**Kuiturami** eli **rami** (*Boehmeria nivea*), jota kutsutaan myös kiinanruohoksi, on nokkoskasveihin (*Urticaceae*) kuuluva ruoho. Kasvin varresta erotettavia kuituja käytetään tekstiilien ja paperin raaka-aineena. Rami kasvaa 1,5–2,5 metrin korkuiseksi.

Kuitu ja sen valmistus
----------------------

Kasvi tuottaa satoa 2–6 kertaa vuodessa. Kuidun valmistus on työlästä. Kasvit täytyy kerätä oikeaan aikaan, juuri ennen tai jälkeen kukkimisen, jotta kuitu voidaan irrottaa. Ensimmäiseksi kuitua sisältävä kuorikerros irrotetaan varren keskiosasta, kasvien ollessa vielä tuoreita. Tämä työvaihe suoritetaan usein jo pellolla ja useimmiten käsityönä. Seuraavaksi kuitu erotetaan sitä ympäröivästä kuoriaineesta loukuttamalla; irronnut kuori ja osa kasvin sisältämistä liima-aineista voidaan sitten poistaa kaapimalla. Lopuksi kuitu puhdistetaan keittämällä sitä yleensä lipeää sisältävässä liuoksessa.

Ramin vetomurtolujuus on kasvikuiduksi huomattava 1500 N/mm². Tämä johtuu selluloosan asettumisesta kuidussa pituussuuntaan (pieni fibrillikulma). Ramikuitu on märkänä lujempaa kuin kuivana. Kuidut ovat kasvikuiduiksi erittäin pitkiä: 100–200 mm. Ramikuidussa on kaunis kiilto; sitä kutsutaan joskus englanninkielisissä maissa nimellä *chinese silk plant* eli "kiinalainen silkkikasvi".

Käyttö
------

Koska kuitu on vahvaa, sitä käytetään hihnoihin, purjeisiin ja paloletkujen päällystämiseen, mutta korkea hinta on vähentänyt sen suosiota. Aikaisemmin ramista valmistettiin myös kalastustarvikkeita. Ramin ominaisuudet muistuttavat aivinapellavaa. Siitä voidaan valmistaa myös vaatetustekstiilejä, joko yksin tai sekoittamalla kuituja esimerkiksi puuvillaan tai viskoosiin. Ramikuidusta voidaan valmistaa hyvin kestäviä paperilaatuja.

Historiaa
---------

Rami kuuluu vanhimpiin käytettyihin kuituraaka-aineisiin. Se on todennäköisesti kotoisin Itä-Aasiasta. Sen käyttö tekstiilien raaka-aineena tunnettiin Egyptissä jo 5000–3000 vuotta ennen ajanlaskun alkua.

Lähteet
-------

* Raija Markkula: Tekstiilitieto. WSOY.

### Viitteet

1. ↑  Kuiturami – *Boehmeria nivea* *Laji.fi*. Viitattu 30.12.2020.
2. ↑  *Boehmeria nivea* (L.) Gaud. *Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet*. Viitattu 30.12.2020.

Aiheesta muualla
----------------

* ITIS: *Boehmeria nivea* (englanniksi)
* United States Department of Agriculture (USDA): *Boehmeria nivea* (englanniksi)
* Flora of China: *Boehmeria nivea* (englanniksi)
* Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases: *Boehmeria nivea* (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Taksonitunnisteet |
| --- |
|  |
| Boehmeria nivea | 
* Wikidata: Q750467
* Wikispecies: Boehmeria nivea
* AoFP: 467
* APA: 3643
* APDB: 122398
* APNI: 57739
* CoL: M9GG
* Ecocrop: 3746
* EoL: 594795
* EPPO: BOHNI
* EUNIS: 185119
* FNA: 200006392
* FoAO2: Boehmeria nivea
* FoC: 200006392
* GBIF: 2984359
* GRIN: 7290
* iNaturalist: 159288
* IPNI: 850690-1
* IRMNG: 10927089
* ITIS: 19122
* MoBotPF: 242351
* NatureServe: 2.160157
* NCBI: 83906
* NZOR: 0daf3103-e4ed-4ebc-beb8-f4df6b941c2d
* Open Tree of Life: 594991
* PFI: 303
* Plant List: kew-2678359
* PLANTS: BONI2
* POWO: urn:lsid:ipni.org:names:55676-3
* Tropicos: 33400386
* uBio: 5826808
* WFO: wfo-0000567636

 |
|  |
| Urtica nivea | 
* Wikidata: Q21877680
* APDB: 122357
* APNI: 192812
* CoL: 7F227
* GBIF: 5361809
* GRIN: 40947
* IPNI: 857775-1
* IRMNG: 10212669
* ITIS: 523066
* POWO: urn:lsid:ipni.org:names:857775-1
* Tropicos: 33400679
* WFO: wfo-0000417129

 |

 |