recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Whitman vuonna 2022
**Meg Whitman** (s. 4. elokuuta 1956) on yhdysvaltalainen yritysjohtaja ja poliitikko.

Whitman toimi eBayn toimitusjohtajana 1998–2008.

Hänet valittiin vuonna 2011 Hewlett-Packardin toimitusjohtajaksi, ja vuonna 2015 hän johti sen jakamista kahteen osaan. Hän siirtyi jaossa syntyneen Hewlett Packard Enterprisen johtoon, missä hän toimi vuoteen 2018 asti. Vuoden 2019 alussa hän jäi pois myös yrityksen hallituksesta.

Vuonna 2019 hän siirtyi mobiilivideoita tuottavan startupin johtoon. Hän on ennen eBayta toiminut johtajana myös Disneyssä ja Hasbrossa.

Vuonna 2010 Whitman pyrki Kalifornian kuvernööriksi republikaanien ehdokkaana. Vuoden 2018 vaaleissa hän ilmaisi tukensa yllättäen demokraattien ehdokkaalle Antonio Villaraigosalle.

Lähteet
-------

1. ↑  David Calhoun: Meg Whitman *Encyclopedia Britannica*. Viitattu 26.4.2019.
2. ↑  Meg Whitman to Step Down as President and CEO of eBay *eBay (lehdistötiedote)*.  2008. Viitattu 26.4.2019.
3. ↑  Former CEO Meg Whitman is leaving Hewlett Packard Enterprise's board of directors *Business Insider*.  31.1.2019. Viitattu 26.4.2019.
4. ↑  Mike Snider: Meg Whitman takes CEO reins at Katzenberg mobile video startup NewTV *US Today*.  24.1.2019. Viitattu 27.4.2019.
5. ↑  How Meg Whitman spent a fortune – and lost *CNN*.  2010. Viitattu 26.4.2019.
6. ↑  Republican Meg Whitman backs a Democrat for California governor *SF Chronicle*. Viitattu 26.4.2019.


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Yhdysvallat
* Tšekki
* Puola

 |
|  |
| Muut | 
* IdRef

 |

 |
**Tiesj Benoot** (s. 11. maaliskuuta 1994 Gent) on belgialainen maantiepyöräilijä. Hän aloitti ammattilaisuransa harjoittelijana Lotto-Belisol-tallissa syksyllä 2014 ja edusti samaa joukkuetta, nimeltään viimeksi Lotto Soudal, vuoteen 2019. Kausilla 2020–2021 hän ajoi Team Sunweb / Team DSM:ssä ja vuodesta 2022 Team Jumbo-Visma / Team Visma–Lease a Bikessa.

Benoot voitti Strade Bianchen 2018 karattuaan Roman Bardet'lta ja Wout van Aertilta 12 kilometriä ennen maalia.

Saavutuksia
-----------

Lähteet: Pro Cycling Stats, Cycling Archives

2012
Oberösterreich-Rundfahrt (juniorit), pistekilpailun ja 2. etapin voitto
Keizer der Juniores Koksijde, 1. etapin voitto
2013
Circuit des Ardennes International, pistekilpailun ja nuorten kilpailun voitto
Vuelta Madrid, U23, nuorten kilpailun ja 2. etapin voitto
2014
Le Triptyque des Monts et Châteaux, pistekilpailun voitto
Ronde de l'Isard, nuorten kilpailun voitto
MM-kilpailut, alle 23-v. maantieajossa neljäs
2015
Flanderin ympäriajo, viides
Belgian ympäriajo, kokonaiskilpailussa toinen
Grand Prix Cycliste de Montréal, viides
Pariisi–Tours, neljäs
2016
Volta ao Algarve, nuorten kilpailun voitto
Omloop Het Nieuwsblad, kolmas
Puolan ympäriajo, kokonaiskilpailussa viides
2017
Volta ao Algarve, nuorten kilpailun voitto
Brabantse Pijl, kolmas
Ranskan ympäriajo, kokonaiskilpailussa 20:s
2018
Strade Bianche, voitto
Tirreno–Adriatico, kokonaiskilpailussa neljäs, nuorten kilpailun voitto
E3 Harelbeke, viides
Flanderin ympäriajo, kahdeksas
Brabantse Pijl, kolmas
2019
Strade Bianche, viides
Dwars door Vlaanderen, viides
Sveitsin ympäriajo, kokonaiskilpailussa neljäs
Ranskan ympäriajo, 9. etapilla toinen
Tanskan ympäriajo, 1. etapin voitto
Bretagne Classic Ouest-France, toinen
2020
Pariisi–Nizza, kokonaiskilpailussa toinen, pistekilpailun ja 6. etapin voitto
2021
Pariisi–Nizza, kokonaiskilpailussa viides
Liège–Bastogne–Liège, seitsemäs
2022
Dwars door Vlaanderen, toinen
Amstel Gold Race, kolmas
Clásica de San Sebastián, kolmas
2023
Kuurne–Bryssel–Kuurne, voitto
Strade Bianche, kolmas
Liège–Bastogne–Liège, seitsemäs
MM-kilpailut, maantieajossa yhdeksäs
2024
Dwars door Vlaanderen, neljäs
Amstel Gold Race, kolmas

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Tiesj Benoot *procyclingstats.com*. Viitattu 15.4.2024. (englanniksi)
2. 1 2 3  Tiesj Benoot *cyclingarchives.com*. Viitattu 28.1.2021. (englanniksi)
3. ↑  Strade Bianche: Benoot crushes the gravel in emphatic solo victory *cyclingnews.com*.  3.3.2018. Viitattu 4.3.2018. (englanniksi)
**Pello Bilbao López de Armentia** (s. 25. helmikuuta 1990 Guernica, Baskimaa) on espanjalainen maantiepyöräilijä, joka on parhaimmillaan mäkisessä maastossa ja etappikilpailuissa.

Bilbao aloitti ammattilaisuransa Orbea-tallissa, jota edusti kaksi kuukautta vuoden 2011 alusta. Tämän jälkeen hän ajoi Euskaltel-Euskadissa vuoden 2013 loppuun, Caja Rural–Seguros RGA -joukkueessa kaudet 2014–2016 ja Astana Teamissa vuosina 2017–2019. Kaudesta 2020 alkaen hän on edustanut Bahrain-McLaren / Team Bahrain Victoriousta.

Bilbao voitti L'Aquilaan päättyneen seitsemännen etapin ja Monte Avenaan ajetun 20. etapin Italian ympäriajossa 2019. Hän voitti aika-ajon Espanjan-mestaruuden 2020. Hän voitti Issoireen päättyneen kymmenennen etapin Ranskan ympäriajossa 2023.

Saavutuksia
-----------

Lähteet: Pro Cycling Stats, Cycling Archives

2011
Tour de Vendée, toinen
2014
Klasika Primavera, voitto
2015
Vuelta a Andalucía, mäkikirikilpailun voitto
Vuelta a Castilla y Leon, pistekilpailun ja 1. etapin voitto
Presidential Cycling Tour of Turkey, 6. etapin voitto
Tour de Beauce, kokonaiskilpailun voitto
Espanjan ympäriajo, 8. etapilla toinen
2016
Vuelta a Castilla y Leon, kokonaiskilpailussa toinen
Presidential Cycling Tour of Turkey, 2. etapin voitto
2018
Tour of the Alps, 1. etapin voitto
Italian ympäriajo, kokonaiskilpailussa kuudes
Critérium du Dauphiné, 6. etapin voitto
2019
Volta a la Comunitat Valenciana, kokonaiskilpailussa kolmas
Vuelta Murcia, kokonaiskilpailussa kolmas, 1. etapin voitto
Italian ympäriajo, 7. ja 20. etapin voitto
Ranskan ympäriajo, 12. etapilla toinen
2020
Aika-ajon Espanjan-mestaruus
Ranskan ympäriajo, kokonaiskilpailussa 16:s
Italian ympäriajo, kokonaiskilpailussa viides, 18. etapilla kolmas
2021
Baskimaan ympäriajo, kokonaiskilpailussa kuudes
Tour of the Alps, kokonaiskilpailussa toinen, 4. etapin voitto
Italian ympäriajo, kokonaiskilpailussa 13:s
Ranskan ympäriajo, kokonaiskilpailussa yhdeksäs
2022
UAE Tour, kokonaiskilpailussa kolmas
Strade Bianche, viides
Baskimaan ympäriajo, kokonaiskilpailussa viides, 3. etapin voitto
Tour of the Alps, 2. etapin voitto
Italian ympäriajo, kokonaiskilpailussa viides, 1. etapilla kolmas
Puolan ympäriajo, kokonaiskilpailussa kolmas
Saksan ympäriajo, kokonaiskilpailussa toinen, pistekilpailun ja 4. etapin voitto
2023
Tour Down Under, kokonaiskilpailussa kolmas, 3. etapin voitto
UAE Tour, kokonaiskilpailussa neljäs
Ranskan ympäriajo, kokonaiskilpailussa kuudes, 10. etapin voitto, 17. etapilla toinen
Clásica de San Sebastián, toinen
2024
UAE Tour, kokonaiskilpailussa kolmas
Baskimaan ympäriajo, kokonaiskilpailussa kuudes

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Pello Bilbao *procyclingstats.com*. Viitattu 6.4.2024. (englanniksi)
2. 1 2 3 4  Peio Bilbao López de Armentia *cyclingarchives.com*. Viitattu 25.1.2021. (englanniksi)
**Invocation**, myös **Rukous**, on suomalaisen kuvanveistäjän Emil Wikströmin tunnetuimpia pienveistoksia. Kipsiin 57 cm korkuinen teos valettiin 1895 ja siitä on pronssivaloksia. Ateneumin taidemuseon kokoelmissa on lisäksi 1897 tehty marmoriversio aiheesta.

Veistoksen kipsivalos oli ensi kerran esillä Suomen taideyhdistyksen 50-vuotisnäyttelyssä 1896, jolloin se herätti ihailua. Kolme kipsivalosta oli taideyhdistyksen arpajaisten palkintona ja myös yksityishenkilöt ostivat teoksen kipsivaloksia.

*Invocation* oli harjoitelma teokseen *Ajanjumalan vanki*. Aihe oli symbolistinen ja työn tarkoituksena oli kuvata järjen ja hengen dualismia. *Invocationissa* nainen rukoilee vapautusta järjen ja materian kahleista. Malli poseeraa katse ja kasvot ylös kohotettuina ja huulet raollaan.

*Invocation*-veistoksen mallina oli Emil Wikströmin vastavihitty vaimo Alice Wikström. Teos ajoittuu Sääksmäen Visavuoren ateljeetaloon, joka paloi vuonna 1896. Wikström rakennutti tilalle uuden talon ateljeen.

Katso myös
----------

* Invokaatio

Lähteet
-------

1. ↑  Invocation, Hagelstam. (Arkistoitu – Internet Archive)
2. 1 2 3 4  Invocation Rukous Serlachius-museot (Arkistoitu – Internet Archive) Viitattu 19.6.2012.
3. 1 2  Huusko, Timo (toim.): "Emil Wikström: Invocation, Rukous", *Ateneum-opas*, s. 55. Valtion taidemuseo, 2007. ISBN 9789515329943.

Aiheesta muualla
----------------

* *Invocation* Suomen Kansallisgallerian verkkosivuilla[vanhentunut linkki]
* Kuva pronssivaloksesta (Arkistoitu – Internet Archive)
**Vanavara** (ven. Ванава́ра) on kylä Krasnojarskin aluepiirin Evenkian piirissä Venäjällä. Se sijaitsee piirin eteläosassa Podkamennaja Tunguskaan laskevan Vanavarka-joen suussa. Asukkaita on 3 400 henkeä (vuonna 2009).

Paikkakunta on syntynyt 1900-luvun alussa. Vuoteen 2004 saakka se toimi Evenkian autonomiseen piirikuntaan kuuluneen Tunguskan–Tšunjan piirin keskuksena.

Asukkaista noin 8 % on pohjoisten alkuperäiskansojen edustajia, lähinnä evenkejä. Suurin osa väestöstä saa toimeentulonsa julkisista palveluista, metsästyksestä ja kalastuksesta. Kylässä toimii kolme lastentarhaa, keskikoulu, kerhotalo, kirjasto, kuntoutuskeskus, vanhainkoti ja piirisairaala.

Vanavaran lentoasemalta on säännöllistä lentoliikennettä Krasnojarskiin, Turaan ja piirin muihin asutuksiin.

Lähteet
-------

1. 1 2  Evenkija: Selo Vanavara *evenkya.ru*. Viitattu 26.3.2010. (venäjäksi)[vanhentunut linkki]
2. 1 2  Evenkija: Tšislennost naselenija *evenkya.ru*.  Arkistoitu 20.12.2010. Viitattu 26.3.2010. (venäjäksi)
3. ↑  Evenkija: Posjolok Vanavara *evenkya.ru*.  Arkistoitu 10.3.2005. Viitattu 26.3.2010. (venäjäksi)
4. ↑  Evenkija: Raspisanije aviareisov *evenkya.ru*.  Arkistoitu 29.12.2009. Viitattu 26.3.2010. (venäjäksi)
Esimerkkejä eri laajakangaskuvakokojen rajautumisesta 4:3-kuvasuhteen televisiossa.
**Pan and scan** on tapa esittää laajakangaselokuvia 4:3-kuvasuhteen televisioissa niin, että kuvasta näkyy koko korkeus mutta vaakasuunnassa on kuhunkin otokseen valittu olennaisin kohta eräänlaisella jälkikäteisellä panoroinnilla ja kuvan reunat rajattu pois. Menetelmä oli yleinen analogisen television aikakaudella 1900-luvun loppuvuosina, ja elokuvien levitysyhtiöt toimittivat tuotantoyhtiöiden luvalla näin käsiteltyjä versioita televisioyhtiöille ja videojulkaisijoille. Pan and scanin vaihtoehtona on lähettää laajakangaselokuvat niin sanotussa kirjeluukkuformaatissa (*letterbox*), jolloin kuva on matala ja sen ylä- ja alapuolella on leveät mustat palkit.

Pan and scan -menetelmällä esitettynä kaikkein laajimmalla kuvasuhteella kuvatuista elokuvista, kuten *Ben-Hur* (1959) ja *Mieletön, mieletön maailma* (1963) jää näkyviin vain puolet. Aluksi menetelmää käytettiin jopa ilman panorointia niin, että elokuvaruudusta rajattiin koko elokuvan ajaksi näkymään keskikohta, riippumatta siitä näkyikö siinä kaikki olennainen. Vähitellen opittiin siirtämään rajausta leikkauskohdassa sopivimpaan paikkaan seuraavassa kuvassa ja lopulta jopa panoroimaan "vauhdissa" kohtauksen kestäessä niin, että elokuviin saattoi tulla vaakasuoria "kameranliikkeitä", joita alkuperäisessä teoksessa ei ollut lainkaan.

Amerikkalaisessa halpaelokuvien tuotannossa laajakuvan ja tv-kuvan leveysero alettiin ratkaista niin, että laajakankaalla teattereissa näytetyssä kuvassa kaikki olennainen sommiteltiin aina keskelle kuvaruutua niin, että kun elokuvasta tehtiin video- tai televisioversio, kuvavaikutelma usein vain parani tiivistyessään olennaiseen ilman turhia reunoja.

Vuonna 1997 yhdysvaltalaiset elokuvaohjaajat haastoivat Tanskan television oikeuteen laajakangaselokuviensa lähettämisestä pan and scan -tekniikalla. Heidän puhemiehenään oli elokuvaohjaaja Sydney Pollack, jonka elokuva *Korppikotkan kolme päivää* oli ohjaajan mukaan tällä tavoin tärvelty. Tanska valittiin oikeudenkäynnin paikaksi siksi, että Tanskan lain mukaan elokuvien tekijänoikeudet ovat niiden ohjaajilla eikä Yhdysvaltojen tavoin tuotantoyhtiöillä, jotka hyväksyivät menetelmän käytön. Pollack ei vaatinut Tanskan televisiolta rahallisia korvauksia, vaan ainoastaan periaatepäätöksen siitä, ettei ohjaajien teoksia saa muunnella vaan ne tulee televisiossa lähettää niin että koko kuva-ala näkyy, siis mieluummin letterbox-formaatissa. Tanskalainen oikeusistuin oli periaatteessa Pollackin puolella tekijänoikeuden osalta, mutta hylkäsi kanteen elokuvan levittäjän ja Tanskan television välisen sopimustekstin perusteella.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Väänänen, Päivi: Elokuvien typistäminen vei Tanskan television oikeuteen. (ja sen kainalojuttu "Arkipäivän rikoksia", kirj. Helena Ylänen) *Helsingin Sanomat*, 23.1.1997, s. 33. Näköislehden aukeama (tilaajille).
2. ↑  Danes dismiss Pollack’s suit *Variety*.  7.4.1997. Viitattu 31.7.2019.

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.   
Alkuperäinen artikkeli: en:Pan and scan
Näyttelijä Vilma Banky kellohattuun pukeutuneena, 1927.
**Kellohattu** on soittokellon muotoinen hattu, joka oli suosituimmillaan 1920-luvulla. Sen englanninkielinen nimitys on *the cloche hat*; *cloche* on ranskaa ja tarkoittaa kirkonkelloa. Kellohatut valmistettiin yleisimmin huovasta, jolloin niistä tuli helpommin pään muotoon mukautuvia. Hattu oli suunniteltu varjostamaan otsaa, jolloin sen käyttäjän silmät jäivät vain vähän lierin alapuolelle.

Kellohattuihin kiinnitettiin usein erilaisia nauhoja välittämään viestejä kantajastaan. Yleisiä viestejä olivat esimerkiksi nuolenmuotoinen nauha, joka osoitti kantajansa olevan vielä naimaton mutta seurustelevan jonkun kanssa sekä solmittu nauha, joka viittasi kantajansa solmineen avioliiton. Runsaasti koristeltu rusetti tai ruusuke kertoi kantajansa olevan seurustelusta kiinnostunut naimaton yksineläjä.

Kellohattujen suosio ja vaikutukset olivat valtaisat. Haute couture -muotisuunnittelijat, kuten Jeanne Lanvin ja Edward Molyneux avasivat ateljeita, joiden tavoitteena oli koota hatunvalmistajia yhteen tuottamaan hattuja massatuotantona. Hattumuoti loi jopa uusia hiustyylejä: Eton cropin – lyhyen, sileäsuortuvaisen kampauksen, jonka näyttelijä ja laulaja Josephine Baker teki tunnetuksi.

1980-luvun lopulla kehitettiin kellohatusta uusia muunnelmia, kuten Patrick Kellyn versio, jossa on napitettu lieri. Muunnelmat elvyttivät hieman yleistä kiinnostusta kellohattuja kohtaan.
**Heidi Airaksinen** (s. 1980) on suomalainen kirjailija. Hän on julkaissut kaksi kirjaa. 

Airaksisen ensimmäinen romaani *Vierge Moderne* kertoo diakonissasisar Kerstinistä, joka alkaa 1930-luvun Helsingissä selvittää, miksi ja miten Kumpulan kartanossa sijaitsevan sukupuolitautien sairaalassa hoidettavana ollut Ulrika kuoli. Aluksi Kerstin ei ymmärrä epämääräisiä vihjauksia homoseksuaalisuuteen Ulrikan elämässä, mutta tapahtumien edetessä hän tutustuu ihmisiin, jotka saavat hänet ymmärtämään, että elämässä on vaihtoehtoja, joita hän ei pappilan tyttärenä osannut aiemmin kuvitella. Airaksinen on kirjoittanut, että aloitti teoksen työstämisen paikallishistoriasta, mutta queer-ihmisten historian tavoittaminen lähteistä oli haasteellisempaa.

Toinen romaani *Maa jota ei ole* on *Vierge Modernen* itsenäinen jatko-osa, joka sijoittuu Berliiniin ennen *Vierge Modernen* tapahtumia. Romaanin päähenkilöt Freddy ja Harriet olivat mukana myös *Vierge Modernessa*.

Molempien romaanien nimet tulevat Edith Södergranin runoista.

Tuotanto
--------

* *Vierge Moderne*. Helsinki: Arktinen banaani 2021. ISBN 978-952-270-438-2
* *Maa jota ei ole*. Helsinki: Siltala 2022. ISBN 978-952-388-141-9

Lähteet
-------

1. ↑  Airaksinen, Heidi *Kirjasampo.fi*. Viitattu 3.4.2024.
2. ↑  Airaksinen, Heidi: Faktasta fiktioon: menneisyyden kuvittelemista *Sateenkaarihistorian ystävät*.  17.11.2021. Viitattu 3.4.2024.
3. ↑  Maa jota ei ole Siltala. Viitattu 03.04.2024.


|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Suomi (KANTO)

 |

 |
**Tosyyliatsidi** eli **p-tolueenisulfonyyliatsidi** on atsideihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää reagenssina orgaanisen kemian synteeseissä.

Ominaisuudet
------------

Huoneenlämpötilassa tosyyliatsidi on väritöntä nestettä. Yhdiste liukenee orgaanisiin liuottimiin esimerkiksi dietyylieetteriin, asetoniin ja kloroformiin. Tosyyliatsidi on yksi stabiileimmista orgaanisista atsideista. Tästä huolimatta se saattaa räjähtää iskun vaikutuksesta tai kuumennettaessa. Tosyyliatsidi voidaan myös sitoa polymeerikantajaan, jolloin se ei ole yhtä räjähdysherkkää.

Valmistus ja käyttö
-------------------

Tosyyliatsidia valmistetaan tyypillisimmin tosyylikloridin ja natriumatsidin välisellä reaktiolla asetonin ja veden seoksen toimiessa liuottimena. Toinen tapa on hapettaa tosyylihydratsidia rautanitraatilla tai typpidioksidilla.

Tosyyliatsidia käytetään orgaanisissa synteeseissä. Se reagoi emäksisissä olosuhteissa karbonyyliyhdisteiden enolaattien kanssa muodostaen diatsokarbonyyliyhdisteitä ja amiinien kanssa niin ikään emäksisissä olosuhteissa muodostaen niistä atsideja. Lisäksi yhdistettä kuumentaessa muodostuu nitreeneihin kuuluvaa tosyylinitreeniä, joka voi reagoida sykloadditioilla ja insertioreaktiolla.

Lähteet
-------

1. ↑  Tosyl azide – Substance summary *PubChem*. NCBI. Viitattu 28.6.2017.
2. 1 2 3 4 5  Heinrich Heydt, Manfred Regitz, Anna K. Mapp & Bin Chen: *p-Toluenesulfonyl Azide, e-EROS Encyclopedia of Reagents for Organic Synthesis*, John Wiley & Sons, New York, 2008. Teoksen verkkoversio Viitattu 28.6.2017
3. 1 2  Stefan Bräse, Marco Mende, Horst H. Jobelius & Hans-Dieter Scharff: *Hydrazoic Acid and Azides, Ullmann's Encyclopedia of Industrial Chemistry*, John Wiley & Sons, New York, 2015. Viitattu 28.6.2017
4. ↑  Thierry Muller & Stefan Bräse: *Azides, Kirk-Othmer Encyclopedia of Chemical Technology*, John Wiley & Sons, New York, 2012. Viitattu 28.6.2017
5. ↑  Tse-Lok Ho: *Fiesers' Reagents for Organic Synthesis*, s. 556. John Wiley & Sons, 2011. ISBN 978-1-118-01522-3. Kirja Googlen teoshaussa (viitattu 28.6.2017). (englanniksi)
**Sulo Arvi Pohjanpää** (vuoteen 1906 **Nordqvist**, 10. heinäkuuta 1887 Helsinki – 21. joulukuuta 1959 Helsinki) oli suomalainen voimistelija, kirjailija, sotaylituomari 1931–1952 ja hovioikeudenneuvos vuodesta 1952.

Elämäkerta
----------

Pohjanpään vanhemmat olivat vaatturimestari Kaarle Henrik Nordqvist (Pohjanpää) ja Iida Vilhelmiina Kourlaa. Runoilija Lauri Pohjanpää (1889–1962) oli hänen veljensä. Pohjanpään ensimmäinen puoliso vuodesta 1922 oli hammaslääkäri Lempi Vilma Ranttila (k. 1947) ja toinen vuodesta 1953 filosofian maisteri Aila Tellervo Heikinheimo. Arvi ja Lempi Pohjanpäällä oli kolme tytärtä, joista yksi oli näyttelijä Elina Pohjanpää (1933-1996). Pohjanpää tuli ylioppilaaksi 1905, suoritti oikeustutkinnon 1910 ja sai varatuomarin arvon 1913. Hän toimi Viipurin hovioikeuden kanslistina 1913-1914, notaarina 1914-1915 ja viskaalina 1915-1917. Senaatin oikeusosaston virkamies Pohjanpää oli 1917-1918, valtiorikosylioikeuden kansliapäällikkö 1918-1919, sosiaaliministeriön osastosihteeri 1919-1920 ja sotaylioikeuden sotaviskaali 1920-1927. Viipurin hovioikeuden asessorina Pohjanpää toimi 1927-1931 ja sotaylioikeuden vanhempana sotaylituomarina 1931-1952. Vuodesta 1952 hän oli Helsingin hovioikeuden hovioikeudenneuvos. Pohjanpää työskenteli asianajajana uransa alkuvaiheessa 1911-1912 ja 1918-1919.

### Urheilu-ura

Urheilijana Pohjanpää saavutti joukkuevoimistelussa pronssia vuoden 1908 kesäolympialaisissa Lontoossa. Hän voitti Suomen mestaruuden ylioppilasvoimistelijain joukkueessa vuonna 1909.

Tunnustukset
------------

Huomionosoituksina Pohjanpäälle myönnettiin Suomen Valkoisen Ruusun komentajamerkki, Vapaudenristit 2 ja 3 sekä Vapaussodan muistomitali soljen kera.

Kirjallinen tuotanto
--------------------

Pohjanpää on julkaissut muun muassa novellikokoelmat *Tuntureilta* (1913) ja *Revontulten alla* (1916) sekä näytelmän *Jumalan käskynhaltija* (1937), johon pohjautuu Yrjö Nortan ja Toivo Särkän yhteistyössä ohjaama elokuva *Jumalan tuomio* (1939).

### Teoksia

* *Tuntureilta* (novelleja, 1913)
* *Revontulten alla* (novelleja, 1916)
* *Vala* (näytelmä, esitetty Kansallisteatterissa 1918)
* *Jumalan käskynhaltija* (näytelmä, 1937, sai 2. palkinnon Kivi-näytelmäkilpailussa)
* *Keisarin käräjät* (näytelmä, 1943, sai 2. palkinnon valtion ja Suomen Näytelmäkirjailijaliiton näytelmäkilpailussa)

Lähteet
-------

* *Aleksis Kivestä Martti Merenmaahan: Arvi Pohjanpää*, s. 606-611. Porvoo: WSOY, 1954.
* Markku Siukonen: *Urheilukunniamme puolustajat – Suomen olympiaedustajat 1906–2000*, s. 252. Graface Jyväskylä, 2001. ISBN 951-98673-1-7.
* Arvi Pohjanpää Biography and Olympic Results (Arkistoitu – Internet Archive) Sports Reference LLC. (englanniksi)

### Viitteet

1. 1 2 3 4  Siukonen, s. 252
2. ↑  Kuka kukin on 1954, (Projekt Runeberg)
3. 1 2 3 4 5  *Aleksis Kivestä Martti Merenmaahan*. WSOY.
4. ↑  *Jumalan tuomio* Elonet.   Taustaa


|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Norja
* Saksa
* Suomi (KANTO)

 |

 |
**Isabel Coixet** (s. 9. huhtikuuta 1962 Barcelona) on espanjalainen elokuvaohjaaja, joka muutti Yhdysvaltoihin 1990-luvulla. Hän on voittanut lukuisia Goya-palkintoja.

Coixet on tehnyt elokuvia siitä asti, kun sai rippilahjaksi 8-mm kameran. Hän opiskeli historiaa ja työskenteli mainostoimistossa ennen kuin alkoi ohjata mainoselokuvia.

Coixetin elokuvia ovat muun muassa *Pariisi, rakkaudella* (2006), *Kauneuden valta* (2008) ja *Sanojen salaisuus* (*La vida secreta de las palabras*, 2005).

Lähteet
-------

1. ↑  Isabel Coixet *Spain Is Culture*.  Arkistoitu 12.4.2019. Viitattu 23.4.2019. (englanniksi)
2. 1 2  Isabel Coixet *Rotten Tomatoes*. Viitattu 23.4.2019. (englanniksi)


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Norja
* Espanja
* Ranska
* BnF data
* Katalonia
* Saksa
* Israel
* Yhdysvallat
* Japani
* Tšekki
* Australia
* Korea
* Alankomaat
* Puola

 |
|  |
| Tieteilijät | 
* CiNii

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Trove
* Elonet

 |
|  |
| Muut | 
* SNAC
* IdRef

 |

 |
**Ali Tornberg** (6. tammikuuta 1873 Oulu – 9. marraskuuta 1958 Tornio) oli suomalainen juristi, rajatarkastaja ja Tornion pormestari.

Tornbergin vanhemmat olivat kauppias Niilo Alfred Tornberg ja Fredrika Charlotta Nyman. Hän pääsi ylioppilaaksi Oulun ruotsalaisesta yksityislyseosta 1895 ja hän suoritti Helsingin yliopistossa oikeustutkinnon 1904. Tornberg sai varatuomarin arvon 1907.

Ali Tornberg oli Suomen Luotonantajayhdistyksen lakimiehenä Tampereella 1906–1907 ja Kemi Oy:n lakimiehenä 1908–1910. Tornbergilla oli oma asianajotoimisto Rovaniemellä 1910−1918. Hänestä tuli Tornion pormestari vuonna 1919 ja hän oli Ruotsin ja Norjan vastaisen rajan rajatarkastajana 1920–1940 sekä Suomen kunniakonsulina Haaparannalla vuodesta 1927.

Tornberg oli Rovaniemen kunnanvaltuuston varapuheenjohtajana ja Tornion kunnanvaltuuston jäsenenä, varapuheenjohtajana ja puheenjohtajana. Hän oli Suomen ja Norjan välisen porokomitean jäsenenä 1920−1921, Suomen ja Ruotsin välisen Tornion- ja Muonionjokien kalastuskomission jäsenenä ja Tornionlaakson kuntien keskuskomitean jäsenenä vuodesta 1925. Tornberg toimi myös Karjalan kannaksen vartioimiskomitean puheenjohtajana 1924 ja maaherra Pehkosen länsirajakomitean jäsenenä 1938. Hän perusti Rovaniemen leipätehtaan ja oli sen johtokunnan puheenjohtajana.

Ali Tornberg oli naimisissa vuodesta 1923 Anna Starkin kanssa.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899
2. 1 2 3  Aikalaiskirja 1934
3. 1 2  Wikiaineisto : Kuka kukin oli 1961
4. 1 2 3 4  60-vuotias. Konsuli Ali Tornberg, Helsingin Sanomat, 06.01.1933, nro 5, s. 6, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
5. ↑  Tommi Laukkanen – Jari Kurkinen : Lapin Tullimiehet 1908-2008, Tornio 2008, sivu 23


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt Muokkaa Wikidatassa | 
* Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899

 |

 |
**Kundaliinijooga** on joogan laji. Sitä kutsutaan tietoisuuden joogaksi, sillä se opettaa kannattajiensa mukaan tiedostamaan ja olemaan läsnä nykyhetkessä. Kyseessä on tuhansia vuosia vanha joogamuoto.

Vaikutukset
-----------

Kundaliinijooga tähtää kehon ja mielen yhteyteen ja tasapainoon. Harrastajien mukaan tietoisuuden jooga lisää fyysistä ja henkistä hyvinvointia.

Harjoittelu
-----------

Kundaliinijoogatunti koostuu hathajoogan asentojen tyyppisistä dynaamisemmista liike- ja asentosarjoista (kriya), hengitysharjoituksista (pranayama), rentoutuksesta, meditaatiosta ja mantroista. Musiikilla on usein myös roolinsa kundaliinijoogatunneilla. Kundaliinijooga sopii kaikille kokeneen ohjaajan opastuksessa. Siitä löytyy niin lempeämpiä kuin myös sykettä nostattavia liikesarjoja. Harjoituksia tehdään tunneilla ohjatusti ja usein silmät kiinni, omaan olotilaan keskittyen. Kundaliinijooga on monipuolista ja erilaisilla lämmittely+hengitys+harjoitus+meditaatio -yhdistelmillä harvoin tulee toista samanlaista tuntia vastaan, vaikka olisit harrastanut useita vuosia.

Historia
--------

Intialainen joogamestari Yogi Bhajan toi kundaliinijoogan Yhdysvaltoihin vuonna 1969 ja ryhtyi opettamaan menetelmää halukkaille. Tätä ennen kundaliinijoogaa oli opetettu vain mestarilta oppipojalle, eivätkä kundaliinijoogan opit olleet avoimia kaikille. Kundaliinijoogaa on pidetty tästä syystä aikoinaan jotenkin mystisenä ja jopa vaarallisena, mutta siinä ei ole mitään sen vaarallisempaa kuin missään muussakaan joogalajissa. 

Yogi Bhajan teki elämäntyönsä markkinoimalla kundaliinijoogaa läntiselle maailmalle. Hän perusti 3HO-organisaation ja aloitti myös kundaliinijoogan opettajien kouluttamisen. Nykyään kundaliinijoogaa harrastetaan lähes kaikissa länsimaissa.*lähde?* Suomessa on mahdollista opiskella kundaliinijoogan opettajaksi ja kundaliinijoogakursseja tarjotaan useilla paikkakunnilla ympäri maata, sekä yksityisissä joogakouluissa, että opistoilla. 

Yhdysvaltain kongressi on antanut tunnustukseksi Yogi Bhajanin elämäntyöstä päätöslauselman (The Congressional Resolution), joka on myönnetty aiemmin muun muassa Martin Luther Kingille, Äiti Teresalle ja paavi Johannes Paavali II:lle.

Kirjoja aiheesta
----------------

* Maya Fiennes: Täyttä elämää joogalla
* Irene Hopkins: Kundaliinijooga sisäisen voiman lähde
* Inderjit Kaur Khalsa: Voiman tie, Kundaliinijoogaa Yogi Bhajanin mukaan
* Hjalmarsson Wiveca: Kundaliniyoga (ruotsiksi)
* Shakti Parwha Kaur Khalsa: Kundalini Yoga The Flow of Eternal Power (englanniksi)
* The Power of Spoken Word (Yogi Bhajanin viisauksia, englanniksi)
* Gurmukh: The 8 Human Talents (englanniksi)

Lähteet
-------

1. ↑
2. ↑

Aiheesta muualla
----------------

* Suomen Kundaliinijoogayhdistys
* 3HO Organisation (englanniksi)
* International Kundalini Yoga Teacher Association (Arkistoitu – Internet Archive)
Osa artikkelisarjaa
 **Syrjintä** 

Muodot 

* Rasismi
* Rasismi Suomessa
* Rotusyrjintä
* Afrofobia
* Seksismi
* Ikäsyrjintä (lapset, teinit)
* Uskonnollinen syrjintä
* Koulukiusaaminen
* Työsyrjintä
* Elitismi
* Homofobia
* Ksenofobia
* Luokkasyrjintä
* Miesviha
* Naisviha
* Nepotismi
* Oikofobia
* Sanismi
* Transfobia
* Vammaisten syrjintä (autismi, kuurous)
* Riisto


Uskontoryhmiä kohtaan 

* Muslimit
* Juutalaiset
* Kristityt
* Uskonnottomat


Ilmeneminen 

* Apartheid
* Etninen puhdistus
* Holokausti
* Kansanmurha
* Lynkkaus
* Orjuus
* Vaino
* Kiihotus
* Valkoinen ylivalta
* Rikos ihmisyyttä vastaan
* Musta ylivalta
* Pakkosiirto
* Vihapuhe
* Viharikos


Aiheeseen liittyvää 

* Ennakkoluulo
* Moniarvoisuus
* Monikulttuurisuus
* Positiivinen syrjintä
* Suvaitsevaisuus
* Yhdenvertaisuus
* Tasa-arvo
* Poliittinen korrektius
* Distributiivinen oikeudenmukaisuus


 

 malline: näytä • keskustele • muokkaa 


Poliittisena teoriana **pluralismi** tarkoittaa näkemystä, jossa poliittinen toiminta ja päätöksenteko keskittyvät enimmäkseen hallituksen piiriin, mutta että monet hallituksen ulkopuoliset ryhmät vaikuttavat siihen omin voimavaroineen. Klassisen pluralismin keskeinen kysymys on, miten valta ja vaikutusvalta poliittisessa toiminnassa jakautuvat.

Autoritaarisissa tai oligarkisissa yhteiskunnissa valta ja päätöksenteko on keskitetty tietylle eliitille. Pluralistisessa yhteisössä vallankäyttäjät vaihtelevat ja päätöksenteko on hajautuneempi. Yleensä tavoitteena on, että jäsenet tuntevat suurempaa omistautuneisuutta ja osallistuvat enemmän päätöksentekoon. Oli kyse sitten yrityksestä, poliittisesta järjestöstä tai taloudesta tämä omistautuneisuus ja moniarvoisuus saattaa olla isokin etu (ks. esimerkiksi pax romana).

Lähteet
-------

1. ↑  Pluralism (political theory).  *Wikipedia*, 8.6.2022. Artikkelin verkkoversio.  en

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Pluralismi (yhteiskuntatieteet)** Wikimedia Commonsissa
HK Mk23 äänevaimentimella ja lasermaalinosoittimella varustettuna
**Heckler & Koch Mark 23** on saksalaisen asevalmistajan Heckler & Kochin valmistama itselataava puoliautomaattipistooli. Mk23 on suunniteltu haastavaan ympäristöön, vedenpitäväksi ja ruostumattomaksi. Siinä käytetään monikulmaista ulkopiipun muotoa, joka parantaa hallittavuutta ja kestävyyttä. Aseessa on varmistin sekä oikea- että vasenkätiselle. Lisäksi lippaanvapautin on kummallakin puolella asetta. Pistooliin voi asentaa lasermaalinosoittimen (LAM) ja äänenvaimentimen (suppressor) ja muutamia muita ominaisuuksia.

Tekniset tiedot
---------------

* Tyyppi: Itselataava puoliautomaattipistooli
* Valmistusmaa: Saksa
* Käytössä: 1996-
* Käyttäjät: Kanada (Peel Regional Police], Indonesia (Kopaska), Malesia (Pasukan Gerakan Khas), Puola (Grom), Yhdysvallat (USSOCOM)
* Suunniteltu: 1990-luvulla
* Valmistaja: Heckler & Koch
* Tuotannossa: 1991-
* Variantit: MK 23 MOD 0 ja Mark 23/MARK 23 (siviiliversio)
* Paino: 1,2 kg
* Pituus: 245,11 mm
* Piipun pituus: 149,10 mm
* Korkeus: 150 mm
* Kaliiperi: .45 ACP
* Tulinopeus: puoliautomaatti
* Lähtönopeus: 260 m/s
* Tehokas kantama: 50 m
* Lipas: irrotettava, 12/10 patruunaa.

Lähteet
-------

1. 1 2 3   (Arkistoitu – Internet Archive)
**Uno Khüry** (1. toukokuuta 1883 Turku – 1950) oli suomalainen konsuli ja Winterin maali- ja tapettitehtaiden toimitusjohtaja.

Khüry aloitti uransa harjoittelijana F. Michelsonin välitysliikkeessä Viipurissa. Hän oli sitten Uuraan Laivaus Oy:n palveluksessa ja oli jonkin aikaa Englannissa, missä hän harjoitti kieliopintoja. Suomeen palattuaan hän hoiti belgialaisen Charleroissa sijainneen toiminimen Leonard Bollen puutavarakauppoja Suomessa.

Khüry tuli Tampereen Tapettitehdas Oy:n palvelukseen vuonna 1904, ja hän toimi yrityksen edustajana Venäjällä, minne hän järjesti tapettien vientiä. Vuonna 1909 hänet nimitettiin Tampereen Tapettitehdas Oy:n ja väritehdas D. Winter & Co Oy:n isännöitsijäksi ja vuonna 1914 hänestä tuli näiden yhtiöiden toimitusjohtaja. Khüry aloitteesta rakennettiin 1909 Tampereen Tapettitehdas Oy:lle uusi tehdaslaitos Epilään ja vuonna 1926 tehdaslaitokset väritehdas D. Winter & Co Oy:lle. Khüryn aikana D. Winterin väritehtaaseen liitettiin 1925 Äströmin painoväritehdas Turusta, 1928 Emil Björkellin Teknillinen Tehdas Helsingistä, 1931 Koloriväritehdas Alho & Kumppanit Tampereelta ja 1937 Ab Frisenborg Fabriker Oy. Khüry oli Winterin toimitusjohtajana kuolemaansa saakka 1950..

Khüry teki useita opintomatkoja ulkomaille muun muassa Saksaan ja 1924 Yhdysvaltoihin tutustuakseen maan lakkateollisuuteen. Vuonna 1917 hänet nimitettiin Italian varakonsuliksi Tampereelle. Hän asui Epilässä vuonna 1919 valmistuneessa Winterin johtajan talossa, jonka oli suunnitellut arkkitehti Runar Eklund. Hän omisti Wuolteen kartanon Hämeenlinnan Hauholla.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Päivästä päivään, Helsingin Sanomat, 30.4.1933, nro 115, s. 10, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
2. 1 2  Täydentäviä yhtiötietoja : Winter Oy
3. 1 2 3  Konsuli Uno Khüry 50-vuotias, Aamulehti, 1.5.1933, nro 116, s. 3, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
4. ↑  Epilä-seura ry : Winterin johtajan talo
5. ↑  Tiina Miettinen: Tourun kartanosta Wuolteen kartanoksi *Kaurakarpion mitalla*.  tiistai 17. maaliskuuta 2020. Viitattu 3.4.2024.
**Brett Kissel** (s. 27. toukokuuta 1990) on kanadalainen laulaja-lauluntekijä.

Kissel on tullut tunnetuksi karimaattisesta persoonallisuudestaan, dynaamisesta lavaesiintymisestään ​​ja ainutlaatuisesta musiikkityylistään. Hän on voittanut Canadian Country Music Associationin (CCMA) palkinnon 22 kertaa, kolme Juno-palkintoa, kaksi kultalevyä ja yhden platinalevyn.

Kissel julkaisi esikoisalbuminsa *Keepin’ It Country* 12-vuotiaana. Kolme muuta itsenäisesti julkaistua levyä ilmestyivät vuosina 2004–2008. Vuonna 2013 hän teki artistisopimuksen Warner Music Canadan kanssa.

Albumi *Started with a Song* (2013) toi hänelle ensimmäisen Juno-ehdokkuuden. *Pick Me Up* (2015) sijoittui seitsemänneksi Kanadan albumilistalla, voitti Canadian Country Music Associationin palkinnon ja toi hänelle toisen Juno-ehdokkuuden. Vuoden 2017 albumi *We Were That Song* sisälsi neljä Top Ten -singleä ja voitti vuoden country-albumin Juno-palkinnon.

The Compass Project esittelee erilaisia teemoja neljällä albumilla, jotka julkaistiin vuonna 2023.

Kisselin isoisän isoisä muutti Kanadaan Ukrainasta.

Diskografia (valikoima)
-----------------------

### Studioalbumit

* *Started with a Song*  (2013)
* *Pick Me Up* (2015)
* *We Were That Song*  (2017)
* *Now or Never*  (2020)
* *What is Life* (2021)
* *The Compass Project – South Album* (2023)
* *The Compass Project – East Album* (2023)
* *The Compass Project – West Album* (2023)
* *The Compass Project – North Album* (2023)

Lähteet
-------

1. 1 2 3   *allmusic.com*. Viitattu 2.4.2024. (englanniksi)
2. 1 2   *aristopr.com*. Viitattu 2.4.2024. (englanniksi)
3. ↑   *billboard.com*. Viitattu 2.4.2024. (englanniksi)
4. ↑   *canadianbusiness.com*. Viitattu 2.4.2024. (englanniksi)


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* VIAF

 |
|  |
| Taiteenala | 
* MusicBrainz

 |
|  |
| Muut | 
* Europeana

 |

 |
**Sergei Petrovitš Tšerepanov** (ven. Сергей Петрович Черепанов; s. 25. tammikuuta 1986 Rïdder) on kazakstanilainen maastohiihtäjä. 

Tšerepanov debytoi maastohiihdon maailmancupissa marraskuussa 2004 Rukalla ollen 15 kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailussa 81. Ensimmäisen maailmancupin pisteensä hän saavutti marraskuussa 2006 niin ikään Rukalla sijoituttuaan 15 kilometrin perinteien hiihtotavan kilpailussa sijalle 30 eli viimeiselle pistesijalle. Tšerepanovin paras sijoitus maailmancupissa on kolmas, jonka hän saavutti maaliskuussa 2008 Lahdesta 15 kilometrin perinteisen kilpailusta. Tuo on myös Tšerepanovin uran ainoa maailmancupin palkintosijoitus.

Tšerepanov on osallistunut kolmiin talviolympialaisiin, joissa hän on parhaimmillaan ollut viestissä 11. vuonna 2010 ja henkilökohtaisilla matkoilla 47. samojen kisojen 15 kilometrillä. Tšerepanov on kilpaillut myös neljissä MM-kilpailuissa, joissa hänen paras sijoitus on ollut vuoden 2009 MM-kisojen viestin 10. sija. Henkilökohtaisilla matkoilla Tšerepanov on ollut parhaimmillaan 11. vuoden 2011 MM-kisojen 15 kilometrillä.

Tšerepanov on voittanut kaksi Aasian kisojen kultaa viestistä. Lisäksi hänellä on vuodelta 2011 yksi hopea 30 kilometriltä. Vuonna 2007 Tšerepanov voitti 10 kilometriltä pronssia universiadeista.

Lähteet
-------

* 

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
**Emerance Maschmeyer** (s. 5. lokakuuta 1994) on kanadalainen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan maalivahti. Hän on Kanadan maajoukkueen pelaajana voittanut olympiakultaa Pekingissä 2022 sekä maailmanmestaruuden vuosina 2021 ja 2022. Hän saavutti MM-hopeaa vuosina 2015, 2016, 2017 ja 2023 sekä MM-pronssia vuonna 2019. Hänet valittiin vuoden 2016 MM-kilpailujen parhaaksi maalivahdiksi. Hän voitti kultaa alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa 2012.

Maschmeyer edusti yliopistosarjoissa Harvardin yliopistoa vuosina 2012–2016. Hän edusti CWHL:ssä Calgary Infernoa kaudella 2017–2019 ja Montreal Canadiennesia kausilla 2017–2019. Hän edustaa kaudella 2023–2024 PWHL:ssä pelaavaa Ottawan joukkuetta.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5 6  Emerance Maschmeyer *Elite Prospects*. Everysport Media Group AB. Viitattu 4.4.2024. (englanniksi)
2. 1 2 3 4 5 6  Emerance Maschmeyer *2023–24 National Women's Team: Rosters*. Hockey Canada. Viitattu 4.4.2024. (englanniksi)
3. 1 2  Emerance Maschmeyer *Olympedia*.  (englanniksi)
**Leena Ruusuvuori** (o.s. **Helle**, s. 1949 Lahdessa) on suomalainen tasa-arvotyön tekijä ja entinen Naisjärjestöjen Keskusliiton pääsihteeri. Hän johti vuosina 1998–2002 Stakesissa (nyk. Sosiaali- ja terveysalan tutkimus- ja kehittämiskeskus) toteutettua valtakunnallista naisiin kohdistuvan väkivallan ehkäisyprojektia, oli yksi raiskauskriisikeskus Tukinaisen perustajista ja johtajista, ja toimi Helsingin tasa-arvotoimikunnan varapuheenjohtajana vuosina 2013–2014 ja 2015–2016. Hän on myös entinen Naisasialiitto Unionin toimitusjohtaja

Ruusuvuori on koulutukseltaan filosofian maisteri, pääaineenaan yliopistossa hänellä oli englanti ja ruotsi. Valmistumisensa jälkeen hän työskenteli työministeriön kansainvälisen harjoittelun yksikössä vuodet 1975-1989. Hän sanoo Ruusuvuori työskenteli Naisasialiitto Unionin pääsihteerinä vuosina 1989-1998, ja aloitti samaan aikaan työskentelyn myös NYTKISin (Naisjärjestöt Yhteistyössä) hallituksessa. 

Syksyllä 2003 Ruusuvuori valittiin Naisjärjestöjen Keskusliiton pääsihteeriksi, ja hän työskenteli pääsihteerin virassa eläköitymiseensä 2014 saakka. Hänelle myönnettiin Naisjärjestön keskusliiton Alexandra-palkinto "huomattavasta työstä tasa-arvon edistämiseksi" eläköitymisvuonnaan.

Ruusuvuori on Arkadian Kokoomuksen Naiset ry:n jäsen. Hän oli ehdolla kunnallisvaaleissa 2012 Helsingin vaalipiirissä Kokoomuksen listalla. Hän asuu Munkkiniemessä puolisonsa Timo Ruusuvuoren kanssa. Heillä on viisi lasta. Hänen isosiskonsa on tutkija ja Naisasialiitto Unionin entinen puheenjohtaja Merja Helle.

Palkinnot ja kunniamaininnat
----------------------------

* Vuoden Kellokas, Naistoimittajat ry, 2003
* Naisjärjestöjen Keskusliiton Aleksandra-palkinto, 2014
* Äitienpäivämitali, 2014

Lähteet
-------

1. ↑  JÄRJESTÖT | Filosofian maisteri Leena Ruusuvuori... *Helsingin Sanomat*.  7.10.2003. Viitattu 15.4.2024.
2. ↑  JÄRJESTÖT | Filosofian maisteri Leena Ruusuvuori... *Helsingin Sanomat*.  7.10.2003. Viitattu 15.4.2024.
3. ↑  Seksirikoksia 1990- ja 2010-luvulla *yle.fi*.  21.11.2013. Viitattu 15.4.2024.
4. ↑  Leena Ruusuvuori: "Kun vastustin naisiin kohdistuvaa väkivaltaa, minua uhkailtiin" *ET*.  18.12.2016. Viitattu 15.4.2024.
5. ↑  Leena Ruusuvuori - Ehdokkaan tiedot | Tulospalvelu - Kuntavaalit 2012 | yle.fi *Kuntavaalit 2012 - tulospalvelu | yle.fi*. Viitattu 15.4.2024.
6. ↑  Leena Ruusuvuori *www.leenaruusuvuori.fi*. Viitattu 15.4.2024.
7. ↑  Vuoden 2003 Kellokas: Leena Ruusuvuori – Naistoimittajat ry *naistoimittajat.fi*.  26.3.2024. Viitattu 15.4.2024.
8. ↑  Leena Ruusuvuori naistoimittajien Kellokas *ts.fi*.  3.12.2003. Viitattu 15.4.2024.
9. ↑  Naisjärjestöjen Keskusliiton Aleksandra-palkinto Leena Ruusuvuorelle  9.9.2014. Naisjärjestöt.

Katso myös
Taustaa
-------

Kaksi ensimmäistä maailmansotaa käytiin vuosien 1914 ja 1945 välillä. Toista maailmansotaa seurasi supervaltojen eli Yhdysvaltojen ja Neuvostoliiton vastakkainasettelun aika eli kylmä sota, jonka uskottiin olevan 1900-luvun jälkipuolella suurin maailmanrauhaa uhkaava tapahtuma. Kylmän sodan pelättiin usein kärjistyvän lähes koko ihmiskunnan tuhoutumiseen tai sivilisaation romahtamiseen. Toisaalta keskusteltiin myös mahdollisuudesta, että täydellisen tuhon välttääkseen supervallat saattaisivat pitäytyä yhteenotossaan tavanomaisten aseiden käytössä.

Toisen maailmansodan jälkeen on koettu useita tilanteita, joissa on ollut ydinsodan syttymisen vaara suurvaltojen välille. Kuuban ohjuskriisin yhteydessä vuonna 1962 kolmannen maailmansodan uhkaa pidettiin todellisena. Vääriä hälytyksiä ydinhyökkäyksestä on annettu yli 20 kertaa, ja ne ovat joskus johtaneet ydinasevastaiskun valmisteluun Yhdysvaltain tai Neuvostoliiton/Venäjän puolella. Väärän hälytyksen syynä on ollut inhimillinen tai tekninen virhe.

Kylmän sodan päätyttyä 1990-luvun taitteessa kolmannen maailmansodan uhkan katsottiin vähentyneen. Maailmanpoliittinen tilanne on 2010-luvulla jälleen kiristynyt. Uudeksi suurvallaksi on noussut Kiina, jonka suhteet Yhdysvaltoihin ovat kylmentyneet. Tämä on johtanut asevarustelun kiihtymiseen ja uusiin maailmansotaspekulaatioihin.

Skenaarioita
------------

Tähänastisista maailmansodista toinen alkoi tarkoituksellisesti ja toinen kriisistä, joka muuttui hallitsemattomaksi. *Time*-lehden mukaan kolmas maailmansotakin voisi alkaa joko jostain yksittäisestä kahden sotalaivan välisestä kohtaamisesta, tai se voisi eskaloitua hitaasti. Sota voisi ulottua myös kybersodankäyntiin ja avaruussodankäyntiin, ja siinä voitaisiin käyttää uudenlaisia ja edistyneitä teknologioita, kuten tekoälyä ja sotarobotteja.

Kun fyysikko Albert Einsteinilta kysyttiin, millä aseilla kolmas maailmansota käydään, hän vastasi ettei ole varma, mutta sanoi neljännen maailmansodan käytävän kepeillä ja kivillä.

Katso myös
----------

* Stanislav Petrov
* Sodat päättävä sota
* Tuomiopäivän kello

Lähteet
-------

1. ↑  Zaria Gorvett: The nuclear mistakes that nearly caused World War Three  10.8.2020. BBC. Viitattu 23.11.2020.
2. 1 2  P.W. Singer, August Cole: This Is What World War III Will Look Like *Time*.  30.6.2015. Viitattu 23.11.2020.
3. ↑  *"Ich bin [mir] nicht sicher, mit welchen Waffen der dritte Weltkrieg ausgetragen wird, aber im vierten Weltkrieg werden sie mit Stöcken und Steinen kämpfen"* Calaprice, Alice (2005). *The new quotable Einstein*. Princeton University Press. s. 173. ISBN 0-691-12075-7

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Kolmas maailmansota** Wikimedia Commonsissa
**Emil Elias Åström** (26. elokuuta 1842 Tornio – 8. joulukuuta 1882 Kiel, Saksan keisarikunta) oli suomalainen lääkäri. Hän hoiti keväällä 1871 kirjailija Aleksis Kiveä, he ystävystyivät ja Kivi mainitsi hänet myös kirjeessään. 

Emil Åströmin vanhemmat olivat Ruotsin Länsipohjasta Suomeen muuttanut nahkurimestari, raatimies Johan Åström ja Helena Berg. Hän kävi Oulun ruotsinkielistä yläalkeiskoulua, pääsi ylioppilaaksi 1860 Vaasan kymnaasista ja valmistui Helsingin yliopistosta filosofian kandidaatiksi 1866, lääketieteen kandidaatiksi 1868, filosofian maisteriksi 1869 sekä lääketieteen lisensiaatiksi ja tohtoriksi 1873. Åströmin väitöskirja käsitteli arsenikkimyrkytystapausten oikeuslääketieteellistä todistamista.

Aleksis Kivi tuotiin keväällä 1871 Fanjunkarsista hoidettaviksi Uudelle klinikalle Helsinkiin "raskasmielisyyden" takia. Häntä hoitivat siellä professori Otto Edvard August Hjelt ja lääketieteen kandidaatti Emil Åström. Kivi mainitsi Åströmin "toisena nuorempana lääkärinä" Charlotta Lönnqvistille kirjoittamassaan kirjeessä. Kivi ja Åström ystävystyivät ja Kivi muisti hänet vielä kuolinvuoteellaan joulukuussa 1872. Åström otti osaa myös Kiven hautajaisten järjestämiseen ja kustantamiseen.

Åström oli piirilääkärinä Pielisjärvellä 1873–1875 ja kaupunginlääkärinä Kristiinankaupungissa vuodesta 1875 alkaen. Syksyllä 1877 Åström matkusti valtion stipendillä Wieniin tekemään lääketieteellistä tutkimusta. Täällä hän sairastui keväällä 1878 ja oli sitten toipumassa Kissingenissä. Åström palasi Suomeen syyskesällä 1878. Hän jatkoi lääkärin työssä Kristiinankaupungissa mutta Kiven sairautta muistuttanut sairaus uusiintui heinäkuussa 1879. Syksyllä 1882 Åström veli Karl Robert ja lanko ja serkku Axel Åström lähtivät viemään häntä hoidettavaksi Kieliin Saksaan. Emil Åström kuoli Kielissä joulukuussa 1882 ja ja hänet haudattiin Kielin Süd-Friedhofin hautausmaalle. 

Emil Åströmin veljet Johan, Karl Robert ja Hemming Åström jatkoivat isänsä ammatissa nahkureina. Karl Robert ja Hemming perustivat Ouluun Veljekset Åström nahkatehtaan.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899
2. 1 2 3 4 5  Erkki Kivijärvi : Se "nuorempi lääkäri", Emil Åström, joka hoiti Aleksis Kiveä ja josta tuli hänen ystävänsä ja vihdoin kohtalotoverinsa, Suomen Kuvalehti, 06.10.1934, nro 41, s. 14, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt Muokkaa Wikidatassa | 
* Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899

 |

 |
Takuiden välitysliike Indianapolisin kaupungissa Yhdysvalloissa.
**Takuujärjestelmä** tai **vakuusjärjestelmä** tarkoittaa oikeuskäytäntöä, jonka mukaan rikoksesta epäillyllä on esitutkinnan aikana laissa tarkemmin säädetyin ehdoin mahdollisuus välttää tutkintavankeus takuiden avulla. Takuilla tarkoitetaan tuomioistuimen määräämää rahasummaa, muuta vakuutta tai sitoumusta, jonka epäilty määrätään antamaan välttääkseen vapaudenriiston tutkinnan aikana. Epäillyn vapauttamiseen takuita vastaan voi liittyä ehtoja, ja oikeus voi päättää vapautuksesta vain, mikäli laissa määritellyt olosuhteet eivät toisin edellytä.

Yleisimmin takuina käytetyt vakuudet voidaan jakaa käteisvakuuksiin, omaisuusvakuuksiin ja kolmannen osapuolen asettamiin vakuuksiin. Kolmannen osapuolen asettama vakuus tarkoittaa jonkin oikeudenkäynnin ulkopuolisen tahon menemistä takuuseen siitä, että epäilty täyttää tutkintaan ja oikeudenkäyntiin liittyvät velvollisuutensa. Takuujärjestelmiin luetaan lisäksi muitakin edellytyksiä vankeuden välttämiseksi, kuten epäillyn antama vakuutus. Kun takuiksi on asetettu oikeuden määräämä rahasumma, se palautetaan aikanaan takaisin maksajalle, jos epäilty saapuu varsinaiseen oikeudenkäyntiin sovitusti. Takuusumma menetetään valtiolle, jos epäilty pakenee oikeudenkäyntiä tai rangaistuksen täytäntöönpanoa.

Takuujärjestelmä on käytössä monissa maissa tutkintavankeuden vaihtoehtona. Euroopan maista takuujärjestelmä on käytössä vaihtelevassa laajuudessa ainakin Alankomaissa, Belgiassa, Luxemburgissa, Britanniassa (Englanti, Skotlanti, Wales), Irlannissa, Itävallassa, Portugalissa, Romaniassa, Saksassa, Sloveniassa, Tšekissä ja Virossa. Takuujärjestelmää sovelletaan tuomioistuinten käytännössä erityisesti anglosaksisissa maissa, kuten Britanniassa ja Yhdysvalloissa.

Suomessa
--------

Suomen lainsäädännössä jo kumotun Tullilain (1466/1994) 44 §:ssä säädetään mahdollisuudesta asettaa pidätetyn tai vangitun vapaaksi päästäminen ehdoksi, että hän asettaa vakuuden, jonka harkitaan takaavan hänen saapumisensa oikeudenkäyntiin ja ehkä tuomittavien seuraamusten suorittamisen. Takuujärjestely ei ole kuitenkaan Suomessa yleisesti tutkintavankeuden vaihtoehtona eikä sen käyttömahdollisuuksia ollut ennen vuonna 2014 asetettua tutkintavankeuden vaihtoehtoja ja järjestämistä selvittänyttä työryhmää laajemmin tutkittu. Työryhmä ei vuonna 2016 julkaistussa mietinnössään ehdottanut takuujärjestelmän suoraa käyttöönottoa vaan katsoi, että takuiden asettamista voidaan harkita uudelleen, kun on saatu riittävästi kokemuksia tehostetusta matkustuskiellosta ja tutkinta-arestista, joita se ensisijaisesti ehdotti otettavaksi käyttöön tutkintavankeuden vaihtoehtoina.

Lähteet
-------

* Tutkintavankeuden vaihtoehdot ja järjestäminen. Helsinki: Oikeusministeriö, Mietintöjä ja lausuntoja 5/2016.

### Viitteet

1. ↑  Esitutkintalain, pakkokeinolain ja poliisilain kokonaisuudistus. Helsinki: Oikeusministeriö. Komiteamietintö 2009:2. Viitattu 5.5.2018.
2. ↑  Tutkintavankeuden voi jatkossa ehkä välttää rahalla. Turun Sanomat, kotimaa, 26.8.2014. Viitattu 5.5.2018.