Koutajoki Venäjällä.
Oulankajoen alajuoksua Venäjällä.
Kivakkakoski Oulankajoen alajuoksulla Venäjällä.
Paanajärvi Venäjällä.
Kiutaköngäs Oulankajoessa Suomessa.
Kitkajoki Suomessa.
Kutsajoki Venäjällä.
Vuosnajoki Venäjällä.
Tuntsajoki Venäjällä lähellä Alakurttia.
Tuoppajärvi Venäjällä.
Pääjärvi Venäjällä.
Koutajärvi Venäjällä.
**Koutajoen vesistö** on (vesistöaluetunnus 73 Suomen puolella) on Suomen päävesistöalue, jonka laskujoki Koutajoki laskee Vienanmeren Kantalahteen Venäjän Murmanskin alueella Zelenoborskin keskustaajamassa. Vesistöalue ulottuu Venäjällä Muurmanskin alueelle ja Karjalan tasavaltaan ja Suomen puolella Sallaan ja Kuusamoon. Vesistöalueen pinta-ala on suomalaisten vesistöviranomaisten mukaan 18 800 neliökilometriä, josta 4 915,05 neliökilometriä kuuluu Suomelle ja 13 885 neliökilometriä Venäjälle. Venäläisten vesistöviranomaisten mukaan pinta-ala on 26 100 neliökilometriä .

Vesistö Venäjän puolella
------------------------

### Vesistön kulku

Vesistön keskusjärvi on Vesistöalueen Venäjän puoleisessa osassa sijaitseva monisaarinen ja matala Koutajärvi (584 km²), jonka läpi virtaa vesistön laskujoki Koutajoki (ven. Ковда, *Kovda*). Koutajärvestä mereen on noin 30 kilometrin matka, ja joen suussa sijaitsee Koudan kylä. Vesistön suurimmat järvet ovat Tuoppajärvi ja Pääjärvi.

Pääjärveen laskee Paanajärven kautta Suomen puolelta Sallasta ja Kuusamosta alkunsa saava Oulankajoki. Paanajärven luona Venäjän puolella on Paanajärven kansallispuisto.

Alempana Koutajoen vesistöön laskee Tuntsajoki, jonka ylin latva ulottu Suomen puolelle Sallassa.

### Käyttöhistoriaa

Koutajärven vesistö oli aikanaan tärkeä kulkureitti Suomen ja Vienanmeren välillä. Nykyään sitä käytetään puutavaran uittoväylänä. Koskiin on rakennettu useita voimaloita.

1950-luvulla Knäsöin vesivoimalaitoksen rakentamisen yhteydessä Koutajoen niska padottiin ja Koutajärvelle kaivettiin uusi lasku-uoma pohjoisempana sijaitsevaan Knäsöinlahteen. Nykyinen lasku-uoma ohittaa vanhan lasku-uoman. Koutajoki saa nykyään alkunsa Serjakjärvestä, mutta ajoittain Koutajärven tekoaltaan vedet tulvivat jokea pitkin Koudan kylään. Vesirakennushankkeiden yhteydessä myös ylempänä sijaitsevan Pääjärven pintaa nostettiin 9 metriä.

### Latvavesiä Suomen rajan läheisyydessä

#### Oulankajoen ja Pääjärven valuma-alueet

Oulankajoen vesistöalueen venäjänpuoleisella osalla Paanajärveen laskevat pohjoisesta Sovajoki, Mäntyjoki, Malinajoki ja Mutkajoki ja etelästä Selkäjoki.

Tästä etelään Pääjärveen lähellä Oulankajoen suuta laskee lännestä Nuorusenjoki ja Pääjärveen tästä etelään laskevat lännestä Kormuanjoki ja Tavajoki. Lähellä Tuoppajärvestä laskevan Sohjananjoen suuta Pääjärveen laskee lounaasta Ponselijoki.

#### Tuntsajoen valuma-alue

Tuntsajoen sivuhaara Venäjän puolella lähellä Suomen rajaa on siihen lännestä laskeva Kutsajoki ja tämän sivujoki Vuosnajoki, jonka muodostama järvireitti laskee Kutsajokeen lounaasta. Idästä Tuntsajokeen laskee Vaatsimenjoki.

Vesistö Suomen puolella
-----------------------

### Yleiskuvaus

Pääosa Koutajoen vesistöalueen Suomen puoleisesta osasta kuuluu Pääjärveen Venäjän puolella laskevan Oulankajoen ja sen suomen puolelle kokonaan tai osittain ulottuvien sivujokien valuma-alueeseen.

Toinen Suomen puolelta alkunsa saava Koutajoen sivujoki on Tuntsajoki. Sen ylin yläjuoksu ulottuu Suomen puolelle Sallan koillisimmassa osassa Tuntsan erämaa-alueella.

### Suomen vesistöaluejako

Suomen vesistöaluejaossa Suomen puolelle ulottuvan Koutajoen latvavesistöalueen toisessa jakovaiheessa ovat seuraavat Suomen puolelle kokonaan tai osittain ulottuvat alueet tai valuma-alueet. Sisennys tarkoittaa luettelossa sitä, että vesistöalue laskee tai yhtyy ylempänä sijaitsevaan vesistöalueeseen. Samalle tasolle sisennetyt vesistöalueet laskevat kaikki yläpuoliseen vesistöalueeseen vastaavassa järjestyksessä niin, että ylin yhtyy lähempänä alajuoksua :

* Oulankajoen alaosan alue (73.01)

* Kitkajärven alue (73.02)

* Naatikkajoen valuma-alue (73.05)
* Posiojärven valuma-alue (73.03)

* Aventojoen valuma-alue (73.06)
* Oulankajoen yläosan valuma-alue (73.07)
* Onkamojoen valuma-alue (73.08)

* Kuusinkijoen valuma-alue (73.04)
* Tuntsajoen yläosan alue (73.09)

Osa-alueista alueet 73.01–73.08 kuuluvat Oulankajoen valuma-alueeseen pääosin Sallan, Posion ja Kuusamon kunnissa Suomessa ja alue 73.09 Tuntsajoen valuma-alueen yläosaan Sallan kunnassa Suomessa.

### Suomen vesistöaluejako selitettynä

#### Oulankajoen yläosa

Oulankajoki saa alkunsa Sallan eteläosista, jossa sen varrelle jää muun muassa Sallan Hirvasvaaran kylä. Täältä joki virtaa Kuusamon koillisimman osan kautta Venäjän puolelle Oulangan kansallispuistossa.

Oulankajoen yläjuoksuun Sallan ja Kuusamon rajoilla yhtyvät Kuusamon puolelta etelästä Aventojoki (valuma-alueen tunnus 73.06) ja Sallan puolelta pohjoisesta Savinajoki, jonka valuma-alueeseen kuuluvat Koutajoen latvavesistöalueen toisen jakovaiheen osa-alueet 73.013-73.017 ensimmäisen jakovaiheen osa-alueesta 73.01 ja ensimmäisen jakovaiheen osa-alue 73.08. Aventojoen valuma-alueen suurin järvi on Kallunkijärvi Kuusamossa. Savinajoen valuma-alueen suurin järvi on Onkamojärvi Sallassa Sallatunturien itäpuolella Suomen ja Venäjän rajalla.

#### Paanajärven lähivaluma-alue

Venäjän puolelle jää joesta lyhyempi osuus joen laajentumana olevan Paanajärven lähivaluma-alueella ennen kuin joki laskee Venäjän puolella Pääjärveen. Siitä ulottuu Suomen puolelle vähäisiä latvavesiä Sovajoen valuma-alueen länsiosissa.

#### Kuusinkijoki

*Pääartikkeli: Kuusinkijoki*
Oulankajoen sivujoista Kuusinkijoki laskee Oulankajokeen etelästä Suomen puolelta niin, että Venäjän puolelle jäävät vain joen suu lähellä Suomen ja Venäjän rajaa sekä joen valuma-alueen ylimmät latvavedet kaakossa. 

Kuusinkijoen valuma-alueen (osa-alue 73.04) laajuus on noin 1 005 km² josta noin 809 km² Suomen puolella Kuusamossa ja loput Venän puolella. 

Valuma-alueen suurimipia järviä ovat Suomen puolella Kuusamossa sijaitsevat Suininki ja Kiitämä.

#### Kitkajoki

*Pääartikkeli: Kitkajoki*
Kitkajoki laskee Oulankajokeen niin ikään etelästä Suomen puolella vain vähän matkan päästä Venäjän rajasta.

Sen valuma-alue (osa-alueet 73.02, 73.03 ja 73.05) on kokonaan Suomen puolella pääosin Kuusamon ja Posion kuntien alueella.

Valuma-alueen suurin järvi on Kitkajärvi. Se jakautuu kapean salmen toisistaan erottamaan Ala-Kitkaan ja Yli-Kitkaan. Yli-Kitkaan laskee kapean salmen kautta Posionjärvi, jonka rannalla on Posion keskustaajama. Ala- ja Yli-Kitkan sekä Posionjärven vedenpintojen korkeus on sama 240,4 m.

Yli-Kitkan pohjoispuolella osa-alueella 73.02 sijaitsee Kirintöjärvi, jonka luoteispuolisten vaarojen tuntumassa on useita pieniä järviä.

#### Pääjärven lähivaluma-alue

Yllä lueteltujen valuma-alueiden lisäksi Suomen puolelle ulottuu Kuusamon itäosassa eräitä Venäjän puolella Tavajärveen ja edelleen Tavajoen kautta Pääjärveen laskevia Tavajoen vähäisiä latvavesiä.

#### Tuntsajoen valuma-alue

Sallassa Suomen alueelle ulottuu alempana Koutajoen vesireittiin laskrevan Tuntsajoen valuma-alueen ylintä latvaa.

Valtionrajojen muutokset vesistön alueella
------------------------------------------

*Pääartikkeli: Sallan–Kuusamon alue*
Paanajärvi sekä siihen laskevat Sovajoki (eli *Tervajoki*), Mäntyjoki, Malinajoki, Mutkajoki (eli *Astervajoki*) ja Selkäjoki sijaitsivat ennen toista maailmansotaa ja Sallan–Kuusamon alueen luovutusta kokonaan Suomen alueella. Alueluovutuksen jälkeen ne jäivät kokonaan Neuvostoliiton, myöhemmin Venäjän alueelle.

Pääjärveen laskevista joista Oulankajoki, Nuorusenjoki, Tavajoki, Kormuanjoki ja Ponselijoki laskivat ennen toista maailmansotaa itään Suomen rajan poikki niin että Oulankajoen koko Paanajärven alapuolinen osuus ja muista joista näiden alajuoksu olivat Venäjän ja myöhemmin Neuvostoliiton puolella. Sallan–Kuusamon alueen luovutuksen jälkeen joet jäivät kokonaan Neuvostoliiton ja myöhemmin Venäjän puolelle. Suomen alueelle ulottuivat alueluovutusten jälkeen vain Tavajoen valuma-alueen läntisimmät latvat Tavajärven länsipään luona.

Suurimpia kyliä Kuusamon luovutetulla alueella olivat Paanajärvi ja Tavajärvi samannimisten järvien rannoilla. Kuusamon kylistä Tavajärvestä pohjoiseen sijaitsi Vatajärvi. Vanhalla Suomen itärajalla Kuusamon itäisimmässä osassa Ponselijoen varressa sijaitsi Kenttikylä ja Tavajoen varressa Siikalainen. Sovajoen järvireitillä Sallan puolella sijaitsi Sallan Sovajärven kylä.

Kuusinkijoen valuma-alueen latvoilla Kuusamon luovutettuun alueeseen kuuluvia kyliä olivat Enojärvi, Tolpanjärvi ja Pukari.

Tuntsajoen valuma-alueesta Sallassa (kunnan nimenä vuoteen 1936 *Kuolajärvi*) oli ennen toista maailmansotaa Suomen alueella sen pääosa joen keski- ja yläjuoksulla vain alaosan ollessa Venäjän puolella.

Tärkeimpiä jokia Suomen puolella tällä alueella olivat ennen toista maailmansotaa Tuntsajokeen idästä laskeva Vaatsimenjoki ja Tuntsajokeen lännestä laskeva Kutsajoki, johon edelleen lounaasta laskee Vuosnajoen järvireitti. Kutsajoen varteen perustettiin sen vielä kuuluessa Suomeen vuonna 1938 Kutsan luonnonpuisto. Tämän alueen kyliä tai muita asutuksia Sallan kunnassa olivat Vuosnajärvi, Tuutijärvi, Kurtti (Alakurtti, Yläkurtti) ja Vuorijärvi

Sallan–Kuusamon alueen tultua luovutetuksi Neuvostoliitolle Suomen puolelle jäi Tuntsajoen valuma-alueesta vain sen ylin latva Tuntsan erämaassa Sallan nykyisessä koillisosassa.

Katso myös
----------

* Luettelo Suomen vesistöistä

Lähteet
-------

* CD-Facta 2005
* Elo, Tiina & Seppälä, Sirkka-Liisa: *Raivaajien ja rakentajien Salla. Sallan kulttuuriympäristöohjelma*. Suomen ympäristö 31 / 2012. Ympäristöministeriö ja Lapin elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus, 2012. ISBN 978-952-11-4066-2 (pdf). Lataussivun osoite (pdf) (viitattu 1.11.2019).
* Koutaniemi, Leo & Kuusela, Kalevi & Shustov, Juri: Thermal stratification in Paanajärvi, northern Republic of Karelia, Russia. Julkaisussa: *Fennia 177:1*, s. 27-35. Helsinki: Suomen maantieteellinen seura, 199. (englanniksi)
* Koutaniemi, Leo & Kuusela, Kalevi: Water chemistry in Lake Paanajärvi and inflowing rivers, NW Russian Karelia. Julkaisussa: *Fennia 184:2*, s. 121-132. Helsinki: Suomen maantieteellinen seura, 2006. Artikkelin verkkoversio (pdf) (viitattu 19.11.2019). (englanniksi)
* Koutaniemi, Leo: *Pitkin poikin Kuusamoa*. Kuusamo: [Kiviniemi], 2018. ISBN 978-952--94-1275-4.
* Razrabotka generalnogo plana, pravil zemlepolzovanija i zastroiki munitsipalnogo obrazovanija gorodskoje poselenije Zelenoborski Kandalakšskogo raiona Murmanskoi oblasti. Tom II: Materialy po obosnovaniju projekta  2009. NIIPGradostroitelstva. Viitattu 28.3.2013. (venäjäksi)[vanhentunut linkki]

### Viitteet

1. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12  Ekholm, Matti: *Suomen vesistöalueet*. Vesi- ja ympäristöhallinnon julkaisuja – Sarja A 126. Helsinki: Vesi ja Ympäristöhallitus, 1993. ISBN 951-47-6860-4.
2. 1 2  Virtaamatiedot joelle Koutajoki mittauspaikassa Knyazhegubskaya GES (hydrologinen tietokanta) *R-ArcticNET*. Durham, USA:  New Hampshiren yliopisto.  (englanniksi)
3. ↑  Suomen rajavesistöt (PDF) Suomalais-venäläinen rajavesikomissio.  Arkistoitu 27.11.2013. Viitattu 14.2.2023.
4. ↑  Ковда (река) (Koutajoki) *Suuressa neuvostosanakirjassa*.  3. laitos, 1969–1978. Viitattu 9.2.2023. (venäjäksi)
5. 1 2  Koutajoen vesistö (73) *Järvi-meriwiki*. Suomen ympäristökeskus. Viitattu 9.2.2018.
6. 1 2  Generalnyi plan, s. 10, 19–21.
7. ↑  Rajavesistöt Suomalais-venäläinen rajavesistökomissio. Viitattu 23.10.2019.
8. ↑  Suomen ja venäjän rajavesistöjen valuma-alueet Suomalais-venäläinen rajavesistökomissio. Viitattu 23.10.2019.
9. 1 2 3  Koutaniemi & Kuusela 2006: fig. 1.
10. 1 2 3  Koutaniemi et al. 1999 fig 1.
11. 1 2 3  Koutaniemi 2018:99.
12. ↑  Река Вуосна-йоки *Поиск по данным государственного водного реестра*. Viitattu 1.11.2019. (venäjäksi)
13. ↑  Merikallio, Einari. Oulangan seudun ja Kaakois-Kuolajärven linnusto. *Julkaisussa:**Acta Societatis Pro Fauna et Flora Fennica 48, N:o 2*, s. 16. Helsinki: Societas pro fauna et flora Fennica. 1921. Artikkelin verkkoversio (viitattu 21.11.2019).
14. 1 2 3 4 5 6 7 8  Oulankajoki (73) (Järviwikin viranomaistieto) *Järviwiki*. Suomen ympäristökeskus. Viitattu 23.10.2019.
15. ↑  Kirintöjoen valuma-alue (73.028). Järviwiki. Viitattu 15.9.2021.
16. 1 2  Koutaniemi 2018: 69-80, 99.
17. 1 2  *Suomen taloudellinen kartta* 1:100 000. 13:11, Iivaara.  Helsinki: Maanmittaushallitus, 1925.  Kartan digitoitu versio verkkopalvelu Doriassa (viitattu 18.11.2019)
18. 1 2  Elo & Seppälä 2012:44-45.
19. 1 2  *Kansallisarkisto, Yleiskartat (kokoelma), Yleiskartat, Suomen kartta. (Yleisk. Ia\* 40/- -)* 1:1000 000. Koillisosa.  Maanmittaushallitus, 1941, korjattu 1942.  Kartta Kansallisarkiston digitaaliarkistossa (viitattu 18.11.2019)
20. ↑  Elo & Seppälä 2012:16-17.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Koutajoen vesistö** Wikimedia Commonsissa

* Koutajoki. *Teoksessa:* *Tietosanakirja 4, Kaivo - Kulttuurikieli*, s. 1456-1457. Helsinki: Tietosanakirja-osakeyhtiö, 1912. Kirjan verkkoversio Projekt Runebergissa (viitattu 23.10.2019).
* Koutajärvi. *Teoksessa:* *Tietosanakirja 4, Kaivo - Kulttuurikieli*, s. 1458. Helsinki: Tietosanakirja-osakeyhtiö, 1912. Kirjan verkkoversio Projekt Runebergissa (viitattu 23.10.2019).