Akuuteista ja kroonisista sairauksista* (*De morbis acutis et chronicis*) 5.1.
10. ↑  Eustathios Thessalonikelainen: *Kommentaari Iliaaseen* (*Ad Iliad*) i, s. 763, 16
*Easy Street*
**Charlie poliisina** (*Easy Street*, esitetty Suomessa myös nimellä **Hiljainen katu**) on Charlie Chaplinin ohjaama vuoden 1917 mykkä lyhytelokuva.

*Charlie poliisina* sijoittuu lavastettuun etelälontoolaiseen maisemaan. Elokuvan lavastukset maksoivat tuohon aikaan paljon, 10 000 dollaria. Elokuvan alkuperäinen nimi *Easy Street* on todennäköisesti viittaus Lontoon Walworthin Easy Streetiin, jossa Chaplin kasvoi. Elokuvan kuvaksissa oli vaikeuksia, ja sen valmistuminen viivästyi selvästi. Mutual Film joutui antamaan helmikuun 1. päivänä lausunnon elokuvan myöhästymisen syistä.

Elokuvan tarina oli viktoriaanisen ajan melodraaman parodia. Siinä Chaplinin esittämä hahmo eksyy lähetystaloon, missä ihastuu Edna Purviancen esittämään lähetystyöntekijään, minkä ansiosta Chaplin päättää muuttaa elämänsä suunnan. Hänestä tulee poliisi ja hän joutuu heti Easy Streetille, jota terrorisoi Eric Campbellin esittämä hahmo. Elokuvaa pidetään muiden Mutualin loppukauden elokuvien rinnalla Chaplinin parhaimpiin lukeutuvana.

Lähteet
-------

* Robinson, David: *Chaplin – elämä ja elokuvat*. Suomentanut Lehtonen, Reijo. Jyväskylä, Helsinki: Gummerus, 1988. ISBN 951-20-3306-2.

### Viitteet

1. ↑
2. 1 2 3  Robinson, s. 230–231.
3. ↑  *Charlie poliisina* AllMoviessa. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* *Charlie poliisina* Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
* *Charlie poliisina* Elonet.
**Pallopurkki**, **purkkis**, **purkki** tai **purkka** on lasten pihaleikki. Muita nimiä ovat muun muassa pallokuoppa, tönttis (Etelä-Pohjanmaa), tönttönen (Kainuu), rönttönen (Jyväskylän maalaiskunta), rönttö (Tampere, Saarijärvi), rönö (Honkola (Äänekoski)), tönttörönttö (Järviseutu, Vimpeli), törppö (Kemijärvi), brönttö (Siuro), pöttis (Alavus), posautuspallo (Virrat), purtsu (Keuruu), kurppa (Viitasaari), lekkeri (Pohjois-Pirkanmaa), vanhantalon pässiäinen (Kurjenkylä), karhukobla (Kotala), pallokuoppanen (suomenkielinen Pohjanmaa) ja pallo paikalla (Oulun seutu). 

Kymmenen tikkua laudalla ja kirkonrotta ovat samantapaisia pelejä.

Säännöt
-------

Valitaan etsijä. Kun etsijä on valittu joku potkaisee pallon joka on laitettu "purkkiin" (purkki tai maahan piirretty ympyrä, jota sanotaan purkiksi). Etsijä kävelee pallon perään ja muut juoksevat piiloihin. Kun etsijä on hakenut pallon ja huutanut "Pallo on purkissa", "Pallo paikalla" (tai muuta vastaavaa) hän alkaa etsiä muita.

Jos hän näkee jonkun, hän juoksee pallolle ja siihen koskettaen huutaa nähdyn nimen, vaikkapa "Esa nähty" tai "Esan purkki". Kun etsijä on nähnyt ja huutanut nähdyn nimen, nähty ei saa enää mennä takaisin piiloon vaan pysyy purkin läheisyydessä. Jos joku ehtiikin juosta pallolle ensin, hän voi potkaista sen. Tällöin muut jo nähdyt pelastuvat ja voivat piiloutua taas. 

Jos pääsee pallolle ennen etsijää voi myös huutaa itselleen "suojan" ("Oma purkki!", "Suoja!", "Omat nimet!"), jolloin hän on etsijältä suojassa kunnes muut leikkijät löydetään tai se/ne pelaajat joilla on suojat voivat mennä kierroksen jälkeen piilon "pelastuskierrokselle" ja voivat yrittää pelastaa muut vangit. Kun etsijä on nähnyt kaikki piilossa olevat, leikki alkaa alusta ja etsijänä on ensimmäisenä löydetty.
Jos joku on käyttänyt suojan toinen ei saa käyttää perään.

### Kierrokset

Leikkiin voidaan myös sopia kierroksia, jolloin etsijä on sama vaikkapa kolmen kierroksen ajan. Kierros vaihtuu aina kun palloa potkaistaan. Kolmannella kierroksella eli "kuolemankieroksella" se pelaaja joka nähdään ensimmäisenä joutuu seuraaviksi kolmeksi kierrokseksi etsijäksi. Silloin kun kolmannella kierroksella ensimmäinen on nähty ja hänen purkkinsa huudettu, huudetaan pallolla "kaikki pois piiloista" (tai jotain vastaavaa) ja aloitetaan leikki alusta.

Eri nimiä leikille
------------------

Purkki tunnetaan eri puolilla Suomea eri nimillä, vaikka säännöt ovat samat tai niissä on vain pieniä eroja.
Purkki tai "pallokuoppa" tunnetaan esimerkiksi suomenkielisellä Pohjanmaalla "pallokuoppasen" nimellä, Järviseudulla taasen pelataan "tönttörönttöä" ja Jämsän seudulla peli tunnetaan nimellä "rönttö". Siurossa peli tunnetaan nimellä "brönttö". Ikaalisissa peli on "karttu". Pohjois-Pirkanmaalla peli tunnetaan nimellä lekkeri.
Järviseudun ja eteläisen Keski-Suomen nimivariaatioissa on havaittavissa jonkinlainen yhteys. Erään tietolähteen mukaan nimi "tönttörönttö" tulee ruotsin kielestä, mutta tarkempaa tietoa siitä mistä sanasta tai sanoista se on muokkautunut, ei ole.
**Kalevi "Kille" Eero Lahtinen** (25. maaliskuuta 1936 Tampere – 3. joulukuuta 2010 Tampere) oli suomalainen speedwaykuljettaja ja maarata-ajaja.

Hän voitti speedwayn Suomen mestaruuden viidesti 1960-luvulla ja Pohjoismaiden mestaruuden vuonna 1966. Vuonna 1962 Lahtinen voitti Oldenburgissa Länsi-Saksassa kansainväliset speedway-kilpailut ("kultainen rautakenkä"), vuosina 1964 ja 1965 Itämerenviikon ajot ja vuosina 1964–1966 Bremenin kaupungin Kultainen avain-kilpailut; näistä kolmesta peräkkäisestä voitosta hän sai kaupungin kunniamitalin. PM-kisoista Lahtisella on viisi maaradan joukkuemestaruutta. Speedwayn EM-finaalissa hän ajoi ensimmäisenä suomalaisena vuosina 1959 ja 1966. Lisäksi hän selvitti itsensä maaradan EM-finaaliin vuosina 1957, 1959 ja 1960.

Ennen menestyksekästä moottoripyöräkauttaan Lahtinen kilpaili mäenlaskussa ja yhdistetyssä ja voitti molemmissa lajeissa piirinmestaruuksia. Lahtisen seura oli Tampereen moottorikerho, jossa hän toimi valmentajana ja varapuheenjohtajana. Lahtinen kuului Suomen Moottoriliiton hallitukseen ja kilpailuvaliokuntaan. Hänelle myönnettiin Suomen Moottoriliiton mestariajajan merkki suurmestaritunnuksin vuonna 1970. Lahtinen harrasti musiikkia ja avusti Moottoriurheilu-lehteä kirjoituksillaan. Ammatiltaan Lahtinen oli liikkeenharjoittaja.

Lahtinen joutui työkyvyttömäksi 39-vuotiaana saatuaan aivovaurion hirvikolarissa vuonna 1975.

Lahtisen äiti oli maastohiihtäjä Impi Lahtinen.

Lähteet
-------

1. ↑  Hautakuva: Lahtinen Kalevi, albumissa Tampere, Kalevankankaan hautausmaa, osio 12 (K-Mö) (vaatii kirjautumisen) *suomenkirkkojajahautausmaita.fi*. Viitattu 15.10.2022.
2. 1 2 3  Urheilumme Kasvot Osa 5, Lahtinen, Kalevi Eero, sivu 545, vastaavat toimittajat Risto Rantala, Markku Siukonen, Oy Scandia Kirjat Ab, Keuruu 1979
3. ↑  Pitko, Matti: Kalevi Lahtinen on poissa  30.12.2010. Speedwaysanomat. Viitattu 20.5.2011.
4. ↑  Peltola, Vesa-Matti: Vähemmän tunnettua sukulaisuustietoa, osa 3  2015. Suomen Urheilutietäjät. Viitattu 2.8.2021.

Aiheesta muualla
----------------

* Eteläpuistossa ajettiin lujaa (Arkistoitu – Internet Archive) Yle Areena.
* Kille Lahtinen palkittiin elämäntyöstä Speedway.fi
**Leofanes** (m.kreik. Λεωφάνης, *Leōfanēs*, lat. *Leophanes*; 300-luku eaa. tai aiemmin) oli antiikin kreikkalainen lääkäri.

Leofaneen tarkkaa ajoitusta ei tunneta, mutta hänen on täytynyt elää ennen 300-lukua eaa. koska sekä Aristoteles että Theofrastos lainaavat häntä. Aristoteleella olevaan kohtaan, joka käsittelee oletettua menetelmää poika- tai tyttölasten tuottamiseksi, on viittaus myös Pseudo-Plutarkhoksella ja Pseudo-Galenoksella, joilla kummallakin Leofaneen nimi esiintyy muodossa *Kleofanes*.

Sama mielipide (tai jos Aristoteles on oikeassa, oikeastaan päinvastainen mielipide) löytyy myös Hippokrateen nimiin laitettujen teosten kokoelmaan *Corpus Hippocraticumiin* kuuluvasta tutkielmasta *Superfetaatiosta* (Περὶ ἐπικυήσιος, *Peri epikyēsios*; *De superfetatione*). Siksi Émile Littré on laittanut kyseisen tutkielman Leofaneen nimiin, mutta tälle ei ole juuri muita perusteita.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Smith, William: "Leophanes", *Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology*. Boston: Little, Brown and Company, 1849–1867. Teoksen verkkoversio. (englanniksi)
2. ↑  Aristoteles: *Eläinten syntymisestä* (*De generatione animalium*) 4.1.22; Theofrastos: *Kasveja koskevista syistä* (*Causae plantarum*) 2.4.12.
3. ↑  Pseudo-Plutarkhos: *Filosofien luonnonopillisista mielipiteistä* (*De placitis philosophorum*) 5.7; Pseudo-Galenos: *Filosofian historiasta* (*De historia philosopha*) 100.32, ed. Kühn, vol. xix, s. 324.
4. ↑  Littré, Émile: *Oeuvres d'Hippocr*. vol. I, s. 879–.
|  |
| --- |
| **Ramses V hieroglyfein** |
| **syntymänimi** |
| 

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  | 
 |  |

 |
| *Ramses-amonherkhepeshef*Auringosta syntynytAmon on hänen vahvassa kädessään |
| **valtaistuinnimi** |
| 

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  | 
 |  |

 |
| *Usermaatra-sekheperenra*Ra-jumalan totuus on vahva |

Ramses V:n muumio.
**Ramses V** (tai **Ramesses V**) oli muinaista Egyptiä 20. dynastian aikaan vuosina 1147–1143 eaa. hallinnut faarao.

Ramses V hallitsi vain 2–3 vuotta, joten hänen hallitusajastaan ei tiedetä juuri mitään. Ainoat tältä ajalta säilyneet dokumentit kuvaavat hallinnossa tapahtunutta korruptiota. Ramseksen nimellä varustettuja esineitä on löydetty Siinailta ja muualta Länsi-Aasiasta, mikä viittaisi siihen, että Egypti kävi yhä ulkomaankauppaa.

Ramses V:n hautapaikasta ei ole täyttä varmuutta. KV9 oli mahdollisesti Ramsekselle rakennutettu hauta, mutta hänen seuraajansa Ramses VI valtasi sen itselleen. Ramses V saatettiin haudata myös johonkin muista tunnistamattomista haudoista. Hänen muumionsa löytyi, monien muiden tapaan, KV35:ssä sijainneesta muumiokätköstä. Ramseksen muumio on nykyisin Kairon egyptiläisessä museossa. Muumiossa on merkkejä isorokosta, johon Ramses on saattanut kuolla, sekä päähän kohdistuneesta iskusta.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä:**Ramses IV** | **Egyptin faarao**20. dynastia | Seuraaja:**Ramses VI** |
**Merope** (m.kreik. Μερόπη, *Meropē*) viittaa kreikkalaisessa mytologiassa useaan eri hahmoon.

Helioksen tytär
---------------

Merope oli Helioksen tytär, yksi heliadeista

Polyboksen puoliso
------------------

Merope oli Oidipuksen sijaisäiti, Polyboksen puoliso.

Okeanidi
--------

Merope oli yksi okeanideista, Okeanoksen ja Tethyksen tytär. Hän sai Helioksen kanssa pojan, Faethonin. Merope tunnettiin tässä yhteydessä myös Klymenenä.

Plejadi
-------

Merope oli yksi seitsemästä plejadista, Atlaksen ja Pleionen tytär. Hän oli ainoa, joka meni naimisiin Sisyfoksen, kuolevaisen, kanssa, ja siksi Merope on himmein tähti heidän nimeään kantavassa tähtikuviossa. Hänellä oli Sisyfoksen kanssa poika, Glaukos.

Khioksen Merope
---------------

Khioksen Merope oli Oinopionin puoliso tai tytär, johon Orion rakastui. Merope ei kuitenkaan halunnut tämän kanssa naimisiin, jolloin Orion makasi hänet väkisin. Kostoksi Oinopion juotti Orionin humalaan, puhkaisi tämän silmät ja heitti merelle ajelehtimaan.

Messenian kuningatar
--------------------

Merope oli Messenian kuningatar, jonka miehen Kresfonteen Polyfontes murhasi. Merope kätki kuitenkin murhaajalta kolmannen pienokaisensa, jonka Hyginus kertoo olleen Telefon ja Apollodoros Aipytos. Kasvettuaan aikuiseksi Meropen poika palasi takaisin ja tappoi Polyfonteen kesken tämän uhritoimituksen.

Lähteet
-------

1. 1 2  Hyginus, *Fabulae* cliv (engl. käännös).
2. ↑  Hyginus, *Astronomica* ii.21 (engl. käännös).
3. ↑  Hyginus, *Astronomica* ii.34 (engl. käännös).
4. ↑  Hyginus, *Fabulae* cxxxvii (engl. käännös).
5. ↑  Apollodoros, *Kirjasto* 2.8.5 (engl. käännös).
**Heikki Tapani Kotila** (10. heinäkuuta 1960 Toholampi – 12. toukokuuta 2010 Helsinki) oli suomalainen pappi, päätoimittaja ja käytännöllisen teologian professori.

Henkilöhistoria
---------------

Heikki Kotila syntyi maanviljelijä Olavi Kotilan ja emäntä Leena Heikkilän perheeseen. Hänen puolisonsa vuodesta 1982 oli erikoissairaanhoitaja, diakonissa Liisa Marjatta Nykänen (1959–2001). Kotila tuli ylioppilaaksi Toholammin lukiosta 1979 ja valmistui teologian kandidaattiksi 1984 Helsingin yliopistosta, filosofian tohtoriksi hän väitteli Cambridgen yliopistossa 1990. Kotila vihittiin papiksi Helsingissä 1984 ja hän sai pappisoikeudet myös Englannin anglikaanisessa kirkossa 1996. pastoraalitutkinnon Kotila suoritti 1991.

Kotila oli seurakuntapappi Helsingissä Hakavuoren, Lauttasaaren ja Töölön seurakunnissa 1984–1987, tutkija Cambridgen yliopistossa 1987–1990, Suomen Akatemian tutkija 1990–1995, Suomen Kirkon Sisälähetysseuran kustannusjohtaja 1994–1997, Helsingin yliopiston dogmatiikan dosentti 1996–2003, *Sana-lehden* päätoimittaja 1997–2000 ja Hiljaisuuden Ystävät ry:n toiminnanjohtaja 2000–2003.

Joensuun yliopiston, myöhemmin Itä-Suomen yliopisto, dogmatiikan dosentti Kotila oli 2000–2010 ja Helsingin yliopiston käytännöllisen teologian professori 2003–2010. Hän oli myös Helsingin yliopiston teologisen tiedekunnan varadekaani 2007–2010, Katariina-instituutin johtaja ja Helsingin yliopistokollegion jäsen 2007–2010. Kotilalla oli lisäksi useita asiantuntija- ja luottamustehtäviä. Kirkolliskokouksen jäsen hän oli 2000–2010.

Julkaisuja
----------

* *Memoria mortuorum: Commemoration of the departed in Augustine*, 1992
* *Liturgian lähteillä: johdatus jumalanpalveluksen historiaan ja teologiaan*, 1994 (2000, 2004)
* *Eukaristinen rukous: vanhakirkollinen aineisto lännen kirkkojen uusissa ehtoollisrukouksissa*, 1996 (Jari Jolkkosen kanssa)
* *Kirkon poika: Martti Luther tänään* , 1996 (O. Vatasen kanssa)
* *Rukoushetkien kirja*, 2002 (S. Häyrysen ja O. Vatasen kanssa)
* *Spiritualiteetin käsikirja*, 2003 (S. Häyrysen kanssa)
* *Retriitti: tie hiljaisuuteen*, 2003
* *Hengellisen ohjauksen kirja*, 2006
* *Isä meidän -rukouksesta*, 2011 (julkaistu postuumisti)

Toimitustöitä
-------------

* *Tuomasmessu, Uskon juhla*, 1993
* *Yhteisön ja kirkon uudistuminen*, 1994
* *Elämän pyhyys ja ihmisen halu kuolla: puheenvuoroja eutanasiasta*, 1995
* *Pieni rukouskirja*, 2008 (muiden kanssa)
* *Logos-vuosikirja*, 2003–2005 (muiden kanssa)

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Rusama, Jaakko: / Heikki Kotila *Kansallisbiografia-verkkojulkaisu (maksullinen)*.  27.8.2012. Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura. Viitattu 15.4.2024.
2. ↑  Profilen. Heikki Kotila. Att gå in i tystnaden är inte bara vila.  *Kyrkpressen*, 5.10.2000, nro 40, s. 3. Kansalliskirjasto. Viitattu 15.4.2024.  (ei-vapaa)

Aiheesta muualla
----------------

* Heikki Kotila *Biografiasampo*.
**Kalevi Uolevi Toivonen** (27. huhtikuuta 1941 Ikaalinen – 28. lokakuuta 2019 Tampere ) oli suomalainen jalkapalloilija ja jääkiekkoilija. Hän pelasi jääkiekkoa SM-sarjassa vuosina 1961–1969 ja voitti yhden Suomen-mestaruuden.

Toivonen oli muutaman vuoden ikäinen kun hän perheineen muutti Tampereen Tammelaan. Viettäessään lapsuuttaan Tammelan pallokentän laidalla, niin oli luonnollista, että hän liittyi Tammelan omaan palloiluseuraan Tampereen Pallo-Veikkoihin.

Jalkapallo
----------

Kalevi Toivonen nousi jo juniori-ikäisenä TPV:n edustusjoukkueen keskushyökkääjäksi ja johtavaksi maalintekijäksi, ja hänet valittiin vuonna 1959 Suomen ensimmäiseen alle 18-vuotiaiden maajoukkueeseen. Hänen jalkapallouransa huipentui TPV:n nousuun SM-sarjaan kaudeksi 1971. Aktiiviuransa jälkeen hän valmensi TPV:n edustusjoukkuetta vuosina 1972–1978.

Jääkiekko
---------

Kalevi Toivonen oli myös jääkiekkoilijana TPV:n kasvatti. TPV pelasi toiseksi korkeimmalla sarjatasolla, kun hän parikymppisenä siirtyi SM-sarjassa pelaavaan Saimaan Palloon Lappeenrantaan vuonna 1961. Yhden kauden jälkeen hän kuitenkin palasi takaisin kasvattajaseuraansa, joka oli noussut SM-sarjaan. Muutama vuosi myöhemmin tamperelaisseurat TPV ja Koo-Vee järjestelivät toimistojaan siten, että seurojen jalkapalloilu keskitettiin TPV:hen ja jääkiekkoilu Koo-Veehen. Näin Toivosesta tuli kooveelainen. 

Hän pelasi SM-sarjassa yhteensä 86 ottelua, joissa hänen tehopisteensä olivat 31 + 27 = 58 ja jäähymääränsä 94 minuuttia. Hän voitti Suomen-mestaruuden Koo-Veen joukkueessa vuonna 1968. Tuolloin hän pelasi Koo-Veen tehoketjussa yhdessä Heino Pullin ja Seppo Nikkilän kanssa.

Lähteet
-------

* Suikki, Reijo (päätoim.): *Jääkiekkokirja 2006–2007*. Egmont Kustannus Oy Ab, 2006. ISBN 952-469-554-5.

### Viitteet

1. 1 2 3 4 5  Helen, Olli: "Kile" Toivonen oli kahden lajin maalitykki (muistokirjoitus).  *Aamulehti*, 12.11.2019, s. B9.
2. ↑  Kuolinilmoitus, *Aamulehti* 24.11.2019, s. B19
3. 1 2  Jääkiekkokirja 2006–2007, s. 323
4. ↑  Päävalmentajat TPV.  Arkistoitu 13.7.2019. Viitattu 1.12.2019.
**Maghnia** (arab. مغنية‎, aikaisemmin *Marnia*) on kaupunki ja piirikunnan keskus Algerian Tlemcenin maakunnassa. Se sijaitsee Maghnian tasangolla lähellä Marokon rajaa 50 kilometriä Tlemcenistä länteen. Maghnian kunnassa oli arviolta 143 000 asukasta vuonna 2020.

Kaupungin paikalla oli roomalaisaikana Numerus Syrorum -niminen varuskunta, jonka tehtävänä oli vartioida Mauretania Caesariensisin länsirajaa. Se oli myöhemmin tärkeä markkinapaikka, joka sai nimensä muslimipyhimys Lalla Maghniasta. Ranskalaiset rakensivat sinne vuonna 1844 linnakkeen, jossa seuraavana vuonna solmittiin rajasopimus Marokon kanssa. Linnakkeen ympärille syntyi eurooppalainen siirtokunta, joka sai siviilihallinnon vuonna 1868. Maghnia muistetaan myös Algerian ensimmäisen presidentin Ahmed Ben Bellan syntymäpaikkana.

Algerian itsenäistyttyä alueella kehitettiin keinokasteltua maataloutta, joka tuottaa varsinkin hedelmiä ja vihanneksia. Maghniaan perustettiin suuri maissinjalostamo, keramiikkatehdas, tekstiilitehdas ja muuta teollisuutta. Kaupungin väestö on kasvanut nopeasti ja sen asutus on laajentunut osin hallitsemattomasti.

Maghnian kautta kulkevat Marokon rajalle johtavat maantiet ja rautatie. Maiden välinen raja on ollut suljettu vuodesta 1994. Lähiseudun matkailukohteita ovat Hammam Boughraran ja Hammam Chigueurin kylpylät.

Lähteet
-------

1. 1 2  Monographie Wilaya de Tlemcen *Aniref*. Viitattu 19.4.2024.
2. 1 2  Histoire de Maghnia, des origines à nos jours *Maghniaweb*. Viitattu 19.4.2024.
3. ↑  Morocco and Algeria: A Long Rivalry *Carnegie Endowment for International Peace*. Viitattu 19.4.2024.
4. ↑  *Petit futé Algérie 2011–2012*, s. 278–279. Paris: Nouvelles Éditions de l'Université, 2011. ISBN 978-2-7469-2575-5.
**Hu Yaobang** (yksink. 胡耀邦, 20. marraskuuta 1915 – 15. huhtikuuta 1989) oli Kiinan kansantasavallan johtajia.

Hu liittyi Kiinan kommunistiseen puolueeseen vuonna 1933 ja piti hallussaan useita puolueen virkoja. Kulttuurivallankumouksen aikana hänestä leivottiin tärkeä poliittinen johtaja.

Kun Deng Xiaoping sai kommunistipuolueen hiljalleen uudestaan hallintaansa, Dengin äänekäs kilpailija Hua Guofeng korvattiin Zhao Ziyangilla, joka sai hänen pääministerin salkkunsa, ja Hu sai puolueen puheenjohtajan viran. Hänestä tehtiin myös puolueen pääsihteeri 1980-luvulla, mutta 1990-luvun puoleenväliin asti Deng oli silti vaikutusvaltaisin Kiinan johtajista, vaikkakin hänen ainoa virallinen tittelinsä olikin *Kommunistisen puolueen keskussotilaskomitean puheenjohtaja*.

Vaikkakin Hu oli omistautunut uudistaja ja yksi Deng Xiaopingin tärkeimpiä kumppaneita, hänet pakotettiin vuonna 1987 eroamaan kommunistipuolueen pääsihteerin virastaan – Deng pakotti Hu’n eroamaan tämän osoittauduttua kyvyttömäksi hallitsemaan vuoden 1986 opiskelijamielenosoituksia.

Kaksi vuotta myöhemmin Hu Yaobang kuoli sydänkohtaukseen 15. huhtikuuta 1989. Hänen kuolemansa auttoi synnyttämään Tiananmenin aukion mielenosoitukset.

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Norja
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Yhdysvallat
* Japani
* Tšekki
* Australia
* Korea
* Kroatia
* Alankomaat

 |
|  |
| Tieteilijät | 
* CiNii

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Trove

 |
|  |
| Muut | 
* IdRef

 |

 |
**Kurra** tai **Köhkörö** on vanha suomalainen mailapeli. Peli tunnetaan myös nimillä *kiekonlyönti*, *kiirikka*, *kyökkä* tai *keili*. 

Kurraa voidaan pelata esimerkiksi tiellä, jossa liikenne on vähäistä. Pelivälineinä toimivat kiekko sekä tukeva maila, seiväs, lauta tai vastaava. Kiekko on mieluiten visaisesta koivupuusta sahattu pyörä, läpimitaltaan 10–15 cm ja paksuudeltaan 2–3 cm.

Pelissä on kaksi 5–6 pelaajan joukkuetta. Joukkueiden välille vedetään poikkiviiva eli piirto, joukkeiden etäisyyden toisistaan noin 30–40 metriä. Joukkue sijoittuu niin, että sen edessä on etumies ja takana "lautamiehet". Aloittava joukkue ratkaistaan arvalla. Aloittavan joukkueen etumies heittää kiekon eli köhkörön vastapuolen alueelle joka pyrkii lyömään sen takaisin vastapuolen alueella olevista porteista jotka ovat kummankin joukkueen takana. Heittoja tehdään puoleen ja toiseen ja yritetään saada toinen puolue peräytymään määrätyn rajan taa.

Kurra mainitaan muun muassa Aleksis Kiven teoksessa Seitsemän veljestä (1870).

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Kurranlyönnin ottelu *Stadissa.fi*. Viitattu 13.4.2024.
2. 1 2 3 4  Kurra ja köhkörö *lvs.fi*.  15.5.2019. Viitattu 13.4.2024.
**Söll** on kunta Tirolin osavaltiossa Itävallassa. Sen asukasluku oli vuoden 2019 arvion mukaan 3 688. Kunnan pääelinkeinot ovat maatalous ja matkailu.

Matkailukohde
-------------

Söll on yksi merkittävimmistä Ski World Wilder Kaiser -hiihtourheilukeskittymän matkailukylistä. Kylä sijaitsee keskuksen korkeimman huipun Hohe Salven (1 829 m mpy) juurella. Hohe Salvella on hiihtolatujen lisäksi myös punaisia ja mustia rinteitä. Vuoren huipulla sijaitsee kirkko ja ravintolarakennus näköalaterasseineen. Muita seudun matkailukyliä ovat Brixen, Ellmau, Going, Hopfgarten, Itter ja Scheffau. Alueella majoittuvilla on käytettävissään maksuton kuljetus kylien ja rinteiden välillä.

Liikenne
--------

Söllistä on linja-autoyhteys (postbus) Kufsteinin, Wörglin ja St. Johannin (in Tirol) rautatieasemalle. Innsbruckin lentoasemalle on noin 75 kilometriä.

Nähtävyydet
-----------

* Barokkityylinen kirkko *Peter und Paul* (1764–1768) kylän vanhassa keskustassa
* Tyypillinen perinteinen tirolilainen arkkitehtuuri kylän pääkadun varrella
* Pyhiinvaelluskirkko *Das Wallfahrtskirchlein am Stampfanger*
* Napoleonin sotien muistomerkki lähellä kylää

Tunnettuja sölliläisiä
----------------------

* Markus Wittner, freestylehiihtäjä
* Patrick Koller, freestylehiihtäjä

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Söll *citypopulation.de*. Viitattu 21.9.2019. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Söll**.
* Söllin kunta (saksaksi)
* Söllin matkailusivut (englanniksi)
Kaarlo Vuori.
**Kaarlo Vuori** (19. elokuuta 1863 Ruovesi – 22. kesäkuuta 1914 Runni, Iisalmi) oli suomalainen taidemaalari, kuvittaja ja piirustuksenopettaja. Muoto- ja henkilömaalarina hän kuului aikakautensa parhaimpiin. Vuori vahvisti merkittävästi piirustuksen asemaa kuvataiteellisen työn perustana. Hän oli niin ikään huomattava esikuva aikansa suomenkielisille miestaiteilijoille. Vuori oli aviossa näyttelijä Tilda Vuoren kanssa vuodesta 1900 kuolemaansa asti. Pariskunnalle syntyi poika Veijo vuonna 1903.

Kaarlo Vuori syntyi kauppias Gustaf Henrik Hällbergin ja Hedvig Patalan kuusilapsiseen perheeseen. Seitsemän ensimmäistä vuottaan hän vietti Ruovedellä, josta muutti Tampereelle vuosiksi 1870 – 1883. Vuori pääsi ylioppilaaksi Helsingin alkeisopistosta vuonna 1883. Taiteellisen koulutuksensa hän sai Helsingin yliopiston piirustussalissa, Taideteollisessa keskuskoulussa 1886 sekä Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa vuosina 1886 – 1889, jossa hänen opiskelutoverinaan oli muun muassa Pekka Halonen. Vuori oli stipendiaattina Pariisissa kaksi lukuvuotta. 1880-luvulla Vuori toimi Suomen muinaismuistoyhdistyksen piirtäjänä tutkimusmatkoilla Suomessa ja ulkomailla. 

Vuonna 1891 Kaarlo Vuori maalasi muotokuvan Minna Canthista ja myös muita Canthin perheenjäseniä. Samana vuonna Vuoren teoksia esiteltiin ensi kerran julkisesti. Vuosina 1898 – 1904 Vuori toimi Turun piirustuskoulun opettajana. Turun vuosien jälkeen hän siirtyi Tampereelle muotokuvamaalariksi ja opettajaksi Tampereen Käsityö- ja taideteollisuuskouluun. 1900-luvun alussa hän oli tehdaskaupungin ainoa ammattimainen kuvataiteilija Gabriel Engbergin ohella. Muotokuvien lisäksi Vuori teki realistisia maisemakuvauksia, kuten *Ruoveden kirkkorantaa* (1909) ja *Saaristotila* (1911, öljy, 38X58 cm). Vaimonsa Tildan muotokuvan hän maalasi vuonna 1913. Vuori harrasti valokuvausta, hänen valokuviaan julkaistiin Helsingin Kaiku -lehdessä helmikuussa 1909. Kaarlo Vuori menehtyi aivohalvaukseen kesäkuussa 1914.

Vuoren töitä on nähtävillä esimerkiksi Hiekan taidemuseossa Tampereella. Hänen vesivärityönsä Minna Canthista on näytteillä Kuopion Korttelimuseossa.

Lähteet
-------

* Fmp.fi.[vanhentunut linkki]
* Hiekantaidemuseo.fi. (Arkistoitu – Internet Archive)
* Rantanen, Tuula: / Vuori, Kaarlo (1863–1914). *Kansallisbiografia-verkkojulkaisu (maksullinen)*.  30.7.2007. Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura.
* Kokoelmat.fng.fi.[vanhentunut linkki]
* Minnacanth.kuopio.fi. (Arkistoitu – Internet Archive)
* Tampere.fi.
* Turuntaidemuseo.fi. (Arkistoitu – Internet Archive)
* Tuusula.fi. (Arkistoitu – Internet Archive)
* Uta.fi.
* kaarlovuori.com.

1. 1 2  Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899

Aiheesta muualla
----------------

* Unohdettu taiteilija päivänvaloon. Taiteilija Kaarlo Vuoren muistonäyttelystä, Suomen Kuvalehti, 11.11.1933, nro 46, s. 27, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansalliset | 
* Suomi (KANTO)

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Kansallisbiografia
* Biografiasampo
* Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899

 |

 |
**Arthur Augustus William Harry Ponsonby, Shulbreden 1. paroni Ponsonby** (16. helmikuuta 1871 – 23. maaliskuuta 1946) oli brittiläinen poliitikko, kirjailija ja yhteiskunnallinen aktivisti. 

Arthur Ponsonby oli kuningatar Viktorian yksityissihteeri Sir Henry Ponsonbyn kolmas poika. Ponsonby opiskeli Etonissa ja Oxfordin Balliol Collegessa. Valmistuttuaan hän työskenteli diplomaattina muun muassa Istanbulin ja Kööpenhaminan suurlähetystöissä. Vuonna 1908 hänet valittiin Yhdistyneen kuningaskunnan parlamenttiin. Ensimmäisen maailmansodan aikana Ponsonby ei tukenut sotaan osallistumista ja osallistui Union of Democratic Control -ryhmään, joka vaati pysymistä erossa sodasta. Vuonna 1918 hän oli itsenäisenä ehdokkaana parlamenttiin, mutta hävisi. Hän liittyi Työväenpuolueeseen ja tuli valituksi uudelleen 1922. 

Vuonna 1928 Ponsonby kirjoitti kirjan *Falsehood in Wartime: Propaganda Lies of the First World War*. Se on kuuluisa muun muassa lauseesta "When war is declared, truth is the first casualty" ("Kun sota julistetaan, totuus on ensimmäinen uhri"), vaikka sen lausui ensimmäisenä yhdysvaltalainen senaattori Hiram Johnson. 

Sotien välisenä aikana Ponsonbysta tuli entistä innokkaampi rauhan kannattaja. Vuonna 1940 hän erosi Työväenpuolueesta vastalauseena sen päätökselle liittyä Winston Churchillin yhteishallitukseen. Hän kuoli 1946.

Aiheesta muualla
----------------

* Verkkoversio kirjasta Falsehood in War-time - Propaganda Lies of the First World War (englanniksi)

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Edeltäjä:**Clement Attlee** | **Lancasterin herttuakunnan kansleri**1931 | Seuraaja:**Philip Kerr** |

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Norja
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Israel
* Yhdysvallat
* Latvia
* Japani
* Australia
* Alankomaat
* Puola

 |
|  |
| Tieteilijät | 
* CiNii

 |
|  |
| Taiteenala | 
* ULAN

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Trove

 |
|  |
| Muut | 
* IdRef

 |

 |

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
**Kaikkialla ääni kaikuu** on suomalaisen Beda Stjernschantzin öljymaalaus kankaalle vuodelta 1895, 85,5×129,5 cm. Tämä työ tallennettiin Ateneumin taidemuseoon vuonna 1932 (Antellin kokoelmat).

Beda Stjernschantz oli yksi 1890-luvun merkittävimmistä suomalaisista symbolisteista. Tämä syntetistinen *Kaikkialla ääni kaikuu* -maalaus on hänen pääteoksiaan.

Stjernschantz maalasi *Kaikkialla ääni kaikuu* -maalauksen Virossa, Vormsin saarella. Sinne hänet houkutteli tieto vanhoja tapoja noudattavista alkuperältään ruotsalaisista asukkaista. Maalauksessa kuvataan ulkosalla olevia lapsia tuulimyllyt horisontissa. Yhdellä tytöllä on käsissään kannel, jota hän soittaa ja yksi toinen tyttö laulaa. Musiikki vie lapsia mukanaan, he kuuntelevat sitä hartaana ja keskittyneesti pitkissä mustissa hameissaan. Maalauksessa on katsottu kuvattavan lapsuudelle ominaista viattomuuden tilaa. Toisaalta kyse saattaisi olla esiintyjäryhmästä, joka on harjoittelemassa esitystään. Taustan aikuinen ja lapsi ovat pukeutuneet tyttöihin verrattuna lämpimiin ulkovaatteisiin. Stjernschantz lainasi maalauksen nimen Emil von Qvantenin sanoittamasta Suomen laulusta.

Samana kesänä Vormsissa syntyi myös kaunislinjainen pienempikokoinen *Irma (Tytön pää)*. Se on nuoren tytön muotokuva, jossa Stjernschantz kuvaa tytön hentoon sinisen puseroon pukeutuneeksi. Stjernschantzin syntetismi on edustettuna myös tässä työssä, maalauksessa, jossa tyttö arvoituksellisesti katsoo jotain, ei meitä, mutta suoraan kohti.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  *Soili Sinisalo teoksessa Tuntematon horisontti - suomalaista taidetta 1870-1920*. Helsinki: Ateneumin taidemuseo, 2000.
2. ↑  *Timo Huusko teoksessa Ateneum-opas*, s. 54. Helsinki: Ateneumin taidemuseo, 2007.

Aiheesta muualla
----------------

* Teos Suomen Kansallisgallerian sivuilla: Kokoelmat: Kaikkialla ääni kaikuu (1895).
* Irma (Tytön pää) (1895-1896)Suomen Kansallisgallerian sivuilla. [vanhentunut linkki]
Struven ketju 
**Silmutmäki** on mäki Konnevedellä Keski-Suomessa. Silmutmäen laelta 188 metrin korkeudella on Unescon maailmanperintökohteeseen Struven ketjuun kuuluva 48. mittauspiste vuodelta 1835.

Struven ketjun mittauspiste
---------------------------

Paikalle johtaa vanha metsäautotien pohja ja polku Konneveden taajaman läpi kulkevan kantatien 69 varrelta. Vuonna 2005 Struven ketjusta tuli ainoa Unescon maailman­perintökohde, joka sijaitsee usean­ valtion alueella. Silmutmäen mittauspiste yhdisti aina 1960-luvulle saakka pohjoisen ja etelän kolmiomittausketjut toisiinsa.. Paikka sijaitsee Konneveden kirkosta noin 3 km pohjoiseen, Silmutmäen laen länsireunalla. Siellä kasvaa nykyisin harvaa kuusimetsää. 

Mäellä ei ole enää kolmiomittaustornia, ainoa merkki mittauspisteestä on reikä kivessä. Keski-Suomen mittauspisteitä koskevassa selvityksessä onkin mainittu, että mittauspiste voitaisiin kunnostaa tiedeopetuksen ja matkailun tarpeisiin esimerkiksi rakentamalla paikalle näkötorni. 
Silmutmäen mittaustyö kesti yli viikon. Sen suoritti Oberg 29. kesäkuuta – 6. heinäkuuta 1835. Paikalla tehtiin myös astronomisia mittauksia 1800-luvulla.

Lähimmät Struven ketjun mittauspisteet ovat:

* Ohenmäki 18,0 km
* Multamäki 31,5 km
* Telttimäki 27,5 km
* Naakelinmäki (Listonmäki) 25,5 km

Tuulivoimapuistoselvitys
------------------------

Silmutmäelle suunnitellaan tuulivoimapuistoa, jonka johdosta paikalla on tehty selvitys Museovirastolle. Tutkimusraportissa todetaan, että tutkimusalueelta tunnettiin ennestään Struven ketjun piste (mjrek 1000016006).
Inventoinnissa ei havaittu muita muinaisjäännöksiä.

Lähteet
-------

1. ↑   Maapallon kokoa mitattiin Suomessakin tarkasti 200 vuotta sitten – mittausten ketju ulottui Jäämereltä Mustallemerelle Helsingin Sanomat 3.8.2017
2. 1 2   (Arkistoitu – Internet Archive) Struve-pisteiden tila Keski-Suomessa
3. ↑   (Arkistoitu – Internet Archive) Konnevesi Silmutmäki tuulipuiston muinaisjäännösinventointi 2013
**Lainanhoitokulut** tarkoittavat kaikkia niitä kuluja, joita lainan hoidon eli takaisinmaksun yhteydessä maksetaan. Käytännössä tämä tarkoittaa lainan lyhennyksiä ja korkoa.

Lainanhoitokulut ja asuntolaina
-------------------------------

Lainanhoitokulut voivat muuttua merkittävästi pitkäaikaisen lainan, kuten asuntolainan, takaisinmaksuajan kuluessa.

Suomessa pankit arvioivat asiakkaan maksukykyä varmistumalla siitä, että lainanhoitokulut eivät ole yli 45 prosenttia nettotuloista kuuden prosentin vuosikorolla 25 vuoden laina-ajalla.

Korkokatto
----------

Lainanhoitokulujen liian suuriksi nousemista voi hillitä esimerkiksi korkokatolla, joka varmistaa, että lainan viitekorko ei pääse nousemaan yli ennalta sovitun rajan markkinakorkojen noustessa.

Korkokatto on pankin asiakkailleen myymä tuote, ja tarkoittaa lainaa otettaessa pankin kanssa tehtävää sopimusta siitä, kuinka korkeaksi lainan viitekorko voi korkeintaan nousta sovitun ajanjakson, kuten esimerkiksi 10 tai 15 vuoden aikana. Korkokatto maksetaan joko kertasummana tai korotettuna pankin marginaalikorkona lainasta.

Korkokatolla voidaan viitata myös vakuudettoman kulutusluoton korkokattoon. Nykyinen korkokatto rajoittaa nimelliskoron maksimimäärän 20% vuodessa. Kuluttajan nostamalle luotolle perittävää luoton korkoa ei saa sopia suuremmaksi kuin korkolain 12 §:ssä tarkoitettu viitekorko lisättynä 15 prosenttiyksiköllä. Tällöinkään luoton korko ei saa sopimuksen mukaan ylittää 20:tä prosenttia. Lisäksi lainan muut kuin korkokustannukset eivät saa ylittää 150 euroa vuodessa.

Katso myös
----------

* Taloudellinen liikkumavara
* Julkisen talouden lainanhoitokulut

Lähteet
-------

1. ↑  Lainanhoitokulut *asuntolainalaskuri.fi*. Viitattu 9.3.2019.
2. 1 2 3  Onko korkoennuste uskottava? Kymmenisen vuotta sitten otettu lainan korkokatto tuli kalliiksi, kun korot eivät nousseetkaan *kaleva.fi*. Viitattu 9.3.2019.
3. ↑  Tervetuloa käyttämään Ylen Asunto­konetta! *Yle*.  10.6.2017. Viitattu 26.3.2017.
4. ↑  Muut­to­liik­keen hillitseminen olisi sekä helsin­ki­läisen että kuusamolaisen etu *Koillissanomat*.  13.6.2016. Viitattu 26.3.2017.
5. ↑  Korkokatto - mikä on korkokatto? Lue tästä. *nordsek.com*.  28.8.2022. Viitattu 19.5.2023.
6. ↑  Finlex *Säädöskokoelma*.

Aiheesta muualla
----------------

* 
* Asuntovelalliset ovat hyötyneet matalasta korkotasosta *Euro ja talous* Suomen pankki 2016
**Lahden Reippaalla** on jääkiekon puolella pitkä ja värikäs historia. Seuran nimi on vaihtunut tiheään erinäisten syiden takia.

Historia
--------

### Viipurin Reipas (–1964)

Viipurin Reipas on vuonna 1891 perustettu urheiluseura. Se voitti jääkiekon ensimmäisen Suomen mestaruuden vuonna 1928, joka jäi jääkiekossa seuran ainoaksi.

### Lahden Reipas (1964–1975)

Lahden Reippaan jääkiekkoilijoiden suurin saavutus oli Suomen Cupin voitto vuonna 1966.

### Kiekkoreipas (1975–1989)

Jalkapallo- ja jääkiekkotoiminnan erottua 1975 seura jatkoi nimellä Kiekkoreipas. Jääkiekon 1. divisioonan seura voitti kaudella 1975–1976 ja nousi SM-liigaan säilyen siellä vuoteen 1985 asti. Joukkueen paras sijoitus oli kauden 1978–1979 viides sija. Seura vastasi lahtelaisesta edustuskiekkoilusta vuoteen 1989 asti. Kiekkoreippaasta NHL:ään varattiin Raimo Summanen (1982), Harri Laurila (1983) ja Jarkko Piiparinen (1984).

### Hockey-Reipas (1989–1992)

1989 edustusjoukkue erotettiin omaksi organisaatiokseen, joka sai nimen Hockey-Reipas. Hockey Reipas Oy ajautui konkurssiin 5,7 miljoonan markan velkojen seurauksena vuonna 1992. Seuran paras sijoitus oli seitsemäs sija kaudelta 1990–1991, jolloin pudotuspelipaikka jäi vain pisteen päähän. Hockey-Reippaan riveistä NHL:ään varattiin vuonna 1991 Janne Laukkanen ja Marko Jantunen.

### Reipas Lahti (1992–1996)

Konkurssin raunioille perustettiin saman tien uusi seura, Reipas Lahti. Seura selvisi ensimmäisistä liigakarsinnoistaan kaudella 1992–1993, mutta seuraavan kauden jälkeen 1. divisioona kutsui liigakarsintojen jumbosijan myötä. Ensimmäisellä 1. divisioonakaudellaan seura sijoittui kahdeksanneksi ja viimeiseksi jääneellä toisella kaudellaan kuudenneksi. Reipas Lahden riveistä NHL-varauksen saivat Jonni Vauhkonen vuonna 1993 ja kolme vuotta myöhemmin Toni Lydman.

### Pelicans (1996–)

Kauden 1995–1996 jälkeen päätettiin Reipas-nimi imago- ja markkinointisyistä siirtää historiaan ja seuran nimeksi vaihdettiin Pelicans. 1. divisioonassa Pelicans menestyi kausi kaudelta paremmin ollen ensin viides, sitten kolmas ja viimeisellä kaudellaan toinen. Kolmen 1. divisioonakauden jälkeen Pelicans nousi SM-liigaan kauden 1998–1999 voitokkaiden liigakarsintojen myötä, jolloin tilaa liigassa teki kuopiolainen Kalevan Pallo.

Juniorityö
----------

Junioritoiminta on edelleen Kiekkoreippaan vastuulla B-junioreista nuorempiin junioreihin ja seura on maan suurimpia jääkiekon junioriseuroja. 

Kiekkoreippaan juniorikoulun tunnetuimpia kasvatteja ovat Kari Eloranta, Erkki Laine ja Hannu Koskinen, joista kaksi ensimmäistä olivat voittamassa Suomen kiekkohistorian ensimmäistä arvokisamitalia Calgaryssa 1988. Myöhemmin tunnetuiksi NHL-pelaajiksi nousivat Toni Lydman ja Pasi Nurminen.

Aiheesta muualla
----------------

* Pelicansin kotisivut