recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Amrop** (ennen vuotta 2010 **The Amrop Hever Group**) on yksi maailman vanhimmista maailmanlaajuisista suorahakuyritysten verkostoista. Amrop koostuu paikallisten yrittäjien omistamista yrityksistä ja sillä on yhteinen sihteeristö Brysselissä. Suorahaun lisäksi Amrop tarjoaa palveluja myös johdon (organisaatioiden johtoryhmien ja hallitusten) arvioinnin ja kehittämisen alueilla. Amropin suomalaisen yrityksen, Amrop Finlandin virallinen nimi on Amrop Finland Oy (aik. AH Executive Search Oy Ab).

Historia
--------

Kansainvälisten suorahakutarpeiden lisääntyessä viisi paikallista suorahakuyritystä Ranskasta, Italiasta, Sveitsistä, Iso-Britanniasta ja Yhdysvalloista perustivat Amrop International -nimisen yhteenliittymän vuonna 1977. Vuotta myöhemmin mukaan liittyi yrityksiä Benelux-maista ja Saksasta. 1980–luvulla toiminta laajeni ja mukaan liittyi yrityksiä Latinalaisesta Amerikasta, Afrikasta ja Aasiasta. 1990–luvulla Amrop laajeni edelleen Latinalaisessa Amerikassa ja Aasiassa, mutta myös Euroopassa, erityisesti Itä-Euroopan maissa.

Vuonna 2000 Amrop yhdistyi The Hever Groupin kanssa ja toimintaa jatkettiin nimellä The Amrop Hever Group. Nimi muutettiin Amropiksi vuonna 2009.

Organisaatio
------------

Amrop koostu paikallisista, yrittäjävetoisista yhtiöistä. Toimipaikkoja on noin sata, ympäri maailmaa.
Amropilla on kansainvälinen johtoryhmä (Executive Board), jonka toimintaa tukee sihteeristö. Amropin sihteeristö sijaitsee Brysselissä, Belgiassa. 
Kansainvälinen operatiivinen toiminta on rakennettu yhdeksän toimialaryhmän (Practice Group) ympärille. Toimialaryhmät ovat:

* Automotive & Industrial
* CleanTech
* Consumer Goods & Retail
* Energy, Utilities & Mining
* Families in Business
* Financial Services
* Life Sciences
* Professional Services
* Technology & Media

Jäsenyydet toimialajärjestöissä
-------------------------------

Amrop organisaationa ja paikalliset yritykset, josta se koostuu, ovat jäseninä kansainvälisessä suorahakualan järjestössä nimeltään Association of Executive Search Consultants (AESC). Amrop Finland on lisäksi Suomen kansallisen toimialayhdistyksen, FEX Suorahakuyritykset ry:n jäsen.

Katso myös
----------

* Suorahaku
* Rekrytointi

Lähteet
-------

1. ↑   (Arkistoitu – Internet Archive) Kaisu Huuhtanen, Pro gradu, Turun Kauppakorkeakoulu, 2010, "Kotimaiset suorahakumarkkinat – Toimialan rakenne ja toimivuus Suomessa".
2. ↑  AH Executive Search Oy Ab[vanhentunut linkki]
3. ↑  Association of Executive Search Consultants (AESC) (Arkistoitu – Internet Archive)
4. ↑  FEX Suorahakuyritykset ry (Arkistoitu – Internet Archive)

Aiheesta muualla
----------------

* Amropin kansainväliset kotisivut (englanniksi)
* Amrop Finland
* FEX Suorahakuyritykset ry (Arkistoitu – Internet Archive)
* Association of Executive Search Consultants
*Tämä artikkeli käsittelee Alaskan kaupunkia. Nimen muita merkityksiä on lueteltu täsmennyssivulla.*



**McGrath** on kaupunki Alaskassa. Se sijaitsee Kuskokwimjoen etelärannalla vastapäätä kohtaa, jossa Takotnajoki yhtyy Kuskokwimiin. 

Kaupungissa on liittovaltion tunnustama heimoyhteisö McGrath Native Village. Vuoden 2000 väestönlaskennassa kaupungin asukasluku oli 401, joista 46,92 % oli Amerikan alkuperäiskansoihin kuuluvia. Nämä olivat pääosin athabascoja, aleutteja ja eskimoita.

Historiaa
---------

McGrath oli Kuskokwimin yläjuoksun athabascojen kausittainen paikka, jossa Big Riverin, Nikolain, Telidan ja Lake Minchuminan asukkaat tapasivat ja tekivät kauppaa. Alun perin vanha McGrath sijaitsi joen toisella puolella. Tälle paikalle Abraham Appel perusti vuonna 1904 kauppa-aseman. Vuonna 1906 löydettiin kultaa Innoko Districtistä ja seuraavana vuonna Ganes Creekistä. Koska McGrath oli pohjoisin paikka Kuskokwinjoella, johon suuret jokilaivat pääsivät, paikasta tuli paikallinen kaupan keskus. Vuonna 1907 perustettiin kylä, joka nimettiin paikallisen lainvartijan Peter McGrathin mukaan. Vuonna 1909 Alaska Commercial Company avasi kaupan. Myös Iditarod-reitti kasvatti McGrathin merkitystä. Vuosina 1911-1920 sadat ihmiset kävelivät reittiä pitkin Ophirin kultakentille. 

Kaivostoiminta kuihtui nopeasti vuoden 1925 jälkeen. Vuonna 1933 suuren tulvan jälkeen osa asukkaista päätti siirtyä joen etelärannalle. Muutokset joenkulussa muuttivan vanhan paikan rämeeksi ja näin ollen käyttökelvottomaksi. Alaska Commercial Company avasi kaupan 1937 uudelle paikalle. Vuonna 1940 kaupunkiin raivattiin kiitotie, FAA rakensi viestintäkeskuksen ja koulu avattiin. Toisen maailmansodan aikaan McGarth oli tärkeä polttoaineentankkauspaikka. Vuonna 1964 avattiin uusi high school, joka houkutteli opiskelijoita läheisistä kylistä. Kaupunkioikeudet McGarth sai vuonna 1975.

Lähteet
-------

1. ↑  American FactFinder (Community facts -haulla *kaupungin nimi, piirikunta*) *US Census Bureau*.  (englanniksi)
**Yhteiskuntaoppi** tai **yhteiskuntatiede** (lyhenne *YH*, *YT* tai harvoin myös *YO*) on peruskoulun ja lukion oppiaine, jonka tarkoituksena on avartaa oppilaiden näkemystä suomalaisesta yhteiskunnasta ja ohjata oppilasta toimimaan vastuullisesti ja aktiivisesti yhteiskunnassa.

Oppiaineen historiaa
--------------------

Ennen peruskoulua yhteiskuntaoppi kuului kansakoulun jatkokurssien (siis luokan neljä jälkeen) pakollisiin oppiaineisiin. Peruskouluun siirryttäessä siitä tuli kaikille pakollinen oppiaine, jossa oli kaksi vuosiviikkotuntia. Uusimmassa opetussuunnitelmassa viikkotuntien määrä nostettiin kolmeen. Yleisesti yhteiskuntaoppia opetetaan yhdeksännellä luokalla, ja sitä opettavat yleensä samat opettajat kuin historiaa – oppiaineen nimi olikin ennen *Historia ja yhteiskuntaoppi (HY)* vuodesta 1982, jota ennen *historia, yhteiskuntaoppi ja taloustieto* vuodesta 1963 (ensimmäinen lukion opetussuunnitelma on vuodelta 1982, jota ennen opetus pohjasi vielä peruskoulun aikanakin oppikoulun opetussuunnitelmaan). Vuoden 1963 opetussuunnitelma, joka siis jäi oppikouluajan viimeiseksi, oli ensimmäinen, jossa yhteiskuntaoppi virallisesti mainitaan omana kokonaisuutenaan, ja samalla historian opetuksen painopistettä siirrettiin uudempaan aikaan. Oppilaan päättötodistukseen tuli yhdistetty historian ja yhteiskuntaopin numero; tätä kritisoivat monet oppilaat ja aineiden opettajat, ja nykyisin numerot ovat erikseen. Ensimmäinen peruskoulusta valmistunut ikäluokka, joka sai numerot kummastakin oppiaineesta erikseen, oli vuonna 2007 peruskoulun päättänyt ikäluokka.

Lukiossakin oppiaine oli historian yhteydessä ja oppiaineen nimi oli sielläkin Historia ja yhteiskuntaoppi, josta oli viisi pakollista kurssia, joista yhteiskuntaoppia oli yksi kurssi. 2000-luvun alun opetussuunnitelmassa oppiaineet eriytettiin, ja pakollisten yhteiskuntaopin kurssien määrä nousi kahteen, kun taloustieto nousi pakolliseksi kurssiksi yhteiskuntatiedon rinnalle. Valtakunnallisena syventävänä kurssina säilyi lakitieto ja uutena kurssina aloitti pääosin EU-asioita käsittelevä kurssi. Lukion 2016 opetussuunnitelmassa on neljä valtakunnallista kurssia. Yhteiskuntaoppi on myös yksi kirjoitettavissa olevista ainereaalin oppiaineista.

Yhteiskuntaopin aihealueita
---------------------------

Yhteiskuntaopin opetuksessa käsiteltäviä aiheita:

* perhe
* parisuhteet
* talous ja kulutus
* työelämä
* politiikka
* oikeuslaitos
* laki
* poliisi
* valta ja vaikuttaminen
* Euroopan unioni
* yhteiskunta

Lähteet
-------

1. ↑  Yhteiskuntaoppi *peda.net*. Viitattu 15.4.2021.
2. ↑  yhteiskuntaopin opetuksen historiaa *erepo.uef.fi*.
3. ↑  Historia ja yhteiskuntaoppi reaalikokeessa 1921–1969 *journal.fi*. Viitattu 25.8.2023.

Aiheesta muualla
----------------

* Historia ja yhteiskuntaoppi (Arkistoitu – Internet Archive)
* Etälukion yhteiskuntaoppisivusto (Arkistoitu – Internet Archive)
* Historian ja yhteiskuntaopin oppimistulokset perusopetuksen päättövaiheessa (Arkistoitu – Internet Archive) Kansallinen koulutuksen arviointikeskus, 18.9.2012
* Abitreenit - Yhteiskuntaoppi
**Svenska Frimurare Orden i Finland** on Suomessa toimiva ruotsinkielinen vapaamuurarijärjestö, joka on osa Ruotsin vapaamuurarijärjestöä (*Svenska Frimurare Orden*). Se aloitti toimintansa Suomessa vuonna 1923.

Järjestön vapaamuurarius perustuu niin sanottuun ruotsalaiseen riittiin. Se jakautuu kymmeneen vihkimysasteeseen, joista asteet 1-3 muodostavat niin sanotun Johannes-loosin, asteet 4-6 niin sanotun Pyhän Andreaksen loosin ja asteet 7-10 kapituuliloosin. Kohoaminen ylimpään asteeseen kestää jäseneltä yleensä 15-20 vuotta. Järjestö edellyttää jäseniltään uskoa kolmiyhteiseen kristilliseen Jumalaan.

Ruotsin vapaamuurarijärjestön toiminta alkoi Ruotsissa vuonna 1735 ja se tuli Suomeen vuonna 1756. Vapaamuurarius kiellettiin Venäjän vallan aikana. Svenska Frimurare Orden i Finland katsoo edustavansa jatkumoa vuonna 1756 Suomeen saapunelle vapaamuurariuudelle. Ruotsin vapaamuurariuden ohella Suomessa on myös Suomen suurloosin alaista vapaamuurariutta, pääasiassa suomenkielistä, joka toimii angloamerikkalaisen mallin mukaan. Yhteydet suomalaisen ruotsinkielisen ja suomenkielisen vapaamuurariuden välillä ovat vain muodollisia.

Svenska Frimurare Orden i Finland -järjestössä oli noin 1500 jäsentä vuonna 2020. Helsingin Uudenmaankadulla sijaitsevan suurloosin lisäksi looseja on Turussa (vuodesta 1928), Vaasassa (1932), Pietarsaaressa (1957), Maarianhaminassa (1959), Porvoossa (1994), Tammisaaressa (2002) ja Tampereella (2011).

Järjestön toiminta juontaa Suomessa juurensa vuonna 1908 perustettuun Granatenhjelm-säätiöön, jonka johtajana toimi insinööri Oscar Lönnrot. Järjestö kokoontui vuosittain 1. toukokuuta laskemaan seppeleen Granatenhjelmin haudalle aikana, jolloin avoin vapaamuuraritoiminta oli Venäjän keisarikunnassa laitonta.

Kuuluisia jäseniä
-----------------

* Akseli Gallen-Kallela, taidemaalari

Lisää tietoa
------------

* Vapaamuurarius Suomessa

Lähteet
-------

1. 1 2  Uskonnot Suomessa - Svenska Frimurareorden i Finland
2. 1 2  Vad är vi? Stor Capitlet i Finland
3. ↑  Svenska Frimurareorden i Finland - FRIMURERIET OCH DESS UPPKOMST[vanhentunut linkki]
4. ↑  *St Johannes Logen St Augustin I Finland Kort Historik 1756-1933*. , 1933. Teoksen verkkoversio (viitattu 5.4.2023).
5. ↑  Matrikel Över S:t Johannes Logerna
*Tämä artikkeli käsittelee virastoa. Sen toimitalosta kerrotaan artikkelissa Bundeskanzleramt (rakennus Berliinissä)‎.*

Bundeskanzleramt Berlin, viraston päätoimipaikka vuodesta 2001.
**Bundeskanzleramt** (lyhenne **BK**, **BKAmt**) on Saksan liittokanslerin virasto. Virastoa johtaa kansliapäällikkö, joka on 8. joulukuuta 2021 alkaen ollut sosiaalidemokraatti Wolfgang Schmidt, Scholzin hallituksen erikoisasiainministeri.

Tehtävä ja organisaatio
-----------------------

Liittokanslerin viraston tehtävät ovat:

* liittokanslerin tehtävään liittyvien tärkeiden tietojen kokoaminen muilta ministereiltä
* ministereiden töiden koordinointi, esim. liittopäivien esittämien kysymyksiin vastaaminen
* liittovaltion hallinnon toiminnan takaaminen.

Virasto on jaettu kuuteen osastoon:

* osasto 1: sisä- ja oikeuspolitiikka
* osasto 2: ulko-, turvallisuus- ja kehitysyhteistyöpolitiikka
* osasto 3: sosiaali-, terveys-, työmarkkina- ja infrastruktuuri- ja yhteiskuntapolitiikka
* osasto 4: talous- ja valtiovarainpolitiikka
* osasto 5: Eurooppa-politiikka
* osasto 6: liittovaltion tiedustelupalvelu ja sen koordinointi.

Tämä jaottelu noudattelee politiikan suuria asiakokonaisuuksia, esim. kohta 2 koskee maan ulkoasiainministeriöä.

Virastotalo
-----------

*Pääartikkeli: Bundeskanzleramt (rakennus Berliinissä)*
Liittokanslerin viraston toiminnot sijaitsevat saman nimisessä rakennuksessa Berliinin Tiergartenissa. Rakennus on valmistunut vuonna 2001. Se on osa hallintokorttelissa sijaitsevaa Band des Bundes -nimistä rakennuskokonaisuutta, jonka ovat suunnitelleet arkkitehdit Axel Schultes ja Charlotte Frank. Rakennuksen yhteydessä on myös Saksan liittokanslerin virka-asunto.

Kuvagalleria
------------

* Palais Schaumburg, eli Budeskanzleramtin toimisto Bonnissa.Palais Schaumburg, eli Budeskanzleramtin toimisto Bonnissa.
* Bundeskanzleramt Berlin nähtynä ValtiopäivätalostaBundeskanzleramt Berlin nähtynä Valtiopäivätalosta
* Bundeskanzleramt Berlin yöaikanaBundeskanzleramt Berlin yöaikana
* Liittokansleri Angela Merkel ja Yhdysvaltain entinen ulkoministeri John Kerry Berliinin Buneskanzleramtilla, Valtiopäivätalo näkyy ikkunastaLiittokansleri Angela Merkel ja Yhdysvaltain entinen ulkoministeri John Kerry Berliinin Buneskanzleramtilla, Valtiopäivätalo näkyy ikkunasta

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Bundeskanzleramt**.

1. ↑  Meet Germany's government – DW – 12/06/2021 *dw.com*. Viitattu 9.7.2023. (englanniksi)
Madison Avenue
**Madison Avenue** on pohjois-etelä-suuntainen katu Manhattanilla New Yorkissa. Katu on saanut nimensä Madison Squaresta, joka taas on nimetty neljännen Yhdysvaltain presidentin James Madisonin mukaan. Madison Avenue on kuuluisa ostoskatu, ja se tuli 1920-luvulta alkaen tunnetuksi monista mainostoimistoistaan. Fiktiivisen TV-sarjan *Mad Men* tapahtumat sijoittuvat 1950–1960-lukujen Madison Avenuelle. Kadun nimeä käytetään yhä metonyyminä koko New Yorkin mainostoimistoalasta, vaikka todellisuudessa melko harva toimisto sijaitsee enää sen varrella.

Mainostoimisto Young & Rubicam toimi Madison Avenuen numerossa 285 yhteensä 87 vuotta, vuodesta 1926 vuoteen 2013. Talossa toimii yhä sen sisaryritys Wunderman. Monen mainostoimistoketjun holdingyhtiö Omnicom Group toimii yhä Madison Avenuella, ja samassa talossa niin ikään sen omistama DDB Worldwide. Lähellä samalla kadulla on TBWA, sekin osa Omnicomia. Omnicomin suurimman toimistoketjun BBDO:n päätoimisto toimi Madison Avenuella 64 vuotta, vuodesta 1923 vuoteen 1987. Vuonna 2013 muita Madison Avenuen mainostoimistoja Wundermanin ja DDB:n ohella olivat Strawberry Frog, MODCo Creative, MacDonald Media, Brite Media ja Havas Worldwide Health.

Lähteet
-------

1. ↑  YR History: Early Years and Beyond, Y&R. Viitattu 27.6.2016.
2. ↑   Dougherty, Philip H.: Advertising; BBDO Leaves Madison Ave. *The New York Times* 6.7.1987. Viitattu 27.6.2016.
3. ↑  Austin, Christina: A Photo Tour Of The Ad Agencies That Are Actually Still On Madison Avenue, *Business Insider* 10.2.2013. Viitattu 27.6.2016.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Madison Avenue** Wikimedia Commonsissa

* Madison Avenue
**Pyhä Constantine Cornwallilainen** (kuollut n. 587) oli kuningas, apotti, pyhimys ja marttyyri. Miehen kerrotaan menneen naimisiin Bretagnen kuninkaan tyttären kanssa ja tämän kuoltua luopui valtaistuimestaan ja rupesi munkiksi Irlannissa. Hän teki lähetystyötä Skotlannin pikteille, toimi pyhän Columbanuksen kanssa ja oli apotti luostarissa Govanissa. Vanhana ollessaan matkalla Kintyreen merirosvot hyökkäsivät hänen kimppuunsa ja leikkasivat irti hänen oikean kätensä ja hän kuoli verenvuotoon. Häntä pidetään Skotlannin ensimmäisenä marttyyrinä. Kaksi paikkaa Cornwallissa on nimetty hänen mukaansa. Hänen muistopäiväänsä vietetään 9. maaliskuuta tai 11. maaliskuuta.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  CatholicSaints.Info » Blog Archive » Saint Constantine of Cornwall *catholicsaints.info*. Viitattu 10.8.2022. (englanniksi)
2. 1 2 3 4  Catholic Online: St. Constantine - Saints & Angels *Catholic Online*. Viitattu 10.8.2022. (englanniksi)
3. ↑  Celtic and Old English Saints - 11 March *celticsaints.org*. Viitattu 10.8.2022.
**Garfagnana** (ital. *[ɡarfaɲˈɲaːna]*) on historiallis-maantieteellinen alue Keski-Italiassa, nykyään osa Luccan maakuntaa Toscanassa. Se sijaitsee Serchio -joen ylemmässä laaksossa, koillisessa olevan Pohjois-Apenniinien pääharjanteen ja lännessä olevan Alpi Apuanen välissä. Tärkeimmät kaupungit ovat Castelnuovo di Garfagnana ja Barga.

Historia
--------

Garfagnana oli historiallisesti ligurialaisten (Apuani ja Friniati) ja etruskien asuttama.  Roomalaiset valloittivat alueen vuonna 180 eaa. Karolingien valtakunnan kaatumisen jälkeen vuonna 888 se joutui useiden feodaaliherrojen hallintaan ja joutui myöhemmin guelfien ja gibelliinien väliseen kiistaan. Vuonna 1248 Pyhän Rooman keisari Fredrik II luovutti sen Luccan tasavallalle. 1400-luvulla suuri osa alueesta joutui Ferraran d'Esten perheen hallintaan, ja vuonna 1847 loput osasta sulautui Modenan herttuakuntaan. Italian yhdistymisen myötä Garfagnanasta tuli osa Massa e Carraran maakuntaa, ja vuonna 1923 se siirtyi osaksi Luccan maakuntaa.

Maantiede
---------

Garfagnana on lähes kokonaan vuoristoinen. Siellä on runsaasti sateita, ja suuri osa siitä on tiheää metsää, jossa kasvaa yleisesti makeakastanjaa, *Castanea sativaa*. Kastanjat ovat olleet viime aikoihin asti tärkeä ravinnonlähde; Farina di Neccio della Garfagnana -kastanjajauholla, on DOP-alkuperämerkintä. Alueen farrolla, Farro della Garfagnanalla, on Indicazione Geografica Protetta -alkuperämerkintä; Alue tunnetaan myös linsseistään ja porcini -sienistään. Se on Garfagnina -nautarodun, Garfagnina -vuohirodun sekä Garfagnina Bianca -lammasrodun alkuperäalue.

Alueen pääkaupunki on Castelnuovo di Garfagnana.

Garfagnanaan ja Lunigianaan iski voimakas maanjäristys 7. syyskuuta 1920. Pahimmat vahingot ja suurin kuolonuhrien määrä olivat Villa Collemandinassa; suurin järistyksen voimakkuus mitattiin siellä ja Fivizzanossa.

Lähteet
-------

1. ↑  Giulio Ciampoltrini, Paolo Notini, Silvio Fioravanti, Consuelo Spataro, con un contributo di Miria Mori Secci, *Gli Etruschi e il Serchio, I Segni dell'Auser, Bientina 2012, pp. 80*
2. ↑  Giulio Ciampoltrini, *Gli Etruschi della Garfagnana. Ricerche nell'insediamento della Murella a Castelnuovo di Garfagnana*, Polistampa Firenze 2005

Kirjallisuutta
--------------

* Giulio Ciampoltrini, *Ricerche sugli insediamenti liguri dell'alta valle del Serchio*, julkaisussa "Bollettino di Archeologia", 19-20-21, 1993, pp. 39–70. (Italialainen)
* Giulio Ciampoltrini, *L'insediamento etrusco nella valle del Serchio fra IV ja III sek. a.* *C. Concerazioni sull'abitato di Ponte Gini di Orentano*, julkaisussa "Studi Etruschi", LXII, 1996, s. 173-210.
* Giulio Ciampoltrini, *Gli Etruschi della Garfagnana.* *Ricerche nell'insediamento della Murella a Castelnuovo di Garfagnana*, Polistampa Firenze 2005 (italia)
* Giulio Ciampoltrini, Paolo Notini, Silvio Fioravanti, Consuelo Spataro, *Gli Etruschi e il Serchio*, I Segni dell'Auser, Bientina 2012, s. 80 (italia)
**Suomen Teknologiakeskusten Liitto TEKEL** ry on suomalaisten teknologiakeskustoimijoiden valtakunnallinen yhteistyöverkosto, johon kuuluu 29 jäsentä yliopisto- ja korkeakoulukaupungeissa. TEKEL kehittää yhdessä yhteistyökumppaniensa kanssa kansainvälisesti vetovoimaisia innovaatioympäristöjä. 

TEKEL on teknologiakeskustoiminnan edunvalvoja, asiantuntija ja kehittäjä Suomessa. Yhdessä jäsenkeskustensa kanssa se muodostaa valtakunnallisen TEKEL-verkoston, joka on osa kansallista innovaatiojärjestelmää. 

TEKEL pyrkii kehittämään yhdessä yhteistyökumppaniensa kanssa suomalaista teknologiakeskustoimintaa. Se johtaa TEKEL-verkoston yhteistyötä, edistää alan kehitystä, osallistuu valtakunnallisten ohjelmien toteutukseen sekä kehittää aktiivisesti alalle merkittäviä kansallisia ja kansainvälisiä verkostoja. TEKEL tekee yhteistyötä erityisesti ministeriöiden sekä keskeisten tutkimuksen, yrityskehityksen, kansainvälistymisen, elinkeinoelämän ja rahoitusalan toimijoiden kanssa. TEKEL edustaa suomalaisia teknologiakeskuksia kansainvälisessä yhteistyössä, kuten Maailman Teknologiakeskusten Liiton IASPin (International Association of Science Parks) toiminnassa.

Vuonna 1988 perustettu TEKEL rahoittaa toimintansa jäsenmaksuilla, projektiliiketoiminnalla sekä kotimaisella ja EU-hankerahoituksella. Ylintä päätösvaltaa TEKELissä käyttävät yhdistyksen kevät- ja syyskokoukset. Toimeenpanosta vastaa hallitus. 

TEKELin toimistot sijaitsevat Vantaalla Technopoliksen tiloissa.

Katso myös
----------

* Osaamiskeskusohjelma

Aiheesta muualla
----------------

* TEKELin kotisivu
**Lentola** on Kangasalan kaupunginosa 4 keskustan länsipuolella Kangasalantien varrella, valtatie 12:n koillispuolella. Myös Suoraman, Linturinteen ja Harjunsalon asuinalueita kuuluu Lentolan kaupunginosaan. Kirkkoharju jatkuu keskustan alueelta Lentolaan.

Lentolan kaupunginosassa valtatien varressa on vanhaan soramonttuun perustettu Lentolan teollisuusalue ja uudempi Kallion teollisuusalue. Kyötikkälän urheilukeskus Kirkkoharjun pohjoisrinteellä on Lentolan alueella.

Lentolassa sijaitsee Lentolan liikekeskus ja Prisma Kangasala. Kangasala pyrkii kehittämään Lentolasta toista keskustaa kirkon seudun oheen.

Lähteet
-------

1. ↑  Kangasala sai kaupunginosat; Kangasalan Sanomat 24.9.2020
2. ↑  Sari Eerolainen: *Kallion teollisuusalue oli kallis investointi, mutta maksaa itsensä takaisin*, Kangasalan Sanomat 16.10.2019
3. ↑  Kyötikkälän urheilukeskus; Kangasala.fi
4. ↑  Lentola.fi (Arkistoitu – Internet Archive)
5. ↑  Prisma.fi
6. ↑  Annukka Tammilehto: *Kangasala haluaa Lentolan alueen nousevan lentoon – yksi keino on liikenteen sujuvoittaminen esimerkiksi kiertoliittymällä*; Kangasalan Sanomat 20.11.2019
**Sukuseurojen keskusliitto ry** (**SSK**) toimii suomalaisten sukuyhteisöjen yhdyselimenä ja edistää uusien sukuseurojen perustamista sekä suku- ja henkilöhistoriallista tutkimustyötä. SSK:n tavoitteena on saada kaikki suomalaiset sukuseurat keskenään järjestölliseen yhteistyöhön.

SSK toimii yhteistyössä muiden vastaavien järjestöjen, kuten Suomen Sukututkimusseuran ja Karjalan Liiton kanssa. SSK on myös kouluttava järjestö, joka järjestää muun muassa yhdistystoiminnan toimihenkilökursseja, sukuseuratyön kehittämiskursseja ja sukuseurajulkaisujen työstämiskursseja.

Liitto perustettiin keväällä 1979 nimellä Sukuyhteisöjen Tuki. Vuonna 1991 yhdistyksen nimi muutettiin Sukuseurojen Keskusliitoksi. Uusi nimi ilmensi paremmin 1990-luvun toimintatapojen muutosta ja keskusliiton lisääntyneitä palvelumahdollisuuksia. SSK:n toimiston tehtäviin kuuluu sukuseuratoiminnan ja sukututkimuksen tekeminen tunnetuksi sekä yhdistysten opastus ja neuvonta.

Keskusliitto julkaisee Suomen kulttuurilehtien luetteloon kuuluvaa Sukuviesti-lehteä, jonka vastaava toimittaja on Eine Kuismin. SSK tuottaa sukuseurojen ja harrastajien käyttöön kirjallista materiaalia, kuten alan oppi- ja käsikirjoja. SSK:n pääsihteeri on Eine Kuismin ja hallituksen puheenjohtajana toimii Irina Baehr-Alexandrowsky.

Lähteet
-------

1. ↑  Sukuseurojen keskusliiton verkkosivut. Viitattu 2.7.2017.
2. ↑  Toiminta (Arkistoitu – Internet Archive). Sukuseurojen keskusliitto. Viitattu 2.7.2017.
3. ↑  Sukuviesti -lehden verkkosivut. Viitattu 2.7.2017.
4. ↑  Yhteystiedot (Arkistoitu – Internet Archive). Sukuseurojen keskusliitto. Viitattu 2.7.2017.
Adolph Bolm vuonna 1937.
**Adolph Bolm** (25. syyskuuta 1884 – 16. huhtikuuta 1951) oli venäläinen balettitanssija, joka asui uransa loppupuolen Yhdysvalloissa.

Bolm opiskeli Pietarissa ja liittyi Mariinski-teatterin corps de balletiin vuonna 1903. Vuosina 1908–1909 hän tanssi usein Anna Pavlovan parina. Bolm osallistui Sergei Djagilevin Ballets russes -seurueen Pariisin näytäntökauteen 1909 sen ensitanssijana. Seuraavan kauden hän jätti väliin, mutta vuonna 1911 hän lähti Mariinskista liittyäkseen Djagilevin seurueeseen.

Seurueen Amerikan-kiertueella 1916 hän päätti jäädä Yhdysvaltoihin.

Yhdysvalloissa Bolmista tuli menestyvä koreografi. Hän loi jazz-pantomiimin Krazy Kat samannimisen sarjakuvan pohjalta vuonna 1922. Vuonna 1928 Bolm suunnitteli Igor Stravinskyn baletin *Apollon Musagète* maailmanensi-illan Washingtonissa.

Bolm työskenteli Yhdysvalloissa New Yorkissa, Chicagossa ja San Franciscossa. Hän kuoli Hollywoodissa vuonna 1951.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Adolph Bolm Russian Ballet History. Viitattu 3.7.2014.
2. ↑  Adolph Bolm Dance Heritage Coalition.  Arkistoitu 14.7.2014. Viitattu 3.7.2014.

Aiheesta muualla
----------------

* 

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Espanja
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Yhdysvallat
* Tšekki

 |
|  |
| Muut | 
* SNAC

 |

 |
**Poliittisen talouden tutkimuksen seura** ry perustettiin kesällä 2013. Seuran tarkoituksena on edistää valtakunnallisesti poliittisen talouden tutkimusta ja opetusta, sekä poliittisesta taloudesta käytävää keskustelua. Seuran puheenjohtajana toimii dosentti Teppo Eskelinen. Seuran puheenjohtajana toimi vuosina 2013-16 Hankenin apulaisprofessori Ville-Pekka Sorsa.

Toiminta ja tarkoitus
---------------------

Poliittisen talouden tutkimusta, opetusta ja asiantuntemusta löytyy monien tieteenalojen piiristä käytännössä kaikista kotimaisista yliopistoista. Suomalaisissa yliopistoissa ei kuitenkaan ole opetettu poliittista taloutta järjestelmällisesti, eikä poliittisen talouden tutkijoilla ole seuran perustamiseen mennessä ollut omaa yhteistyöfoorumia.

Seura julkaisee keskustelun edistämiseksi tieteellistä aikakauslehteä nimeltään Poliittinen talous, järjestää tieteellisiä seminaareja ja muita keskustelutilaisuuksia, edistää poliittisen talouden tutkijoiden kotimaista ja kansainvälistä verkostoitumista sekä pyrkii edistämään poliittisen talouden opetusta ja tutkimusta kotimaissa yliopistoissa.

Seuran tarkoituksena on yhdistää alan tutkimuksen ja opetuksen parissa toimivia ihmisiä kansallisesti ja maailmanlaajuisesti sekä edistää järjestelmällisesti poliittisen talouden alan opetusta ja tutkimusta koko Suomessa.

Aiheesta muualla
----------------

* Poliittisen talouden tutkimuksen seuran kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
**Suomen Sukuhistoriallinen yhdistys ry** (SSHY) on valtakunnallinen taloudellista voittoa tavoittelematon sukututkimusalan yhdistys. Se edistää suku- ja henkilöhistoriallista tutkimusta, tallentaa sukututkimuksellisesti tärkeää arkistomateriaalia ja julkaisee sitä digitaalisessa muodossa internetissä. Yhdistys on perustettu vuonna 2004 ja sen kotipaikka on Helsinki. yhdistyksen jäsenmäärä on noin 20 000.

Yhdistyksen painopiste on sen hallinnoima *digitaalinen kuva-arkisto*, joka mahdollistaa sukututkimukseen liittyvän arkistomateriaalin tutkimisen internetissä. Lisäksi yhdistys muun muassa järjestää jäsenistölleen koulutusta ja tapahtumia.

SSHY:n digitaalinen arkisto (Digiarkisto)
-----------------------------------------

Yhdistys hallinnoi ja julkaisee internetissä digitaalista kuva-arkistoa. Se koostuu mikrofilmeiltä ja -korteilta sekä alkuperäisaineistosta digitoiduista kuvista. Digitaalisessa arkistossa on noin 9 000 000 kuvasivua. Aineistoa digitoidaan jatkuvasti lisää valtaosin vapaaehtoisvoimin.

Vanhempi mikrofilmeistä ja -korteista digitoitu kirkonkirja-aineisto on internetissä täysin vapaasti tarkasteltavissa. Lisäksi kuvatietokannassa on yhdistyksen jäsenille varattua materiaalia. Se käsittää muun muassa sekä uudempia (100-125-vuotisia) kirkonkirjoja että sotilasasiakirjoja, läänintilejä, tuomiokirjoja ja poliisilaitosten aineistoja, jotka ovat suurelta osin kuvattu alkuperäislähteistä.

Digitoidun kuvan avulla sukututkijat saavat käyttöönsä lähes alkuperäistä lähdettä vastaavan materiaalin. Järjestelmä eroaa esimerkiksi Suomen Sukututkimusseuran HisKi-projektista, jossa lähdemateriaali on valmiiksi tulkittu tekstimuotoiseksi tietokannaksi. SSHY:n kuvat tulkitsee kukin tutkija itse. Kuva alkuperäisestä tekstistä on helposti internetissä saatavissa. SSHY:n kuva-arkiston avulla voidaan esimerkiksi tarkistaa HisKi-projektiin tallennettuja tietoja.

SSHY:n wiki
-----------

Yhdistyksellä on myös sukututkimusaiheinen wiki (Digi-Wiki), johon on koottu tietoa lähinnä kylistä ja taloista pitäjittäin Kansallisarkiston digitaaliarkistossa julkaistujen maakirjojen mukaan. Luettelo ei kuitenkaan ole vielä täydellinen.

Lähteet
-------

* SSHY: Suomen sukuhistoriallinen yhdistys  2011. Suomen sukuhistoriallinen yhdistys SSHY. Viitattu 2.3.2011.

### Viitteet

1. ↑  SSHY: SSHY ry.
2. ↑  SSHY: Ajankohtaista - Digiarkiston kehitys.*lähde tarkemmin?*

Aiheesta muualla
----------------

* SSHY:n digitaalinen arkisto
* SSHY:n wiki
Sami Koivisto Hyvin sanottu -hankkeen keskustelussa Suomi-Areenalla 13.7.2021.
**Sami Koivisto** (s. 7. heinäkuuta 1971 Vesanto) on suomalainen toimittaja, marraskuusta 2017 alkaen Ylen vuorovaikutuspäällikkö. Hänet nimettiin Yleisradion yleisöasiamiehen uuteen tehtävään 28. syyskuuta 2017; tehtävänimeke vaihdettiin tehtävän alkaessa yleisövuorovaikutuksen päälliköksi. Tehtävässään Koivisto pyrkii lisäämään Ylen journalismin ja muun toiminnan läpinäkyvyyttä Ylen yleisöjen mielipiteitä kuuntelemalla ja kysymyksiin vastaamalla. Koivisto on kysytty luennoitsija ja kouluttaja myös Ylen ulkopuolella; Ylellä hän kouluttaa henkilökuntaa vihapuheen kohtaamisessa.

Koivisto on työskennellyt Ylessä toimittajana marraskuusta 2008. Vuosina 2003–2008 Koivisto työskenteli Ilta-Sanomissa mm. verkkotoimittajana, mielipidetoimituksen vs. esimiehenä ja moderaattorina. Freelancer-toimittajana hän kirjoitti artikkeleita useille suomalaisille aikakauslehdille vuosina 2002–2007. Koiviston tunnetuimpiin Ylelle kirjoittamiin artikkeleihin kuuluu 30. toukokuuta 2019 julkaistu kuvaus sovittelukokemuksesta, jossa Koivisto kohtaa kasvotusten hänen perheensä kuolemaa toivoneen vihapuheen kirjoittajan.

Sami Koivisto on koulutukseltaan toimittaja, tutkinto on Haaga-Helia ammattikorkeakoulun journalismin koulutuksesta. Aiemmin Koivisto on opiskellut muun muassa draamaterapiaa Royal Central School of Speech and Drama -teatterikorkeakoulussa Lontoossa.

Sami Koivisto palkittiin työstään Ylen vuorovaikutuspäällikkönä Julkisen palvelun juhlastipendillä vuonna 2022. Työstään toimittajana hänet palkittiin Yleisradion ohjelmastipendeillä vuosina 2011 ja 2017. Sami koivisto esiintyy monesti tubettaja Herbalistin videoissa.

Lähteet
-------

1. ↑  Vilkman, Sanna: Yleisradioon nimitetty ensimmäinen yleisöasiamies: "Suomalaisilla on paljon tunteita ja mielipiteitä Ylestä – kukapa ei omastaan välittäisi?" *Yle Uutiset*.  28.9.2017. Viitattu 29.6.2021.
2. ↑  Vilkman, Sanna: Yleisradion yleisöasiamies muuttui vuorovaikutuspäälliköksi – tai tuttavallisemmin Yle-tyypiksi *Yle Uutiset*.  1.11.2017. Viitattu 29.6.2021.
3. ↑  Vihapuhetta vuosia kuunnellut Ylen Sami Koivisto kohtasi solvaajansa silmästä silmään ja yllättyi: "Käytännössä siinä kohtasi omat stereotypiansa". HS 1.9.2020.
4. ↑  Koivisto, Sami: Nettivihaa työssään kohtaava Sami Koivisto tapasi miehen, joka toivoi hänen perheensä tappamista: "Pelottavinta oli se, että hän on ihan tavallinen suomalainen mies" *yle.fi*.  30.05.2019. Viitattu 29.6.2021.


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt Muokkaa Wikidatassa | 
* Yle

 |

 |
**Vararahasto** tarkoittaa kirjanpidossa tietyissä suomalaisissa yhtiöissä olevaa oman pääoman erää. Vararahasto vaihtelee yhtiömuodoittain.

Osakeyhtiön vararahasto
-----------------------

Suomalaisessa osakeyhtiössä vararahasto on sidottua omaa pääomaa. Vararahastoa ei voi enää nykyisin perustaa tai kartuttaa.

Vararahasto on voinut syntyä vanhan osakeyhtiölain aikana, kun yhtiön osakkeista on osakeannissa maksettu niiden nimellisarvoa korkeampi hinta. Vararahasto on voinut kertyä myös yhtiöjärjestyksen määräyksen takia. Yhtiöjärjestyksessä voidaan määrätä voittovaroille jakorajoitteita siten, että tietty osa voitosta on siirrettävä vararahastoon.

Osakeyhtiön vararahastoa voi käyttää tappioiden kattamiseen ja osakepääoman korottamiseen. Tällöin rahasto pienenee. Jos vararahastoa alennetaan muuten, siitä on kuulutettava yhtiön velkojille.

Myös asunto-osakeyhtiössä voi olla vanha, ennen vuotta 1992 syntynyt vararahasto.

Osuuskunnan vararahasto
-----------------------

Suomalaisen osuuskunta voi kerryttää sääntömääräistä vararahastoa ylijäämistään. Lakisääteinen vararahasto poistui lainsäädännöstä 1.7.2019. 

Jos osuuskunnan jäseniltä peritään liittyessä liittymismaksu, jota ei palauteta kun jäsen eroaa osuuskunnasta, liittymismaksu kirjataan hyvän kirjanpitotavan mukaisesti vararahaston lisäykseksi.

Aikaisemmassa lainsäädännössä osuuskunnan vararahastoa sai alentaa seuraavista syistä: alijäämän kattaminen, varojen jakaminen, rahojen siirto vararahastosta vapaan oman pääoman rahastoon tai osuuspääomaan tai osakepääomaan.

Lähteet
-------

1. 1 2  Leppiniemi, Jarmo & Kaisanlahti, Timo: *Tilinpäättäjän käsikirja*, s. 250. Talentum Media Oy, 2016. ISBN 978-952-14-2708-4.
2. ↑  "Vararahasto osakeyhtiössä", *Taloustiedon taloussanasto*. Taloustieto r.y. 1987.
3. ↑  Osakeyhtiölaki 734/1978 (kumottu) *www.finlex.fi*. Viitattu 15.2.2018.
4. ↑  Salmi, Ilari: *Mitä tilinpäätös kertoo?*. Edita Publishing Oy, 2010. ISBN 978-951-37-5734-2.
5. ↑  Oman pääoman alentaminen *Lukander Ruohola HTO Oy*. Viitattu 15.2.2018.
6. ↑  Laki asunto-osakeyhtiölain voimaanpanosta 1600/2009 *www.finlex.fi*. Viitattu 15.2.2018.
7. ↑  "16 luku: Varojen jakaminen, 7 § - Vararahasto", *Osuuskuntalaki 14.6.2013/421*. Sitaatti: "*1 momentti on kumottu L:lla 8.2.2019/186, joka tulee voimaan 1.7.2019.*". Oikeusministeriö & Edita Publishing Oy, 2013. Finlex: Osuuskuntalaki (viitattu 16.1.2018).
8. ↑  Leppiniemi, Jarmo & Kaisanlahti, Timo: *Oikeat ja riittävät kirjaukset*, s. 153. Alma Talent, 2016. ISBN ISBN 978-952-14-2775-6.
9. ↑  Leppiniemi, Jarmo & Kaisanlahti, Timo: *Oikeat ja riittävät kirjaukset*. Alma Talent, 2016. ISBN ISBN 978-952-14-2775-6.
Osa Moskovan papyrusta.
**Moskovan matemaattinen papyrus** (**MMP**, joskus myös **Goleništševin papyrus**) on yksi tärkeimmistä antiikin egyptiläistä matematiikkaa kuvaavista teoksista. Papyrus on kirjoitettu todennäköisesti Egyptin 13. dynastian aikana (1783–1640 eaa.), mutta todennäköisesti sisältää vanhempaa tietoa 12. dynastian ajalta, eli suurin piirtein samalta ajalta kuin Rhindin papyruskin.

Egyptologi Vladimir Goleništšev osti papyruksen Egyptistä 1890-luvun alussa,, mistä johtuen papyrusta kutsutaan joskus myös nimellä Goleništševin papyrus. Papyrus oli ilmeisesti löydetty samalta seudulta kuin Rhindin papyuskin. Nykyään Moskovan papyrusta säilytetään Puškin-taidemuseossa, Moskovassa. Papyrus on noin 5 metriä pitkä ja 8 cm korkea. Siinä esitetään 25 laskutehtävää, joista kaikki eivät ole selvästi luettavissa.

Papyruksen historiallisesti merkittävin kohta on tehtävä 14, jossa esitetään tilavuuden laskemiselle oikea laskukaava, kun kappaleena on kärjestään katkaistu neliöpohjainen pyramidi.. Nykymerkinnöillä kaava on: 
tilavuus {\displaystyle V={{\frac {h}{3}}(a^{2}+ab+b^{2})}}, missä h on kappaleen korkeus ja a ja b ovat pohjan ja kannen neliöiden sivut.

Toinen merkittävä kohta on tehtävä 10, joskaan käännöksestä ei ole täyttä yksimielisyyttä. Tehtävässä todennäköisesti esitetään laskutapa kaarevan pinnan, mahdollisesti puolipallon (korin) tai puolisylinterin pinta-alan laskemiselle. Erityisesti, jos kyse on puolipallosta, sitä voidaan pitää merkittävänä matemaattisena saavutuksena.

Muut tehtävät ovat yksinkertaisempia. Niissä lasketaan muun muassa kolmion pinta-alaa, laivan osien pituuksia sekä oluen tai leivän vahvuutta käyttäen mittayksikkönä niiden valmistukseen käytettyä viljamäärää.

Laskutehtävät eivät ole missään erityisessä järjestyksessä, mistä on päätelty, että kyseessä on saattanut olla lista opettajan antamia tehtäviä, joita oppilas on laskenut papyrukselle. Moskovan papyruksen laskuissa laskujen välivaiheita on esitetty huomattavasti vähemmän kuin Rhindin papyruksen vastaavissa laskuissa.

Lähteet
-------

1. 1 2  O'Connor, J.J.; Robertson, E.F.: An overview of Egyptian mathematics  Joulukuu 2000. School of Mathematics and Statistics University of St Andrews, Scotland. Viitattu 31.3.2016. (englanniksi)
2. 1 2 3 4 5 6 7 8  Marshall Clagett: *Ancient Egyptian Science, A Source Book. Volume Three: Ancient Egyptian Mathematics (Memoirs of the American Philosophical Society)*, s. 17, 205–210. American Philosophical Society, 1999. ISBN 978-0-89169-232-0.
3. 1 2 3 4  Gillings, Richard J.: "Appendix 7: The Contents of the Moscow Mathematical Papyrus", *Mathematics in the Time of the Pharaohs*, s. 246–247. Courier Corporation, 1972.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Moskovan matemaattinen papyrus** Wikimedia Commonsissa

* Laskutehtävä 10: Puolipallon tai korin pinta-alan laskenta, alkuperäisteksti ja englanninkielinen käännös, (Scott Williams, 2008, University of Buffalo)
* Laskutehtävä 14: Kärjestään katkaistun pyramidin tilavuus (Don Allen, 2001,Texas A&M University)
**Eduard Ratmilevitš Latypov** (ven. Эдуард Ратмилевич Латыпов, s. 21. maaliskuuta 1994 Hrodna, Valko-Venäjä) on venäläinen ampumahiihtäjä.

Arvokilpailut
-------------

Latypov voitti nuorten maailmanmestaruuden takaa-ajossa ja viestissä 2015 sekä saavutti nuorten MM-kilpailuissa lisäksi pronssia pikakilpailussa ja viestissä 2014. Nuorten EM-kilpailuissa hän sai kultaa takaa-ajossa 2015 sekä hopeaa sekaviestissä 2014 ja pikakilpailussa 2015.

Latypov saavutti EM-hopeaa sekaviestissä 2020. Pokljukan MM-kilpailuissa 2021 hän hiihti ankkuriosuuden Venäjän ampumahiihtoliiton joukkueessa, joka saavutti pronssia miesten 4 × 7,5 kilometrin viestissä. Hän sijoittui lisäksi pikakilpailussa kymmenenneksi, takaa-ajossa seitsemänneksi ja yhteislähdössä 14:nneksi.

Pekingin talviolympialaisissa 2022 Latypov saavutti pronssia takaa-ajossa, sekaviestissä ja viestissä. Pikakilpailussa ja normaalimatkalla hän oli yhdestoista.

Maailmancup
-----------

Latypov kilpaili maailmancupissa ensimmäisen kerran Pokljukassa kaudella 2018–2019. Ensimmäiset maailmancupin pisteensä hän saavutti oltuaan samalla kaudella viidestoista Canmoren normaalimatkan kilpailussa. Ensimmäisen palkintosijansa hän saavutti oltuaan toinen Östersundin yhteislähtökilpailussa kaudella 2020–2021. Hän sijoittui kaudella 2021–2022 toiseksi Le Grand-Bornand'n pikakilpailussa ja takaa-ajossa.

Muut kilpailut
--------------

Latypov saavutti rulla-ampumahiihdon MM-kilpailuissa hopeaa takaa-ajossa sekä pronssia pikakilpailussa ja supersprintissä 2019.

Lähteet
-------

1. ↑  Латыпов Эдуард Ратмилевич *biathlonrus.com*. Viitattu 21.12.2021. (venäjäksi)
2. 1 2 3 4 5  Eduard Latypov IBU. Viitattu 21.12.2021. (englanniksi)
**Diabat** on kylä Essaouiran kunnassa Essaouiran provinssissa Marrakech-Tensift-Al Haouzin hallintoalueella Marokossa. Kylä sijaitsee Oued Ksob -joen eteläpuolella noin neljän kilometrin päässä Essaouiran keskustasta etelään. Kylästä kulkee linja-autoja Essaouiran medinan Bab Marrakech -portille.

Diabatin moskeija rakennettiin 1700-luvun lopulla hallinneen sulttaani Muhammad III:n valtakaudella. Moskeijaan on vain yksi ovi turvallisuussyistä, sillä meren läheisen sijainnin vuoksi Diabatin edustan merenlahdella oli taisteluita sulttaanin joukkojen ja merirosvojen välillä. Aikoinaan kylä oli hippien suosiossa. Nykyisin kylän länsipuolella on aidattu lomakeskus, johon kuuluu tasokkaita huviloita ja hotelleja. Lisäksi lomakeskuksella on eteläafrikkalaisen golfaajan Gary Playerin suunnittelema golfkenttä.

Golfkenttä Diabatin lomakeskuksessa vuonna 2009. Kuvassa kentän rakennustyöt ovat vielä kesken.

Lähteet
-------

1. ↑  Map of Essaouira Town essaouira.nu. Viitattu 1.2.2013. (englanniksi)
2. ↑  Recensement général de la population et de l'habitat de 2004 (pdf) Haut-commissariat au Plan, Lavieeco.com.  population.pdf Arkistoitu 8.4.2019. Viitattu 1.2.2013. (arabiaksi) (ranskaksi)
3. 1 2 3  Diabat essaouira.nu. Viitattu 31.1.2013. (englanniksi)
4. 1 2  Bainbridge, James et al.: *Morocco*, s. 232–233. Lonely Planet Publications Pty Ltd, 2011. ISBN 978-1-74179-598-1. (englanniksi)
**Krista Berg** on suomalainen ampumahiihtäjä, joka edustaa Kontiolahden Urheilijoita. Aikaisemmin hän edusti Oulun Hiihtoseuraa.*lähde?*

Ura ampumahiihtäjänä
--------------------

Krista Berg on edustanut Suomea useissa kansainvälisissä kilpailuissa vuosina 2009–2012. Hän kilpaili nuorten MM-kilpailuissa Torsbyssä 2010, Nové Městossa 2011 ja Kontiolahdella 2012 sekä nuorten EM-kilpailuissa Otepäässä 2010 ja Ridnaun-Val Ridannassa 2011. Hän sijoittui nuorten arvokisojen henkilökohtaisilla matkoilla parhaimmillaan 33:nneksi Torsbyn MM-kilpailujen normaalimatkalla 2010 ja viestissä neljänneksi Otepään EM-kilpailuissa 2010.

Krista Berg voitti Pohjoismaiden mestaruuspronssia Hämeenlinnassa vuonna 2011.*lähde?*

Kotimaan kilpailuissa Berg on saavuttanut useita nuorten Suomen-mestaruusmitaleita ampumahiihdossa ja ampumajuoksussa*lähde?*. Vuonna 2012 hän voitti sarjassaan N21 Suomen-mestaruuden normaalikilpailussa, yhteislähdössä, pikakilpailussa ja takaa-ajossa*lähde?*. Vuonna 2013 Berg oli ampumahiihdon Suomen-mestaruuskilpailuissa pikakilpailussa neljäs Kaisa Mäkäräisen voittaessa.

Krista Berg kuului Joensuun urheiluakatemian kärkiurheilijoihin vuosina 2012–2014.*lähde?*

Lähteet
-------

1. 1 2  Krista BERG *biathlonresults.com*. Viitattu 23.2.2016. (englanniksi)
2. ↑  Kontiolahden nuorten SM-kisat 21.- 22.1. *oulunhiihtoseura.fi*.  Arkistoitu 4.3.2016. Viitattu 23.2.2016.
3. ↑  Mäkäräinen nousi sohvalta Suomen mestariksi *kestavyysurheilu.fi*.  23.3.2013.  Arkistoitu 2.3.2016. Viitattu 23.2.2016.

Aiheesta muualla
----------------

* Joensuun urheiluakatemian ampumahiihtäjä Krista Berg
* Krista Berg tähtää ampumahiihdon kärkeen *Yle Uutiset*. 18.2.2012.
* (Arkistoitu – Internet Archive)
**Nyhäsirppisiipi** (*Falcaria lacertinaria*) on sirppisiipiin kuuluva erittäin yleinen yöperhonen.

Koko ja ulkonäkö
----------------

Nyhäsirppisiipi on helposti tunnistettava perhonen, joka pitää levätessään siipiään voimakkaasti alaspäin kaartuvassa asennossa. Tämä saa perhosen näyttämään erehdyttävästi kuolleelta lehdeltä.

Nyhäsirppisiiven etusiipien pohjaväri on harmahtavan ruskea, ja niiden poikki kulkee kaksi tummemman ruskeaa poikkiviirua. Keskipilkku on pieni ja musta, mutta voi myös puuttua kokonaan. Siiven ulkosyrjä on sävyltään tummempi, ja siinä on usein tumma viiru. Siiven reuna on voimakkaasti mutkitteleva, ja siiven kärki kaartuu hieman. Siipien ulkoreunan ripset ovat valkoiset. Takasiivet ovat harmaanvalkoiset. Siipiväli on 30–36 mm.

* ♀♀
* ♀ △♀ △

Levinneisyys ja lentoaika
-------------------------

Nyhäsirppisiiven levinneisyysalue ulottuu Länsi-Euroopasta ja Britteinsaarilta aina Venäjän kaukoitään saakka. Suomessa nyhäsirppisiipeä tavataan koko maassa pohjoisinta Lappia myöten, joskin laji harvinaistuu hieman pohjoista kohti. Lajin yleisyydestä huolimatta sitä tavataan pääasiassa yksittäin. Aikuiset perhoset lentävät etelämpänä kahtena hieman päällekkäisenä sukupolvena toukokuun lopulta heinäkuulle ja uudelleen heinäkuusta elokuun lopulle.

Elinympäristö ja elintavat
--------------------------

Nyhäsirppisiipi on lehti- ja sekametsien laji, joka viihtyy myös puistoissa ja puutarhoissa. Perhoset lentävät yöllä ja tulevat valolle, mutta pilvisellä säällä ne voivat lentää päivälläkin. Laji lähtee häirittyinä helposti lentoon myös päivällä. Aikuisen perhosen imukärsä on surkastunut, eikä se nauti ravintoa.

Täysikasvuinen toukka tekee kotelon käärityn lehden sisään. Kotelo talvehtii.

Ravintokasvi
------------

Toukka syö koivuilla (*Betula*), joskus lepillä (*Alnus*).

Lähteet
-------

1. ↑
2. 1 2
3. 1 2 3  Mikkola, Kauri et al.: *Suomen perhoset – Mittarit 1*, s. 35–36. Helsinki: Suomen perhostutkijain seura, 1985. ISBN 951-99620-7-7.
4. ↑

Aiheesta muualla
----------------

* Suomen Perhoset: Nyhäsirppisiipi
* toukka (Arkistoitu – Internet Archive)
* Pertti Pakkanen: *Falcaria lacertinaria*

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Taksonitunnisteet | 
* Wikidata: Q865503
* BioLib: 51834
* CoL: 3DT4T
* EoL: 370261
* EPPO: FLCRLA
* EUNIS: 307030
* Fauna Europaea: 443446
* Fauna Europaea (new): 7b7b5114-9ebb-4bbd-a667-0d2e48fba9e0
* GBIF: 1952014
* iNaturalist: 345746
* IRMNG: 10633103
* LepIndex: 84447
* LoB: 6441
* MaBENA: FalcaLacer
* NBN: NBNSYS0000005717
* NCBI: 505411

 |

 |
**Generative Pre-trained Transformer 1 (GPT-1)** oli OpenAI:n kehittämä merkittävä luonnollisen kielen käsittelymalli. Se oli ensimmäinen laajamittainen malli, joka hyödynsi Transformer-arkkitehtuuria ja tekoälyssä yleisesti käytettyjä pretraining- ja fine-tuning -menetelmiä luonnollisen kielen generointitehtävissä. GPT-1:n julkaisu vuonna 2018 herätti suurta kiinnostusta tekoäly-yhteisössä ja mullisti luonnollisen kielen käsittelyn tutkimuksen ja soveltamisen.

GPT-1 oli ensimmäinen Transformer-arkkitehtuuriin perustuva luonnollisen kielen käsittelymalli, joka yhdisti generatiivisen esiharjoittelun ja hienosäädön tehokkaaksi kokonaisuudeksi. Sen julkaisu vuonna 2018 mullisti luonnollisen kielen käsittelyn ja avasi uusia mahdollisuuksia tekoälyn soveltamisessa. Vaikka GPT-1 on nykyään vanhentunut malli, sen vaikutus ja perintö ovat edelleen nähtävissä nykyisissä tehokkaammissa kielenkäsittelymalleissa.

Tausta
------

GPT-1 oli merkittävä edistysaskel tekoälyn ja luonnollisen kielen käsittelyn alalla. Sen kehitys perustui jo olemassa oleviin Transformer-malleihin, jotka olivat osoittaneet lupaavia tuloksia monissa kielenkäsittelytehtävissä. OpenAI:n tiimi päätti edelleen parantaa Transformer-mallien suorituskykyä ja kehitti GPT-1:n, joka oli ensimmäinen malli, joka yhdisti generatiivisen esiharjoittelun ja hienosäädön (fine-tuning) yhdessä paketissa.

Tekninen toteutus
-----------------

GPT-1 hyödynsi Transformer-arkkitehtuuria, joka on syväoppimismenetelmä, joka mahdollistaa tehokkaan käsittelyn sekvenssien, kuten lauseiden ja tekstinpätkien, käsittelyyn. Tämän lisäksi GPT-1 käytti merkkikoodausta (character encoding) syötteen esikäsittelyssä, mikä mahdollisti sen käsitellä avoimen sanajoukon datamallia, ilman erillistä sanaston muodostamista.

Generatiivisen esiharjoittelun vaiheessa GPT-1 altistettiin laajalle tekstimassalle, joka auttoi mallia oppimaan laajaa sanastoa ja syntaktista rakennetta. Tämän esiharjoitteluvaiheen jälkeen GPT-1 kävi läpi hienosäätövaiheen, jossa se kohdennettiin tiettyyn luonnollisen kielen käsittelytehtävään. Hienosäätö mahdollisti GPT-1:n sovittamisen tarkasti tiettyyn tehtävään ja paransi sen suorituskykyä.

Sovellukset ja vaikutukset
--------------------------

GPT-1:n julkaisu avasi uusia mahdollisuuksia luonnollisen kielen käsittelyn sovelluksissa. Sen yleiskäyttöisyys mahdollisti sen käytön monenlaisissa tehtävissä, kuten tekstigeneroinnissa, käännöksessä, keskusteluissa ja paljon muussa. GPT-1:n avulla oli mahdollista automatisoida monimutkaisia kielitehtäviä ja tuottaa luontevaa ja ymmärrettävää tekstiä, mikä teki siitä valtavan arvokkaan työkalun monille teollisuudenaloille.

GPT-1:n menestys rohkaisi OpenAI:ta kehittämään edelleen entistä tehokkaampia luonnollisen kielen käsittelymalleja, kuten GPT-2 ja GPT-3, jotka olivat suurempia ja monipuolisempia kuin niiden edeltäjä. Nämä myöhemmät versiot jatkoivat GPT-1:n perinnettä ja ovat edelleen merkittäviä tekijöitä tekoälytutkimuksessa ja sovelluksissa.