recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Flossaaja
**Flossaus** (joskus myös *hammaslankatanssi*) on tanssiliike, jossa heilutetaan lantiota puolelta toiselle ja käsiä edestakaisin lantion edessä ja takana. Edestakaiset liikkeet muistuttavat hammaslangan käyttöä, mistä tanssi on saanut nimensä.

Maailmanlaajuiseksi trendiksi tanssi nousi toukokuussa 2017, kun 15-vuotias Russell Horning, joka tunnetaan nimellä The Backpack Kid, flossasi *Saturday Night Live* -ohjelmassa Katy Perryn keikalla "Swish Swish" -laulun tahdissa. Myöhemmin flossaus lisättiin *Fortnite*-peliin yhdeksi hahmojen tanssiliikkeeksi. Suomessakin tanssi keräsi suosiota nuorison keskuudessa, ja Kotimaisten kielten keskus valitsi "flossauksen" kuukauden sanaksi huhtikuussa 2018.

Lähteet
-------

1. 1 2  Kuukauden sanat 2018 – Flossaus  27.4.2018. Kotimaisten kielten keskus. Viitattu 21.2.2020.
2. ↑  Kids Teaching Parents How To "Floss." Too Bad No Teeth Are Involved. *DOCSEducation.com*.  20.8.2018. Viitattu 21.2.2020. (englanniksi)
3. ↑  Flossauksen keksineen teinin äiti ja manageri haastavat Fortniten tekijät oikeuteen tanssiliikkeiden varastamisesta *Yle Uutiset*.  19.12.2018. Viitattu 21.2.2020.

Aiheesta muualla
----------------

* 

* Wikisanakirjassa: **flossata** – sanan synonyymit, käännökset ja sanakirjamääritelmä
**Ulla Valtola** (s. 20. toukokuuta 2002) on suomalainen salibandyn pelaaja, joka edustaa F-liigassa pelaavaa FBC Loistoa.

Ura
---

Valtola on FBC Loiston kasvatti. Hän on voittanut junioreissa useita Suomen mestaruuksia. Hän pelasi kaudella 2019–2020 liigan B-tasolohkossa 18 ottelua, joissa hän teki 14 maalia ja antoi 13 maalisyöttöä. Kaudella 2020–2021 hän pelasi liigan runkosarjassa 24 ottelua, joissa hän teki 15 maalia ja antoi 19 maalisyöttöä, sekä pudotuspeleissä viisi ottelua, joissa hän teki kaksi maalia ja antoi viisi maalisyöttöä. Hän edusti kausina 2021–2023 ruotsalaista Superliiga-joukkue KAIS Mora IF:ää.

Valtola on pelannut lokakuun 2023 loppuun mennessä Suomen maajoukkueessa 15 maaottelua ja tehnyt niissä seitsemän maalia sekä antanut kymmenen maalisyöttöä. Hän saavutti MM-hopeaa vuonna 2023.

Muuta
-----

Valtola valmistui ylioppilaaksi Kerttulin lukiosta keväällä 2021. Hän on pelannut nuorempana jalkapalloa Åbo IFK:ssa. Hänen velvensä Kalle ja Olli pelaavat jääkiekkoa.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Persoonat esille: FBC Loiston Ulla Valtolan peliuran takana koko perhe *fliiga.com*.
2. ↑  Pelaajat: Ulla Valtola *fliiga.com*. SSBL Salibandy Oy. Viitattu 3.1.2023.
3. 1 2  Ulla Valtola *Nhlfinns*.  20.11.2023. Viitattu 4.12.2023.
4. ↑
5. ↑  Siltanen, Joel: Valtola palaa Ruotsista Suomeen – suuntana vanha tuttu FBC Loisto *Pääkallo*.  17.5.2023. Viitattu 4.12.2023.
6. ↑  Pelaajatilastot  23.10.2023. Salibandyliitto. Viitattu 4.12.2023.
7. ↑  Naisten salibandymaajoukkue Singaporen MM-kisoihin valittu – mukana viisi ensikertalaista  1.11.2023. Suomen Salibandyliitto. Viitattu 10.12.2023.
8. ↑  Suomen loppukiri finaalissa ei riittänyt – Ruotsi voitti MM-kultaa yhdeksännen kerran peräkkäin *Ilkka-Pohjalainen*.  10.12.2023. Viitattu 10.12.2023.
9. ↑

Suomen joukkue – Salibandyn naisten MM-kilpailut 2023
1 Vuorela |
2 Laitila |
3 Piispa |
8 Rantanen |
9 Westerlund |
11 Manninen |
13 Höynälä |
15 Turunen |
16 Valtola |
18 Homi |
20 Vallenius |
27 O. Kauppi |
28 V. Kauppi |
44 Nordlund |
61 Pietilä |
80 Kippilä |
82 Niemelä |
88 Nieminen |
89 Saario |
96 Leino |
Valmentaja Kurronen
**Emilia Pietilä** (s. 23. joulukuuta 2003 Mynämäki) on suomalainen salibandyn pelaaja, pelipaikaltaan puolustaja.

Pietilä on edustanut Naisten Salibandyliigassa eli nykyisessä F-liigassa turkulaista FBC Loistoa kausina 2019–2022 ja Turun Palloseuraa kaudesta 2022–2023 alkaen. Hän on pelannut liigassa neljän kauden aikana 79 runkosarjaottelua, joissa hän on tehnyt 28 maalia ja antanut 43 maalisyöttöä, sekä 18 pudotuspeliä, joissa hän on tehnyt kaksi maalia ja saanut kuusi syöttöpistettä. Hän voitti Suomen-mestaruuden vuonna 2023. Pietilän kasvattajaseura on mynämäkeläinen SBS Wirmo. Hän voitti SBS Wirmon joukkueessa C-tyttöjen Suomen-mestaruuden vuonna 2018 ja B-tyttöjen Suomen-mestaruuden vuonna 2019.

Pietilä voitti alle 19-vuotiaiden maailmanmestaruuden vuonna 2021. Hän on pelannut naisten maajoukkueessa lokakuun 2023 loppuun mennessä kahdeksan ottelua, joissa hän on tehnyt neljä maalia ja antanut kolme maalisyöttöä. Hän saavutti MM-hopeaa vuonna 2023.

Emilia Pietilän kaksossisko Olivia Pietilä pelaa myös F-liigaa TPS:n joukkueessa. Heidän isänsä Mika Pietilä on toiminut yhtenä FBC Loiston valmentajana.

Lähteet
-------

1. 1 2  Emilia Pietilä *Nhlfinns.net*.  20.11.2023. Viitattu 4.12.2023.
2. 1 2  Emilia Pietilä F-liiga. Viitattu 10.4.2022.
3. 1 2  Player Card: Emilia Pietilä *Floorball.org*. IFF. Viitattu 10.4.2022. (englanniksi)
4. ↑  Siltanen, Joel: Wirmo on C-tyttöjen Suomen mestari – trillerillä enemmän katsojia kuin liigan välierillä *Pääkallo.fi*.  12.4.2018. Viitattu 14.4.2022.
5. ↑  B-tytöille Suomen mestaruus!  24.4.2019. SBS Wirmo. Viitattu 14.4.2022.
6. ↑  Siltanen, Joel: U19-naisten MM-joukkue julkaistiin – "Meillä on taitava ja hyvin liikkuva joukkue" *Pääkallo.fi*.  4.8.2021. Viitattu 10.4.2022.
7. ↑  Siltanen, Joel: Kooste: Hämäläisen hattutemppu täydentyi jatkoajalla ja käynnisti voitonjuhlat – katso MM-finaalin maalit *Pääkallo.fi*.  6.9.2021. Viitattu 10.4.2022.
8. ↑  Pelaajatilastot  23.10.2023. Salibandyliitto. Viitattu 4.12.2023.
9. ↑  Naisten salibandymaajoukkue Singaporen MM-kisoihin valittu – mukana viisi ensikertalaista  1.11.2023. Suomen Salibandyliitto. Viitattu 10.12.2023.
10. ↑  Suomen loppukiri finaalissa ei riittänyt – Ruotsi voitti MM-kultaa yhdeksännen kerran peräkkäin *Ilkka-Pohjalainen*.  10.12.2023. Viitattu 10.12.2023.
11. ↑  Olivia Pietilä *Nhlfinns.net*.  20.11.2023. Viitattu 4.12.2023.
12. ↑  Isä Mika valmentaa ja kaksoistytöt Emilia ja Olivia pelaavat liigassa – mynämäkeläisen Pietilän perheessä riittää mailoja *Jälkipeli.net*.  25.2.2021. Viitattu 14.4.2022.

Suomen joukkue – Salibandyn naisten MM-kilpailut 2023
1 Vuorela |
2 Laitila |
3 Piispa |
8 Rantanen |
9 Westerlund |
11 Manninen |
13 Höynälä |
15 Turunen |
16 Valtola |
18 Homi |
20 Vallenius |
27 O. Kauppi |
28 V. Kauppi |
44 Nordlund |
61 Pietilä |
80 Kippilä |
82 Niemelä |
88 Nieminen |
89 Saario |
96 Leino |
Valmentaja Kurronen
**Hanna Niemelä** (s. 28. kesäkuuta 1995) on suomalainen salibandyn pelaaja, joka laukoo vasemmalta ja pelaa keskushyökkääjänä. Hän edustaa F-liigassa pelaavaa SS Rankkoja Ankkoja. Hän pelasi kauden 2021–2022 sveitsiläisseura Unihockey Berner Oberlandissa. Aikaisemmin urallaan Niemelä on pelannut laitahyökkääjänä.

Seurajoukkueessa
----------------

Niemelä on edustanut salibandyliigassa myös kajaanilaista Papasta kaudella 2014–2015, ennen kuin siirtyi Rankkojen Ankkojen tuolloin 1. divisioonassa pelanneeseen joukkueeseen. Hän saavutti SM-pronssia kaudella 2020–2021.

Maajoukkueessa
--------------

Niemelä on voittanut opiskelijoiden MM-kultaa vuonna 2018. Hän debytoi maajoukkueleirillä ensimmäisen kerran kesällä 2018, yhdessä joukkuekaverinsa Sanna Ristelin kanssa. Hän saavutti MM-hopeaa ensimmäisissä naisten MM-kilpailuissaan Uppsalassa 2021. Hän on pelannut lokakuun 2023 loppuun mennessä 30 maaottelua, joissa hän on tehnyt seitsemän maalia ja antanut neljä maalisyöttöä.

Muuta
-----

Niemelän sisko Emmi Niemelä on myös salibandyn liigapelaaja.

Lähteet
-------

* SSRA (Arkistoitu – Internet Archive)
* Nhlfinns
* Salibandy.fi
* Pääkallo.fi

### Viitteet

1. ↑  Nhlfinns
2. 1 2  Tässä Suomen salibandynaiset Uppsalan MM-kisoissa – mukana viisi ensikertalaista *Salibandy.fi*.  27.10.2021. Suomen Salibandyliitto. Viitattu 6.12.2021.
3. ↑  Siltanen, Joel: Niemelät palaavat Ouluun ja SSRA-paitaan – "Edelleen kova motivaatio ja halu kehittyä pelaajana" *Pääkallo*.  2.4.2022. Viitattu 4.12.2023.
4. ↑  Hirvonen, Hinni: Salibandynaisten kutkuttava MM-finaali päättyi tappioon – tämä jatkoaikaosuma ratkaisi trillerin Ruotsille  5.12.2021. Yle. Viitattu 6.12.2021.
5. ↑  Pelaajatilastot  23.10.2023. Salibandyliitto. Viitattu 4.12.2023.

Suomen joukkue – Salibandyn naisten MM-kilpailut 2021
3 Piispa |
4 Mettälä |
5 Eskelinen |
6 S. Nieminen |
8 Rantanen |
9 Westerlund |
11 Manninen |
13 Höynälä |
18 Homi |
21 Sundström |
26 Kylmäluoma |
27 O. Kauppi |
28 V. Kauppi |
32 Lampinen |
35 Siltanen |
80 Kippilä |
82 Niemelä |
88 K. Nieminen |
89 Saario |
96 Leino |
Valmentaja Kurronen

Suomen joukkue – Salibandyn naisten MM-kilpailut 2023
1 Vuorela |
2 Laitila |
3 Piispa |
8 Rantanen |
9 Westerlund |
11 Manninen |
13 Höynälä |
15 Turunen |
16 Valtola |
18 Homi |
20 Vallenius |
27 O. Kauppi |
28 V. Kauppi |
44 Nordlund |
61 Pietilä |
80 Kippilä |
82 Niemelä |
88 Nieminen |
89 Saario |
96 Leino |
Valmentaja Kurronen
**Mylly** on voittoa tavoittelematon Kuopiossa toimiva luovien alojen toimikeskus. Myllystä löytyy 50 ihmisen työpaikka. Myllyn ideana on lisätä toimijoiden tehokkaampaa resurssien käyttöä, edistää työtilaisuuksien syntyä, kehitellä uusia innovaatioita ja edistää alueen matkailua. Mylly sijaitsee Kuopion sataman kupeessa, puiston vieressä Minna Canthin kadulla. 

Myllyn taustalta löytyy Luovien alojen yhdistys Pro Mylly ry, joka on perustettu 3.8.2009. Yhdistyksen toimenkuvaan kuuluvat tilojen vuokraaminen ja palveluiden tarjoaminen luovien toimialojen yrittäjille ja taiteilijoille. Tavoitteena yhdistyksellä on luovien alojen työtilaisuuksien lisäämisen edistäminen.

Pro Mylly yhdistyksen rahoitus muodostuu pääasiassa vuokralla olevien yrittäjien, taiteilijoiden ja yhdistysten maksamista vuokratuloistaa. Vuokralaiset myös huolehtivat omien tilojensa kunnostamisesta ja ylläpidosta. Yhdistyksen toimijat työskentelevät 1. ja 4. kerroksissa, ja tilat on otettu käyttöön syksyn 2009 aikana. Yhdistystoiminta käynnistyi maaliskuussa 2010.

Myllyssä toimijoina on taiteilijoita, käsityöläisiä, yrityksiä ja yhdistyksiä.

Myllyn toimijat valmistavat muun muassa kierrätysmateriaaleista koruja ja tekstiilituotteita. Myllystä löytyy myös puku-/vaatesuunnittelijoita, keraamikko, media-, valokuva- ja kuvataiteilijoita, erikoispuuseppä, verhoilija sekä elokuvatekijöitä sekä tapahtumayhdistyksiä.

Mylly on mukana myös Taidetori-tapahtumassa.

Lähteet
-------

1. ↑  Taidetori (Arkistoitu – Internet Archive)
**Substantiivitauti** viittaa lauserakenteeseen, jossa yksinkertainen predikaatti korvataan abstraktisubstantiivin ja sopivan verbin liitolla. Suomen kielessä tällaisia verbejä ovat esimerkiksi olla, tehdä, suorittaa, osoittaa, toteuttaa, toteutua, tapahtua, ilmetä, vaikuttaa. Esimerkiksi "naimattomien naisten määrä osoittaa lisääntymistä", "pyykin ulkokuivausta suoritetaan" ja "toteutetaan hintojen korotus" ovat substantiivitautisia lauseita. Substantiivitautia pidetään yleisesti ymmärtämistä vaikeuttavana, ja mainitunlaisia lauserakenteita suositellaan yleiskielessä välttämään ja käyttämään luontevampia rakenteita, kuten "naimattomien naisten lukumäärä kasvaa", "pyykkiä kuivatetaan ulkona" ja "korotetaan hintoja".

Saksalainen kirjailija Ludwig Reiners sanoi, että verbi on "lauseen selkäranka, joka katkeaa, jos toiminta puristetaan substantiiviksi ja predikaatiksi otetaan 'yleisverbi'". On sanottu, että substantiivitautia ilmentävässä lauseessa verbi ei ole lauseen ydin vaan pelkkä "välttämätön paha."

On kuitenkin eräitä ilmaisuja, joissa verbistä johdetun abstraktisubstantiivin ja merkitykseltään "kalpeamman" verbin liiton käyttöä pidetään yleisesti parempana vaihtoehtona kuin vastaavan pelkän verbin käyttöä. Esimerkiksi lause *hän tappoi* (surmasi) *itsensä* ilmaistaan yleisemmin *hän teki itsemurhan*.

Lähteet
-------

* Terho Itkonen: Kieliopas: Ymmärtämistä vaikeuttavat lauserakenteet: substantiivitauti.

### Viitteet

1. 1 2 3  Nykysuomen käsikirja: Päivi Rintala: Tyyliopin perusteita. *lähde tarkemmin?*
2. 1 2  Elina Heikkilä: Substantiivitaudin oireita *Kielipakina*. Kotimaisten kielten keskus. Viitattu 30.10.2015.
3. ↑  Nykysuomen käsikirja: Osmo Ikola: Kielioppi ja kielenopas*lähde tarkemmin?*
Jazzorkesteri on saapunut New Orleansissa hautausmaalle.
**Jazz-hautajaiset** on New Orleansissa Lousianassa tunnettu hautajaistapa, jossa hautajaissaattueeseen kuuluu jazzia soittava puhallinorkesteri.  Jazz-hautajaiset ovat erityisesti afroamerikkalaisen yhteisön perinnettä. Yhdysvalloissa mustien orjien hautajaisiin kuului jo 1700-luvulla hautajaissaattue, jossa laulettiin ja soitettiin, ja tapa oli käytössä myös New Orleansissa.

Hautajaisten kulku
------------------

Jazz-hautajaiset noudattavat määriteltyä paraatirakennetta. Kun siunaustilaisuus päättyy, orkesteri seuraa perhettä hautausmaalle joko jalan tai hevosen vetämissä vaunuissa. Orkesteri muodostaa "ensimmäisen rivin" ja soittaa surumusiikkia ja perinteisiä virsiä. Musiikki eroaa nykyjazzista ja myös Dixieland-jazzista. Paraatin johtajalla on näyttävä vyö, musta hattu ja joskus myös koristeellinen sateenvarjo, ja hän kävelee kulkueen edessä. Hautajaisvieraat kulkevat orkesterin takana niin sanottuna "toisena rivinä" mahdollisesti myös tanssien musiikin tahdissa. Vainaja hyvästellään perheen hautaan, joka New Orleansin suoperäisyyden takia on yleensä maanpinnan yläpuolelle nouseva hautakappeli. Tämän jälkeen musiikin tempo vaihtuu, ja orkesteri soittaa iloisia kappaleita, kuten "When the Saints Go Marching In".

Jazz-hautajaisia järjestetään muusikoille, mutta myös muille. Tapaa pidetään kunnioittavana, sillä jazzin katsotaan kuuluvan yhtä lailla kuolemaan kuin elämäänkin.

Populaarikulttuurissa
---------------------

Grigori Aleksandrovin elokuvassa *Iloiset pojat* (1934) nähdään jazz-hautajaiset.

James Bond-elokuva *Elä ja anna toisten kuolla* (1973) alkaa jazz-hautajaisilla.

Lähteet
-------

1. 1 2  Kein, Sybil: The Celebration of Life in New Orleans Jazz Funerals.  *Revue française d'études américaines*, 1992, 51. vsk, s. 19-26. Artikkelin verkkoversio.
2. 1 2 3 4  Jazz Funerals of New Orleans National Museum of Funeral History. Viitattu 9.12.2023.
3. ↑  Reed, Rou: Deterioration of Quaint Old Tombs Provokes New Orleans Controversy *The New York Times*.  15.2.1975. Viitattu 9.12.2023.
4. ↑  Grigori Aleksandrov: Iloiset pojat  1934. Youtube, 1:09:44.
5. ↑  "June 27: 45 years ago, 'Live and Let Die' brought James Bond to New Orleans *nola.com*. Viitattu 9.12.2023.

Aiheesta muualla
----------------

* Preservation Hall Foundation: New Orleans Jazz Funeral Demonstration I Youtube. Viitattu 9.12.2023.
**Tampereen Tradenomiopiskelijat ry** (TTO ry) on opiskelijoiden muodostama ja ylläpitämä rekisteröity yhdistys. TTO ry on Tampereen ammattikorkeakoulun tradenomiopiskelijoiden ainejärjestö. Yhdistys toimii tradenomiopiskelijoiden paikallisena edunvalvojana Pirkanmaalla, joka neuvoo opintotuki- ja toimeentuloasioissa ja ajaa opiskelijoiden asioita edustajiensa välityksellä. TTO on yksi Tradenomiopiskelijaliitto TROL ry:n suurimmista jäsenyhdistyksistä*lähde?*. Yhdistyksen jäseniksi voivat liittyä kaikki Tampereen ammattikorkeakoulussa nuorisoasteen tradenomi- tai BBA -tutkintoa opiskelevat. Yhdistyksen jäseniin lukeutuu syksyllä 2022 yli 1100 tradenomi- ja BBA-opiskelijaa.

Historia
--------

Yhdistys on alun perin perustettu vuonna 1971 kauppaopiskelijoiden opiskelijayhdistykseksi (TKO).

Vuonna 2008 syyskokouksessaan yhdistys päätti muuttaa nimensä virallisesti Tampereen Tradenomiopiskelijat ry:ksi (TTO ry).

Toiminta
--------

TTO:n toiminta keskittyy suurimmaksi osaksi tradenomiopiskelijoiden edunvalvontaan ja vapaa-ajan toiminnan järjestämiseen. TTO ry valvoo Tampereen ammattikorkeakoulun tradenomiopiskelijoiden etuja aktiivisella opintososiaalisella toiminnalla sekä tukee tradenomitutkinnon rakenteellista ja laadullista kehittämistä Tampereen ammattikorkeakoulussa. Edunvalvonnan ohella TTO ry järjestää opiskelijoille vapaa-ajan toimintaa tukien näin tradenomiopiskelijoiden sosiaalista kanssakäymistä, hyvinvointia ja yhteishenkeä ja lisätäkseen tradenomitutkinnon tunnettuutta. Yhdistyksen toiminnasta vastaa yhdistyksen hallitus.

#### Tapahtumia

* Vuosittain kansainvälinen ekskursio. Järjestetty muun muassa Berliiniin, Prahaan, Budapestiin ja Krakovaan. Lisäksi kotimaan yritysekskursioita.
* Syksyisin Tradenomisemma
* Yhteistyössä TIRO ry:n ja Pirate ry:n kanssa Koskikeskuksen Ravintolamaailmassa 8 kertaa vuodessa järjestettävät PISTOT-opiskelijabileet.
* Joka syksy järjestettävä Hervannan Hum\*la Hyppely -baarikierros ja keväisin Kalevan K\*nni Kierros.

Vuosittain elokuussa järjestetään aloittaville tradenomiopiskelijoille Hämmästyttävä Ralli, Tradenomiopiskelijoiden kastajaiset ja vuonna 2016 ensi kertaa järjestetyt Fuksiolympialaiset.

Katso myös
----------

* Tradenomiopiskelijaliitto
* Tradenomiliitto

Lähteet
-------

* www.ttory.fi (luettu 10.8.2022)

Aiheesta muualla
----------------

* Yhdistyksen virallinen kotisivu
**Trimetyleenidiamiini** eli **1,3-diaminopropaani** tai **1,3-propaanidiamiini** (C3H10N2) on diamiineihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään lähtöaineena muiden orgaanisten kemikaalien synteeseissä. Trimetyleenidiamiini on propyleenidiamiinin isomeeri.

Ominaisuudet, valmistus ja käyttö
---------------------------------

Huoneenlämpötilassa trimetyleenidiamiini on väritöntä nestettä ja sillä on kalamainen ja ammoniakinkaltainen haju. Yhdiste liukenee erittäin hyvin veteen ja moniin orgaanisiin liuottimiin esimerkiksi etanoliin ja dietyylieetteriin.

Trimetyleenidiamiinia voidaan valmistaa 1,3-propaanidiolin ja ammoniakin välisellä reaktiolla. Tyypillisempi tapa on kuitenkin akryylinitriilin ja ammoniakin välinen reaktio. Tässä reaktiossa muodostuu aminopropionitriiliä ja bis(syanoetyyli)amiinia. Nämä pelkistetään trimetyleenidiamiiniksi vedyttämällä ja katalyyttinä käytetään nikkeliä tai kobolttia.

Trimetyleenidiamiinista valmistetaan heterosyklisiä yhdisteitä, joita käytetään muun muassa tekstiiliteollisuudessa. Lisäksi siitä valmistetaan kelatoivia yhdisteitä korroosionestoaineiksi ja valokuvauskemikaaleiksi.

Lähteet
-------

1. ↑  1,3-Propanediamine – Substance summary *PubChem*. NCBI. Viitattu 21.1.2019. (englanniksi)
2. 1 2 3 4 5  Alén, Raimo: *Kokoelma orgaanisia yhdisteitä: Ominaisuudet ja käyttökohteet*, s. 540. Helsinki: Consalen Consulting, 2009. ISBN 978-952-92-5627-3.
3. 1 2 3  Peter Roose, Karsten Eller, Erhard Henkes, Roland Rossbacher & Hartmut Höke: *Amines, Aliphatic, Ullmann's Encyclopedia of Industrial Chemistry*, John Wiley & Sons, New York, 2015. Viitattu 21.1.2019.
4. ↑  Srivasan Sridhar & Richard G. Carter: *Diamines and Higher Amines, Aliphatic, Kirk-Othmer Encyclopedia of Chemical Technology*, John Wiley & Sons, New York, 2001. Viitattu 21.1.2019
*Tämä artikkeli kertoo kylästä Pomarkussa. Sanan muista merkityksistä katso täsmennyssivua.*
Kiilholman kivinavetta Pomarkussa.
**Kiilholma** on kylä Pomarkussa. Historialtaan se on yksinäistalo.

Luonto
------

Kiilholman kylä sijaitsee Pomarkun Isojärven rannalla.

Historia
--------

Kiiholman kylän ensimmäinen kruunutila perustettiin 1680-luvulla, mutta tila autioitui nälkävuosien 1695–1697 jälkeen liki 30 vuodeksi. Vuonna 1726 kylässä oli kruununtorpparina Mikko Eliaanpoika. Tilan nykyinen paritupatyyppinen päärakennus rakennettiin 1880-luvun vaihteessa. Päärakennuksen lisäksi pihapiiriä rajaavat suuri kivinavetta ja jugendtyylinen pienempi asuinrakennus. Kartanon aitat on rakennettu 1700- ja 1840-luvuilla. Ne muodostavat komean talonpoikaisen rakennusryhmän.

Kiilholmassa on ollut myös saha, jonka tuotteista suuri osa meni ulkomaanvientiin. Vanhasta Kiilholman eli Vajaniemen höyrysahasta on jäljellä enää luonnonkivestä muurattu konehuone, sillä puurakenteinen saha paloi 1920-luvun lopulla. Palo päätti sahan toiminnan ja konehuonerakennusta on käytetty myöhemmin kesäasuntona, tanssipaikkana ja taidenäyttelytilana.

Joskus myös Kiilholman kartanoksi nimitetyn Kiilholman tilan osti vuonna 1934 Juho Rossi. 2010-luvulla tila toimii lypsykarjatilana ja harjoittaa maatilamatkailua. Tilan talouskeskuksen ja sahan omistajana 2010-luvulla on Juho Rossin tyttären pojantytär Sarianna Särkijärvi.

Lähteet
-------

1. ↑  Pomarkun kunnan asutushistoria (Arkistoitu – Internet Archive)
2. 1 2 3  Kiilholman saha ja kartano.  *Pomarkun–Siikaisten Isojärvi*, 2015, 3. vsk, s. 36–39.  Isojärvi-Seura ry. ISSN-L 2242-8224. Lehden verkkoversio (PDF). Viitattu 29.3.2016.
3. ↑  Satakunnan museo
4. ↑  Kiilholman kartano *avoinmaaseutu.fi*.  Arkistoitu 9.4.2016. Viitattu 29.3.2016.
5. ↑  Onnellisten lehmien maitoa *luoteisvayla.fi*.  1.11.2012. Alma Media Oyj. Viitattu 29.3.2016. [vanhentunut linkki]

Aiheesta muualla
----------------

* Kiilholman kartanon Facebook-sivut
**Maria Anna** (13. heinäkuuta 1861– 31. heinäkuuta 1942 ) oli tortugalilainen Bragançan prinsessa, josta tuli Vilhelm IV:n puolisona Luxemburgin suurherttuatar.

Maria Anna oli Portugalia kuninkaana 1828-1834 hallinneen Mikaelin tytär. Hän kävi koulunsa Saksassa. Vuonna 1884 hän tapasi Nassaun prinssi Vilhelmin. Katolinen miniä ei ollut aluksi luterilaisen prinssin isän mieleen, mutta kun isästä tuli vahvasti katolisen Luxemburgin suurherttua, hän muutti mielensä. Maria Anna ja Vilhelm vihittiin 1893.

Vilhelm IV alkoi sairastella heti noustuaan valtaistuimelle, ja Maria Annasta tuli hänen sijaishallitsijansa vuosiksi 1908–1912. Kesällä 1912 valta siirtyi heidän tyttärelleen Marie-Adélaïdelle, mutta Maria Annalla oli edelleen tärkeä tehtävä suurherttuattaren neuvonantajana. Vuonna 1919 kun Marie-Adélaïde luopui vallasta sisarensa Charlotten hyväksi, Maria Anna vetäytyi Hohenburgiin.

Vuonna 1940 Maria Anna lähti maanpakoon New Yorkiin missä hän kuoli 1942.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  H.R.H. Grand Duchess Maria Ana *Luxemburgin hovi*. Viitattu 22.4.2023.


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Saksa

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Deutsche Biographie

 |

 |
**Gottlieb Aron Kleofas Hyvämäki**, sukunimi vuoteen 1918 *Hymander* (1. heinäkuuta 1874 Helsinki – 25. heinäkuuta 1932 Kuopio) oli suomalainen herännäisyyteen kuulunut kirkkoherra.

Hyvämäen vanhemmat olivat kanttori Johan August Gottlieb Hymander ja Johanna Gustava Wilhelmina Glans. Hän pääsi ylioppilaaksi Helsingin suomalaisesta alkeisopistosta 1893 ja hän suoritti teologisen erotutkinnon Helsingin yliopistossa 1899. Hyvämäki vihittiin papiksi vuonna 1900.

Hyvämäki oli Viipurin lääninvankilan vt. saarnaajana ja Viipurin kirkkoherran apulaisena vuonna 1900. Hänestä tuli Lappeenrannan-Lappeen kirkkoherran apulainen 1900, Helsingin vt. 2. komministeri 1903, kirkkoherran apulainen 1904 ja Helsingin pohjoisen seurakunnan kirkkoherran apulainen 1906. Hyvämäki valittiin Nilsiän kirkkoherran apulaiseksi 1907, Nilsiän (Varpaisjärven) papiston apulaiseksi 1908 sekä vt. kirkkoherraksi ja välivuodensaarnaajaksi 1909. Hän oli Varpaisjärven kirkkoherrana vuodesta 1911 alkaen. Vuonna 1918 Hyvämäki osallistui epäonnistuneeseen Vienan retkeen. Vuonna 1923 hän keräsi rahaa Portaanpään kansanopiston perustamiseen. Hyvämäki sai rovastin arvon 1925. Vuonna 1925 Hyvämäki sairastui vakavasti. Hän menehtyi vuonna 1932 ja haudattiin Lappeenrantaan.

Kleofas Hyvämäki oli naimisissa vuodesta 1903 Edit Sofia Nordströmin (1877–1955) kanssa.
Hyvämäki liittyi heränneisiin vietettyään kesän 1899 Nilsiällä ja käytyään ensimmäisen kerran Aholansaaressa. Nilsiän Aholansaaressa sijaitsee 1900-luvun alussa rakennettu kirkkoherra Kleofas Hyvämäen kesäpappila. Aholansaari oli Paavo Ruotsalaisen perillisten omistuksessa aina vuoteen 1913 saakka, jolloin Hyvämäki osti saaren ja rakennutti kesäpappilan.  Herättäjä-Yhdistys peri Aholansaaren pappilan ruustinna Edit Hyvämäen kuoltua 1955.

Varpaisjärven kirkon pihamaalla on Kleofas Hyvämäen muistokivi.

Kirjallisuutta
--------------

* Jussi Sinnemäki : *Ukkosenjyrinän poika. Kulttuuri- ja kirkkohistoriallinen elämänkuvaus pastori G. A. K. Hymander-Hyvämäestä*. Otava 1943

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5  Hymander, Gottlieb Aron Kleofas. Suomen papisto 1800–1920 -verkkojulkaisu. Helsinki: Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2017 (viitattu 5.8.2020)
2. ↑  Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899
3. 1 2 3 4  Rovasti Kleofas Hyvämäen elämänvaiheet *Aholansaarisäätiö, aholansaari.fi*.
4. ↑  Arkistoitu kopioMuseo *Aholansaarisäätiö, aholansaari.fi*.  Arkistoitu 10.8.2020. Viitattu 5.8.2020.


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt Muokkaa Wikidatassa | 
* Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899

 |

 |
Song-dynastian *Jiaozi,* maailman vanhin paperiraha
**Valuutta** tarkoittaa valtion tai alueen rahaa tai rahayksikköä.*lähde?*

Valuuttojen hallintaoikeudet
----------------------------

Yleisesti jokainen valtio päättää ja hallinnoi omaa valuuttaansa, sen valmistusta ja jakoa. Tärkeä poikkeus tähän on kuitenkin Euroopan unionin Euroopan talous- ja rahaliitto EMUn jäsenmaat, jotka ovat luovuttaneet valuutan hallinto-oikeudet Euroopan keskuspankille.

Omaa valuuttaa hallitsevilla mailla hallintaoikeudet ovat joko keskuspankilla tai valtiovarainministerillä. Valtiokohtaisesti hallitus antaa näille laitoksille erilaisia oikeuksia hallita valuuttaa. Esimerkiksi Yhdysvalloissa Federal Reserve System toimii ilman laki- tai muiden elimien rajoitteita. Hallintaoikeudet kuitenkin riippuvat pitkälti senhetkisestä hallinnosta, joka voi halutessaan vähentää tai kokonaan poistaa oikeuksia. Kuitenkin tämänkaltainen toiminta on epätodennäköistä. Länsimaissa valuutoista päättävät elimet ovat pääasiassa riippumattomia hallituksesta.

Valuuttoja ja valuuttajärjestelmä
---------------------------------

Useat maat voivat käyttää samaa nimitystä valuutasta (esimerkiksi Kanadan dollari ja Yhdysvaltain dollari) tai useat maat voivat käyttää samaa valuuttaa (esimerkiksi euro). Toisinaan valtio voi käyttää toisen valtion valuuttaa laillisena valuuttanaan: esimerkiksi Ecuador, Panama ja El Salvador käyttävät Yhdysvaltain dollaria virallisena valuuttanaan.

Suomen valuutta on euro, joka otettiin käyttöön seteleinä ja kolikoina vuonna 2002, mutta tilivaluuttana jo 1999. Aiempi Suomen valuutta oli markka. Euron valuuttatunnus on EUR.

Valuuttojen keskinäistä vaihdettavuutta ja vaihtosuhdetta säätelee valuuttajärjestelmä.

Luettelo maailman 20 käytetyimmästä valuutasta
----------------------------------------------

Arvio perustuu SWIFT:in tietoihin

| Sija | Valuutta | 2023 |
| --- | --- | --- |
| 1 | Yhdysvallat Yhdysvaltain dollari | 40,12% |
| 2 | Euroopan unioni Euro | 37,88% |
| 3 | Yhdistynyt kuningaskunta Englannin punta | 6,57% |
| 4 | Japani Japanin jeni | 3,15% |
| 5 | Kiina Renminbi | 1,91% |
| 6 | Kanada Kanadan dollari | 1,70% |
| 7 | Australia Australian dollari | 1,30% |
| 8 | Hongkong Hongkongin dollari | 1,24% |
| 9 | Sveitsi Sveitsin frangi | 0,89% |
| 10 | Ruotsi Ruotsin kruunu | 0,68% |
| 11 | Norja Norjan kruunu | 0,66% |
| 12 | Puola Puolan złoty | 0,54% |
| 13 | Tanska Tanskan kruunu | 0,40% |
| 14 | Malesia Malesian ringgit | 0,35% |
| 15 | Singapore Singaporen dollari | 0,31% |
| 16 | Uusi-Seelanti Uuden-Seelannin dollari | 0,29% |
| 17 | Meksiko Meksikon peso | 0,26% |
| 18 | Unkari Unkarin forintti | 0,22% |
| 19 | Tšekki Tšekin koruna | 0,16% |
| 20 | Chile Chilen peso | 0,15% |

Katso myös
----------

* Luettelo käytössä olevista valuutoista
* Chartalismi
* Maailmanvaluutta
* Rahaliitto
* Rinnakkaisvaluutta
* Vaihtoehtoiset valuutat
* Optimaalinen valuutta-alue

Lähteet
-------

1. ↑  RMB Tracker document centre *Swift*. Viitattu 11.3.2023. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Valuutta**.
* Euroopan unioni: Valuuttakoodit.
**Zealand Pharma A/S** on tanskalainen bioteknologiayritys, joka on erikoistunut peptidipohjaisten lääkkeiden löytämiseen ja kehittämiseen. Zealand Pharmalla on yli 10 kliiniseen kehitykseen edennyttä lääkevalmistetta, joista kaksi on markkinoilla ja kolme on loppuvaiheessa. Zealand Pharmalla on kehityskumppanuuksia useiden lääkeyhtiöiden kanssa. Yhtiö on erikoistunut diabeteksen ja erilaisten suolistosairauksien hoitoon tarkoitettuihin lääkkeisiin.

Zealand Pharma on perustettu vuonna 1998 ja sen pääkonttori sijaitsee Kööpenhaminassa. Yritys toimii myös Yhdysvalloissa.

Lähteet
-------

1. 1 2  About us *Zealand Pharma*. Viitattu 9.1.2024. (englanniksi)
2. ↑  Zealand Pharma *Inderes*. Viitattu 9.1.2024. (englanniksi)


|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Tanska OMX Copenhagen 25 |
| --- |
|  |
| 
* Ambu
* Bavarian Nordic
* Carlsberg
* Chr. Hansen Holding
* Coloplast
* Danske Bank
* Demant
* DSV
* Genmab
* GN Store Nord
* ISS
* Jyske Bank
* A. P. Møller-Mærsk
* Nordea Bank
* NKT
* Novo Nordisk
* Novozymes
* Ørsted
* Pandora
* Royal Unibrew
* Rockwool
* Tryg
* Vestas Wind Systems
* Zealand Pharma

 |
|  |
| Päivitetty: 5. tammikuuta 2024 |

 |
**Oriveden Ponnistus** on vuonna 1908 perustettu yleisseura, jonka lajivalikoimaan kuuluvat yleisurheilu, suunnistus, hiihto, uinti ja lentopallo. Seura on menestynyt parhaiten naisten Lentopallon SM-liigassa, jossa OrPon liigajoukkue on ollut useasti mitaleilla aina 1990-luvun puolivälistä lähtien.

Naisten lentopallo
------------------

Lentopallo otettiin seuran lajiohjelmaan 1950-luvulla. Ensimmäisen kerran seura saavutti pääsarjatason paikan 1979. Kausi 2016–2017 oli seuran 31. pääsarjakausi. Seura on voittanut SM-kultaa vuonna 1997, hopeaa vuosina 1998, 2005, 2008, 2009, 2011 ja 2014 sekä pronssia vuosina 1981, 2004, 2007, 2010, 2016 ja 2017. Suomen cupin joukkue voitti vuosina 1996, 1997 ja 2018. Kaudella 2011–2012 ja 2012–2013 OrPo sijoittui Suomen Cupissa toiseksi.

### Saavutukset

* SM-kultaa 1997
	+ SM-hopeaa 1998, 2005, 2008, 2009, 2011, 2014
	+ SM-pronssia 1981, 2004, 2007, 2010, 2016, 2017
* Suomen Cupin voitto 1996, 1997, 2018

Lähteet
-------

1. 1 2  Lentopallokirja 2013–2014 (PDF), s. 198, 199, 221, 222. Suomen Lentopalloliitto. Viitattu 8.4.2014.
2. ↑  LP Viestin syöttöpeli myrkkyä OrPolle - kuudes perättäinen Suomen mestaruus  5.4.2014. Yle Urheilu. Viitattu 8.4.2014.

Aiheesta muualla
----------------

* Seuran kotisivu
* Naisten lentopallojoukkueen kotisivu

  


|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Naisten lentopallon Mestaruusliiga |
| --- |
|  |
| Joukkueet (2023–24) | 
* Arctic Volley
* Hämeenlinnan Lentopallokerho
* JymyVolley
* Liigaploki
* LP Kangasala
* LP-Vampula
* LP Viesti Salo
* Oriveden Ponnistus
* Puijo Wolley
* Pölkky Kuusamo

 |

 |
Ristikiven kirkko
**Ristikiven kirkko** on ulkoilmakirkko Partaharjulla lähellä Pieksämäkeä. Kirkko on Partaharju-säätiön omistama ja sijaitsee Partaharjun toimintakeskuksessa. Kirkko on hirsiseinäinen, eikä siinä ole kattoa. Seinien sisällä kasvaa seitsemän puuta.

Kirkko valmistui 1971. Sen on suunnitellut arkkitehti Jussi Lappi-Seppälä. Kirkkoon mahtuu noin 400 henkilöä.

Kirkko on saanut nimiensä paikalta löytyneestä isosta kivestä, jossa on ristikuvio. Ristikiven syntyhistoria ulottuu geologisen arvion mukaan noin 1800 miljoonaa vuotta taaksepäin. Arvion mukaan kivi on ollut löytöpaikassaan noin 10 000 vuotta. Partaharjun leireillä oli pidetty jumalanpalveluksia jo aikaisemminkin tällä paikalla, ja kesällä 1967 jumalanpalveluksen aikana leiripojat löysivät sammaleen alta kivestä ristikuvion. Kivi on nyt kirkon alttarina.

Lähteet
-------

1. 1 2  Muut kirkot seurakunnan alueella *Pieksämäen seurakunta*. Viitattu 15.7.2018.

Aiheesta muualla
----------------

* Ristikiven kirkko internetissä (Arkistoitu – Internet Archive)
Penn & Teller lavalla James Randin kanssa *The Amaz!ng Meeting 2012* -tapahtumassa.
**Penn & Teller** on yhdysvaltalainen taikuri- ja komediakaksikko, jonka jäsenet ovat Penn Fraser Jillette (Penn) ja Teller. He ovat tunnettuja muun muassa siitä, että paljastavat taikatemppujensa salaisuudet tehtyään ne. Kaksikko on esiintynyt useissa TV-sarjoissa ja elokuvissa.
Heidän imagonsa rakentuu ateismin, skeptismin, libertarianismin ja Las Vegasin ympärille.

Esiintyminen
------------

Penn & Tellerin esiintymisessä on erikoista se, että Penn on erittäin vuolassanainen kertoja ja Teller ei puhu lainkaan. Moni luuleekin, että Teller on mykkä, mutta sitä hän ei oikeasti ole.

Heidän "Magician vs. Juggler" -ohjelmanumerossaan Teller esittää korttitemppuja mykkänä samalla kun Penn jonglööraa ja puhuu. Penn kertoo kuinka hän ja Teller eroavat toisistaan:
Jonglöörit ovat tavallisesti sosiaalisesti aktiivisia lapsia jotka menevät ulos ja oppivat jonglööraamista toisilta lapsilta ja maagikot taas ovat epäsosiaalisia lapsia jotka linnoittautuvat taloon harjoittelemaan ja keksimään taikatemppuja.

Heidän ohjelmansa koostuu tavallisesti groteskeista taikatempuista, huijareiden paljastamisesta ja erikoisista jekuista.

Sarjassaan *Penn & Teller: Bullshit!* Penn ja Teller taikovat kuitenkin melko vähän ja keskittyvät tämän sijasta käsittelemään skeptisesti eriasteisia taikauskoisia oppeja ja huijauksia, kuten maailmanlopun kultteja, fengshuita, teholaihdutustuotteita ja pullovesimarkkinoita.

Penn & Tellerin julkaisut
-------------------------

### TV-sarjat

* Penn & Teller Go Public (1985)
* Don’t Try This at Home (1990)
* Behind the Scenes (1992)
* The Unpleasant World of Penn & Teller (1994)
* Phobophilia (1995)
* Penn & Teller's Home Invasion (1997)
* Penn & Teller's Sin City Spectacular (1998)
* Magic and Mystery Tour (2003)
* Penn & Teller: Bullshit! (2003–2010)
* Penn & Teller Off The Deep End (2005)
* Penn & Teller: Fool Us (2010-2014)
* Penn & Teller Tell a Lie (2011–)

### Elokuvia

* My Chauffeur
* Penn & Teller’s Invisible Thread for Showtime (1987)
* Penn & Teller's Cruel Tricks for Dear Friends (1987)
* Penn & Teller Get Killed (1989)

### Kirjoja

* *Penn & Teller's Cruel Tricks for Dear Friends* (1989) ISBN 0-394-75351-8
* *Penn & Teller's How to Play with Your Food* (1992) ISBN 0-679-74311-1
* *Penn & Teller's How to Play in Traffic* (1997) ISBN 1-57297-293-9

### Radio

* www.pennradio.com

Aiheesta muualla
----------------

* Virallinen kotisivu
* Penn & Teller:Bullshit! -sarjan episodeja
Mielessämme olevan kognitiivisen kartan avulla tiedämme missä mikin tavara on huoneessa. Van Goghin maalaus Huone
**Kognitiivinen kartta** on ihmisen tietoisuutta ja ajattelua tutkivassa kognitiivisessa psykologiassa ihmisen tai eläimen omien kokemuksien ja havaintojen perusteella muodostama sisäinen malli eli skeema fyysisestä ympäristöstä. Kognitiivinen kartta on luomamme syvämuistiimme tallentunut käsitys fyysisestä tilasta ja asioiden sijainnista toisiinsa nähden, esimerkiksi tavaroiden paikoista huoneessa tai talojen sijainnista kaupungissa. 

Rotta osaa suunnistaa kaduilla kognitiivisen kartan ansiosta
Käsitettä käytti ensimmäisenä yhdysvaltalainen psykologi Edward Tolman, joka havaitsi kuuluissa rottakokeissaan 1940-luvulla rottien muodostavan labyrintissa siitä käsityksen, jonka avulla ne osasivat suunnistaa oikeaan suuntaan.

Kognitiivisen kartan avulla osaamme esimerkiksi suunnistaa jääkapille pimeässä kodissamme tai tiedämme tarkalleen, missä kohdassa kirjahyllyä jokin kirjamme löytyy. Osaamme myös suunnistaa helposti kotikaupungissamme katsomatta karttaa ja neuvoa muille jonkin tietyn paikan tarkan sijainnin.

Lähteet
-------

1. ↑  Sari Lindblom-Ylänne: *PS - Lukion psykologia 1*. Otava, 2011. *lähde tarkemmin?*
2. ↑  Psychlopedia: Cognitive Map *psychlopedia.wikispaces.com*.  Arkistoitu 14.1.2016.
**Koitsanlahden hovi** on Etelä-Karjalassa Parikkalassa sijaitseva museo, jonka päärakennus on 1800-luvulta. Koitsanlahden hovi avattiin museona vuonna 1966, mutta se oli Museoviraston hallinnassa suljettuna vuodesta 1991, kunnes se syksyllä 2016 myytiin yksityishenkilölle, jolla oli aikomus avata siinä kotimuseo. Kartanon ostanut keräilijä sisusti kartanoa itäsuomalaisten kartanoiden esineistöllä, ja rakennus oli avoinna yleisölle ainakin kesällä 2017.

Koitsanlahden hovi on ainoa Suomen nykyisellä alueella sijaitseva lahjoitusmaakartano. Se oli alkujaan kuningas Kustaa II Adolfin vuonna 1618 perustama valtion latokartano. Vuonna 1652 Koitsanlahti lahjoitettiin sotamarsalkka ja kreivi Arvid Wittenbergille. Vuodesta 1721 paikka oli Venäjän hallitsijan lahjoitus­maa­kartano, jossa lähipitäjien talonpojat kävivät suorittamassa työpäiviä. Kartanon alueella oleva Piiskuupetäjä-niminen puu, ja pihalle vuonna 1958 pystytetty *Kärsimysten kivet* -muistomerkki ilmentävät talonpoikien ja kartanonomistajia edustaneiden voutien välisiä ristiriitoja. Itsenäisyyden ajalla Koitsanlahden hovi ympäröivine peltoineen oli Suomen valtion omistuksessa. 1940-luvulla sodan jälkeen päärakennukseen sijoitettiin Parikkalan mieskotiteollisuuskoulu.

Viipurissa syntynyt kirjailija Lempi Jääskeläinen on kirjoittanut kaksi teosta, *Hovin vallat* ja *Talonpoika ja hovinherra*, joiden tapahtumat sijoittuvat Koitsanlahden hoviin.

Lähteet
-------

* Etelä-Karjalan museot, Koitsanlahden hovi (Viitattu 9.6.2015) (Sivu Archive.orgissa)

### Viitteet

1. ↑   Koitsanlahden Hovi säästyy toistaiseksi myynniltä, Helsingin Sanomat 9.5.2011
2. ↑  Ruotsin lahjoittama arvorakennus sai vihdoin omistajan itärajalla *Yle.fi, uutiset*. Viitattu 24.9.2016.
3. ↑
4. ↑

Aiheesta muualla
----------------

* Koitsanlahden hovi, Museovirasto, viitattu 9.6.2015
* Selvitys hovin alueen täydennysrakentamismahdollisuudesta (Viitattu 9.6.2015)
* Koitsanlahden hovin kunnostuskustannukset hirvittävät, Yle 3.1.2014 (Viitattu 9.6.2015)
* Ruotsin lahjoittama hovi aukeaa yleisölle 25 vuoden hiljaiselon jälkeen, Yle.fi, uutiset 14.7.2017

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Perustiedot Wikidatassa: Koitsanlahden hovi (Q5483494)ohje |
| --- |
|  |
| esiintymä kohteesta | museo, kartanon päärakennus, puisto |
|  |
| valtio | Suomi |
|  |
| sijaitsee hallinnollisessa yksikössä | Parikkala |
|  |
| koordinaatit | 61°28′14″N 29°26′22″E﻿ / ﻿61.4704937°N 29.4394109°E﻿ / 61.4704937; 29.4394109 |
|  |
|  |

 |
Kartta vuoden 2024 presidentinvaalien swing-osavaltioista vuoden 2020 tuloksen perusteella. Sininen edustaa demokraattien ehdokasta Joe Biden ja punainen republikaanien ehdokasta Donald Trump. Pienemmän laihuuden "swing-tilat" on värjätty vaaleampiin sävyihin, kun taas "turvalliset tilat", joilla on raskaampi laiha, on värjätty tummempiin sävyihin.
**Vaa’ankieliosavaltio** (engl. *swing state*) tarkoittaa Yhdysvaltain presidentinvaaleissa kannatukseltaan tasaista osavaltiota. Yhdysvaltain presidentin valinta ratkaistaan valitsijamiesvaalilla, jossa osavaltiossa eniten ääniä saanut ehdokas saa taakseen osavaltion kaikki valitsijamiehet. Voittaakseen presidenttiehdokkaan on saatava osavaltioista yhteensä vähintään 270 valitsijamiestä. Useimpien osavaltioiden äänestystulokset ovat ennalta arvattavissa, esimerkiksi republikaanien presidenttiehdokas ei ole voittanut Kaliforniassa sitten vuoden 1988, kun taas demokraatit eivät ole voittaneet Texasissa sitten vaalien 1976. Siksi vaalien lopputulos ratkaistaan yleensä niin sanotuissa vaa’ankieliosavaltioissa, joissa kahden pääehdokkaan kannatusluvut ovat yleensä tasaväkisiä. Vaa'ankieliosavaltiot vaikuttavat myös senaatinvaaleissa.

2020-luvulla ainakin seuraavia osavaltioita on pidetty vaa’ankieliosavaltioina: Nevada, Arizona, Georgia, Pohjois-Carolina, Wisconsin, Michigan, ja Pennsylvania. 2020-luvun alusta Florida on kuitenkin suurelta osin menettänyt "enkelivaltio"-statuksensa.

Katso myös
----------

* Vaa’ankieliasema

Lähteet
-------

1. ↑  How the Electoral College favors Democrats and why Republicans must change it *Washington Examiner*.  8.6.2014. Viitattu 29.10.2016. (englanniksi)
2. ↑  Why Is Texas So Red, And How Did It Get That Way? *Houston Public Media*.  24.10.2016. Viitattu 29.10.2016. (englanniksi)
3. ↑  What are the current swing states, and how have they changed over time? *USAFacts*. Viitattu 8.1.2023. (englanniksi)
4. ↑  Six states to watch for the 2022 midterms *www.cnn.com*. Viitattu 8.1.2023. (englanniksi)
5. ↑  North Carolina Is Now a Critical Swing State Thanks to Influx of Tech, Finance Jobs *Bloomberg.com*.  30.9.2022. Viitattu 8.1.2023. (englanniksi)
6. ↑  'Ohio has taken a different turn': Ohio no longer appears to be a swing state *NBC News*.  Arkistoitu 8.1.2023. Viitattu 8.1.2023.
7. ↑  Why Florida is no longer a swing state | The Week *The Week*.  Arkistoitu 8.1.2023. Viitattu 8.1.2023.
Kay-Achim Schönbach vuonna 2021.
**Kay-Achim Schönbach** (s. 1965) on saksalainen vara-amiraali, entinen Saksan laivaston komentaja. Hän joutui eroamaan tehtävästään Intiassa Delhissä Manohar Parrikar -puolustustutkimusinstituutin tilaisuudessa tammikuussa 2022 pitämässään puheessa esitettyjen mielipiteidensä vuoksi. Hän sanoi, ettei Ukraina voi liittyä Natoon ja että Vladimir Putin ansaitsee kunnioitusta, jota tämä hakeekin Ukrainan alueiden valtaamisella. Schönbachin mukaan "Krimin niemimaa on menetetty, eikä sitä saada koskaan takaisin". Eron syyksi hän sanoi, ettei halua aiheuttaa enempää vahinkoa Saksan laivastolle ja Saksan valtiolle.

Lähteet
-------

1. ↑  Lebenslauf Vizeamiral Kay-Achim Schönbach *Bundeswehr*.  Arkistoitu 30.4.2021. Viitattu 23.1.2022. (saksaksi)
2. ↑  Inka Haukka Kohukommentteja laukonut saksalaiskomentaja eroaa tehtävistään Yle 22.1.2022


|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Saksa

 |

 |
**Nyt syttyy valot tuhannet** (ruots. *Nu tändas tusen juleljus*) on alkuperältään ruotsalainen joululaulu. Laulun on säveltänyt ja sanoittanut ruotsalainen Emmy Köhler, ja se ilmestyi ensimmäisen kerran *Korsblomman*-nimisessä julkaisussa vuonna 1898. Laulu on varsinkin Ruotsissa suosittu ja se sisältyy virtenä Ruotsin ja Norjan luterilaisten kirkkojen virsikirjoihin sekä Suomen evankelis-luterilaisen kirkon ruotsinkieliseen virsikirjaan (virsi nro 34). Laulun sanat on suomentanut Kullervo. Ruotsin kirkon virsikirjassa se on numerolla 116: "Nyt jouluvalot syttyvät myös tänne Pohjolaan". Virren käännös on Niilo Rauhalan vuonna 1994 tekemä uusi käännös.

Norjalainen arkkitehti Sigurd Muri sanoitti vuonna 1963 samaan säveleen lasten adventtilaulun "Nå tenner vi det første lys", jonka Anna-Maija Raittila suomensi vuonna 1983 nimellä "Nyt sytytämme kynttilän". Tämä laulu on kuulunut vuodesta 1986 suomenkieliseen virsikirjaan virtenä numero 13. Sitä käytetään varsinkin seurakuntien lapsityössä.

Lähteet
-------

1. 1 2  Taustakuvaus virrestä Nyt sytyämme kynttilän (Arkistoitu – Internet Archive) Virsikirja. Viitattu 21.11.2015.
2. ↑  *Ruotsin kirkon virsikirja*. Verbum förlag AB, Stockholm, 2003.
3. ↑  Kauneimpien joululaulujen taustatietoja (Arkistoitu – Internet Archive) Suomen Lähetysseura. Viitattu 21.11.2015.
**Kellot** on taiteilija Ilmari Aallon öljyvärityö kankaalle, 50 × 40 cm, vuodelta 1914. Kello- ja musiikkiaiheista kubistista maalausta hallitsee sininen ja ruskea väri.

Ilmari Aalto kiinnostui kubismista vuosina 1914-1916. *Kellot*-maalauksen on taustalla vaikuttaa etenkin venäläinen kubismi. Pietarissa avantgarde teki läpimurtoaan noin vuodesta 1908. Suomen taideyhdistyksen piirustuskoulun oppilailla oli tapana tehdä opintomatkoja Pietariin. 
Suomeen kubismi tuli Pietari-vaikutteiden lisäksi monta kautta. Suomalaiset taiteilijaystävät toivat noina aikoina kirjoja ja lehtiä ulkomailta, mutta Helsingissä kävi myös ulkomaisia luennoitsijoita, muun muassa norjalainen Jens Thiis vuonna 1913. Tärkeä oli myös Helsingissä vuonna 1914 järjestetty näyttely, jonka järjesti Berliinin Der Sturm -galleria. Näyttelyssä oli esitellä sekä venäläisiä että saksalaisia avantgardisteja.

Musiikki oli aiheena ajankohtaista teoksen syntyaikoihin. Vassily Kandinskyn taiteessa ja kirjoituksissa musikaalisuus näkyi selvänä.
Lisäksi Campendonckin *Musiikki*-nimisiä maalauksia oli ollut näytteillä Der Blaue Reiterin näyttelyssä Helsingissä. Myös kellot olivat aiheena esillä. Sergei Rahmaninovin koraalisinfonia *Kellot* sai ensiesityksensä joulukuussa 1913 Venäjällä.

Ateneumin taidemuseo hankki *Kellot* kokoelmiinsa vuonna 1971.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  *Soili Sinisalo teoksessa Tuntematon horisontti - Suomen taidetta 1870-1920*. Helsinki: Ateneumin taidemuseo, 2000.

Aiheesta muualla
----------------

* Teos Suomen Kansallisgallerian sivulla: Kokoelmat: Kellot.
**Rabbe Wilhelm Wrede** (24. syyskuuta 1887 Sorsakoski – 27. joulukuuta 1938 Tukholma) oli suomalainen vapaaherra ja Teijon tehtaiden toimitusjohtaja.

Rabbe Wreden vanhemmat olivat Sorsakosken tehtaiden isännöitsijä Carl Gustaf Garibaldi Fabian Carolus Wrede (1860–1927) ja Siri Maria Söderhielm (1862–1933). Wrede pääsi ylioppilaaksi 1905 ja harjoitti sitten lainopin opintoja Helsingin yliopistossa ja kieliopintoja Englannissa ja Venäjällä. Hän kävi Leipzigin kauppakorkeakoulun 1912–1913.

Wrede oli kirjeenvaihtajana Turun Rautateollisuus- ja Vaunutehdas Oy:ssä 1914–1915 ja Lehtoniemen ja Taipaleen tehtaiden isännöitsijänä 1915–1917. Hän oli Crichton Oy:n johtajana 1917–1922 ja vuodesta 1922 Teijon Tehtaat Oy:n ja sen tytäryhtiöiden Mathildedals Bruks Ab:n ja Oy Suomen Nappitehtaan toimitusjohtajana.

Wrede oli Turun rahatoimikamarin ja Perniön kunnanvaltuuston jäsenenä.

Rabbe Wrede oli naimisissa 1916–1919 Doris May Wahrenin (1895–1919) kanssa ja vuodesta 1926 Mary af Forsellesin (s. 1898) kanssa tämän toisessa avioliitossa. Rabbe Wrede kuoli 51-vuotiaana Tukholmassa Punaisen Ristin sairaalassa.

Lähteet
-------

1. ↑  Kuolinilmoitus, Hufvudstadsbladet, 28.12.1938, nro 349, s. 1, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
2. 1 2 3 4 5  Vapaahra R. W. Wrede kuollut, Helsingin Sanomat, 28.12.1938, nro 349, s. 8, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
3. 1 2 3 4  Adelsvapen-Wiki : Friherrliga ätten Wrede af Elimä nr 44, tabell 45
**Epämiellyttävä totuus** (engl. *An Inconvenient Truth*) on yhdysvaltalainen dokumenttielokuva ilmaston lämpenemisestä. Dokumentissa Yhdysvaltain entinen varapresidentti Al Gore esittelee ilmastonmuutosta ja arvioita sen vaikutuksista.

Elokuvan ensi-ilta Yhdysvalloissa oli 24. toukokuuta ja Suomessa 15. syyskuuta 2006. Elokuva voitti kaksi Oscar-palkintoa vuonna 2007 parhaasta dokumenttielokuvasta ja alkuperäisestä laulusta. Elokuva on herättänyt myös aiheelle tyypillistä kiistelyä. Dokumentissa esitetty pelko mannerjäiden nopeasta sulamisesta oli osallisena brittituomarin päätöksessä, jonka mukaan elokuvaa virheidensä vuoksi ei saa esittää Britannian kouluissa sellaisenaan. Al Goren virheiden osoittaminen ei kuitenkaan todista ihmisperäistä ilmaston lämpenemistä vääräksi.

Epämiellyttävä totuus kirjana
-----------------------------

Goren mukaan epämiellyttävä totuus on, että lähes kaikki maailman vuoristojäätiköt sulavat – osa todella nopeasti. Himalajan jäätiköt ovat muuttuneet eniten lämpenemisen johdosta. Maailman väestöstä 40 prosentin juomavesi on lähtöisin niistä. Antarktiksesta hupenee 31 miljardin tonnin edestä vettä joka vuosi. Viimeisten 25 vuoden aikana on mitattu suurin osa maailmassa lämpimimmistä vuosista ajanjaksona 1860–2005. Vakuutusvahingot ovat kasvaneet 15-kertaisiksi lämpenemisen johdosta 30 vuodessa. Jos hiilidioksidipäästöjä ei pian ryhdytä rajoittamaan, pitoisuudennousu ei rajoitu kaksinkertaistumiseen, vaan voi nelinkertaistua. Silloin suuri osa Yhdysvaltoja menettäisi 60 % maan kosteudesta.

Donald Kennedyn mukaan on harvinaista, että luonnontieteessä saavutetaan niin vahva yksimielisyys kuin tässä kysymyksessä.

Princetonin yliopiston tutkijoiden Robert Socolow ja Stephen Pacak mukaan ihmisillä on jo tieteellinen ja tekninen taito ilmastonmuutoksen ratkaisuun. Ratkaisuun tarvitaan vain poliittista tahtoa. 

Elokuvan mukaan tuolloin vallassa ollut presidentti George W. Bush oli uhka maailman tulevaisuudelle, koska hän ei ottanut huomioon ilmaston lämpenemistä. General Motorsin toimitusjohtajan Jeffrey Immeltin mukaan yrityksen ympäristöparannukset johtavat kannattavuuteen. Al Goren mukaan amerikkalaiset eivät voi esimerkiksi myydä autoja Kiinaan, koska ne eivät täytä maan ympäristövaatimuksia.

> »Meillä on kaikki mitä tarvitaan ilmastokriisin ratkaisuun – paitsi mahdollisesti poliittista tahtoa. USA:ssa poliittinen tahto on uusiutuva luonnonvara.» 
> 
>

Lähteet
-------

1. ↑  Nyt-liite: Al Goren Epämiellyttävä totuus pian ensi-iltaan
2. ↑  IMDB: An Inconvenient Truth
3. ↑  Skeptical Science Al Goren virheistä
4. 1 2 3 4  Al Gore: An inconvenient truth – The planetary Emergency of Global Warming and What can we do about it 2006, sivunumerot ruotsinkieliseen kirjaan: jäätiköt s. 58, vakuutus 102, antarktis 178 Bush 256 autot 272 Immelt 274, poliittinen tahto 278

Aiheesta muualla
----------------

* Climate Crisis (Arkistoitu – Internet Archive) – elokuvan virallinen sivusto (englanniksi)