recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Gustav von Düben
**Gustav Wilhelm Johan Von Düben** (1822 – 1892) oli ruotsalainen lääketieteen tohtori, lääkäri ja etnografi.

Von Dübenin saamelaisen antropologian ja etnografian harrastus alkoi kallotutkimuksesta. Hänen tarkoituksenaan oli luetteloida Tukholman Karoliiniseen instituuttiin kerätyt saamelaisten pääkallot. Saadakseen riittävät ja todenmukaiset taustatiedot luettelon johdantoa varten von Düben hakeutui elävän materiaalin, saamelaisten itsensä pariin. Kentälle seurasi hänen vaimonsa Charlotta (Lotten) von Düben, joka oli erinomainen harrastajavalokuvaaja. Von Dübenit asuivat ja tekivät kesinä 1868 ja 1871 havaintoja Sorselen, Luulajan ja Piitimen Lapinmaissa, sekä tunturi- että metsäsaamelaisten parissa. Tuloksena oli edelleen täysin käyttökelpoinen standarditeos Ruotsin saamelaisista (*Om Lappland och lapparne, företrädesvis de svenske*, 1873). Teoksesta otettiin satakunta vuotta myöhemmin uusintapainos, johon sisältyy myös suuri joukko Lotten von Dübenin arvokkaita valokuvia.

Sorselessa saamelaissyntyinen entinen kirkkoherra Anders Fjellner luovutti von Dübenille kokoelman eeppisiä joikuja, jotka (tosin eräissä tapauksissa vain niiden suorasanaiset kuvaukset) ilmestyivät ensi kerran kutakuinkin täydellisenä kokoelmana von Dübenin Ruotsin saamelaisten kuvauksessa. Näitä saamelaisia folkloretuotteita pidettiin pitkään Fjellnerin itsensä sepittäminä, mutta viime vuosina tutkijat ovat laajasti myöntäneet niiden aitoperäisyyden.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Pulkkinen, Risto: Von Düben, Gustav *saamelaisensyklopedia.fi*. Viitattu 27.3.2021.


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Norja
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Ruotsi
* Alankomaat

 |
|  |
| Taiteenala | 
* KulturNav

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Deutsche Biographie

 |
|  |
| Muut | 
* IdRef

 |

 |
*Tämä artikkeli kertoo lääkäristä ja juristista. Oikeusneuvoksesta kertoo artikkeli Lasse Lehtonen (oikeusneuvos) ja Japanin kulttuurin tutkijasta artikkeli Lasse Lehtonen (tutkija).*
**Lasse Lehtonen** on suomalainen lääkäri ja juristi, joka on Helsingin yliopiston terveysoikeuden professori ja HUSin diagnostiikkajohtaja. Hänellä on sekä lääketieteen että oikeustieteen tohtorin tutkinnot.

Lehtonen on esiintynyt julkisuudessa erityisesti koronaviruspandemian asiantuntijana. Hän oli kokoomuksen eduskuntavaaliehdokkaana vuoden 2023 vaaleissa.

Lähteet
-------

1. ↑  HUS:n henkilöhakemisto: Lasse Lehtonen *Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri*. Viitattu 29.3.2023.
2. ↑  Helsingin yliopiston henkilöhakemisto: Lasse Lehtonen *Helsingin yliopisto*. Viitattu 29.3.2023.
3. ↑  Karhu, Otso: HUSin diagnostiikkajohtaja Lasse Lehtonen asettuu kokoomuksen eduskuntavaaliehdokkaaksi *Yleisradio*.  9.12.2022. Viitattu 29.3.2023.


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Tieteilijät Muokkaa Wikidatassa | 
* ORCID

 |

 |
**Horace Gundry Alexander** (30. heinäkuuta 1889 Croydon, Englanti – 30. syyskuuta 1989 Kennett Square, Pennsylvania, Yhdysvallat) oli englantilainen lintutieteilijä, pasifisti ja kveekari.

Horace Alexanderin isä oli Gundry Alexander (1848–1918) ja äiti Josephine Crosfield. Hänen veljensä Wilfred Backhouse Alexander oli myös lintutieteilijä. Horace opiskeli historiaa King's Collegessa Cambridgen yliopistossa. Valmistuttuaan hän toimi opettajana kveekarien koulussa Woodbrookessa Birminghamissa 1919–1955.

Alexander oli Intian itsenäistymisen puolestapuhujia ja Mahatma Gandhin ystävä. Gandhin vieraillessa Englannissa neuvottelemassa 1931 Alexander toimi vierailun isäntänä ja oli mukana neuvonantajana neuvotteluissa Intiassa 1946. Alexander kirjoitti useita Intia-aiheisia kirjoja, muun muassa *Gandhi Through Western Eyes* (New Society Publishers). Vuonna 1984 Intian valtio myönsi hänelle korkeimman tunnustuksen, jonka ulkomaalainen saattoi saada.

Alexander avioitui Olive Grahamin kanssa vuonna 1918. Olive kuoli 1942, jonka jälkeen Alexander avioitui Rebecca Biddle Bradbeerin kanssa 1958. He muuttivat Pennsylvanian Swarthmoreen 1969.

Alexander oli innokas lintuharrastaja. Hän julkaisi lukuisia artikkeleita Intian linnustosta *Journal of the Bombay Natural History Society*ssa vuosina 1951–1974, mutta joitakin myös Ibiksessä ja British Birds'issä.

Teoksia
-------

* *Seventy Years of Birdwatching*, omaelämäkerta. T & A D Poyser (1974).

Lähteet
-------

* Horace Gundry Alexander Papers, 1916-1983 (Swarthmore College Peace Collection) (englanniksi) (Arkistoitu – Internet Archive)
* Muistokirjoitus (The New York Times 5.10.1989) (englanniksi)

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Norja
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Israel
* Yhdysvallat
* Australia
* Alankomaat

 |
|  |
| Tieteilijät | 
* CiNii

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Trove

 |
|  |
| Muut | 
* Europeana
* SNAC
* IdRef

 |

 |
**Thiago Braz da Silva** (s. 16. joulukuuta 1993 Marília) on brasilialainen seiväshyppääjä. 186 senttimetriä pitkä ja 71 kilogrammaa painava Braz edustaa BM&FBOVESPA-urheiluseuraa.

Singaporen nuorten kesäolympialaisissa 2010 Braz saavutti hopeaa tuloksella 505. Hän voitti samana vuonna alle 18-vuotiaiden Etelä-Amerikan mestaruuden. Barcelonan alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa 2012 hän voitti kultaa tuloksella 555. Vuonna 2013 Braz voitti Etelä-Amerikan mestaruuden Cartagenassa uudella Etelä-Amerikan ennätyksellä 583 cm. Moskovan MM-kisoissa 2013 Braz karsiutui loppukilpailusta. Sopotin sisäratojen MM-kisoissa 2014 hän oli neljäs. Pekingin MM-kisoissa 2015 Braz jäi karsintaan. Portlandin MM-hallikilpailuissa 2016 hän sijoittui kahdenneksitoista.

Braz voitti olympiakultaa Rio de Janeirossa 2016 olympiaennätystuloksella 603 cm. Hän paransi omaa ennätystään kymmenen senttiä. Birminghamin sisäratojen MM-kilpailuissa 2018 hän oli kahdestoista. Hän sijoittui vuonna 2019 toiseksi Etelä-Amerikan-mestaruuskilpailuissa, neljänneksi Pan-Amerikan kisoissa ja viidenneksi Dohan MM-kilpailuissa. Vuonna 2021 käydyissä Tokion olympialaisissa hän saavutti pronssia tuloksella 587. Belgradin sisäratojen MM-kilpailuissa 2022 hän saavutti hopeaa Brasilian halliennätystuloksella 595. Eugenen MM-kilpailuissa 2022 hän sijoittui neljänneksi tuloksella 587.

Braz pitää hallussaan seiväshypyn Etelä-Amerikan ennätystä sekä ulko- että sisäradoilla.

Henkilökohtaiset ennätykset
---------------------------

**Ulkoradoilla**

* seiväshyppy: 603 cm (Rio de Janeiro 2016, **AR**)

**Sisäradoilla**

* seiväshyppy: 595 cm (Belgrad 2022, **AR**)

Lähde

Lähteet
-------

1. ↑  Thiago Braz BM&FBOVESPA.  Arkistoitu 23.9.2015. Viitattu 29.8.2015. (portugaliksi)
2. 1 2 3 4 5 6  Thiago Braz da Silva Tilastopaja (vaatii kirjautumisen, maksullinen palvelu). Viitattu 16.8.2016. (englanniksi)
3. 1 2 3  Thiago Braz da Silva Kansainvälinen yleisurheiluliitto.  (englanniksi)
4. ↑  Seiväsfinaalissa nähtiin sensaatiomainen jymypaukku *yle.fi*.  16.8.2016. Viitattu 16.8.2016.


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt Muokkaa Wikidatassa | 
* World Athletics
* Tilastopaja 🔒

 |

 |
Brookerin merosyaniinia liuotettuna eri liuottimiin
**Solvatokromismi** eli **solvatokromia** on ilmiö, jossa liuoksen absorboiman sähkömagneettisen säteilyn aallonpituus riippuu liuenneen aineen lisäksi liuottimen poolisuudesta. Sama aine liuotettuna eri liuottimiin muodostaa siis erivärisen liuoksen.

Liuottimen poolisuus vaikuttaa liuenneen yhdisteen perustilan ja virittyneen tilan väliseen energiaeroon. Pooliset liuottimet stabiloivat yhdisteen virittynyttä tilaa, jos se on poolisempi kuin perustila. Tällöin energiaero pienenee, ja aineen liuos absorboi poolisissa liuottimissa pidempiä aallonpituksia kuin poolittomissa (batokrominen siirtymä). Tätä kutsutaan positiiviseksi solvatokromismiksi. Sen sijaan virittyneen tilan ollessa perustilaa poolittomampi aineen liuos absorboi poolisissa lyhyempiä aallonpituuksia kuin poolittomissa (hypsokrominen siirtymä). Tätä kutsutaan negatiiviseksi solvatokromismiksi. Kaikkien solvatokromisten aineiden käyttäytymistä ei kuitenkaan voi kuvata pelkästään positiiviseksi tai negatiiviseksi.

Orgaanisilla yhdisteillä solvatokromismia esiintyy yhdisteissä, joissa on runsaasti konjugoituneita π-orbitaaleja, esimerkiksi karotenoideissa, polyeeneissä, polyyneissä ja polymetiineissä. Epäorgaanisten yhdisteiden solvatokromismi johtuu liuottimen poolisuuden vaikutuksesta d-orbitaalien elektronien siirtymien energioihin ja koordinaatiokehään.

Lähteet
-------

1. ↑  [ Englantilais-suomalai(s-englantilai)nen
kemian perussanasto] Suomalaisten Kemistien Seura. Viitattu 9.8.2023.
2. 1 2  Solvatochromism *IUPAC Gold Book*. Viitattu 9.8.2023. (englanniksi)
3. 1 2 3  Peter Bamfield, Michael G. Hutchings: *Chromic Phenomena*, s. 96–99. Royal Society of Chemistry, 2010. ISBN 978-1-84755-868-8. Kirja Googlen teoshaussa (viitattu 9.8.2023). (englanniksi)
4. 1 2 3  Christian Reichardt, Thomas Welton: *Solvents and Solvent Effects in Organic Chemistry*, s. 360–374. John Wiley & Sons, 2011. ISBN 978-3-5276-4213-7. Kirja Googlen teoshaussa (viitattu 9.8.2023). (englanniksi)
5. ↑  Adam Bartecki, John Burgess, Krzysztof Kurzak: *Colour of Metal Compounds*, s. 87–88. Gordon and Breach Science Publishers, 2000. ISBN 978-9-0569-9250-7. Kirja Googlen teoshaussa (viitattu 9.8.2023). (englanniksi)
**Milestones** on Miles Davisin säveltämä jazzstandardi vuoden 1958 albumilta *Milestones*. Se oli Davisin ensimmäinen modaalinen sävellys ja toimi esiasteena vuotta myöhemmin julkaistun *Kind of Blue* -albumin tyylille. Kappaletta pidetään modaalisen jazztyylin alkuunsaattajana, mutta modaalisia sävellyksiä oli käytetty jazzissa jo ennen Davisia. Ensimmäisenä varsinaisena modaalisena jazzsävellyksenä pidetään George Russellin kappaletta "Cubano Be, Cubano Bop", jonka Dizzy Gillespie oli nauhoittanut vuonna 1947.

Alkuperäinen versio nauhoitettiin New Yorkissa helmikuussa 1958. Kokoonpanoon kuuluivat trumpetisti Davisin lisäksi Cannonball Adderley (alttosaksofoni), John Coltrane (tenorisaksofoni), Red Garland (piano), Paul Chambers (kontrabasso) ja Philly Joe Jones (rummut). Alkuperäisessä julkaisussa kappaleen nimi oli "Miles", mutta nimi vaihdettiin myöhemmin huolimatta siitä, että Davis oli nauhoittanut samannimisen John Lewisin sävellyksen vuonna 1947.

"Milestonesin" ovat Davisin lisäksi nauhoittaneet muun muassa Bill Evans, Fred Hersch, Stan Getz, Anthony Braxton, Chet Baker, Paul Motian, Wes Montgomery Tito Puente ja Jan Akkerman. Akkermanin live-albumilta *10.000 clowns on a rainy day* tämä sama kappale löytyy myös nimellä "Akkerstones".

Lähteet
-------

1. ↑  Jurek, Thom: Milestones *AllMusic*. Viitattu 18.9.2010. (englanniksi)
2. 1 2  Harrison, Max; Fox, Charles; Thacker, Eric; Nicholson, Stuart: *The Essential Jazz Records: Modernism to Postmodernism*, s. 411. Continuum International Publishing Group, 2000. ISBN 0720118220. (englanniksi)
3. 1 2  Pauley, Jared: Miles Davis: Milestones *Jazz.com*.  Arkistoitu 14.5.2011. Viitattu 31.8.2010. (englanniksi)
4. ↑  Blumenthal, Bob: *Milestones*-albumin CD-julkaisun kansivihko. Lokakuu 2000. (englanniksi)
5. ↑  Burlingame, Sandra: Milestones *JazzStandards.com*. Viitattu 30.8.2010. (englanniksi)
6. ↑  Akkerman, Jan: *Blues Hearts* (CD, 1994. EMI Music Holland BV).
7. ↑  Akkerman, Jan: *10.000 clowns on a rainy day* (CD, 2004. Superior SU 29506).
Anders Wirenius.
**Anders Wirenius** (ven. Андрей Андреевич Вирениус, *Andrei Andrejevitš Virenius*; 29. huhtikuuta 1850 Pietari – 29. elokuuta 1919 Hatsina) oli keisarillisessa Venäjän laivastossa palvellut suomalainen vara-amiraali.

Wireniuksen isä oli suomalainen kauppa-asiamies Pietarissa. Wirenius aloitti merikadettikoulutuksensa 1865 saavuttaen luutnantin arvon 1874. Hän toimi useiden sota-alusten päällikkönä vuosina 1886–1901 (risteilijä *Afrika*, risteilijä *Pamjatj Asova*, eskaaderipanssarilaiva *Pobeda*, panssarilaiva *Orjol*). Hänestä tuli pääesikunnan merisotatieteellisen osaston johtaja 1901 yleten kontra-amiraaliksi 27. huhtikuuta 1902. Muita tehtäviä sen jälkeen olivat laivaston pääesikunnanpäällikön apulainen, esikuntapäällikkö ja meriministeri. Hänelle myönnettiin ero palveluksesta vara-amiraalina 2. marraskuuta 1908.

Vara-amiraali Anders Wireniukselle alkoi tämän jälkeen 10. lokakuuta 1909 ura Suomen suuriruhtinaskunnan venäläistyneessä senaatissa, jossa hän toimi ensin kuukauden päivät talousosaston vt. varapuheenjohtajana ennen kenraaliluutnantti Vladimir Markovin nimitystä. Wirenius itse toimi Markovin senaatissa ensin kirkollisasian toimituskunnan päällikkönä 1909–1911, sen jälkeen kauppa- ja teollisuustoimituskunnan päällikkönä 1911–1912 ja uudelleen kirkollisasian toimituskunnan päällikkönä 1912–1917 Markovia seuranneessa Borovitinovin senaatissa. Mihail Borovitinov samoin kuin kenraalikuvernööri F. A. Seyn vangittiin 16. maaliskuuta 1917, jonka jälkeen Anders Wirenius toimi talousosaston vt. puheenjohtajana aina parlamentaarisen suomalaisen Tokoin senaatin nimittämiseen asti eli 26. maaliskuuta 1917.

Kirjallisuutta
--------------

* Håkon Holmberg: (Keisarillisen) Suomen senaatin talousosaston puheenjohtajat, jäsenet ja virkamiehet 1909-1918 - elämäkerrallinen luettelo, Helsinki, 1964.

Lähteet
-------

1. ↑  Senaatin talousosasto.  *Wiipuri*, 17.10.1909, nro 119, s. 2. Kansalliskirjasto. Viitattu 24.7.2016.

Aiheesta muualla
----------------

* Suomalaiset kenraalit ja amiraalit Venäjän sotavoimissa 1809-1917

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä:**August HjeltMihail Borovitinov** | **Senaatin talousosaston varapuheenjohtaja**19091917 | Seuraaja:**Vladimir MarkovOskari Tokoi** |

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Venäjä Senaatin talousosaston varapuheenjohtajat (1822–1917) |
| --- |
|  |
| Varapuheenjohtajat | 
* Mannerheim (1822–1826)
* von Born (1826–1828)
* Falck (1828–1833)
* Hjärne (1833–1841)
* von Haartman (1841–1858)
* Nordenstam (1858–1882)
* af Forselles (1882–1885)
* von Troil (1885–1891)
* Tudeer (1891–1900)
* Linder (1900–1905)
* Streng (1905)
* Mechelin (1905–1908)
* E. I. Hjelt (1908–1909)
* *A. J. Hjelt* (vt. 1909)
* *Wirenius* (vt. 1909)
* Markov (1909–1913)
* Borovitinov (1913–1917)
* *Wirenius* (vt. 1917)
* Tokoi (1917)
* *Setälä* (vt. 1917)

 | Kenraalikuvernöörin vaakuna vuodesta 1809. |

 |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt Muokkaa Wikidatassa | 
* Kansallisbiografia
* Kenraalit ja amiraalit
* Biografiasampo

 |

 |
Olavi Lahtela (1987)
**Kaarlo Olavi Lahtela** (22. toukokuuta 1928 Helsinki – 20. huhtikuuta 2018 Helsinki) oli suomalainen järjestö- ja yritysjohtaja ja yrittäjä, joka sai liikenneneuvoksen arvonimen.

Lahtelan äiti oli Saima Lahtela ja puoliso Heljä Marja Huittinen. Lahtela kävi kansa-, ammatti- ja keskikoulun ja suoritti vakuutustutkinnon. Hän toimi Fenno-Radion laiteasentajana 1943–1945, Siemensin puhelinasentajana 1945–1946, betoniraudoittajan apulaisena Imatran Voimassa 1949–1950 ja Veljekset Lampilan putkiasentajana 1950. Oman sementtikattotiilivalimon johtaja Lahtela oli 1950–1957, Nurmijärven Maansiirron toimitusjohtaja 1957–1972, Myymäläjakelun perustajaosakas ja toimitusjohtaja 1973–1980 sekä Klaukkalan Kuljetus -yhtiön perustaja ja toimitusjohtaja 1980–1986. Hän oli myös kuorma-autoliikennöitsijä omalla toiminimellä 1957–1970, Uudenmaan Kuljetus -yhtiön perustaja 1960, Kuljetusliike O. Lahtelan ja O. Tyyskän toimitusjohtaja 1968–1975 sekä Kuljetus Oy Hanhisen toimitusjohtaja 1977–1980. Henkivakuutusyhtiö Salaman aluetarkastajana Lahtela toimi 1955–1957 ja 1962–1964 sekä Klaukkalan Vesihuolto -yhtiön toimitusjohtajana 1966–1974 ja vuodesta 1978. Hän oli lisäksi maanviljelijä Nurmijärvellä vuodesta 1946. Lahtelan moniin luottamustoimiin kuuluivat Karja- ja Lihaliikennöitsijät -yhdistyksen puheenjohtajuus ja Suomen Kuorma-autoliiton varapuheenjohtajuus. Hän toimi myös Klaukkalan Metsäkylän vapaaehtoisen palokunnan palopäällikkönä 1953–1965. Vuonna 1981 liikenneneuvoksen arvonimen saanut Lahtela oli sotilasarvoltaan reservin luutnantti (1956). Nurmijärvellä hän osallistui kunnallispolitiikkaan Suomen Keskustan edustajana.

Lähteet
-------

1. 1 2  Olavi Lahtela *Biografiasampo*. Viitattu 1.6.2022.
2. 1 2  Karli Kelk: Liikenneneuvos Olavi Lahtela (1928–2018). *Suomen talouselämän vaikuttajat* -verkkojulkaisu (maksullinen). 8.5.2018. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura. Viitattu 1.6.2022.
Susanna Pasolini pienen Pier Paolon kanssa.
**Susanna Pasolini** (o.s. **Colussi**; 10. maaliskuuta 1891 Casarsa della Delizia, Italia – 1. helmikuuta 1981 Udine, Italia) oli italialainen kirjailija, näyttelijä ja opettaja.*lähde?*

Elämäkerta
----------

Susanna Colussi di Domenico avioitui vuonna 1921 italilan armeijan upseerin Carlo Alberto Pasolinin (1892–1958) kanssa. Heidän avioliitostaan syntyi kaksi poikaa, elokuvaohjaaja Pier Paolo Pasolini 1922–1975 ja vapaustaistelija Guido Pasolini 1925–1945.*lähde?*

Pasolini oli useita runoja kirjoittanut syvähenkinen runoilija. Susanna Pasolini esiintyi myös poikansa Pier Paolo Pasolinin elokuvissa *Teorema* ja Madonnan roolissa elokuvassa *Il Vangelo secondo Matteo*.*lähde?*

Pasolinin nuorempi poika Guido kuoli toisen maailmansodan ja Italian vapautuksen aikana partisaanina Porzûsin verilöylyssä. Vuonna 1958 kuoli hänen miehensä Carlo Alberto ja vuonna 1975 hänen vanhin poikansa Pier Paolo, joka murhattiin Ostian Idroscalon rannalla. Hän itse kuoli 89-vuotiaana helmikuussa 1981.*lähde?*

Kustantaja Rosellina Archinto julkaisi 2010 Graziella Chiacorssin toimittaman Pasolinin teoksen *Il Film dei miei ricordi*, joka on omaelämäkerrallinen romaani.

Lähteet
-------

1. ↑  Kirjan tiedot ja kansikuva


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Italia
* Israel
* Yhdysvallat
* Tšekki

 |
|  |
| Muut | 
* IdRef

 |

 |
Viikin infokeskus Korona, jossa kampuskirjasto sijaitsee. Rakennuksessa on myös kaupunginkirjaston toimipiste (Viikin kirjasto) sekä yliopiston hallinto- ja opetustiloja.

**Viikin kampuskirjasto** on Helsingissä Viikin tiedepuistossa sijaitseva Helsingin yliopiston kirjasto. Se on toimialojensa suurin tieteellinen kirjasto, jonka kokoelmat ja palvelut ovat kaikkien tiedontarvitsijoiden käytettävissä. Kirjasto on aloittanut toimintansa 1. syyskuuta 1999. Viikin kampuskirjaston muutti nimeä (aiemmin Viikin tiedekirjasto), kun Helsingin yliopiston kirjastot yhdistyivät yhdeksi kirjastoksi 1. tammikuuta 2010. Kampuskirjaston toimialat ovat:

* biotieteet
* ekologia ja ympäristötieteet
* elintarvike- ja ravitsemustieteet
* eläinlääketiede
* farmasia
* maataloustieteet
* metsätieteet
* talous- ja yhteiskuntatieteet

Kirjasto sijaitsee Viikin Infokeskus Koronassa. Samassa rakennuksessa sijaitsee myös Helsingin kaupunginkirjaston Viikin toimipiste.

Kirjaston tilat
---------------

Viikin kampuskirjastossa on kokoelmatilojen ja lehtisalin lisäksi eri kokoisia ryhmätyöhuoneita (6–20 henkilölle) asiakkaiden käyttöön. Infokeskuksen pohjakerroksessa sijaitsee lukusali, joka on avoinna Helsingin yliopiston opiskelijoille ympäri vuorokauden.

Kokoelmat
---------

Viikin kampuskirjaston kokoelmissa on Viikin kampuksen tieteenaloihin liittyvää kirjallisuutta ja muuta tietoaineistoa. Kampuskirjaston painetut kokoelmat on luetteloitu yhteiseen Helka-tietokantaan, kuten muidenkin Helsingin yliopiston kirjaston toimipisteiden kokoelmat.
Helsingin yliopiston kirjasto hankkii kasvavassa määrin myös elektronisia aineistoja kokoelmiinsa. Elektroniset aineistot on koottu Helka-tietokantaan, jotka ovat käytettävissä yliopiston verkon kautta.

Palvelut
--------

Viikin kampuskirjasto on kaikille avoin kirjasto, ja sen kokoelmat ja palvelut ovat kaikkien tiedontarvitsijoiden käytettävissä. 
Kirjasto tarjoaa lainauspalveluiden lisäksi tiedonhaun neuvontaa, tiedonhankinnan koulutusta sekä tieto- ja kaukopalvelua. Asiakkaiden käytössä on luku- ja ryhmätyötiloja kirjaston neljässä kerroksessa. Kirjaston web-sivuston kautta ovat käytettävissä elektroniset kokoelmapalvelut ja muut digitaaliset tietopalvelut.

Katso myös
----------

* Helsingin yliopiston kirjasto

Aiheesta muualla
----------------

* Helka-tietokanta
* Viikin kampuskirjasto
* Helsingin yliopiston kirjasto
**FACES-oireyhtymä** (myös Friedman–Goodmanin oireyhtymä) on geneettinen oireyhtymä, jonka piirteitä ovat synnynnäiset kasvojen epämuodostumat, ruokahaluttomuus (anorektisuus), kakeksia sekä silmien ja ihon poikkeavuudet.

FACES-oireyhtymästä kärsivillä esiintyy lievää ptoosia ja ksantelasmaa silmäluomissa. Sieraimet ovat eteenpäin avautuneet, nenänkärki kaksiosaisesti jakautunut ja suulaki lyhyt. Oireyhtymään liittyy vaikeaa lihasatrofiaa ja kakeksiaa, retinitis pigmentosaa, runsaasti kesakoita ja maitokahviläiskiä sekä lievää pehmytkudoksen syndaktyliaa. Muita FACES-oireyhtymän yhteydessä kuvattuja piirteitä ovat nasaalinen puheääni, rintakehän epäsymmetrisyys, kuopparinta, länkisäärisyys, lattajalkaisuus, papillaarinen kilpirauhassyöpä ja kilpirauhasen diffuusi laajentuminen.

FACES-oireyhtymä kuvattiin alun perin kolmessa saman suvun jäsenessä. Lääketieteellisessä kirjallisuudessa ei ole julkaistu lisää kuvauksia sitten vuoden 1984. Esiintyvyys on arviolta alle yksi miljoonasta ja periytymistapa jäänyt tuntemattomaksi.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Facial dysmorphism-anorexia-cachexia-eye and skin anomalies syndrome Orphanet, viitattu 3.8.2023
2. ↑  FACES syndrome National Organization for Rare Disorders, viitattu 3.8.2023
John Corabi vuonna 2017
**John Corabi** (26. huhtikuuta 1959 Philadelphia, Pennsylvania) on yhdysvaltalainen muusikko, joka toimi Mötley Crüen laulajana vuosina 1992–1997. The Scream -yhtyeessä aikaisemmin soittanut Corabi liittyi yhtyeeseen alkuvuodesta 1992 korvaamaan erotetun Vince Neilin. Hän lauloi vuonna julkaistulla levyllä *Mötley Crüe*, mutta albumi oli kuitenkin kaupallinen epäonnistuminen. Neil palasi yhtyeeseen vuonna 1997, minkä myötä Corabi erotettiin.

Mötley Crüen jälkeen Corabi on soittanut muun muassa yhtyeessä Eric Singer Project. Lisäksi hän on kiertänyt Ratt-yhtyeen kanssa ja soittanut Union-yhtyeessä. Vuonna 2015 Corabi liittyi David Lowryn perustamaan The Dead Daisies -yhtyeeseen laulajaksi.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Demalon, Tom: John Corabi *AllMusic*. Viitattu 15.8.2021. (englanniksi)
2. ↑  What John Corabi Learned From Being Fired by Motley Crue *Ultimate Classic Rock*.  2019. Viitattu 23.2.2020.
3. ↑  Ex-MÖTLEY CRÜE Singer JOHN CORABI Explains 1994 Album's Commercial Failure *blabbermouth.net*.  7.6.2017. Viitattu 15.8.2021.
4. ↑  Jeffries, David: Mötley Crüe *AllMusic*. Viitattu 15.8.2021. (englanniksi)


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Saksa
* Yhdysvallat

 |
|  |
| Taiteenala | 
* MusicBrainz

 |
|  |
| Muut | 
* Europeana

 |

 |
**Päivi Irmeli Kärkkäinen** (o.s. *Nummi*, s. 30. tammikuuta 1955 Tampere) toimi Suomen Kansallisoopperan ja -baletin pääjohtajana vuosina 2007–2018. Ennen pääjohtajakauttaan hän työskenteli pitkään Yleisradiossa.

Kärkkäinen suoritti puheopin tutkinnon vuonna 1975 ja valmistui filosofian maisteriksi vuonna 1979 ja logonomiksi vuonna 1980. Hän valmistui filosofian lisensiaatiksi vuonna 1985 Tampereen yliopistosta pääaineinaan suomen kieli ja tiedotusoppi. Hän jatkoi opintojaan ASLA-Fulbright-stipendiaattina Ohion valtionyliopistossa Yhdysvalloissa 1988–1989 ja täydensi opintojaan vuonna 2000 suorittamalla Helsingin kauppakorkeakoulussa JOKO-johtamiskoulutusohjelman.

Kärkkäinen työskenteli Tampereen yliopiston tuntiopettajana 1977–1978 ja amanuenssina sekä lehtorina 1978–1991. Ylellä hän toimi TV2:n freelancetoimittajana ja -juontajana 1986–1988, toimittajana 1991–1994, ohjelmistopäällikkönä 1994–2001 ja ohjelmajohtajana 2002–2006. Hän työskenteli asia- ja kulttuuriohjelmien ohjelmistopäällikönä vuosina 2006–2007. Syyskuussa 2007 Kärkkäinen nimitettiin Suomen Kansallisoopperan pääjohtajaksi Erkki Korhosen erottua tehtävästä. Hän aloitti tehtävässä joulukuussa 2007. Kärkkäinen jäi eläkkeelle keväällä 2018. Hänen seuraajansa Gita Kadambi aloitti tammikuussa 2018.

Kärkkäinen oli Suomen elokuvasäätiön hallituksen jäsen 1999–2001.

Teokset
-------

* *Puhuja, puhetilanne ja kieli*. Tampere: Tampereen yliopisto, 1983. ISBN 951-44-1511-6.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  *Kuka kukin on 2015*, s. 424. Helsinki: Otava. ISBN 978-951-1-28228-0.
2. ↑  Helmikuun kuukausikokous: Päivi Kärkkäinen, Kansallisoopperan pääjohtaja Suomen Liikemiesyhdistys. Viitattu 2.4.2018.
3. ↑  Päivi Kärkkäinen *Ooppera.fi*. Suomen Kansallisooppera.  Arkistoitu 30.9.2015. Viitattu 29.9.2015.
4. ↑  Päivi Kärkkäinen nimitettiin Kansallisoopperan pääjohtajaksi *Yle Uutiset*.  27.9.2007. Viitattu 29.9.2015.
5. ↑  Aromaa, Jonni: Kansallisoopperalle etsitään uutta vetäjää *Yle Uutiset*.  16.12.2016. Viitattu 16.12.2016.
6. ↑  Gita Kadambi Kansallisoopperan ja -baletin pääjohtajaksi  18.5.2017. Suomen kansallisooppera ja baletti.  Arkistoitu 31.3.2018. Viitattu 2.4.2018.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuusi kuvaa: Kansallisoopperan pääjohtaja Päivi Kärkkäinen: Elämän tasapaino on kuin 4-jalkainen jakkara 30.1.2016. Yle Areena.
**LANU!-festivaali** on keväisin järjestettävä virtuaalinen kirjallisuustapahtuma, joka keskittyy lasten, nuorten ja nuorten aikuisten kirjallisuuteen. LANU! järjestettiin ensimmäisen kerran huhtikuussa 2020, jonka jälkeen tapahtuma-ajankohdaksi vakiintui toukokuun ensimmäinen viikonloppu. Festivaalin nimi tulee lyhenteestä *lanu*, joka tarkoittaa lasten ja nuorten kirjallisuutta. Kaikki festivaalin ohjelmat esitetään sosiaalisen median eri kanavissa. Ohjelmistoon kuuluu dokumentteja, studiokeskusteluja ja Instagram Live -lähetyksiä. Vuosina 2021 ja 2022 järjestettiin myös lukupiiri. Lisäksi tapahtuman sivustolta voi ladata kirjallisuusaiheisia tehtäväpaketteja.*lähde?*

Tapahtumaa järjestävälle Lanu ry:lle myönnettiin vuonna 2022 Suomen Messusäätiön rahoittama Kirja-alan edistämispalkinto, joka on suuruudeltaan 15 000 euroa. Vuonna 2021 tapahtuma sai Onnimanni-palkinnon ja se huomioitiin myös Read Hour -ehdokkuudella lasten ja nuorten lukutaidon sekä heille suunnatun kirjallisuuden näkyvyyden eteen tehdystä ansiokkaasta työstä*lähde?*.

Lähteet
-------

1. ↑  Lanu! festivaalin verkkosivu Lanu. Viitattu 29.11.2022.
2. ↑  Laura Kuivalahti: Virtuaalinen kirjallisuusfestari polkaistiin käyntiin alle kolmessa viikossa  3.4.1010. Maaseudun Tulevaisuus. Viitattu 29.11.2022.
3. ↑  Kirja-alan edistämispalkinto virtuaaliselle LANU! festivaalille Messukeskus. Viitattu 29.11.2022.
4. ↑  Onnimanni-palkinto Lanu-kirjallisuusfestivaalille Lastenkirjainstituutti. Viitattu 29.11.2022.
5. ↑  Ensimmäistä kertaa jaettava Read Hour -palkinto on tunnustus lukemaan innostamisesta Nuori.fi. Viitattu 29.11.2022.
"**Night in Tunisia**" on Dizzy Gillespien ja Frank Paparellin säveltämä ja Jon Hendricksin sanoittama jazzkappale vuodelta 1942. Sen tallensi laulettuna Sarah Vaughan 31. joulukuuta 1944 yhtyeellä, jossa soittivat muun muassa Gillespie ja saksofonisti Charlie Parker; versio julkaistiin levyllä vuonna 1946. Gillespie levytti kappaleen useita kertoja uransa aikana, ja Parker levytti sen yhtyeensä kanssa ilman Gillespietä vuonna 1946. Kappaleen ovat levyttäneet myös muun muassa Bud Powell, Sonny Rollins, Art Blakey, Ella Fitzgerald ja Dexter Gordon.

Gillespien sekstetin levytys vuodelta 1946 palkittiin historiallisten äänitteiden Grammy Hall of Fame -palkinnolla vuonna 2004. Jon Hendricks voitti vuonna 1985 Grammy-palkinnon uudelleen sanoitetulla ja sovitetulla vocalese-versiollaan "Another Night in Tunisia".

Kappaleen nimi Vaughanin levytyksessä oli "Interlude" ("välisoitto"); myöhemmin Gillespie vaihtoi nimen "Night in Tunisiaksi". Kappaleen nimi kirjoitetaan usein myös epämääräisellä artikkelilla "A Night in Tunisia".

Martti Innanen on esittänyt kappaletta suomeksi nimellä "Yö Turengissa".

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Jeremy Wilson: Night in Tunisia *JazzStandards.com*. Viitattu 3.1.2011. (englanniksi)
2. ↑  Ted Gioia: Charlie Parker: A Night in Tunisia *Jazz.com*.  Arkistoitu 22.1.2011. Viitattu 4.5.2011. (englanniksi)
3. ↑  Grammy Hall of Fame *Grammy.org*.  Arkistoitu 19.2.2011. Viitattu 4.5.2011. (englanniksi)
4. ↑  Yö Turengissa *Suomen Äänitearkisto ry*. Viitattu 4.5.2011. (englanniksi)[vanhentunut linkki]
| Koripalloolympialaisissa 2024 |
| --- |
| Koripallo |
| Turnaus    Miehet  Naiset |
| Kokoonpanot  Miehet  Naiset |
| 3×3 |
| Miehet  Naiset |
| 

---

|  |  |
| --- | --- |
| < 2020 | 2028 > |

 |

**Koripallossa** kilpaillaan **Pariisin 2024 kesäolympialaisissa** 22. kerran. Koripallossa pelataan kahdessa eri muodossa: tavallisessa 5 vastaan 5 sekä 3x3-muotoisena. 3x3 on toisen kerran mukana olympialaisten ohjelmassa. Olympialaisissa on omat turnaukset naisille ja miehille. Tavalliseen koripalloturnaukseen osallistuu 12 joukkuetta ja 3x3-koripalloon kahdeksan joukkuetta. Tavallisen koripallon kilpailupaikat ovat Stade Pierre-Mauroy ja Accor Arena, kun taas 3x3-koripallon pelipaikkana on Place de la Concorde. Turnaukset pelataan 27. heinäkuuta – 11. elokuuta.

Mitaliyhteenveto
----------------

| Laji | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- |
| Miehet*tiedot* |  |  |  |
| Naiset*tiedot* |  |  |  |
| Miehet 3x3*tiedot* |  |  |  |
| Naiset 3x3*tiedot* |  |  |  |

Lähteet
-------

1. ↑
2. ↑

KoripalloKoripallo olympialaisissa
1896–1900 •
1904 (*Näytöslaji*) •
1908–1932 •
1936 •
1948 •
1952 •
1956 •
1960 •
1964 •
1968 •
1972 •
1976 •
1980 •
1984 •
1988 •
1992 •
1996 •
2000 •
2004 •
2008 •
2012 •
2016 •
2020 •
*2024*

Kesäolympialaisten 2024 lajit ja kilpailutapahtumat
Ammunta | Breakdance | Golf | Jalkapallo | Jousiammunta | Judo | Kiipeily | Koripallo | Käsipallo | Lainelautailu | Lentopallo | Maahockey | Melonta | Miekkailu | Nykyaikainen viisiottelu | Nyrkkeily | Paini | Painonnosto | Purjehdus | Pyöräily | Pöytätennis | Ratsastus | Rugby | Rullalautailu | Soutu | Sulkapallo | Taekwondo | Taitouinti | Tennis | Triathlon | Uimahypyt | Uinti | Vesipallo | Voimistelu | Yleisurheilu
**Stridsvagn 122** on ruotsalainen paranneltu versio saksalaisesta Leopard 2A5 -taistelupanssarivaunusta. Stridsvagn 122:ssa on uutta teknologiaa, kuten tulenohjausjärjestelmä. Stridsvagn 122:ssa on myös paranneltu panssarointi ja pidempi taistelukelpoisuus. Ulkoapäin Stridsvagn 122 eroaa Leopard 2A5:stä siinä olevien ranskalaisten GALIX-savunheittimien sekä erilaisten säilytystilojen ja paksumpien luukkujen takia. Strv 122B -versiossa on modulaarinen AMAP komposiittipanssari, joka valmistajan mukaan tarjoaa paremman suojauksen RPG- ja tienvarsipommi-iskuja vastaan. Leopard 2A5:n leveys on säilytetty ja painoa kertyi lisää 350 kg .

Vuonna 2013 Ruotsin puolustusvoimien käytössä oli 120 Stridsvagn 122 -panssarivaunua. Suurin osa Saksalta aikaisemmin vuokratuista Leopard 2A4 -panssarivaunuista (Ruotsissa nimellä Strv 121) palautetaan Saksaan.

Ominaisuudet
------------

Stridsvagn 122 suunniteltiin erityisesti Ruotsin maastoon, kuten metsiin, sopivaksi. Myös urbaani sodankäynti on otettu huomioon. Stridsvagn 122:ssa pyrittiin myös parantamaan alkuperäisessä Leopard 2A5 -taistelupanssarivaunussa olevia ongelmia. Ruotsin puolustusvoimien mukaan panssarivaunulla on seuraavia ominaisuuksia:

* Vahvistettu panssarointi suojaamaan kannettavilta pst-aseilta.
* NBC-suojaus
* Kykenee kulkemaan 1,4 m syvässä vedessä.
* laseretäisyysmittarin avulla kykenee helposti tunnistamaan ja lukkiutumaan maaliin.
* Kyky lukita useaan maaliin samanaikaisesti.
* Parempi kommunikointijärjestelmä

Lähteet
-------

1. ↑   (Arkistoitu – Internet Archive)
2. 1 2  Deisenroth Engineering. PDF. (Arkistoitu – Internet Archive)
3. ↑   (Arkistoitu – Internet Archive)
4. ↑
5. ↑

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Stridsvagn 122** Wikimedia Commonsissa
**Kapsi Internet-käyttäjät ry** on keväällä 2003 perustettu oululainen aatteellinen yhdistys, jonka jäsenet ylläpitävät internetpalveluja, kuten omia koti- ja harrastesivustojaan yhteisellä palvelinlaitteistolla. Jäsenten ylläpitämät palvelut eivät saa olla kaupallisia tai tuottaa suoraa voittoa jäsenistölle. Palvelinlaitteistoa ylläpitää yhdistyksen jäsenistä koostuva vapaaehtoisylläpito. Yhdistyksessä voi olla sekä varsinaisia että kannattavia jäseniä sekä yhteisöjäseniä. Yhdistykseen kuuluu yli 4 000 jäsentä.

Toiminta
--------

Yhdistyksen sääntöjenmukainen toiminnan tarkoitus on edistää tietotekniikan osaamista sekä mahdollistaa itsensä ilmaiseminen Internetissä. Osana toimintaansa yhdistys ylläpitää tietotekniikkaresursseja, järjestää tapaamisia, harjoittaa tiedotustoimintaa sekä on mukana alaan liittyvissä tapahtumissa. Yhdistys on ollut esillä eri puolilla Suomea tietotekniikkapainotteisissa nuorisotapahtumissa kuten verkkopelitapahtuma Insomniassa, LanTrek (Arkistoitu – Internet Archive)-tapahtumassa sekä Vectorama-tapahtumassa.

Vuonna 2012 yhdistys oli mukana kansainvälisessä NATO Cooperative Cyber Defence Centre of Excellencen (NATO CCDCOE) järjestämän kyberpuolustusharjoituksen teknologisessa testauksessa ennen varsinaista harjoitusta.

Kapsi ylläpitää myös kaikille Suomessa asuville tarkoitettua Matrix-pikaviestinpalvelinta nimellä pikaviestin.fi.

Lähteet
-------

1. ↑  Vuosikokous, toimintasuunnitelma ja talousarvio 2008 Kapsi Internet-käyttäjät ry, kapsi.fi. Viitattu 26.12.2013.
2. 1 2  Säännöt Kapsi Internet-käyttäjät ry, kapsi.fi. Viitattu 1.12.2013, päivitetty 29.11.2021.
3. ↑  Short description in English Kapsi Internet-käyttäjät ry, kapsi.fi. Viitattu 30.11.2021. (englanniksi)
4. ↑  Arkistoitu kopioVideopelitaopahtuma Insomnia - Yhteistyössä *insomnia.fi*.  Arkistoitu 29.11.2021. Viitattu 1.12.2013, päivitetty 29.11.2021.
5. ↑ . Viitattu 1.12.2013. (Arkistoitu – Internet Archive)
6. ↑  Vectorama - Yhteistyössä *vectorama.info*. Viitattu 1.12.2013, päivitetty 29.11.2021.
7. ↑  Laura Halminen: Naton kyberkeskus auki Suomellekin (tilaajille) *Helsingin Sanomat, hs.fi*.  3.3.2013. Viitattu 1.12.2013, päivitetty 29.11.2021.
8. ↑ . Viitattu 1.12.2013. (Arkistoitu – Internet Archive)
9. ↑  Pikaviestin.fi *pikaviestin.fi*. Viitattu 24.11.2022.

Aiheesta muualla
----------------

* Verkkosivusto
* Yhdistystyksen perustiedot Patentti- ja rekisterihallituksen Yhdistysnetissä
**Pyhien Theodorosten kirkko** (kreik. Ναός Αγίων Θεοδώρων, *Naós Agíon Theodóron*) on bysanttilaisaikainen kirkko Mystraksessa Spártin kunnassa Kreikassa. Se on osa Mystraksen arkeologista aluetta, joka on Unescon maailmanperintökohde.

Pyhien Theodorosten kirkon kupoli.
Kirkon seinämaalausten jäänteitä.
Kirkko rakennettiin noin vuonna 1290–1295, mikä tekee siitä yhden Mystraksen vanhimmista kirkoista. Se oli alun perin samannimisen luostarin pääkirkko eli katholikon, ja sen rakennuttivat munkit Daniel ja Pakhomios. Kirkko ja luostari oli omistettu Pyhille Theodoroksille. Myöhemmin kirkko toimi hautakirkkona.

Kirkko on kahdeksankulmainen ja sen reunoilla on neljä myöhemmin lisättyä kappelia. Kirkon arkkitehtuuri poikkeaa Mystraksen muista kirkoista, ja se muistuttaa enemmän muun muassa Ósios Loukáksen luostarin kirkkoa Boiotiassa. Kirkko oli sisältä koristeltu seinämaalauksilla, joista on jäljellä vain osia. Ne ovat 1200-luvulta ja esittävät muun muassa Kristuksen kärsimystä, Neitsyt Mariaa, apostoleja ja Johannes Kastajan elämää sekä keisari Manuel Palaiologosta. Kirkossa on myös Morean despootti Theodoros Palaiologoksen hauta.

Lähteet
-------

1. 1 2  Άγιοι Θεόδωροι Μυστρά Υπουργείο Πολιτισμού και Αθλητισμού.  Arkistoitu 23.11.2017. Viitattu 28.11.2016.
2. 1 2  Archaeological site of Mistras: Description Ministry of Culture and Sports.  Arkistoitu 17.8.2016. Viitattu 28.11.2016.
3. 1 2  Church of Agioi Theodoroi *Greeka.com*. Viitattu 28.11.2016.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Pyhien Theodorosten kirkko** Wikimedia Commonsissa
**Viivi Maria Kristiina Avikainen** (s. 7. syyskuuta 1987 Juva) on suomalainen uransa päättänyt aitajuoksija ja moniottelija. Hän on edustanut Juvan Urheilijoita (vuoteen 2010 ja uudestaan vuodesta 2023), Mikkelin Kilpa-Veikkoja (2011–2015), Lahden Ahkeraa (2016–2019) ja Viipurin Urheilijoita (2020–2022).

Kalevan kisoista Avikainen on saavuttanut pronssia 100 metrin aitajuoksusta vuonna 2017. Sisäratojen SM-kilpailuista hän on saavuttanut viisiottelusta hopeaa vuonna 2010 sekä pronssia vuosina 2013 ja 2015. Suomi−Ruotsi-maaottelussa hän voitti 100 metrin aitajuoksun 2017.

Ennätyksikseen Avikainen on juossut 60 metrillä 7,85 (hallissa), 100 metrillä 12,39, 200 metrillä 26,38, 400 metrillä 64,85 (hallissa), 60 metrin aidoissa 8,32 (hallissa) ja 100 metrin aidoissa 13,32. Seitsenottelussa hänen ennätyksensä on 4795 pistettä ja viisiottelussa hallissa 3722 pistettä.

Avikainen päätti aktiiviuransa Lahden Kalevan kisoihin heinäkuussa 2023.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Viivi Avikainen Tilastopaja (vaatii kirjautumisen, maksullinen palvelu).
2. ↑  Ruotsin kaatajan ura on ohi: "Henkisesti aivan loppu" *www.iltalehti.fi*. Viitattu 29.7.2023.


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt Muokkaa Wikidatassa | 
* World Athletics
* Tilastopaja 🔒

 |

 |
**Itämerennäkinparta** (*Chara baltica*) on näkinpartojen sukuun kuuluva levälaji. Se on väriltään tummempi kuin muut suvun lajit. Se on yleensä 5–50 cm korkea, mutta joskus tavataan poikkeuksellisen suuria yksilöitä, jotka ovat 150 cm korkeita. Koko sekovarren pituudella on piikkejä. Levissä on 7–11, enimmillään 5 cm pitkiä, pitkäkärkisiä sädehaaroja, jotka muodostavat sädekiehkuroita. Näiden sädehaarojen alla on piikkikiehkuroita. Itämerennäkinpartaa esiintyy savisilla ja liejuisilla merenpohjilla ja sen menestymissyvyys on 50 cm–2 m. Laji elää rantavesissä yksivuotisena, mutta syvemmissä vesissä se elää useampia vuosia. Sillä on talvehtimisnystyröitä, jotka talvehtivat ja joista kasvi lisääntyy kasvullisesti. Kasvi lisääntyy myös suvullisesti ja se on yksikotinen. Itämerennäkinpartaa esiintyy usein pienissä ryhmissä. Se kestää aaltojen virtausta ja näin olen se menestyy myös avovesillä.

Lähteet
-------

1. ↑  Suomen Lajitietokeskus: Itämerennäkinparta – *Chara baltica* *Laji.fi*. Viitattu 30.7.2023.
2. ↑  Jouni Leinikki, Sanna Saari: Itämerennäkinparta  2021. Luontoportti. Viitattu 30.7.2023.
3. ↑  Markku Viitasalo, Kirsi Kostamo, Eeva-Liisa Hallanaro, Wilma Viljamaa, Suvi Kiviluoto, Jan Ekebom, Penina Blankett: *Meren aarteet*, s. 404. Gaudeamus, 2017. ISBN 978-952-495-435-8.


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Taksonitunnisteet | 
* Wikidata: Q9303824
* AlgaeBase: 35576
* GBIF: 5270790
* iNaturalist: 486265
* IRMNG: 10003987
* NBN: NHMSYS0021059036
* NCBI: 69331
* Open Tree of Life: 179072
* WoRMS: 399467

 |

 |
**Qarši** (uzb. *Қарши*) on kaupunki Qashqadaryon alueella Uzbekistanin eteläosassa Keski-Aasiassa. Kaupungista on matkaa Uzbekistanin pääkaupunkiin Taškentiin 520 km ja Afganistanin rajalle 335 km. Vuonna 2006 kaupungin asukasluku oli 217 400.

Qarši on tärkeä maakaasun tuottaja. Šurtan kaasukenttä ja suuri jalostuslaitos sijaitsevat kaupungin luoteispuolella. Qarshissa on suuri muovitehdas Termoplast, jossa tehdään polyetyleenistä vesi- ja kaasuputkia.

Kaupungin ympäristössä viljellään puuvillaa, minkä mahdollisti 1970-luvulla aloitettu suuri kanavien rakennusprojekti, joiden avulla Amudarjan vettä on johdettu alueelle. Kaupungista on ollut rautatieyhteys vuodesta 1970 maan pääkaupunkiin Taškentiin ja Kazakstanin puolelle Almatyyn. Kaupunki on kuuluisa kudotuista matoistaan.*kenen mukaan?* Kaupungissa toimivat teatteri-instituutti sekä musiikki- ja draamateatterit.

Historia
--------

Vaikka tiedot ovatkin vähäiset, on kaupunki ainakin 1000 vuotta vanha.*lähde?* Se on syntynyt vanhan Samarkandista Buharan kautta Afganistaniin ja Intiaan kulkevan kauppareitin varrelle. Kaupungin nimenä oli 1300-luvulle Nakhsab, jolloin paikalle rakennettiin turkkilainen linnoitus, joka nimettiin Qaršiksi. Kaupungista on käytetty myös nimeä Bek-Budi.*lähde?* Qarši oli Tšagatain kaanikunnan pääkaupunki. Sittemmin Qarši tuli kuulumaan Buharan kaanikuntaan, josta vuonna 1920 muodostettiin vuonna 1924 lakkautettu Buharan sosialistinen kansantasavalta. Qarši kuului tämän jälkeen Uzbekistanin neuvostotasavaltaan.

Lähteet
-------

1. ↑  Uzbekistan Citypopulation
2. ↑  Investment Guide Kashkadarya (Arkistoitu – Internet Archive) Uzbekistan Embassy in UK

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Qarši** Wikimedia Commonsissa
**Lahden Kirjamessut** on Lahdessa vuosittain maaliskuussa järjestettävä kirjallisuustapahtuma. Messut järjestettiin ensimmäisen kerran 2008. Lahti Hallissa järjestettävässä tapahtumassa vieraili vuonna 2008 noin 4000 kävijää. Messujen yhteydessä järjestetään myös antiikkimessut. Sarjakuva on messujen yksi painopisteistä. Lahtelainen Puupäähatulla palkittu sarjakuvataiteilija Marko Turunen toteuttaa messujen päänäyttelyn. 

Lahden Kirjamessujen neuvonantajina toimivat runoilija, suomentaja ja kustantaja Leevi Lehto sekä suomentaja, Suomen Penin puheenjohtaja Jukka Mallinen.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Lahden Kirjamessut** Wikimedia Commonsissa

* Lahden Kirjamessut (Arkistoitu – Internet Archive)

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Lahden seudun kulttuuritarjonta ja museot |
| --- |
|  |
| Musiikki | 
* Lahden kansainvälinen urkuviikko
* Sibeliustalo
* Sinfonia Lahti

 |
|  |
| Muotoilu ja taide | 
* Askon museo
* Kuvakokoelma (Lahti)
* Lahden kansainvälinen julistetriennaali
* Lahden visuaalisten taiteiden museo Malva
* Lanu-puisto
* Malski-keskus
* Radio- ja tv-museo Mastola

 |
|  |
| Sanataide | 
* Lahden kansainvälinen kirjailijakokous
* Lahden Kirjamessut
* Lahden Runomaraton

 |
|  |
| Muuta | 
* Lahden kaupunginteatteri
* Lahden historiallinen museo

 |

 |
Marie Laveaun muotokuva (Frank Schneider, 1920). Maalaus perustuu George Catlinin maalaukseen vuodelta 1835.
Marie Laveaun hauta miehensä sukumausoleumissa New Orleansin St. Louis Cemetery -hautausmaalla.
**Marie Catherine Laveau** (n. 10. syyskuuta 1801, New Orleans – 16. kesäkuuta 1881), oli neworleansilainen voodoo-papitar ja kaupungin voodoo-kuningatar.

Marie Laveau syntyi mahdollisesti vuonna 1801. Hän oli ranskankielinen Louisianan kreoli. Laveaussa oli tiettävästi kongolaista, eurooppalaista ja intiaaniverta, ja hän syntyi vapaana. Hän meni ensimmäisen kerran naimisiin vuonna 1819. Hänen toinen aviomiehensä oli ranskalainen aatelinen ja armeijan kapteeni Christophe Glapion, jonka kanssa hän sai useita lapsia. Laveau oli luku- ja kirjoitustaidoton.

Laveaun elämästä ei tiedetä kovinkaan paljon varmaa, ja moni hänestä kerrottu tarina saattaa kertoa hänen samannimisestä tyttärestään, joka oli myös tunnettu voodoo-papitar. Laveaun kerrotaan työskennelleen ennen papittaren uraansa varakkaiden naisten kampaajana. Hän alkoi järjestää julkisia voodoo-seremonioita Lake Pontchartrainin ja Bayou Saint Johnin rannalla. Laveau oli harras katolilainen, ja hän yhdisteli voodoohon kristinuskoa. Laveaun ansiosta voodoo saavutti suosiota paitsi mustien, myös valkoisten neworleansilaisten keskuudessa.

Laveausta tuli yksi New Orleansin vaikutusvaltaisimmista naisista. Hän keräsi suuren omaisuuden, toimi viinin maahantuojana ja hankki itselleen New Orleansin suurimman kenkäkokoelman. Hänen väitettiin myös toimineen parittajana, joka hankki varakkaille valkoisille miehille rakastajattaria. Hän käytti taitojaan ja vaikutusvaltaansa vähäosaisten hyväksi: hän hoiti keltakuumeen ja koleran uhreja sekä osti orjia vapaaksi.

Laveaun muistoa ja legendaa ylläpidetään yhä New Orleansin voodoopiireissä. Hänen haudakseen uskottu Glapionin sukuhauta on suosittu pyhiinvaelluspaikka, jonne vierailijat jättävät esineitä ja raapustelevat kolmen X:n sarjoja.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Marie Laveau - the Voodoo Queen of New Orleans New Orleans Historic Voodoo Museum. Viitattu 18.8.2013.
2. ↑  Marie Laveaun muistokirjoitus The New York Timesissä 23.6.1881
3. 1 2 3 4  Tarvainen, Sinikka: *Ennen syntiinlankeemusta: Vodoun maailma*, s. 128–131. Helsinki: Teos, 2007. ISBN 978-951-851-125-3.


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Saksa
* Israel
* Yhdysvallat

 |
|  |
| Muut | 
* SNAC
* IdRef

 |

 |
**Raija Talvio** (s. 30. huhtikuuta 1959 Helsinki) on suomalainen käsikirjoittaja, leikkaaja ja professori.

Koulutukseltaan Talvio on taiteen tohtori Aalto-yliopiston taiteiden ja suunnittelun korkeakoulusta (2015). Hän on työskennellyt vuosia tutkijana ja käsikirjoittamisen tuntiopettajana Aalto-yliopiston taiteiden ja suunnittelun korkeakoulun elokuva- ja lavastustaiteen laitoksella ja vuodesta 2019 elokuva- ja tv-käsikirjoituksen professorina.

Uransa alussa Talvio toimi leikkausassistenttina Aki Kaurismäen esikoiselokuvassa *Rikos ja rangaistus* (1983). Tämän jälkeen Talvio leikkasi ohjaajan kaikki 1980-luvulla valmistuneet elokuvat. Talvio on leikannut myös useita Anssi Mänttärin elokuvia.

Talvio on käsikirjoittanut Taru Mäkelän ohjaamat elokuvat *Pikkusisar* (1999), josta Mäkelä ja Talvio saivat vuoden 2000 Suomi-palkinnon, ja *Mieletön elokuu* (2013). Hän on käsikirjoittanut myös Kari Paljakan kaksiosaisen Hannu Salaman romaaniin perustuneen tv-sarjan *Siinä näkijä missä tekijä* (2012).

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Raija Talvio Elonetissä.
2. ↑  Raija Talvio’s dissertation in the field of film 13.11. *Dokumenttikilta*.  31.10.2015.  Arkistoitu 8.2.2017. Viitattu 25.4.2019. (englanniksi)
3. ↑  Elokuvataiteen ja lavastustaiteen laitos: Yhteystiedot *Into-portaali*. Aalto-yliopisto.  Arkistoitu 10.12.2014. Viitattu 10.12.2014.
4. ↑  Uusia professorinimityksiä Aalto-yliopiston taiteiden ja suunnittelun korkeakoulussa | Aalto-yliopisto *act.aalto.fi*.  Arkistoitu 8.9.2021. Viitattu 8.9.2021.

Aiheesta muualla
----------------

* Raija Talvio Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
* Raija Talvio Elonetissä.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt Muokkaa Wikidatassa | 
* Elonet

 |

 |