recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Vapaus- ja oikeuspuolue** (arab. حزب الحرية والعدالة ‎, *Ḥizb al-ḥurriya wa al-’adala*, englanninkielinen lyhenne Freedom and Justice Party **FJP**) on egyptiläinen puolue, joka perustettiin Egyptin kansannousun jälkeen helmikuussa 2011 Muslimiveljeskunnan poliittiseksi siiveksi.

Vuoden vaihteen 2011–2012 molemmin puolin kolmessa vaiheessa järjestetyissä vaaleissa puolue sai 235 paikkaa parlamenttiin 498 valittavasta, eli noin 47 %.

Vaaleihin puolue muodosti vaaliliiton "Egyptin demokraattinen allianssi", johon alun perin kuului 28 puoluetta, parhaimmillaan 40 ja vaaleissa enää 11. Merkittävimpiä ovat Ayman Nourin Ghad El-Thawra ja nationalistinen al-Karama.

Puolue on valinnut muiden puolueiden tuella pääsihteerinsä Saad al-Katatnin muodostettavan parlamentin puhemieheksi.

Puolue kiellettiin vuonna 2014 Egyptin tuomioistuimen päätöksellä, koska sillä uskottiin olevan kytköksiä terroristijärjestöihin.

Lähteet
-------

1. 1 2
2. ↑
3. ↑  Egypt court bans Muslim Brotherhood's political wing *bbc.com*. Viitattu 24.5.2020. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* 
* (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
**Rolf Krogerus** (1882 Turku – 1966 Helsinki) oli suomalainen hyönteistutkija. Krogerus väitteli filosofian tohtoriksi vuonna 1932 ja työskenteli Ruotsalaisen normaalilyseon luonnonhistorian ja maantiedon yliopettajana 1926–1952.

Krogerus oli ekologisen tutkimuksen edeltäjä Suomessa. Opettajan toimen ohella hän harjoitti vapaa-aikanaan biologian tutkimusta ja tieteellistä julkaisutoiminta. Hän oli innokas luonnonharrastaja ja oleskeli nuorena isoäitinsä luona Karjalohjalla. Hänen kiinnostuksensa kohteena eivät niinkään olleet lajiongelmat vaan erityisesti eläinlajien riippuvuus ympäristöstä ja se mitkä tekijät vaikuttavat siihen, että laji valitsee tietyn elinalueen. Krogeruksen sanotaan alkaneen ensimmäisenä Pohjoismaissa soveltaa kausaalisesti suuntautunutta ekologista tutkimusta. Hän oli erityisen kiinnostunut kovakuoriaisista, jotka usein ovat riippuvaisia tietystä kasvilajista.

Krogeruksen kiinnostus eliöyhteisöihin ja eläinlajien maantieteelliseen levinneisyyteen ilmenee useimmissa hänen julkaisuissaan alkaen hänen varhaisista teoksistaan, jotka käsittelivät eliöyhteisöjä Lohjan seudun kalkkipitoisessa maaperässä, aina hänen kahteen suureen teokseensa saakka, joista toinen käsitteli rantahietikkojen niveljalkaisia (1932) ja toinen kaksiosaiseksi suunnitellusta teoksesta aapasoiden niveljalkaisia (1960).

Opettajantyönsä ohella Krogerus teki väitöskirjan 50-vuotiaana. Sen lisäksi hän kokosi näytteitä alkuun rannikolta, myöhemmin sisämaan soilta.

Krogerus oli ahkerasti mukana Societas pro Fauna et Flora Fennican toiminnassa vuodesta 1900. Hän oli täysin kaksikielinen ja oli siksi mukana myös Vanamo-seurassa vuodesta 1904. Se ryhmä, jonka piirissä hän parhaiten viihtyi, oli kuitenkin Helsingin Entomologinen seura.

Teokset
-------

* Über die Ökologie und Verbreitung der Arthropoden der Triebsandgebiete an den Küsten Finnlands" - Acta Zoologica Fennica 12, 1-308. (1932)
* Ökologische Studien über nordische Moorarthropoden. Artenbestand, ökologische Faktoren, Korrelation der Arten. - Comm. Biol. 21 (3), 1 - 238. (1960)

Kirjallisuutta
--------------

* Brundin, L. 1965: Rolf Krogerus. - Entomologisk Tidskrift, 86: (1-2), 69-70
* H. L. (Håkan Lindberg) 1965: Rolf Krogerus. - Notulae entomologicae, 45: 94-95
* Helenius, H. 1965: Rolf Krogerus. - Kalender 1965, Svenska folkskolans vänner , 80: 80-81
* Kühn, A. 1919: Die Orientierung der Tiere im Raum. 71 p. - Gustav Fisher Verlag, Jena
* Lindberg, H. 1966: Rolf Krogerus. - Soc. Scient. Fennica Årsbok - Vuosikirja, 44 C: (2), 1-11
* Lindroth, C. H. 1965: Rolf Krogerus - In memoriam. - Opuscula Entomologica 30: (3), 235-236
* Precht, H. Christophersen, J. Hensel, H. 1955: Temperatur und Leben, 514 p. - Springer-Verlag, Berlin - Göttingen - Heidelberg
* Saalas, U. 1963: Muistelmia lapsuuteni ja nuoruuteni ajoilta. 403 p. - Werner Söderström Osakeyhtiö, Porvoo, Helsinki


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt Muokkaa Wikidatassa | 
* Uppslagsverket Finland

 |

 |
**Anita D'Orazio**, os. *Palm*, (23. syyskuuta 1936, Norrtälje, Tukholman lääni, Ruotsi), on ruotsalainen lääkäri ja maahanmuuttajien opettajana työskennellyt henkilö.

Hän on ollut pitkään mukana Tukholman turvapaikkakomiteassa ja FARR:ssa (Pakolais- ja turvapaikkakomiteoiden neuvostossa). Vuonna 1995 hän oli mukana luomassa ensimmäistä pelkästään piileskeleville pakolaisille tarkoitettua terveydenhuollon yksikköä. D'Orazio on ollut pitkään mukana myös Fristadsfondenissa, joka antaa oikeudellista tukea pakolaisille. Fristadsfondenin perusti Vasemmistopuolue vuonna 1995.

Vuonna 2008 Fokus-lehti nimesi Anita D'Orazion Vuoden ruotsalaiseksi hänen 42-vuotisen pakolaisten oikeuksien puolesta käymänsä taistelun johdosta. Ruotsalainen Teskedsorden ("teelusikkasääntökunta") antoi ensimmäisen stipendinsä D'Oraziolle 17. marraskuuta 2008.

Anita D'Orazio on taiteilija Anders Palmin ja Anna-Lisa Lyzellin tytär. Hän oli naimisissa Gaetanio D'Orazion kanssa vuoteen 1973 saakka, ja heillä on kaksi lasta; vuonna 1962 syntynyt Angela sekä vuonna 1967 syntynyt Daniele.

Lähteet
-------

1. ↑  Ruotsin väestö vuonna 1990, CD-ROM, Versio 1.00, Ruotsin Kansallisarkiivi (2011).
2. ↑
3. ↑
4. ↑
5. ↑
6. ↑  Metro Mode – Mode, skönhet, hälsa och inredning *metromode.se*. Viitattu 12.11.2020. (ruotsiksi)
7. ↑  Osuuskunta (Arkistoitu – Internet Archive)
8. ↑  Ruotsin väestö vuonna 1970, CD-ROM, Versio 1.04, Ruotsin Sukututkimusliitto" (2002).
*Tämä artikkeli käsittelee taloustieteen termiä. Psykiatrisista hoitomenetelmistä kerrotaan artikkeleissa Sähköhoito ja Insuliinišokkihoito.*
**Šokkiterapia** on taloustieteessä käytetty termi, joka tarkoittaa lyhyellä aikavälillä suoritettuja talouspoliittisia muutoksia, joilla suunnitelmatalous muutetaan markkinataloudeksi. Šokkiterapian mukaiset toimenpiteet ovat usein hintasääntelyn purkaminen, julkisten tahojen yksityistäminen, kaupan vapauttaminen ja monetaristisen taloustieteen mukainen makrovakauspolitiikka.

Teoria
------

Šokkiterapiaa pidetään yleisesti markkinaliberalismin kannattajien teoriana. Usko siihen, että suunnitelmatalous tulisi muuttaa markkinataloudeksi on jo itsessään liberalistinen mielipide. 

Teorian puolustajat ovat argumentoineet, että:

* Šokkiterapia voi pelastaa jähmettyneen suunnitelmatalouden
* Markkinat adaptoituvat hyvin selkeisiin muutoksiin
* Historiallinen menestys osoittaa teorian toimivaksi

Teoriaa vastustavat ovat argumentoineet, että:

* Šokkiterapia aiheuttaa tuloeroja ja eriarvoistumista
* Muutokset aiheuttavat työttömyyttä sekä konkursseja
* Nopeat muutokset ovat aiheuttaneet taloudellisia ongelmia

Historia
--------

### Chile 1975

Chilen talous oli 1970-luvulla huonossa kunnossa, sillä sosialistisen presidentin Salvador Allenden talouspoliittiset päätökset olivat osoittautuneet huonoiksi. Vuonna 1972 Chilen inflaatio oli jopa 150%, mikä oli Hernán Büchin mukaan Allenden tiukan hintasääntelyn syytä.

Augusto Pinochet lupasi talousmuutoksia noustessaan valtaan vuoden 1973 vallankaappauksen yhteydessä. Pinochet kuitenkin ulkoisti talouspolitiikan Milton Friedmanin opettamille Chicagon pojille. He avasivat Chilen markkinat ja poistivat protektionistiset tullit. Lisäksi useat monetaristiset toimenpiteet otettiin käyttöön, jotta inflaatio saataisiin rauhoittumaan. 

Šokkiterapian mukaiset toimenpiteet osoittautuivat onnistumiseksi Chilessä, sillä inflaatio laski ja maan talous kasvoi todella nopeasti. Chilen taloutta on kuitenkin arvosteltu siitä, että valtiolla oli korkea työttömyys sekä varallisuus oli epätasa-arvoisesti jakautunut.

Lähteet
-------

1. ↑  Shock Therapy *Investopedia*. Viitattu 25.8.2022. (englanniksi)
2. 1 2  BBC NEWS | Americas | Pinochet's rule: Repression and economic success *news.bbc.co.uk*. Viitattu 25.8.2022.
3. ↑  Hernán Buc: How Chile Successfully Transformed Its Economy *The Heritage Foundation*. Viitattu 25.8.2022. (englanniksi)
**Visa Sippola** (s. 1993 Helsinki) on suomalainen pianisti ja lääketieteellisen teknologian kehittäjä.

Sippolan isä on laivainsinööri Juha Sippola ja äiti arkkitehti Arja Sippola. Sippola aloitti pianonsoiton viisivuotiaana ja sai vuonna 2012 Maj Lind -pianokilpailun erikoispalkinnon parhaasta suomalaisen teoksen tulkinnasta. Hänen kilpailussa tulkitsemansa teos oli Einojuhani Rautavaaran *Narcissus*. Sippola opiskeli Ressun lukiossa ja sitten kolmen vuoden ajan Helsingin yliopiston lääketieteellisessä tiedekunnassa. Hän sai lääketieteen kandidaatin oppiarvon. Asepalveluksensa Sippola suoritti ilmavoimissa lentäjänä, minkä jälkeen hän suoritti yleisilmailun lupakirjan. Hän kuitenkin hylkäsi urat sekä ammattimaisena pianistina että ammattilentäjänä. Hän pääsi pyynnöstään neurokirurgi Juha Hernesniemen tutkimusryhmään ja työskenteli kallonsisäisten aneurysmien tutkimuksen parissa. Sippola päätti pään alueen kirurgisen poraamisen riskialttiuden takia kehittää tähän käyttöön aiempaa turvallisemman poran. Hän sai hankkeeseen Juha Hernesniemen tuen ja otti yhteyttä Aalto-yliopistoon. Tämän myötä vuonna 2017 perustettiin start up -yritys Surgify, jonka toimitusjohtaja Sippolasta tuli. Hänen kehittämäänsä uutta terää käytettiin potilastyössä Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirissä ensimmäisen kerran vuonna 2021. Keksintö myös patentoitiin. Lisäksi Sippola pyrkii yritystoiminnassaan kehittämään kirurgian robotiikkaa.

Lähteet
-------

1. 1 2  Superlahjakkuus Visa Sippola hylkäsi neurokirurgin, lentäjän ja pianistin urat — nyt nuori yrittäjä uudistaa kirurgin työkaluja Helsingin yliopisto 3/2022, viitattu 10.11.2023
**Tallinnan Suuren killan rakennus** on vuonna 1410 Pikk-kadun varrelle valmistunut Tallinnan Suuren killan kiltarakennus, joka toimii nykyisin Viron historiallisen museon tilana.

Historia
--------

Kiltarakennuksen ovi.
Tallinnan Suuri kilta oli eli*selvennä* alun perin kauppiaiden kilta oli saksalaisten kauppiaiden ammattikunnan korporaatio. Suuresta killasta tuli Tallinnan merkittävin kilta 1300-luvun puolivälillä. Sen jäsenistä valittiin esimerkiksi Tallinnan kaupungin raatiherrat. Suuren killan goottilainen kiltarakennus valmistui Tallinnan pääväylän Pikk-kadun varrelle vuonna 1410. Suuri kilta oli huomattavan varakas, mutta kiltatalon rakennuttaminen oli silti kallista. Rakennustöiden rahoittamiseksi kilta lainasi rahaa Pühavaimun kirkolta. Valmis kiltarakennus oli kirkollisia rakennuksia lukuun ottamatta keskiaikaisen Tallinnan suurin rakennus heti Tallinnan raatihuoneen jälkeen. Rakennuksen tiloissa järjestettiin esimerkiksi killan jäsenten juhlatilaisuuksia, teatteriesityksiä ja tuomioistuimen kokouksia. Vuodesta 1872 rakennusta käytti myös pörssiyhdistys. Vuonna 1896 rakennuksessa järjestettiin Viron ensimmäinen elokuvaesitys. Suuren killan toiminta päättyi vuonna 1920. Vuodesta 1952 lähtien rakennuksessa on toiminut Viron historiallinen museo ja sen Viron historiaa käsittelevät näyttelyt.

Rakennus
--------

Rakennuksen sisätiloja.
Kiltarakennuksen päätykolmiolla on korkeutta 20 metriä. Päätykolmiota koristaa Suuren killan vaakuna eli valkoinen risti punaisella pohjalla. Vaakuna on myös Tallinnan kaupungin pieni vaakuna. Rakennuksen suuren salin pituus on 26,5 metriä ja leveys 13,8 metriä. Rakennuksen julkisivulla on pronssilla koristellut tammiset ovet. Rakennuksen sivulla kulkee Pörssikäytävä eli Börsi käik.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Zetterberg, Seppo: *Viron historia*, s. 109–110. Helsinki: Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2007. ISBN 951-7465203.
2. 1 2 3  Suurgildi hoone lugu Ajaloomuuseum. Viitattu 22.7.2019. (viroksi)
3. 1 2  Viron Historiallinen Museo – Suurkillan talo *Visit Tallinn*. Tallinn City Tourist Office & Convention Bureau. Viitattu 22.7.2019.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Tallinnan Suuren killan rakennus** Wikimedia Commonsissa

* Tallinna Suurgildi hoone ja Börsi käik, 15.-19.saj. Kultuurimälestiste register. Muinsuskaitseamet. (viroksi)
* Viron historiallisen museon kotisivut
**Porkansaari** on Viipurinlahden saari ja entinen kylä entisen Viipurin maalaiskunnan alueella Venäjällä, Suomen luovuttamalla alueella. Porkansaari sijaitsee Viipurinlahden länsiosassa Piispansaaren ja Koivuniemen välissä. Saari on pohjoispäästään kasvanut lähes kiinni mantereeseen. Porkansaaren kylä käsitti varsinaisen saaren lisäksi saaren itäpuolella olevan Koivuniemen. Porkansaaren naapurikyliä olivat Piispansaaren lisäksi Kiiskilä, Ahokas ja Kärki sekä Viipurinlahden toisella puolella Lihaniemi. 

Porkansaaren kylässä oli 245 asukasta vuonna 1937. Asutus oli keskittynyt Porkansaaren eteläosaan ja Koivuniemelle. Kyläläisten enemmistö työskenteli maatalouden parissa. Vuonna 1937 kylässä oli 52 ha peltoa, 12 ha niittyä ja 96 ha metsää. Merkittävä sivuelinkeino oli kalastus. Porkansaareen johti tie Ahokkaan kylästä. Omaa kansakoulua kylässä ei ollut, vaan koulua käytiin naapurikylän Kiiskilän koulussa.

Historia
--------

Talvisodan aikana kylän väestö evakuoitiin muualle Suomeen. Moskovan rauhassa Viipurin maalaiskunta Porkansaari mukaan lukien siirtyi Neuvostoliitolle. Jatkosodassa luovutetut alueet valloitettiin takaisin vuonna 1941 ja kyläläiset pääsivät palaamaan koteihinsa. Uusi evakuointi oli kuitenkin edessä kesällä 1944.

Lähteet
-------

* Kuujo Erkki, Lakio Matti: *Viipurin pitäjän historia II*. Helsinki: Viipurin maalaiskuntalaisten pitäjäseura ry, 1982.

### Viitteet

1. ↑  Lakio 1982, s. 265
2. ↑  Lakio 1982, s. 269 ja 274
3. ↑  Kuujo 1982, s. 377

Viipurin maalaiskunnan kylät
Ahokas • Alasommee • Alasäiniö • Haankylä (Haka) • Hapenensaari • Hämäläinen • Ihantala • Juustila (Juustilanjoki) • Jyrkilä • Järvelä • Kaipola • Karppila • Kaukola • Kiiskilä • Kilpeenjoki • Kilpeenjoki–Sydänmaa • Kilpeenjoki–Vakkila • Konkkala • Korpelanautio • Kurikkala • Kähäri • Kärki • Kärstilä • Lahti • Lavola • Leppälä • Lihaniemi • Lyykylänjärvi • Mannikkala • Mälkki • Naulasaari • Nikoskela • Nuoraa • Näätälä • Pakkainen • Parkaus • Perojoensuu • Pien-Merijoki • Pietilä • Pihkala • Piispansaari • Porkansaari • Rapattila • Rasalahti • Repola–Lyykylä • Repola–Tervajoki • Rikkola • Ryysylä • Rääsiälä • Saarela • Samola • Savolainen • Suur-Merijoki • Suurpero • Tali • Terävälä • Tikkala • Tirhiä • Uskila • Uusikartano • Vahvaniemi • Vatikivi • Ventelä • Ykspää • Ylivesi • Yläsommee • Yläsäiniö
**Kiimajärvi** (v:sta 1948 ven. Озеро Комсомольское, *Ozero Komsomolskoje*) on järvi Karjalankannaksella Käkisalmen piirissä Leningradin alueella Venäjällä. Järvi kuului Suomelle ennen toisen maailmansodan alueluovutuksia. Suomelle kuuluessaan järvi kuului Pyhäjärven (Vpl) kuntaan. Vuoksen vesistöön kuuluvan Kiimajärven pinta on 19,4 metriä merenpinnan yläpuolella, toisen tiedon mukaan 14,9 metriä.

Noin 13 kilometriä pitkään Kiimajärveen laskee idästä Pikonjokea myöten Pyhäjärvi. Pitkämäisen Kiimajärven pohjoispäästä alkaa järven laskujoki Konnitsanjoki, joka laskee Vuoksen pohjoiseen laskuhaaraan. Kiimajärven rantakyliä ovat Konnitsa, Hassinmäki, Kalamaja, Kiimajärvi, Voloska, Tiitua ja Musakanlahti.

Lähteet
-------

1. ↑  Rosberg J. E. et al (toim.): *Suomenmaa 5, Viipurin lääni*. Helsinki: Tietosanakirja osakeyhtiö, 1923.
2. ↑  *Tietosanakirja*. Osa IV, hakusana *Kiimajärvi*. Helsinki: Tietosanakirja-osakeyhtiö, 1912. Teoksen verkkoversio (viitattu 29.1.2013).
**Afro-Shirazi Party** eli **ASP** oli Sansibarilla vuosina 1957–1977 toiminut poliittinen puolue, joka ajoi maan afrikkalaisen enemmistön oikeuksia elliitin muodostaneita arabeja vastaan. 

Sansibarin sulttaanikunta oli Yhdistyneen kuningaskunnan alainen protektoraatti, joka 1950-luvulla oli matkalla kohti itsenäisyyttä. Afro-Shirazi Partyn perusti Abeid Karume Tanganjikan presidentti Julius Nyeren avustuksella vuonna 1957 maan afrikkalaistaustaisen enemmistön oikeuksien ajajaksi. Sansibar itsenäistyi vuonna 1963 ja maata johti arabivähemmistön Zanzibar National Party eli ZNP. Sansibarin vallankumous alkoi vuonna 1964 ja sen johdosta tuhansia arabeja tapettiin ja Karume nousi uuden tasavallan presidentiksi. Saman vuoden aikana Sansibar liittyi yhteen Tanganjikan kanssa muodostaen nykyisen Tansanian liittovaltion. Sansibar säilytti liitossa paikallisen autonomiansa. Nyere säilytti asemansa uuden valtion presidenttinä, kun taas Karumesta tuli sen varapresidentti. Karume salamurhattiin vuonna 1972 ja vuonna 1977 Nyere liitti ASP:n omaan puolueensa muodostaen Chama Cha Mapinduzin eli vallankumouspuolueen, josta tuli maan ainut laillinen puolue.

Lähteet
-------

1. ↑  R. Hunt Davis, Jr.: *Encyclopedia of African History and Culture*, s. 11. Volume V. Facts on File. ISBN 0-8160-5199-2. (englanniksi)
**Kristian Thulesen Dahl** on tanskalainen poliitikko. Hän on ollut kansanedustaja Tanskan folketingetissä vuodesta 1994. Vuosina 1994-1995 hän edusti Tanskan edistyspuoluetta, mutta irtautui puolueesta ja oli perustamassa Tanskan kansanpuoluetta, jonka riveissä on sittemmin pysynyt. 

Tanskalainen Arena-lehti valitsi Dahlin maansa vaikutusvaltaisimmaksi alle 40-vuotiaaksi poliitikoksi vuonna 2009. Koulutukseltaan hän on liiketalouden ja kauppalain maisteri Aalborgin yliopistosta. Dahl suoritti asepalveluksen tykistössä Skivessä vuosina 1988-89, ja on sotilasarvoltaan reservin korpraali (tansk. *konstabel*).

Lähteet
-------

1. ↑  Dansk Folkeparti: "Kristian Thulesen Dahl som magtfuld politiker" (Arkistoitu – Internet Archive) (tanskaksi) Viitattu 9.9.2009.
2. 1 2  Folketinget - Kristian Thulesen Dahl (DF)[vanhentunut linkki] (tanskaksi) Viitattu 9.9.2009.


|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Norja
* Yhdysvallat

 |

 |
*Tämä artikkeli kertoo oopperasta. Ratsumies voi tarkoittaa myös ratsuväen sotilasta.*

**Ratsumies**, Op. 32 on Aulis Sallisen säveltämä ooppera, joka sai ensi-iltansa Savonlinnan oopperajuhlilla 17. kesäkuuta 1975. Sen libreton on kirjoittanut akateemikko Paavo Haavikko. Teos sävellettiin alun perin Olavinlinnan 500-vuotispäivien kunniaksi järjestettyyn sävellyskilpailuun.

*Ratsumies* omaperäisyydestään huolimatta liittyy vahvasti suomalaiseen oopperaperinteeseen ja sen kantaesityksen jälkeen siitä povattiin kolmatta kansallisoopperaa Leevi Madetojan *Pohjalaisien* ja Aarre Merikannon *Juhan* rinnalle. Myöhemmin Sallisen ja Joonas Kokkosen oopperoita on alettu nimittää karvalakkioopperoiksi. Ratsumies koostuu kolmesta sinfonisesta jaksosta, jotka sisältävät temaattisesti yhtenäisiä aineksia ja orkesterilla on keskeinen osa tarinankerronnassa. Ratsumies ei ole varsinaisesti historiallinen ooppera, vaan se kertoo mitä 500 vuotta sitten olisi saattanut tapahtua. Ooppera on kertomus "miehestä ja naisesta, sodasta, hevosista, naisista, onnesta, kuolemasta".

Lähteet
-------

1. 1 2  Pekka Hako: Suomalainen oopperamusiikki: Oopperainnostus alkaa FIMIC. Viitattu 24.3. 2007.

Aiheesta muualla
----------------

* Synopsi (Arkistoitu – Internet Archive) (suomeksi)
**API-testaus** on osa ohjelmistotestauksen integraatiotestausta, jossa testataan ohjelmiston ohjelmoinnin rajapintoja (API). Tämä on kriittinen osa ohjelmistotestausta, jossa varmistetaan, että ohjelmiston koodin rajapinnat tarjoavat tarvitut ominaisuudet, sekä toimivat odotetusti. Tämä sisältää rajapintojen tarkastelua muun muassa toiminnallisuuden, luotettavuuden, suorituskyvyn ja turvallisuuden näkökulmasta. API-testauksen tärkeys on kasvanut vuosikymmenien saatossa ohjelmistoprojektien laajentuessa ja monimutkaistuessa, sekä ketterämpien ohjelmistokehitys mallien tullessa suositummiksi. Tällöin API-testaus mahdollistaa koodin testaamista luotettavasti ja automatisoidusti tilanteissa, joissa projektin laajuus tai monimutkaisuus tekee muista testaustavoista vaikeampia.

API-testauksen toiminta käytännössä
-----------------------------------

API-testaus tapahtuu käytännössä tarkastelemalla suoraan, miten API toimii osana sille suunniteltua tapahtumaa. Testeissä API:ta pyydetään suorittamaan jokin sen toimintatavoista, jonka jälkeen tarkastellaan, oliko toiminta odotettu. Yksinkertaisimmillaan tämä voi tarkoittaa sitä, että jos ohjelmistolla on metodi, joka palauttaa jonkin arvon ohjelmiston sisältä, että palautettu arvo täsmää siihen arvoon, joka ohjelmistossa on. 

Kuten tästä esimerkistä voidaan nähdä, ytimessään API-testaus on usein todella automatisoitavissa. Siten siis monissa projekteissa, mutta erityisesti DevOps-orientoiduissa projekteissa, voidaan valmiiksi tehdä testit, jotka varmistavat jokaisen API:n toiminnan esimerkiksi aina kun koodikantaan tehdään muutoksia.

Lähteet
-------

* 

* 

*
*Juuda ja Tamar* Horace Vernetin kuvaamana (1840).
**Tamar** (hepr. תָּמָר, kreik. Θαμαρ, vuoden 1938 raamatunsuomennoksessa **Taamar**) on Ensimmäisessä Mooseksen kirjassa mainittu Juudan miniä. Tamar on myös Peresin ja Serahin äiti.

Vanhassa testamentissa
----------------------

Ensimmäisen Mooseksen kirjan luvussa 38 Tamar menee naimisiin Juudan vanhimman pojan Erin kanssa. Erin kuoltua kelvottomuutensa tähden lankousavioliitto velvoittaa Tamaria solmimaan avioliiton Erin nuoremman veljen Onanin kanssa. Koska Onan ei tahdo tehdä Juudalle jälkeläisiä, Jumala antaa tämän kuolla. Niinpä Tamar muuttaa isänsä kotiin odottamaan, kunnes Juudan kolmas poika Sela on kylliksi vanha avioliittoon. Juuda ei kuitenkaan tahdo naittaa poikaansa Tamarille, minkä seurauksena Tamar tekeytyy prostituoiduksi ja saa Juudan itsensä hedelmöittämään hänet. Lopulta Tamar synnyttää Juudalle kaksoset Peresin ja Serahin.

Ruutin kirjassa (Ruut 4:12–22) Tamar ja hänen poikansa Peres mainitaan sukuluettelossa Daavidin esivanhempina. Sen mukaisesti heidät mainitaan lisäksi Matteuksen evankeliumin alussa olevassa sukuluettelossa Jeesuksenkin kaukaisina esivanhempina.

Lähteet
-------

1. 1 2  1. Moos. 38
2. ↑  Ruut. 4:12–22
3. ↑  Matt.1:1–16
**Johan (Juho) Vuorinen** (30. lokakuuta 1843 – 25. lokakuuta 1946 Lieto) oli suomalainen kansakoulunopettaja.

Vuorinen aloitti opintonsa Ilmajoen sunnuntaikoulussa ja Vaasan lukkarikoulussa mutta hän siirtyi sitten 1863 Jyväskylän seminaariin saaden sieltä päästötodistuksen 1868 ensimmäisten valmistuneiden opettajien joukossa.

Vuorinen oli toiminut kiertokoulumestarina Kurikassa jo ennen opettajaksi valmistumistaan. Seminaarista päästyään hän oli Ilmajoen ensimmäisen kansakoulun opettajana vuoteen 1883 saakka, jolloin hän siirtyi opettajaksi Turun kaupungin suomenkieliseen kansakouluun. Vuorinen toimi samalla voimistelun opettajana Turun klassillisessa lyseossa. Vuorinen toimi opettajana vuoteen 1906 saakka jääden silloin eläkkeelle. Hän kirjoitti lyhyen suomenkielen kieliopin, josta julkaistiin yli 10 painosta.

Vuorinen vietti 95-vuotispäiviään Taivassalossa lokakuussa 1938 ja 100-vuotispäiviään Liedossa lokakuussa 1943. Vielä vuonna 1942 hän teki 99-vuotiaana 6 mottia halkoja kaataen itse puut. Kun Vuoriselta kysyttiin oliko entinen aika ihmisineen ja oloineen hänen mielestään parempi kuin nykyinen aika vastasi hän: *Ei missään suhteessa. En ole koskaan hyväksynyt sitä, että puhutaan "vanhoista kulta-ajoista", sillä nykyiset olot ovat mielestäni joka suhteessa paljon paremmat*. 

Juho Vuorinen kuoli lähes 103-vuotiaana Liedossa lokakuussa 1946.

Julkaisuja
----------

* *Lyhykäinen suomen kielioppi: kansakoulun alhaisemmille osastoille*; lyhentäin herra Länkelän kieliopin mukaan laatinut J. W. Johan Wuorinen, Ilmajoki 1875, 2. parannettu ja lisätty painos Weilin ja Göös, Jyväskylä 1876, 4. korj. painos 1880, 5. lisätty painos 1882, 6. lisätty painos 1884, 7. lisätty painos 1890, 8. lisätty painos 1892

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  95-vuotias, Karjala, 30.10.1938, nro 293, s. 4, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
2. 1 2 3  Juho Vuorinen död, Åbo Underrättelser, 27.10.1946, nro 287, s. 3, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
3. 1 2  Suomen vanhin opettaja 100-vuotias, Laatokka, 03.11.1943, nro 253, s. 3, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
4. ↑  Finlands äldsta måtthuggare 99-årige Juho Vuorinen i Lundo, Hufvudstadsbladet, 16.12.1942, nro 339 (2. painos), s. 2, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Logo
**Answers in Genesis** (lyhennettynä AiG, suom. *vastaukset Genesiksessä*) on kansainvälinen kristillinen järjestö, joka on keskittynyt erityisesti Nuoren Maan kreationismiin: levittämään käsitystä, että Jumala loi maailman kuudessa päivässä alle 10 000 vuotta sitten. Järjestö on perustettu vuonna 1994. Sen näkyvin saavutus on 28. toukokuuta 2007 avattu Luomismuseo (engl. *Creation Museum*) Petersburgissa Kentuckyssa Yhdysvalloissa.
Järjestö on vuonna 2016 avannut myös Ark Encounter -teemapuiston noin 60 km päässä Williamstownissa Kentuckyssa. Puistossa on 510 jalkaa pitkä ja 85 jalkaa leveä (155×26 m) Nooan arkin malli.

AiG tuottaa päivittäin puolitoistaminuuttisen tietoiskuohjelman, jota esitetään lukuisilla kristillisillä radiokanavilla. AiG:n päätavoite on levittää viestiä, jonka mukaan Raamattu on totta ja luomiskertomus on koko kirjan perusta. Järjestö on "puolikirkollinen" eli se ei ole opillisesti sitoutunut mihinkään kristinuskon suuntaukseen.

Katso myös
----------

* Kreationismi

Lähteet
-------

* Helsingin sanomat, verkkoliite, 15.4.2007.*lähde tarkemmin?*

1. ↑
2. ↑

Aiheesta muualla
----------------

* Järjestön kotisivut (englanniksi)
**Walter Wanderley** (12. toukokuuta 1932 Recife, Brasilia – 4. syyskuuta 1986 San Francisco, Kalifornia, Yhdysvallat) oli brasilialainen bossa nova -muusikko ja Hammond-urkuri. Wanderley tunnetaan parhaiten yhteistyöstään laulaja Astrud Gilberton ja tämän aviomiehen kitaristi João Gilberton kanssa. Kolmikko levytti Verve-levy-yhtiölle vuonna 1966 bossa novaa Yhdysvalloissa laajemmin tunnetuksi tehneen levyn *A Certain Smile, a Certain Sadness*. 

Wanderley oli erittäin tuottelias artisti: hän julkaisi yhteensä 46 sooloalbumia urallaan. Lisäksi hän toimi jo ennen läpimurtoaan lukemattomilla bossa nova -levytyksillä studiomuusikkona. Wanderleyn soololevyistä *Rain Forest* myi platinaa Yhdysvalloissa.

Lähteet
-------

1. ↑  Neder, Alvaro: Walter Wanderley *AllMusic*. Viitattu 1.11.2017. (englanniksi)


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Espanja
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Italia
* Yhdysvallat
* Tšekki
	+ 2
* Alankomaat

 |
|  |
| Taiteenala | 
* MusicBrainz

 |
|  |
| Muut | 
* Europeana
* IdRef

 |

 |
**Toukokuun aurinko** (esp. *Sol de Mayo*) on yksi Argentiinan ja Uruguayn tunnuksista. Se esiintyy molempien maiden lipuissa.

Kuvion on sanottu juontuvan inkojen auringonjumala Intistä. Kuvion ensimmäinen versio, joka esiintyi Argentiinan ensimmäisissä kolikoissa ja sen nykyisessä lipussa, koostuu 16 suorasta ja 16 aaltoilevasta auringonsäteestä, jotka työntyvät esiin ihmiskasvoisesta auringosta. Uruguayn lipussa olevassa kuviossa on vain kahdeksan suoraa ja kahdeksan aaltoilevaa sädettä.

Toukokuu kuvion nimityksessä viittaa Río de la Platan varakuningaskunnassa 18.–25. toukokuuta 1810 tapahtuneeseen toukokuun vallankumoukseen, josta alkoi alueen nykyisten valtioiden itsenäistyminen Espanjan alaisuudesta.

* Argentiinan lipun Toukokuun aurinkoArgentiinan lipun Toukokuun aurinko
* Uruguayn lipun Toukokuun aurinkoUruguayn lipun Toukokuun aurinko

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.   
Alkuperäinen artikkeli: fr:Sol de Mayo
Kristian Birkeland Asta Nørregaardin maalamana vuonna 1900.
**Kristian Olaf Bernhard Birkeland** (13. joulukuuta 1867 Oslo, Norja – 14. heinäkuuta 1917 Tokio, Japani) oli norjalainen fysiikan professori Oslon yliopistossa. Birkeland oli monipuolinen tutkija, joka julkaisi noin 70 tieteellistä artikkelia, kolme monografiaa ja 59 patenttia. Birkeland oli erityisesti sähkön ja magnetismin tutkija, ja johtava revontulitutkija, jonka onnistui luoda revontulisimulaatio laboratoriossaan.

Vuosina 1994–2018 Kristian Birkelandin kuva oli Norjan 200 kruunun setelissä. Hänen kuvansa on myös ollut maalattuna yhden sittemmin käytöstä poistetun Norwegian Air Shuttlen Boeing 737-800 -koneen pyrstöön.

Sittemmin käytöstä poistettu Boeing 737, jonka pyrstöön Birkelandin kuva oli maalattu.

Lähteet
-------

1. ↑  Sedler 1994-2020 (utgave VII) *Norges Bank*. Viitattu 25.9.2022. (norjaksi)
2. ↑  EI-ECM Alrosa Avia Boeing 737-86N(WL) Planespotters.net. Viitattu 15.2.2018. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Kristian Birkeland**.
* Birkelandin biografia Oslon yliopiston kotisivuilla (norjaksi)

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Norja
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Israel
* Yhdysvallat
* Ruotsi
* Kreikka
* Alankomaat

 |
|  |
| Tieteilijät | 
* zbMATH

 |
|  |
| Taiteenala | 
* KulturNav

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Deutsche Biographie
* Trove

 |
|  |
| Muut | 
* SNAC
* IdRef

 |

 |

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.   
Alkuperäinen artikkeli: se:Kristian Birkeland
**Jesús Alberto Alvarado Morín** (s. 4. lokakuuta 1988, Múzquiz, Meksiko) on meksikolainen jalkapalloilija, joka pelaa hyökkääjänä Veikkausliigan FC Hakassa. Morín on pelannut Suomessa myös FF Jaron ja AC Oulun riveissä sekä Moldovan liigassa Zaria Bălțissa.

Seurajoukkueet
--------------

Alvarado Morín pelasi kotimaassaan Meksikossa kolmannella sarjatasolla Real Saltillo ja Potros UAEM:n riveissä kausina 2008–2015.

Hän siirtyi kaudeksi 2016 Ykkösessä pelanneen FF Jaron riveihin. Morín pelasi kaudella 2016 yhteensä 25 Ykkösen ottelua ja teki 11 maalia. Morín siirtyi loppukaudeksi 2016–17 Moldovan liigaan Zaria Bălțin joukkueeseen. Hän pelasi kevätkauden aikana Moldovassa seitsemän liigaottelua.

Morín palasi Suomeen ja Ykköseen heinäkuussa 2017, kun hän teki sopimuksen AC Oulun kanssa. Morín pelasi kaudella 2017 yhteensä 15 ottelua ja teki niissä kahdeksan maalia. AC Oulu ja Morín tekivät jatkosopimuksen myös kaudesta 2018. Morín pelasi kaudella 2018 yhteensä 24 ottelua ja hän oli Ykkösen paras maalintekijä 17 maalilla. Morín palkittiin kauden jälkeen Ykkösen Vuoden pelaajana sekä Ykkösen Vuoden hyökkääjänä. Morín teki jatkosopimuksen AC Oulun kanssa myös kaudesta 2019. Alkukausi 2019 sujui kuitenkin edelliskautta heikommin. 14 ottelun ja vain kahden maalin jälkeen AC Oulu ja Morín purkivat sopimuksen kesken kauden. Morín pelasi kolmen kauden aikana AC Oulun riveissä yhteensä 53 ottelua ja teki niissä 27 maalia.

Morín siirtyi elokuussa 2019 Valko-Venäjän jalkapalloliigan Neman Grodnon riveihin.

Lähteet
-------

1. ↑  Morínin seuratilastot Soccerwayn sivuilla
2. ↑  Morin ja Soto sopimukseen Jaron kanssa FF Jaro 30.1.2016.
3. ↑  AC Oulussa pelaajaliikkennettä – Uusintaotteluiden ajankohdat selvillä AC Oulu 21.7.2017.
4. ↑  Maalitykki Alvarado Morin jatkosopimukseen AC Oulu 9.11.2017.
5. ↑  Captain's Ball 2018 - palkintosadetta, osa 1 Palloliitto 2.11.2018.
6. ↑  Pääsarjojen kauden 2018 parhaat pelipaikkakohtaisesti – JPY:n valinnat Palloliitto 3.11.2018.
7. ↑  Maalikuningas Morin jatkaa AC Oulussa! AC Oulu 3.12.2018.
8. ↑  AC Oulu lähtee lauantain kotiotteluun positiivisella asenteella AC Oulu 9.8.2019.
9. ↑  ¡Bienvenido Alberto Morin! Neman Grodno 14.8.2019.
***Dasiphora davurica*** on pensashanhikkien sukuun ja ruusukasvien heimoon kuuluva kasvilaji, jolla ei ole suomenkielistä nimeä. Joidenkin lähteiden mukaan kyseessä on sama laji kuin keltapensashanhikki (*Dasiphora fruticosa*).

Ulkonäkö ja koko
----------------

Piirros kasvista.
Lähikuva säteittäissymmetrisestä, viisiteräisestä kukasta.
*Dasiphora davurica* on pieni pensas, jonka kasvukorkeus on 0,3–2, harvemmin jopa 3 metriä. Nuorten oksien kuori on harvakarvainen, vanhempien oksien harmahtavan ruskea ja pois kuoriutuva. Vuorottaiset lehdet ovat jakautuneet lehtikannaksi ja -lavaksi. Lehtilapa on jakautunut parittain sulkamaisesti 4 tai 6 lehdykäksi. Lehdykät ovat pitkänomaisia, pituudeltaan 0,5–1,2 senttimetriä ja leveydeltään 4–8 millimetriä, muodoltaan soikeita, joskus kiilamaisilla tai pyöristyneillä pohjilla. Uloin lehdykkäpari on kasvanut yhteen lehtiruotien kanssa. Lehdyköiden ylä- ja alapuolet ovat harvakarvaisia, silkkikarvaisia tai kaljuja. Lehdykät ovat kokoreunaisia, tasaisia tai hieman rullalle kiertyneitä, tylppä- tai teräväkärkisiä. Korvakkeet ovat ohutpintaisia, harvakarvaisia tai melkein kaljuja.

Kasvi kukkii toukokuusta marraskuuhun. Yksi tai useampi kukka ovat järjestäytyneet yksitellen versojen latvoihin. Kukkavarsi on pitkä, ohut ja tuskin lainkaan karvainen. Kaksineuvoiset kukat ovat säteittäisesti symmetrisiä ja viisiteräisiä; niiden halkaisija on 1,5 – 2,5 senttimetriä. Ulkoverhiön lohkot ovat soikeita tai munanmuotoisia, lyhyempiä tai lähes yhtä pitkiä kuin verholehdet. Verholehdet ovat munanmuotoisia, suippoja tai piikkimäisiä. Viisi vapaata, yläpäästään pyöristynyttä terälehteä ovat valkoisia ja munanmuotoisia. Hedelmä on karvainen pähkylä.

Levinneisyys ja elinympäristö
-----------------------------

*Dasiphora davurica*a esiintyy Koreassa, Mongoliassa, Venäjällä ja Manner-Kiinassa Anhuin, Gansun, Hebein, Hubein, Sisä-Mongolian, Qinghain, Shaanxin, Shanxin, Sichuanin ja Yunnanin provinsseissa. Kiinassa laji kasvaa metsissä, metsänreunoissa, pensaikoissa, niityillä, pengerryksillä, vuoristolaaksoissa ja rotkoissa 1200–4200 metrin korkeudella.

Lähteet
-------

1. ↑  *Dasiphora davurica* (Nestl.) Kom. *gbif.org*. Viitattu 29.12.2019. (englanniksi)

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.   
Alkuperäinen artikkeli: de:Dasiphora davurica 

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Taksonitunnisteet | 
* Wikidata: Q17270155
* Wikispecies: Dasiphora davurica
* BOLD: 367303
* CoL: 34758
* GBIF: 5370410
* GRIN: 450404
* IPNI: 724586-1
* NCBI: 637890
* Open Tree of Life: 347801
* POWO: urn:lsid:ipni.org:names:724586-1
* Tropicos: 27804353
* WFO: wfo-0000984117

 |

 |
**Liuttu** on Kangasalan osa-alue ja kylä, joka kuuluu Ilkon kaupunginosaan. Alueen rakennuskanta on suurimmaksi osaksi kerrostaloja. Liuttu on melko lapsikantainen alue. Liuttu on väljästi asuttu alue, jossa on paljon leikkipuistoja ja nurmialueita. Liutussa on myös uimaranta ja päiväkoti  sekä erityisesti luontoretkeilijöiden parissa tunnettu Liutun lähde.

Asuinalue
---------

Liuttua rajaavat mm. Tampereen ja Kangasalan raja ja Kangasalantie. Liutun raja menee myös Kaukajärven veden kohdalla. Liutussa on myös *liutunniemi*. Liuttu on lähellä metsää ja Kisapirttiä. Alueella on kaksi järveä, Pitkäjärvi ja Kaukajärvi. Liutussa kulkee joka paikassa kävelyteitä eikä Liutun keskustassa ole juurikaan autoteitä, vain nurmikkoa ja kävelyteitä. Liutussa on uimaranta, hiekkakenttä, lentopallokenttä ja puistoja. Liutussa on myös matonpesupaikka. Lähellä sitä, Kaukajärven rannalla, on veneranta. Toinen veneranta on Liutun uimarannassa. Liutussa on monta leikkipuistoa, jotka ovat suurimmaksi osaksi kerrostalojen omia puistoja. Yleinen puisto on Liutun rannassa.

Liutun uimaranta
----------------

Uimaranta sijaitsee lähellä Tampereen rajaa. Uimarannalla on paljon nurmialuetta, lentopallo-kenttä, pukukopit, WC:t, puisto ja kioski.

Vedessä on kaksi uimalaituria. Toisessa, isommassa ja pidemmässä laiturissa on kaksi hyppytornia: 1 ja 3 metrin korkuiset. Laiturit ovat 24 metrin päässä toisistaan. Tälle pääuimarannan alueelle *ei saa* tuoda koiria. Uimarannalla on kesäisin uimakoulu. Liutun uimaranta jatkuu pitkälle rantaviivaa myöten.

Palvelut
--------

* Päiväkoti. Poutvaarantiellä on Liutun päiväkoti, lähellä Pitkäjärven harjua. Päiväkoti otettiin käyttöön syksyllä 2008.

Lähteet
-------

1. ↑  Karttapaikka
**Espoon aikuislukio** on Espoossa toimiva lukio, jonka toimipaikka on Tapiolassa. Espoon aikuislukio on osa Espoon seudun koulutuskuntayhtymä Omniaa, johon se liittyi vuonna 2015. Espoon aikuislukiossa opiskelee vuosittain noin 2 400 opiskelijaa.

Opiskelumahdollisuudet
----------------------

Espoon aikuislukiossa voi suorittaa lukion oppimäärän ja ylioppilastutkinnon tai opiskella yksittäisiä aineita aineopiskelijana. Lukiossa voi myös korottaa arvosanoja ja valmentautua pääsykokeisiin. Lukion oppimäärän voi suorittaa kokonaan verkossa. Aikuislukiossa on mahdollisuus suorittaa myös kaksoistutkinto eli ylioppilastutkinto samanaikaisesti ammatillisen perustutkinnon kanssa. 

Lukiossa voi yhdistää tavoitteellisen urheilun ja opinnot, koska Omnia on virallinen urheiluoppilaitos. Omniassa on lukion lisäksi ammatillista koulutusta, aikuisten perusopetusta ja tutkintoon valmistavaa TUVA-koulutusta sekä vapaan sivistystyön opintoja Espoon työväenopistossa.

Historia
--------

Aikuislukio sai alkunsa Tapiolan yhteiskoulun iltalinjasta, jonka toiminta alkoi vuonna 1969. Toiminta siirtyi Espoon aikuislukio -nimen alle vuonna 2005, jolloin Tapiolan aikuislukio ja Viherlaakson aikuislukio yhdistettiin. Vuoden 2009 syksyllä tehtiin päätös Viherlaakson toimipisteen lakkauttamisesta ja aikuislukion opetus keskitettiin Tapiolaan elokuusta 2010 alkaen.

Aiheesta muualla
----------------

* Espoon aikuislukio Omnia: verkkosivut

Lähteet
-------

1. ↑  Espoon aikuislukio *Omnia*. Viitattu 23.6.2022.
2. ↑  Urheiluoppilaitos, SportOmnia *Omnia*. Viitattu 23.6.2022.
3. ↑  Koulutustarjonta *Omnia*. Viitattu 23.6.2022.
4. ↑  Karumo Markku: Viherlaakson aikuislukio aiotaan lakkauttaa *Helsingin Sanomat*.  19.9.2009. Viitattu 23.6.2022.
Anja Ahon *Lapset* katselevat Yliopistonkadun elämää Turussa.
**Lapset** on taiteilija Anja Ahon pronssiveistos Turussa Yliopistonkadulla. Teos on sijoitettu asunto-osakeyhtiö Kasinonkulman aukiolle suihkulähteen yhteyteen. Veistos on sinänsä historiallinen, että se on ensimmäinen Turun kaupungin naistaiteilijan toteuttama ulkoveistos. Se paljastettiin vuonna 1959.

Teoksessa kolme lasta istuu polvillaan liuskekivialustalla. Lapsi on suurmiehiä kuvaavien ulkoveistosten joukossa harvinainen aihe. Vuonna 2001 veistos jouduttiin poistamaan alustaltaan, sillä yksi lapsista oli irronnut. Pronssihahmoja pestiin ja putsattiin Wäinö Aaltosen museossa ja niiden alustakiinnityksiä paranneltiin.

Ahon tyyli oli perinteistä ilmaisua tavoittelevaa modernismia. Tyypillisiä hahmoja hänelle olivat sadun- ja leikinomaiset saveen, kipsiin ja puuhun tehdyt figuurit. Naiskuvanveistäjänä hän oli Turun taiteilijapiireissä pioneeri. Aho toimi Wäinö Aaltosen yksityisoppilaana 1950-52.

Lähteet
-------

1. ↑  Anja Aho: Lapset Turun kaupunki. Viitattu 9.3.2018.
2. ↑  Lapset palasivat kävelykadulle *Turun Sanomat*.  7.12.2005.  Arkistoitu 14.3.2018. Viitattu 9.3.2018.
3. ↑  Naistaiteilijoita Salon taidemuseo.  Arkistoitu 14.3.2018. Viitattu 9.3.2018.
**Vegetatiivinen tila** (< latinan *vegetabilis*, elämään kykenevä) tarkoittaa tiedottomuutta, jossa henkilö ei kykene ilmaisemaan itseään eikä käsittämään ulkoista maailmaa.

Vegetatiivinen tila eroaa aivokuolemasta siltä osin, että siinä henkilön aivorunko toimii ja hän pystyy hengittämään itsenäisesti, hänen silmänsä ovat auki, sydän toimii, ja nielemis-, imemis- ja yskimisrefleksit ovat kunnossa. Nielemisrefleksistä huolimatta vegetatiivisessa tilassa olevaa henkilöä on kuitenkin ruokittava syöttöletkun kautta. Henkilö ei siinä tilassa pysty pidättämään virtsaa tai ulostetta.

Vegetatiivisessa tilassa olevasta potilaasta saatetaan sanoa, että hän on teknisesti elossa, mutta aivokuollut. Kyseinen kuvaus on kuitenkin virheellinen. Potilaalla voi esiintyä spontaania liikehdintää, hänen silmänsä saattavat aueta ulkoisen ärsykkeen vaikutuksesta. Hän ei kuitenkaan puhu eikä reagoi käskyihin. Vegetatiivisessa tilassa oleva potilas saattaa vaikuttaa jokseenkin normaalilta; hän saattaa ajoittain virnistää, itkeä tai nauraa. *lähde?*

Aivokuolleesta poiketen vegetatiivisessa tilassa oleva potilas saattaa joissakin tapauksissa herätä. Lasten mahdollisuudet toipua ovat jonkin verran paremmat kuin aikuisten potilaiden. Heräämisen todennäköisyys pienenee sitä mukaa mitä kauemmin vegetatiivinen tila on kestänyt. *lähde?*

Riippuen vegetatiivisen tilan aiheuttajasta, vakavuudesta ja neurologisen vaurion laajuudesta sen lopputulos vaihtelee paranemisen ja kuoleman välillä. *lähde?*

Toipuminen tapahtuu pikkuhiljaa; potilaan tietoisuuden taso ja reagointi ympäröivään maailmaan kasvavat vähitellen. Tilasta herännyt henkilö voi kärsiä erikoishoitoa vaativista fyysisistä, henkisistä ja psykologisista vaikeuksista. Jotkut potilaat eivät koskaan yllä edes yksinkertaisimman reagoinnin tasolle, mutta useat taas palaavat täysin tajuihinsa. Yleensä tajuttomuus kestää kahdesta neljään viikkoa, mutta jotkut potilaat saattavat pysyä tilassa vuosia tai jopa vuosikymmeniä. Yleisin kuolinsyy vegetatiivisessa tilassa olleella henkilöllä on infektiotartunta kuten keuhkokuume.

Katso myös
----------

* Tajuttomuus
* Kooma

Lähteet
-------

1. ↑
Valsalvan kokeella voidaan selvittää esimerkiksi potilaan korvatorven toimintaa.
**Valsalvan koe** eli **Valsalvan manööveri** tai arkikielessä **valsalvaus** on italialaisen lääkäri Antonio Valsalvan mukaan nimetty toimenpide tai lääketieteellinen koe, jossa henkilö sisäänhengityksen jälkeen sulkee uloshengitystiensä esimerkiksi sulkemalla kurkunpään tai vaihtoehtoisesti suun ja sieraimet, ja samalla hengitysteiden ollessa suljetut tekee voimakkaan uloshengitysliikkeen.

Valsalvan kokeella on monia eri käyttötarkoituksia. Osa näistä liittyy parasympaattisen hermoston stimulaatioon, jota koe aiheuttaa. Valsalvan kokeella voidaan parasympaattisen stimulaation ansiosta esimerkiksi pysäyttää sydämen takykardiakohtaus.

Toisaalta manööveriä käytetään myös korvatorven avaamiseksi tai sen avoimuuden selvittämiseksi. Korvatorveen kohdistuvaa valsalvan manööveriä varten potilas sulkee suun ja sieraimet, jolloin hengitysliikkeen nenä-nieluun luoma paine purkautuu korvatorven kautta välikorvaan.

Kokeella voidaan myös selvittää, onko hampaan poiston jälkeen avautunut yhteys poskionteloon. Tällöin koe tehdään kuten korvatorvea avattaessa, sulkemalla nenä ja suu ja tekemällä voimakas uloshengitysliike. Mikäli yhteys on avautunut, purkautuu hengitysliikkeen luoma paine poskiontelon kautta poistokuopasta, minkä hammaslääkäri kykenee havaitsemaan.

Lääketieteen ulkopuolella valsalvausta käytetään esimerkiksi sukellusharrastuksen parissa. Tällöin sukeltaja voi valsalvauksen avulla tasata välikorvan paine-eron ja hoitaa siten sukelluksessa paineenvaihtelun myötä lukkeutuneen tai kipeytyneen korvan.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5  Valsalvan koe *Duodecim Terveyskirjasto*. Viitattu 10.5.2023.
**Reedy's Mirror** oli yhdysvaltalainen kirjallinen aikakauslehti, joka ilmestyi fin de sièclen aikaan St. Louisissa Missourissa. Se mainosti itseään "Mid-Westin viikkolehtenä". Lehdessä ilmestyi 1914 *Spoon River antologia*. Lehti lakkasi ilmestymästä 1920.

Lehti alkoi ilmestyä 25. helmikuuta 1891 nimellä Sunday Mirror julkaisijanaan The Sunday Mirror Company. Sen nimi muuttui 28. helmikuuta 1895 The Mirroriksi. Lokakuussa 1896 sen omistajaksi tuli jälleen James Campbell, ja William Marion Reedyista tuli sen päätoimittaja joulukuussa 1896. Hänen aikanaan lehden talous oli tiukoilla. Lehti sai jälleen uuden nimen, Reedy's Paper, ja vihdoin 30. toukokuuta 1913 sen nimeksi tuli Reedy's Mirror. Lehden jälkeläinen The Mirror ilmestyi 1920–1944, ja sen toimittajina olivat ensin Charles J. Finger ja lopuksi Barry Lewis.

Sen avustajakuntaan kuuluivat Robert Frost, Edgar Lee Masters, Carl Sandburg, Ezra Pound, Vachel Lindsay, Harris Merton Lyon, Sara Teasdale and Theodore Dreiser.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Joseph Griffin, *The Small Canvas: Introduction to Dreiser's Short Stories*, Fairleigh Dickinson University Press, 1985, s. 36 Google Books
2. ↑  Ronald Weber, *The Midwestern Ascendancy in American Writing*, Bloomington, Indiana: Indiana University Press, 1992, s. 99 Google Books
3. ↑  Answers.com
4. 1 2 3 4 5  Max J. Puzel, *The Man in the Mirror: William Marion Reedy and His Magazine*, Columbia, Missouri: University of Missouri Press, 1998, s. 299–300 Google Books
5. ↑  Max J. Puzel, *Genius of Place*, Louisiana State University Press, 1985, s. 17 Google Books
6. ↑  Philip Yannella, *Other Carl Sandburg*, University Press of Mississippi, 1997, s. xxi Google Books
7. ↑  Max J. Puzel, *The Man in the Mirror: William Marion Reedy and His Magazine*, Columbia, Missouri: University of Missouri Press, 1998, s. 256–259 Google Books
8. ↑  Jean Gould, *American Women Poets: Pioneers of Modern Poetry*, New York: Dodd Mead, 1980, s. 91 Google Books
**Reformointia** käytetään mm. bensiinin valmistuksessa ja polttokennoissa. Bensiinin valmistuksessa suoraketjuisesta tai lievästi haaroittuneesta hiilivedystä poistetaan vetyä, jolloin muodostuu aromaattisia yhdisteitä, reformaattia. Tällöin kuitenkin pyritään aromaattisista yksinkertaisin eli bentseeni erottelemaan myrkyllisyytensä vuoksi pois. Aromaattiset yhdisteet nostavat bensiinin oktaanilukua.

Polttokennotekniikassa reformoinnilla vetypitoinen polttoaine muutetaan vedyksi tai vetypitoiseksi kaasuseokseksi, joka myöhemmin reformoidaan puhtaaksi vedyksi. Reformointi voi tapahtua joko kennon sisä- tai ulkopuolella. Sisäinen reformointi toimii vain korkean lämpötilan polttokennoissa.

Käytetyimmät prosessit metaanin reformoinnissa ovat :

* Höyryreformointi:

{\displaystyle CH\_{4}+H\_{2}O\rightarrow CO+3H\_{2}}
* Osittaishapetus:

{\displaystyle O\_{2}+2CH\_{4}\rightarrow 2CO+4H\_{2}}
* Autoterminen reformointi, edellisten yhdistelmä

  

Kuivareformointi: 

{\displaystyle CO\_{2}+CH\_{4}\rightarrow 2CO+2H\_{2}} 
on herättänyt suurta mielenkiintoa kahden kasvihuonekaasun, hiilidioksidin ja metaanin, välisenä reaktiona. Saatua synteesikaasua voidaan käyttää mm. Fischer–Tropsch-synteesissä keinotekoisten polttoaineiden valmistuksessa.

Lähteet
-------

1. ↑  Reformointi rakentaa aromaatteja (PDF) (s. 14) *Bensiiniopas*. Neste Oil. Viitattu 28.3.2008.
2. ↑
3. ↑
Konttialuksen sääkansi käytetään tehokkaasti lastitilana
**Sääkansi** on laivan kattamaton, avoin, sään vaikutuksille alttiina oleva kansi. Yleissopimus ihmishengen turvallisuudesta merellä määrittelee sääkannen seuraavasti: "Sääkansi on kansi, joka on täysin kattamaton sekä avoin ainakin kahdelta sivultaan". Lastialuksissa myös sääkannella kuljetetaan usein lastia, esim. kontteja.

Jäänmurtaja Suur Tõllin sääkannen alainen työtila
1800-luvun jälkipuoliskolla tuli joissakin laivoissa käyttöön korotettu sääkansi. Kun liikenne Suomen vesillä muuttui hiljalleen avovesikaudesta ympärivuotiseksi, huomattiin pian, että kansityöskentely talvella oli vaikeata ja vaarallista. Oli keksittävä jotain, mikä suojelisi merimiehiä talven oikuilta.

Ratkaisuksi tuli se, että laivan laitoja korotettiin ja niiden varaan rakennettiin erillinen tavallisesti puinen suojakansi. Se oli korkeammalla merestä kuin varsinainen kansi eivätkä aallot lyöneet sen yli aivan niin helposti; sääkannen alla kulki laivan kylkiä pitkin käytävä, jossa huomattava osa kansityöstä voitiin tehdä säältä suojassa.

Eräs tunnetuimpia korkealla sääkannella varustettuja aluksia on museoitu majakkalaiva Kemi. 

Samasta syystä myös komentosiltoja alettiin kattaa, joskin monet kapteenit kieltäytyivät työskentelemästä muulla kuin avoimella komentosillalla, koska heidän mielestään kattaminen vaaransi näkyvyyden.

Lähteet
-------

1. ↑  Muutokset ihmishengen turvallisuudesta merellä vuonna 1974 tehtyyn yleissopimukseen, siten kuin se on muutettuna II-1 luku Finlex. Viitattu 7.4.2013.
2. ↑  Vesiliikenteen kalusto Suomen Kuljetusopas.  Arkistoitu 23.8.2018. Viitattu 7.4.2013.

Aiheesta muualla
----------------

* Erkki Riimala: Suomalaisia höyrylaivoja 150 vuotta : maailman merillä ja kotivesillä 1833-1983
* Suomen merimuseon arkistot