Puhuttua samoaa
Uuden-Seelannin viranomaisten julkaisema tiedote koronaviruspandemiasta samoaksi 
**Samoa** (omakielinen nimi: *Gagana Samoa*) on austronesialainen kieli, jota puhutaan pääasiassa Samoalla ja Amerikan Samoalla. Samoan kielellä on maailmalla noin 510 000 puhujaa. Samoa kuuluu austronesialaisten kielten malaijilaispolynesialaiseen kieliryhmään. Sen läheisimpiin sukulaiskieliin kuuluvat muun muassa tuvalu ja tokelau. Samoalla ei ole tunnettuja murteita ja kielen katsotaan olevan elinvoimainen..

Kielellä on virallinen asema englannin rinnalla sekä Samoalla että Amerikan Samoalla.

Samoan kielen viikkoa vietetään kesäkuun alussa (vuonna 2021: 30.5.–5.6.) ja sitä tukee Uuden-Seelannin hallitus. Vuoden 2018 väestölaskennan mukaan samoa oli Uuden-Seelannin kolmanneksi puhutuin kieli englannin ja maorin jälkeen, jota puhuu 2,2 % maan väestöstä.

Fonologia ja ortografia
-----------------------

Samoan kieli käyttää 18 kirjainta, joista kirjaimia /h k r/ käytetään vain vierasperäisissä sanoissa. Kirjain G äännetään [ŋ]. Glottaaliklusiilia merkitään heittomerkillä '. Pitkät vokaalit kirjoitetaan pituusmerkillä (ns. macron-viiva): ā ē ī ō ū. Kieltä kirjoitetaan latinalaisin aakkosin.

### Konsonantit

|  | Labiaali | Alveolaari | Velaari | Glottaali |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| **Nasaali** | m | n | ŋ |  |
| **Klusiili** | p | t | k | ʔ |
| **Frikatiivi** | f | v | s |  | h |
| **Lateraali** |  | l |  |  |
| **Yksitäryinen**
**tremulantti** |  | ɾ |  |  |

Lähde:

### Vokaalit

|  | Etinen | Keskinen | Takainen |
| --- | --- | --- | --- |
| **Suppea** | i |  | u |
| **Puolisuppea** | e |  | o |
| **Avoin** |  | a |  |

Lähde:

Murteet
-------

Samoalla ei ole varsinaisia murteita, mutta puhe- ja kirjakielten välillä on eroa. Samoassa on muodollinen t-tyyli ja puhekielinen k-tyyli. K-tyyli tarkoittaa, että kirjakielen t äännetään k ja n muuttuu ŋ:ksi (kirjoitetaan g). Vaikka k-tyyli on puheessa yleinen, sitä ei koskaan kirjoiteta. Esimerkkilause: *tātou nonofo i'inā* (istukaamme tuonne) on k-tyylissä *kākou gogofo i'igā*.

Kielioppi
---------

Samoan sanajärjestys on perusmuodossaan verbi-subjekti-objekti.

### Artikkeli

Samoassa on käytössä kaksi artikkelia. Ne ovat "le" ja "se". Artikkelia "le" voidaan käyttää sekä epämääräisenä että määräisenä artikkelina. "Se" on aina epämääräinen artikkeli. Artikkeli jätetään pois, jos substantiivi on monikollinen.

### Substantiivi

Samoassa substantiivit voidaan muodostaa verbeistä lisäämällä loppuun päätteitä, kuten "ga", "saga", "taga", "maga" tai "'aga". Esimerkiksi samoan verbi "tuli" tarkoittaa "ajaa". "Tuliga" tarkoittaa ajoa tai ajamista. Joskus substantiivi tulee myös suoraan verbin perusmuodosta. Esimerkiksi sana "tatalo" tarkoittaa "rukoilla" ja sana "‘o le tatalo" tarkoittaa "rukousta".

Monikko voidaan muodostaa poistamalla artikkeli substantiivin edestä tai lisäämällä substantiivin yhteyteen määrää ilmaiseva sana.

Substantiivin perusmuoto näytetään partikkelilla "‘o". Esimerkiksi "‘o le fale" tarkoittaa taloa. Partikkelia käytetään myös erisnimien yhteydessä. Partikkelia "‘o" ei kuitenkaan käytetä, jos substantiivi seuraa jotakin verbiä.

Genetiivi ilmaistaan sanoilla "a" tai "o", jotka tulevat ennen substantiivia. Ei ole mitään erityistä sääntöä, missä jompaakumpaa pitäisi käyttää.

Datiivi muodostetaan sanoilla "mo" tai "ma", jotka vastaavat suomen kielen päätettä "-lle".

### Adjektiivit

Adjektiivit muodostuvat yleensä substantiiveista. Samoassa on useita eri tapoja muodostaa adjektiivejä. Niitä ovat esimerkiksi:

* Kirjaimen "a" lisääminen sanan loppuun. Esimerkiksi ‘ele‘ele tarkoittaa likaa ja ‘ele‘elea likaista. Kirjainta "a" ei kuitenkaan lisätä, jos substantiivi loppuu kirjaimeen "a". Sana palapala voi siis tarkoittaa sekä kuraa että kuraista.
* Substantiivin tuplaaminen. Tällöinkin loppuun tulee lisätä "a", ellei siellä ole jo. Esimerkki: "fatu" (kivi) → "fatufatua" (kivinen).
* Etuliitteen "fa‘a" lisääminen substantiivin eteen. Esimerkiksi "Samoa" (Samoa) → "fa‘asamoa" (samoalainen).

### Numeraalit

Samoan kielen numerot yhdestä kymmeneen ovat:

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| tasi | lua | tolu | fa | lima | ono | fitu | valu | iva | sefulu |

Lähteet
-------

1. ↑  Samoan Ethnologue. Viitattu 4.7.2018. (englanniksi)
2. ↑  What Languages Are Spoken In Samoa? *WorldAtlas*.  6.11.2017. Viitattu 16.10.2021. (englanniksi)
3. ↑  Glottolog 4.4 - Samoan *glottolog.org*. Viitattu 16.10.2021.
4. ↑  Samoa's Constitution of 1962 with Amendments through 2017 (pdf)  2017. constituteproject.org. Viitattu 16.10.2021. (englanniksi)
5. ↑  Samoan - Department of Languages and Literature - The University of Utah *languages.utah.edu*. Viitattu 16.10.2021.
6. ↑  Samoa Language Week 2021 *Ministry for Pacific Peoples*.  Arkistoitu 16.10.2021. Viitattu 16.10.2021. (englanniksi)
7. ↑  Samoan Language Week: A reminder of what it means to be Samoan *NZ Herald*. Viitattu 16.10.2021. (englanniksi)
8. ↑  2018 Census totals by topic – national highlights (updated) | Stats NZ *www.stats.govt.nz*. Viitattu 16.10.2021.
9. ↑  ScriptSource - Samoan written with Latin script *scriptsource.org*. Viitattu 16.10.2021.
10. 1 2  Samoan language, alphabet and pronunciation *omniglot.com*. Viitattu 16.10.2021.
11. ↑  ‘Good talk’ and ‘bad talk’: T-style and K-style in gagana Sāmoa *Te Papa’s Blog*.  25.5.2020. Viitattu 16.10.2021. (englanniksi)
12. ↑  Samoan Language - Structure, Writing & Alphabet - MustGo *MustGo.com*. Viitattu 16.10.2021. (englanniksi)
13. ↑  Fijian-Polynesian languages Comparison (Numbers, Phrases, Colors & Body parts)  13.8.2020. ILoveLanguages!. Viitattu 17.10.2021. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Samoan kieli**.
* Samoa-englanti-sanakirja
* Samoan kielioppi

WikipediaWikipedia
***Samoankielinen*** Wikipedia, vapaa tietosanakirja

Austronesialaiset kielet
abadi | abung | adonara | alune | anuta | atšeh | ’auhelawa | badui | bali | belait | bugi | buru | cebuano | chuuk | etelämarquesas | fidži | gao | havaiji | hiligaino | iloko | indonesia | jaava | japi | karoliini | kiribati | madura | malagassi | malaiji | maori | minangkabau | mokerang | nauru | palau | pingelap | pohjoismarquesas | rapanui | samoa | sunda | tagalog | tahiti | taroko | tetum | tikopia | timor | tonga | tšamorro | tuvalu | wanukaka | watubela