recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Ping** on ohjelma, jolla mitataan laitteen saavutettavuutta tietokoneverkossa. Vian etsinnässä ping on yleensä ensimmäinen ohjelma, jolla varmistetaan että verkkoyhteys on toiminnassa. Ping lähettää laitteelle ICMP *echo request* -paketin, johon etätietokone vastaa omalla *echo reply* -paketilla.

Tyypillisesti työkalu tulostaa sekä lähetettyjen ja vastaanotettujen pakettien määrän että latenssin.

Nykyään suuri osa verkkoon kytketyistä koneista ei vastaa ping-paketteihin, sillä vieraiden koneiden pingaaminen on harvinaista muutoin kuin tietomurtoa edeltävässä kartoituksessa. Myös jotkin Internet-madot etsivät saastutettavia koneita ping-pakettien avulla. Tämän vuoksi suurin osa verkoista suodattaa ping-paketit, joiden kohteina on verkon työasemat, ja jopa osa tärkeistä sähköposti- ja web-palvelimista jättää vastaamatta niihin.

*Echo request* pyyntöihin vastaamatta jättäminen rikkoo kuitenkin Internet-standardia RFC 1122, joka suosittaa jokaisen verkon laitteen kuuntelemaan ja vastaamaan pyyntöihin. Vastaamatta jättäminen on ongelmallista, kun ping-ohjelmaa pyritään käyttämään sen alkuperäiseen käyttötarkoitukseen, verkko-ongelmien selvittämiseen.

Kaikkien verkkojen tulisi suodattaa sisään tulevat ping-paketit, joiden kohdeosoitteena on verkon yleislähetysosoite. Muutoin verkkoa voi käyttää alustana smurf-hyökkäyksessä.

ICMP *echo request* -pakettien suodattamisen yhteydessä asiaan perehtymättömät ylläpitäjät usein suodattavat myös muuta ICMP-liikennettä. ICMP-liikenne on kuitenkin välttämätöntä verkon kunnolliselle toiminnalle, ja tämän vuoksi monissa verkoissa on hyvin oudosti käyttäytyviä ongelmia johtuen vääristä suodatinsäännöistä, jotka estävät IP-protokollan standardien mukaista toimintaa. *lähde?*

Esimerkkituloste
----------------

Ohessa on wikipedia.com -palvelimen pingaamisesta syntynyt tuloste:

```
 $ ping -c 5 wikipedia.com
 PING wikipedia.com (66.230.200.100) 56(84) bytes of data.
 64 bytes from rr.pmtpa.wikimedia.org (66.230.200.100): icmp_seq=1 ttl=52 time=180 ms
 64 bytes from rr.pmtpa.wikimedia.org (66.230.200.100): icmp_seq=2 ttl=51 time=172 ms
 64 bytes from rr.pmtpa.wikimedia.org (66.230.200.100): icmp_seq=3 ttl=52 time=172 ms
 64 bytes from rr.pmtpa.wikimedia.org (66.230.200.100): icmp_seq=4 ttl=52 time=168 ms
 64 bytes from rr.pmtpa.wikimedia.org (66.230.200.100): icmp_seq=5 ttl=52 time=176 ms
 --- wikipedia.com ping statistics ---
 5 packets transmitted, 5 received, 0% packet loss, time 4000ms
 rtt min/avg/max/mdev = 168.010/173.610/180.010/4.079 ms

```

Katso myös
----------

* traceroute
* DDoS

Lähteet
-------

1. 1 2  ping(8) – Linux man page *linux.die.net*. Viitattu 4.7.2019. (englanniksi)
**Pineiós** (kreik. Πηνειός), antiikin **Peneios** (m.kreik. Πηνειός, *Pēneios*, lat. *Peneus*), on joki, joka virtaa Peloponnesoksen niemimaalla Kreikassa. Sen pituus on 70 kilometriä. Joki saa alkunsa Erýmanthos-vuorelta ja se laskee Joonianmereen lähellä Gastoúnin kaupunkia.

Pineiós-joen pato ja Pineióksen tekojärvi.
Pineiós virtaa läpi Eliksen tasangon. Joki on padottu Kéntron kylässä. Patoallas muodostaa Pineióksen tekojärven. Pineióksen kunta ja Ilídan kunnan Pineían kunnallisyksikkö ovat saaneet nimensä joesta.

Kreikkalaisessa mytologiassa joki yhdistyi Peneios-nimiseen joenjumalaan, vaikkakin varsinaisesti tämä samastettiin Thessalian tunnetumpaan Pineiós-jokeen. Myytissä Herakles puhdisti Augeiaan tallit kääntämällä Peneioksen ja Alfeioksen virtaukset.

Lähteet
-------

1. ↑  Dill, William A.: *Inland Fisheries of Europe*, s. 83. EIFAC technical paper: Supplement. Numero 52. Food and Agriculture Organization of the United Nations, 1993. ISBN 9251033587. Teoksen verkkoversio.
2. 1 2 3  Pineios *Peloponnese*.  Arkistoitu 16.9.2016. Viitattu 12.9.2016.
3. ↑  Peneios *Theoi Greek Mythology*. Viitattu 12.9.2016.
4. ↑  Dixon-Kennedy, Mike: *Encyclopedia of Greco-Roman Mythology*, s. 60. ABC-CLIO, 1998. ISBN 1576070948. Teoksen verkkoversio.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Pineiós** Wikimedia Commonsissa
14-tuuman Pinebook sekä ulkoinen verkkosovitin.
**Pinebook** on Pine64:n valmistama kannettava tietokone, joka perustuu Pine A64 yhden piirilevyn tietokoneeseen.
Tietokoneen etuna on edullinen hinta: tietokonetta on myyty alle sadan dollarin hinnalla.

Ensimmäisestä mallista on kaksi versio 11 tuuman ja 14 tuuman näytöllä. Tietokoneessa on 64-bittinen ARM Cortex-A53 prosessori ja 2 gigatavua RAM-muistia. Tietokoneessa voi ajaa Linux tai Android käyttöjärjestelmää.

Pinebook Pro on tietokoneen seuraaja, jossa on enemmän muistia, mutta myös korkeampi hinta. Pro-malli on suunnattu harrastajille ja se käyttää ARM:in big.LITTLE-arkkitehtuuria: tietokoneessa on joko kaksi Cortex A72 ydintä tai neljä Cortex A53 ydintä. Tietokoneet myydään kustannushinnalla ilman voittomarginaalia.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Joey Sneddon: New Photos of the $89 Pinebook Linux Laptop Surface Online *omgubuntu.co.uk*.  3.3.2017. Viitattu 2.8.2022. (englanniksi)
2. ↑  Meet Pinebook, A Low Cost Linux Laptop That Looks Like A MacBook *fossbytes.com*.  26.11.2016. Viitattu 2.8.2022. (englanniksi)
3. 1 2 3  Jim Salter: Pinebook Pro review—a $200 FOSS-to-the-hilt magnesium-chassis laptop *arstechnica.com*.  9.6.2020. Viitattu 2.8.2022. (englanniksi)
**Barouéli** on maalaiskunta, sen keskuskylä ja Ségoun alueen Barouélin piirin hallinnollinen keskus Malissa. Se sijaitsee Nigerjoen itäpuolisella tasangolla 90 kilometriä Ségousta maanteitse lounaaseen. Kunnassa on 43 500 asukasta (vuonna 2009).

Barouélin kunnan pinta-ala on 864 neliökilometriä. Se rajoittuu pohjoisessa Barouélin piirin Boidién, etelässä Kalakén ja Konobougoun, idässä Sanandon, koillisessa Ségoun piirin Konodiminin ja lännessä Koulikoron alueen Koulikoron piirin Dinandougoun kuntiin. Seutu kuuluu Sahelin ja Sudanin siirtymävyöhykkeeseen. Kunnan alueella ei ole pysyviä vesistöjä.

Kuntaan kuuluu 42 kylää. Asukkaat ovat etupäässä bambaroita, sarakoleja, fulbeja, tukuloreja ja hausoja. Tärkein uskonto on islam. Kunnassa asuu myös animisteja ja kristittyjä.

Paikallisia elinkeinoja ovat maanviljely, karjanhoito, keräily, käsityöammatit ja kaupankäynti. Tärkeimmät viljelykasvit ovat hirssi, durra, maissi, maapähkinä ja pavut. Myytäväksi kasvatetaan puuvillaa ja vesimeloneja. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet ja aasit. Barouélin ja Niazanan kylissä pidetään markkinat. Lisäksi hyödynnetään Siémonan louhosta.

Barouélista johtaa päällystämätön tie Bamakon ja Moptin väliselle RN6-maantielle. Palveluihin kuuluu joukko alakouluja, yläkoulu, koulutus- ja kehittämiskeskus (CED), piirin poliklinikka ja terveysasema.

Lähteet
-------

1. ↑  Resultats Provisoires RGPH 2009 (Région de Ségou) *instat.gov.ml*.  Arkistoitu 22.7.2011. Viitattu 22.10.2014. (ranskaksi)
2. 1 2 3 4 5  Plan de Securite Alimentaire: Commune Rurale de Baroueli 2007–2011 *fsg.afre.msu.edu*. Viitattu 22.10.2014. (ranskaksi)[vanhentunut linkki]
3. ↑  Mali - Région de Ségou: Carte de référence *reliefweb.int*. Viitattu 22.10.2014. (ranskaksi)
4. ↑  Mali - Région de Koulikoro: Carte de référence *reliefweb.int*. Viitattu 22.10.2014. (ranskaksi)
5. ↑  Les Communes de la Région de Ségou *matcl.gov.ml*.  Arkistoitu 9.3.2012. Viitattu 22.10.2014. (ranskaksi)
**Barosaurus** ("raskas lisko") oli pitkä, Diplodocidae-heimoon kuulunut sauropodi. 23–27 metrin pituiseksi kasvanut *Barosaurus* eli myöhäisellä jurakaudella 150 miljoonaa vuotta sitten. *Barosauruksen* jäännöksiä on löydetty Pohjois-Amerikasta ja itäisestä Afrikasta, Tansaniasta. Vuonna 1890 Othniel Charles Marsh löysi ja nimesi tämän sauropodin.

Elintavat
---------

*Barosaurus* söi ravinnokseen puiden lehtiä ja saniaisia muiden sauropodien tapaan. Lähisukulaistensa *Apatosauruksen* ja *Diplodocuksen* tavoin Barosaurus eli laumoissa. Laumoissa eläessään *Barosaurukset* olivat paremmassa turvassa isoilta teropodeilta, kuten *Allosauruksilta* ja *Ceratosauruksilta*. Suuri koko suojasi aikuista *Barosaurusta* monilta vihollisilta. Sen lisäksi sillä oli pitkä, piiskamainen hännänkärki, jolla se löi vihollisiaan. *Barosaurus* saattoi nousta myös kahdelle raajalle näyttääkseen suuremmalta pelotellakseen saalistajat pois. Takaraajoillaan seistessään *Barosaurus* oli jopa 15 metriä korkea.

Myöhäisjurakautisessa Pohjois-Amerikassa eli samaan aikaan muitakin sauropodeja, kuten *Apatosaurus*, *Brachiosaurus*, *Camarasaurus*, *Diplodocus* ja *Haplocanthosaurus*.

Lajit
-----

*Barosauruksesta* tunnetaan kolme lajia:

* ***Barosaurus lentus***, ensimmäinen vuonna 1890 Pohjois-Amerikasta löydetty *Barosaurus*-laji.
* ***Barosaurus africanus*** (mahdollisesti *Tornieria*)
* ***Barosaurus gracilis*** (mahdollisesti *Tornieria*)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Taksonitunnisteet | 
* Wikidata: Q309390
* Wikispecies: Barosaurus
* Fossilworks: 38666
* GBIF: 4822564

 |

 |
Norjan kruununprinssi Haakon
*Desmond Tutu*, *Pekka Himanen* ja *John Hope Bryant* puhuvat opiskelijoille Kansainvälisen ihmisarvon foorumilla sveitsiläisessä koulussa.
**Kansainvälisen ihmisarvon foorumi** on filosofi Pekka Himasen yhdessä Norjan kruununprinssin Haakonin ja John Hope Bryantin kanssa vuonna 2006 perustama riippumaton, epäpoliittinen foorumi, jonka tarkoitus on tukea jokaisen ihmisen universaalia oikeutta ihmisarvon mukaiseen elämään. Kansainvälisen ihmisarvon foorumin mukaan politiikan, uskonnon ja rotu- ja kulttuurirajojen jakamassa maailmassa on yksi asia, josta ollaan yhtä mieltä: kaikki haluavat, että arvomme ihmisinä tunnustetaan. Foorumi on ollut mukana yli 50 maassa kouluille ja yhteisöille suunnatuissa Kansainvälinen ihmisarvon päivän tapahtumissa.

Kansainvälisen ihmisarvon foorumin periaatteet
----------------------------------------------

1. Jokaisella yksilöllä on oikeus ihmisarvon mukaiseen elämään.
2. Ihmisarvon mukainen elämä merkitsee yksilölle mahdollisuutta toimia omien voimavarojen puitteissa, olosuhteissa, joissa taataan jokaiselle perusterveydenhuolto, koulutus, toimeentulo ja turvallisuus.
3. Ihmisarvon mukainen elämä tarkoittaa vapautta ja kunnioitusta päättää omista asioistaan.
4. Ihmisarvon mukainen elämä tulisi olla kaiken toiminnan perusperiaatteena.
5. Viime kädessä meidän oma ihmisarvon mukainen elämämme merkitsee kaikkien muiden Ihmisarvon mukaista elämää.

Ihmisarvon foorumin tavoitteet
------------------------------

* luoda kansainvälistä keskustelua ihmisarvosta
* edistää arvopohjaista johtamista
* keskustella ihmisarvosta nuorten kanssa mm. kouluissa järjestettävissä Ihmisarvon foorumeissa

Kansainvälinen ihmisarvon päivä
-------------------------------

**Kansainvälistä ihmisarvon päivää** vietettiin ensimmäisen kerran 20. lokakuuta vuonna 2008. Teemana oli ihmisarvo ja sen merkitys nuorille ja suhteessa muihin ihmisiin. Koululaiset 20 maassa eri puolilla maailmaa ottivat osaa ensimmäiseen Kansainväliseen ihmisarvon päivään. **Kansainvälistä ihmisarvon päivää vietettiin Suomessa** ensimmäistä kertaa 19. lokakuuta 2011. Teemana olivat ihmisarvo ja yksilön ajattelun vallankumouksellinen voima. Tapahtumassa puhuivat mm. arkkipiispa Desmond Tutu, presidentti Martti Ahtisaari, Norjan kruununprinssi Haakon, Operation HOPE -järjestön perustaja John Hope Bryant sekä filosofi Pekka Himanen. 

Vuonna 2011 Ihmisarvon päivää vietettiin yli 50 maassa eri puolilla maailmaa.

Lähteet
-------

* (Arkistoitu – Internet Archive)
* Dignity principles *globaldignity.org*.  Arkistoitu 9.2.2015. Viitattu 27.1.2015.
* Global Dignity Forum ja H.K.K. Kruununprinssi Haakon Suomessa *archive.today*.  20.10.2011.  Arkistoitu 29.4.2013. Viitattu 14.2.2016.

Aiheesta muualla
----------------

* Ihmisarvon päivä – Global Dignity Day 2011 (Arkistoitu – Internet Archive)
**Tonio Kröger** on Thomas Mannin 25-vuotiaana 1901 kirjoittama novelli, joka julkaistiin 1903.

**Varoitus:  Seuraava kirjoitus paljastaa yksityiskohtia juonesta.**
Novelli kuvaa Antonio "Tonio" Krögerin, nuoren pohjoissaksalaisen pojan kehitystä lapsuudesta tunnetuksi taiteilijaksi. Kröger on kasvanut kauppiasisän ja taiteellisen äidin vaikutuksen alla. Hän halveksii ympäristönsä porvarillista elämää, mutta pitää toisaalta omaa taiteellisuuttaan heikkoutena ja kadehtii tavallisten ihmisten elinvoimaisuutta. Tonion kasvettua hänestä tulee kuuluisa kirjailija Etelä-Saksassa. Hänen oma sisäinen konfliktinsa ei ratkea myöskään hänen paluullaan takaisin pohjoiseen, sillä hän ei edes halua ratkaista sitä. Hänen mielestään taiteilija on erottanut itsensä pysyvästi normaalista elämästä. 

Novellissa on havaittavissa runsaasti linkkejä Mannin omaan elämään. Mann on itse kotoisin Lyypekistä, kun taas Krögerin synnyinpaikkaa ei mainita muuten, kuin että se on Itämeren rannalla oleva kauppakaupunki, ja kirjassa viitataan kaupungin olevien työmiesten puhuvan saksan ja tanskan sekoitusta. Tämä viittaa selkeästi Lyypekkiin, joka on kautta historian ollut tärkeä Itämeren satamakaupunki. Lisäksi Mannin perhe muutti Lyypekistä Müncheniin Mannin isän kuoltua, ja myös Kröger muutti sinne isänsä kuoleman jälkeen. Mann oli myös vanhaa kauppiassuvun jälkeläinen, joka ryhtyi kirjailijaksi, kun taas Kröger on kauppiassuvun vesana ryhtynyt runoilijaksi. Krögerin äiti on etelämaalainen, Mannin äiti taas brasilialainen. Näistä yhteyksistä johtuen Tonio Krögeriä pidetään yleensä varsin omaelämäkerrallisena romaanina. 

Novellissa on myös selkeä viittaus Mannin samaan aikaan tekemään sukueepokseen Buddenbrookit. Kyseisessä kirjassa mainitaan Krögerit Buddenbrookien sukulaissukuna.
**Miro Petteri Rastas** (s. 29. toukokuuta 1997) on suomalainen korkeushyppääjä. Rastas edustaa Raision Kuulaa ja hänen valmentajanaan toimii hänen isänsä Ari Rastas.

Ura
---

Kalevan kisoissa Rastas on ollut parhaimmillaan hopealla vuonna 2016 ja pronssilla vuonna 2017. Vuonna 2015 Rastas hyppäsi halliennätyksekseen 212 cm, mutta loukkaantui ennen kesää, eikä hypännyt ulkona lainkaan. Vuoden 2016 sisäratojen Suomen-mestaruuskilpailuissa Rastas voitti kultaa tuloksella 211 cm.

Rastaan ennätys on 23. heinäkuuta 2016 Kalevan kisoissa Oulussa hypätty 215 cm.

Ennätykset
----------

### Ulkoradoilla

* korkeushyppy: 215 cm (Oulu 2016)

### Sisäradoilla

* korkeushyppy: 212 cm (Turku 2015)

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5  Miro Rastas Tilastopaja (vaatii kirjautumisen, maksullinen palvelu).
2. ↑  SM-hallit: Katsaus miesten lajeihin – Oskari Mörö avaa kautensa Pirkkahallissa *etusuora.com*.  26.2.2016. Viitattu 2.6.2016.


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt Muokkaa Wikidatassa | 
* World Athletics

 |

 |
**Mirko Valdifiori** (s. 21. huhtikuuta 1986 Russi) on italialainen jalkapalloilija, joka edustaa Serie A:ssa pelaavaa SSC Napolia. Oikeajalkainen Valdifiori on pelipaikaltaan puolustava keskikenttäpelaaja. Hän kuuluu myös Italian jalkapallomaajoukkueeseen.

Ura
---

### Seurajoukkueura

Valdifiorin kasvattajaseura on AC Cesena, jonka edustusjoukkueessa hän pelasi vuosina 2005–2008. Otteluita Serie B:ssä kertyi kolme. Vuosina 2006–2007 ja 2007–2008 Valdifiori oli lainalla kolmanneksi korkeimman sarjatason Lega Pron Paviassa ja Legnanossa. Heinäkuussa 2008 Valdifiori siirtyi Serie B:n Empoli FC:hen. Hän pelasi Serie B:ssä kuuden kauden aikana 198 ottelua tehden niissä neljä maalia. Kaudeksi 2014–2015 Valdifiori ja Empoli nousivat Serie A:han, jossa Valdifiori teki pääsarjadebyyttinsä elokuussa 2014 Udinesea vastaan. Valdifiori pelasi vahvan kauden esiintyen 36 Serie A-ottelussa.

Kesällä 2015 Valdifiori siirtyi Serie A:n SSC Napoliin.

### Maajoukkueura

Vahvojen Serie A-esitystensä ansiosta Valdifiori valittiin Italian jalkapallomaajoukkueen mukaan maaliskuussa 2015. Hän teki maajoukkuedebyyttinsä tuon kuun lopulla ystävyysottelussa Englantia vastaan.

Lähteet
-------

1. ↑
2. ↑
3. ↑
4. ↑
**Miro Palokallio** (s. 22. huhtikuuta 1993) on suomalainen lauluntekijä, kitaristi, laulaja, tuottaja ja valokuvaaja. Palokallion ura alkoi Sallan ja Miron matka maailman ympäri -yhtyeessä, jonka kaikki kappaleet hän sävelsi ja sanoitti. Yhtyeen hajottua joulukuussa 2015 Palokallio käynnisti soolouran.  Hän myös perusti ystävänsä Kata Laakson kanssa punkyhtye Brian & Helvetin Perunan, joka julkaisi lokakuussa 2016 debyyttialbuminsa "Rantalomalle Syyriaan".

Joulukuussa 2017 Palokallion, hänen veljensä Aarnin sekä Sape Niemelän uusi yhtye Matka maailman ympäri julkaisi ensimmäisen singlensä "Ei mikään palaa ennalleen".

Lähteet
-------

1. ↑  Sallan Ja Miron Matka Maailman Ympäri -yhtye lopettaa – jäähyväiskeikka tiedossa - Soundi.fi *Soundi.fi*. Viitattu 4.1.2018.
2. ↑  Verrattain kivuton saunasynnytys – Perjantaibiisinä ja Ensinäytössä Miro Palokallio: Rakkauden tiedemiehet - Soundi.fi *Soundi.fi*. Viitattu 4.1.2018.
3. ↑  Kun ruma sana sanotaan niin kuin se on - Brian & Helvetin perunan debyytti on riemastuttavaa leikkikapinaa - Soundi.fi *Soundi.fi*. Viitattu 4.1.2018.
4. ↑  Matka Maailman Ympäri jatkuu – Kuuntele uuden kokoonpanon ensimmäinen single - Soundi.fi *Soundi.fi*. Viitattu 4.1.2018.


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Taiteenala Muokkaa Wikidatassa | 
* MusicBrainz

 |

 |
**Tonight’s the Night** on Neil Youngin vuonna 1975 julkaistu albumi. Albumi on nauhoitettu pääosin elo–syyskuussa 1973 Studio Instrument Rentalsin hallissa Hollywoodissa Kaliforniassa. Kappale "Come On Baby" on nauhoitettu Fillmore Eastissä New Yorkissa maaliskuussa 1970 ja kappaleet "Lookout Joe" ja "Borrowed Tune" Broken Arrow -studioilla San Franciscossa joulukuussa 1972 ja joulukuussa 1973.

Kappaleet ovat surumielisiä, ahdistuneita ja pessimistisiä. Synkkiä tunnelmia korostavat mustasävyiset kannet ja LP-julkaisun sisäpussi sekä poikkeuksellisesti mustat Reprisen levyetiketit. Albumin syntyaikoina Neil Youngin ystävät, Crazy Horse -yhtyeen kitaristi Danny Whitten ja roudari Bruce Berry, olivat molemmat kuolleet huumeiden yliannostukseen.

Albumi on nauhoitettu lyhyessä ajassa live-luonteisesti ilman päällekkäisäänityksiä. Muusikot tekivät teknisiä virheitä. Albumi ei vastannut levy-yhtiö Reprisen odotuksia ja sen julkaisua viivyteltiin. Albumilta ei ole julkaistu yhtään singleä. Ennen *Tonight’s the Night* -albumia julkaistiin Youngin seuraavaksi äänittämä albumi *On the Beach*.

Kappaleet
---------

Kaikki kappaleet Neil Youngin ellei toisin mainita.

1. Tonight’s the Night – 4.39
2. Speakin’ Out – 4.56
3. World on a String – 2.27
4. Borrowed Tune – 3.26
5. Come On Baby Let’s Go Downtown – 3.35 (säv. Danny Whitten, Neil Young)
6. Mellow My Mind – 3.07
7. Roll Another Number (for the Road) – 3.02
8. Albuquerque – 4.02
9. New Mama – 2.11
10. Lookout Joe – 3.57
11. Tired Eyes – 4.38
12. Tonight’s the Night – Part II – 4.52

Muusikot
--------

* Neil Young – laulu, piano, kitara, huuliharppu, vibrafoni
* Nils Lofgren – kitara, piano, taustalaulu
* Ben Keith – steelkitara, taustalaulu
* Billy Talbot – bassokitara
* Ralph Molina – rummut, taustalaulu
* Danny Whitten – kitara, laulu
* Jack Nitzsche – piano
* Tim Drummond – bassokitara
* Kenny Buttrey – rummut
* George Whitsell – taustalaulu

Arviot
------

* Allmusic: 5/5 tähteä
* Rolling Stone: 5/5 tähteä
* Robert Christgau: A

Lähteet
-------

1. 1 2  Jake Nyman: *Aution saaren levyt*. Helsinki: Kustannusosakeyhtiö Tammi, 1997. ISBN 951-31-0822-8.
2. ↑
3. ↑
4. ↑

Aiheesta muualla
----------------

* Timo Kanerva: Tonight's The Night (Arkistoitu – Internet Archive). Soundi 8/1975.
**Tuomas Tallbacka** (s. 14. toukokuuta 1981) on entinen suomalainen pesäpalloilija ja nykyinen Alajärven Ankkureitten 2. pelinjohtaja 

Pesäpallo-oppinsa Tuomas Tallbacka on saanut Alajärvellä veren perintönä. Tuomas on jo pesäpalloilija jo kolmannessa polvessa, isä ja isoisä tekivät uraa kakkosvahteina. Samalta pelipaikalta löytyi myös Tuomas siihen asti, kunnes heittokäsi operoitiin 2004.

Hän on edustanut Jyväskylän Kiriä (2007), 2008 ja 2009 Kiteen Palloa. Hän on pelannut Itä–Länsi-ottelussa kaksi kertaa, ja vuonna 2007 hänet valittiin parhaaksi jokeriksi. Vuodeksi 2010 hän palasi Pohjanmaalle, mutta ei Alajärvelle vaan Koskenkorvan Urheilijoihin. Tehnyt Koskenkorvan kanssa jatko sopimuksen vuoteen 2012 asti.

Antti Pihlströmin innoittama Tallbacka on vetänyt 80kg yhdellä kädellä rinnalle. 

Tallbacka teki kaudet 2013 ja 2014 kattaneen sopimuksen( seinäjokelaisen pesäpalloilun uudeksi veturiksi nousseen fuusioseura Jymy-Jussitien kanssa.

Saavutukset
-----------

### Pelaajana

* 2 Itä-Länsi-ottelua: 2007, 2008

Lähteet
-------

1. ↑  Itä-Länsi-pelaajat joukkueittain, miehet Rasilainen, Matti. Viitattu 24.4.2018.
**Páchi** (kreik. Πάχη) on Kreikan kylä, joka kuuluu hallinnollisesti Mégaran kuntaan, Länsi-Attikan alueyksikköön ja Attikan alueeseen. Kylän väkiluku on 542 (vuonna 2011).

Páchin kylä sijaitsee Saroninlahteen kuuluvan Mégaranlahden rannalla noin 2,5 kilometriä eteläkaakkoon Mégaran kaupungista, jonka kaupunkiyhdyskuntaan se kuuluu, ja noin 43 kilometriä länteen Ateenan keskustasta. Antiikin aikana Páchin paikalla sijaitsi Megaran poliksen satamakaupunki Nisaia.

Kylän vieressä sijaitsee Ái Giórgin kukkula, jossa on Pyhälle Georgiokselle (*Ágios Geórgios*) omistettu kirkko 1600-luvulta. Páchin edustalla sijaitsevat pienet saaret Páchi eli Megálo Nisí ja Pacháki eli Mikró Nisí. Kylän pohjoispuolella sijaitsee Mégaran lentoasema.

Lähteet
-------

1. 1 2  Απογραφή Πληθυσμού - Κατοικιών 2011. Väestönlaskennan tulokset (XLS)  2011. The Hellenic Statistical Authority (Kreikan tilastokeskus ELSTAT).  Arkistoitu 16.10.2015. Viitattu 1.9.2014. (kreikaksi)
2. 1 2 3  Πάχη Δήμος Μεγαρέων. Viitattu 25.10.2021.
3. 1 2  Πάχη *Πάμε Μέγαρα*. Viitattu 25.10.2021.
**Dragon Garden** (perint.: 龍圃花園; yksink.: 龙圃花园; Jyutping: *Lung4bou2 fa3jyun4*) on hongkongilainen puisto.

Dragon Garden sijaitsee Tsing Lung Taussa, Hongkongin Uusilla territorioilla. Se sijaitsee mäellä Ramblerin kanaalin rannalla ja sen osoite on 32–42 Castle Peak Road. Sen pinta-ala on joidenkin lähteiden mukaan 26 500 neliometriä, joidenkin mukaan kahdeksan hehtaaria.

Puisto on perinteinen kiinalainen maisemapuutarha, jossa on paviljonkeja ja veistoksia. Se on suunniteltu Pekingin keisarityylin, erään kiinalaisen renessanssin tyylisuunnan mukaisesti. Puisto on rakennettu fengshuin periaatteiden mukaisesti ja siellä on buddhalaisuuden, taolaisuuden ja kristinuskon innoittamaa taidetta.

Historia
--------

Liikemies ja filantrooppi Lee Iu-cheung osti alueen vuonna 1949. Aluksi hän rakensi sinne uima-altaan koululaisille, lähes kymmenen vuotta ennen kuin Hongkongin ensimmäinen julkinen allas avattiin Victoria Parkiin. Arkkitehti Chu Pin oli mahdollisesti suunnittelemassa puistoa. Puisto valmistui vuonna 1968. Lee on haudattu puiston huipulla olevaan mausoleumiin.

Puisto esiintyy elokuvassa *007 ja kultainen ase* (1974) ja sarjassa *Noble House* (1988).

Puisto oli hylättynä 1990-luvulla ja 2000-luvun ensikymmenellä. Vuonna 1998 Castle Peak Roadia levennettiin, missä yhteydessä Hongkongin hallinto poisti puiston juurella olleen kala-altaan ja rakensi tien ja puiston välille suuren muurin. Sen vuoksi puiston alempi osa menetti merinäkymänsä. Vuonna 2006 osa Leen suvusta aikoi myydä puiston Sun Hung Kai Propertiesille, joka suunnitteli puiston rakentamista asunnoiksi. Lee Iu-cheung lapsenlapsi Cynthia järjesti julkisuuskampanjan puiston säilyttämisen puolesta. Lopulta Lee Shiu, Lee Iu-cheungin poika, osti muun suvun osuuden puistosta sadalla miljoonalla Hongkongin dollarilla.

Puiston nykyinen omistaja Lee Shiu haluaisi lahjoittaa puiston Hongkongin hallinnolle. Puistosta on suunniteltu koulutus-, tutkimus- ja virkistysaluetta, mutta Hongkongin hallinto ei ole vielä päättänyt puiston 30 miljoonan dollarin korjaustöiden rahoituksesta. Puisto on auki yleisölle kerran kuussa.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5 6  Press Releases: 2006 09 – Antiquities Advisory Board gives Dragon Garden Grade II historic status  25.9.2006. Leisure and Cultural Services Department. Viitattu 7.1.2016. (englanniksi)
2. 1 2 3 4 5 6  DeWolf, Christopher: An inside look at the marvels of the private Dragon Garden  29.7.2010. CNN. Viitattu 7.1.2016. (englanniksi)
3. 1 2 3 4  So, Dorothy: Top 10 cultural sights in Hong Kong  21.1.2013. The Guardian. Viitattu 7.1.2016. (englanniksi)
4. ↑  Agnew, Mary: The Dragon Garden *Time Out Hong Kong*.  12.2.2010. Hongkong:  Rubicon Communications Limited.  Arkistoitu 21.7.2011. Viitattu 7.1.2016. (englanniksi)
5. ↑  Dragon Garden Lonely Planet. Viitattu 7.1.2016. (englanniksi)
**Tuomas Tuohino** eli **Korpraali Loo** (22. elokuuta 1784 Hyrynsalmi – 24. tammikuuta 1863 Oulu) oli suomalainen Oulussa asunut työmies, yövartija ja Suomen sodan veteraani. Hänen sotamuistelmansa ilmestyivät Oulun Wiikko-Sanomissa 1858–1859.

Tuohino eli korpraali Loo (Luu) osallistui Suomen sotaan Savon jääkärirykmentin Kajaanin pataljoonan riveissä. Hänen sotansa alkoi Rautalammen Koivikon kylässä käydystä kahakasta. Kajaanin pataljoonan komentajan eversti Gustaf Fahlanderin johtama joukko vetäytyi sitten veneillä Konnevettä pitkin Suonenjoelle jossa Loo eksyi viiden muun sotilaan kanssa joksikin aikaa pääjoukosta. Karttulasta Fahlanderin joukot marssivat Kuopioon ja edelleen Toivalaan jossa he osallistuivat Sandelsin johtamaan Toivalan puolustukseen. Korpraali Loo osallistui tällöin veneillä tehtyihin partioretkiin joilla häirittiin Kuopioon saapuneita venäläisiä. Korpraali Loon sotamuistelmat päättyivät Virran taisteluun Iisalmessa ja Sandelsin joukkojen vetäytymiseen kohti Oulua. Hänen keskeneräisiksi jääneet sotamuistelmansa ilmestyivät 1858–1859 Oulun Wiikko-Sanomissa, muistiinkirjoittajana lienee ollut lehden toimittaja, pastori Johan Bäckwall.

Suomen sodan jälkeen Tuohino asettui Ouluun, josta hän osti 1822 tonttimaan itselleen ja asui Linnankatu 25:ssä sijainneessa vaatimattomassa mökissään. Hän oli työmiehenä, proomumiehenä ja viimeksi kaupungin yövartijana ja vankihuoneen vahtimiehenä. Oulun museossa on tallella joitain hänen käyttämiään työkaluja kuten höyliä.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Arvi Raivio : Suomen sodan "korpraali Luu" Sandelsin matkassa. Sotavanhuksen kertomus "Oulun Wiikkosanomissa" sotaretkestään, Hakkapeliitta, 12.01.1937, nro 2, s. 7, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
**Páfoksen bysanttilainen museo** (myös *Páfoksen hiippakunnan kirkollinen museo*, kreik. Βυζαντινό/Εκκλησιαστικό Μουσείο Ιεράς Μητροπόλεως Πάφου, *Vyzantinó/Ekklisiastikó Mouseío Ierás Mitropóleos Páfou*) on museo Geroskípoun kylässä Páfoksen lähellä Kyproksella. Se esittelee Páfoksen seudun bysanttilaisen ja jälkibysanttilaisen ajan historiaa ja kulttuuria.

Museon entinen rakennus Páno Páfoksessa.
Museo sijaitsi aiemmin Páno Páfoksessa eli Ylä-Páfoksessa piispan palatsin yhteydessä lähellä Páfoksen katedraalia. Se muutti Geroskípouun vuonna 2017, ja toimii nykyisin vanhassa koulurakennuksessa kylän keskusaukion eli Plateía Geroskípoun laidalla.

Museon kokoelmiin kuuluu ikoneita, kirkkojen seinämaalauksia, kirkollisia metalli- ja puuesineitä, kirkkovaatteita ja -tekstiileitä, sekä vanhoja käsikirjoituksia ja painettuja kirjoja. Vanhin ikoni, pieni Pyhää Margareetaa (*Agía Marína*) esittävä ikoni, on noin 700-luvulta ja se on Kyproksen vanhimpia ikoneita. Pääosa ikoneista ajoittuu 1100–1800-luvuille.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Ecclesiastical Museum of Pafos (Paphos) *Visit Cyprus*.  Arkistoitu 17.5.2018. Viitattu 14.5.2018.

Aiheesta muualla
----------------

* Εκκλησιαστικό Μουσείο Ιεράς Μητροπόλεως Πάφου. Museon verkkosivut. (kreikaksi)
Kartesiolaisessa teatterissa koetut kohteet esitetään havaitsijan mielessä.
**Kartesiolainen teatteri** on Daniel Dennettin nimitys kartesiolaisen dualismin seurauksena kehittymään lähteneelle, Dennettin vastustamalle, käsitykselle jonka mukaan aivot kokoavat niistä erilliselle mielelle tai hengelle ulkomaailmasta saadut aistihavainnot koettaviksi, ikään kuin teatterinäytöksessä. Mieli tekee sitten omat ratkaisunsa tämän aineiston perusteella ja ohjaa ruumista kuten kapteeni komentosillalla. 

Nykyisessä luonnontieteessä ihmisen tietoisuuden toimintaa selitetään yleensä aivojen rakenteen ja toiminnan avulla siten, että ruumiin saamien havaintojen käsittely tapahtuu niiden käsittelyyn erikoistuneilla aivoalueilla ilman, että informaatiota kerättäisiin yhteen minnekään.

Katso myös
----------

* Monivedosmalli

Aiheesta muualla
----------------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Kartesiolainen teatteri**.
* Vilkka, Jouni: Dennett ja kartesiolainen teatteri (Arkistoitu – Internet Archive) Dennettin tietoisuuden teoria ja perinteisen tietoisuuskäsityksen kritiikki. 2002.
**Viherjäkäläyökkönen** (*Victrix umovii*) on harvinainen yökkösiin kuuluva perhoslaji.

Koko ja ulkonäkö
----------------

Etusiipien pohjaväri on oliivinvihreä. Siiven poikki kulkevat mustat sisempi ja ulompi poikkiviiru voimakkaasti aaltoilevina ja ulompi poikkiviiru lähestyy siiven takaosassa selvästi sisempää. Poikkiviirujen väliin jäävä alue on takaosasta huomattavan tumma ja lähellä siiven etuosaa poikkiviirujen väliin jäävät mustareunaiset, keskeltä vihertävät rengastäplä ja munuaistäplä. Aivan siiven tyvessä erottuu musta tyvipoikkiviiru ja siiven kärkiosa on tummanharmaa. Takasiivet ovat tummanruskeat ja niissä on kuunsirpin muotoinen keskitäplä. Imukärsä on lyhyt. Siipiväli 28–31 mm.

Levinneisyys ja lentoaika
-------------------------

Viherjäkäläyökkösen levinneisyysalue ulottuu Puolasta ja Ukrainasta Baltian läpi Viroon. Lisäksi Keski-Ruotsissa on pysyvä kanta ja myös Norjasta laji tunnetaan. Venäjällä levinneisyys ulottuu Uralille. Suomesta lajista on tavattu vain muutamia kymmeniä yksilöitä Ahvenanmaan, Varsinais-Suomen, Etelä-Karjalan ja Kainuun alueilta. Viimeisin havainto on Houtskarista vuodelta 1985 ja vuoden 2010 kansallisessa uhanalaisarvioinnissa laji on luokiteltu puutteellisesti tunnetuksi (DD). Perhoset lentävät Ruotsissa kesäkuun puolivälistä heinäkuun alkupuoliskolle.

Laji vaikuttaa lentävän pääasiassa vain parittomina vuosina.

Elinympäristö ja elintavat
--------------------------

Viherjäkäläyökköstä pidetään eräänä Euroopan harvinaisimmista perhoslajeista ja sen elintavat ovat huonosti tunnetut. Lajin elinympäristöjä näyttävät olevan vanhat ja lämpimät metsät, joiden puissa kasvaa runsaasti naavoja. Elinpaikan maaperä on moreenipitoista ja ohuelti sammaleen päällystämää. Laji lentää myöhään yöllä ja tulee valolle, mutta perhoset liikkuvat ilmeisesti enimmäkseen korkealla latvustoissa. Useimmiten yksilöitä on tavattu huomattavan lämpiminä öinä. Aikuisten perhosten surkastunut imukärsä ei sovellu ravinnonottoon, minkä vuoksi perhoset ovat lyhytikäisiä ja elävät ilmeisesti vain pari päivää. Kasvatusten perusteella naaraan munimat munat kuoriutuvat 20–25 päivän kuluttua ja toukkakehitys kestää kaksi vuotta. Toukka talvehtii kehräämänsä pienen pussin sisällä.

Metsätalous uhkaa lajin elinympäristöjä.

Ravintokasvi
------------

Toukan pääasiallista ravintoa on korpiluppo (*Alectoria sarmentosa*).

Lähteet
-------

1. ↑
2. 1 2 3 4
3. 1 2 3  Mikkola K, Jalas I. Suomen perhoset. Yökköset 2. Suomen Perhostutkijain Seura. Otava 1979. ISBN 951-1-04297-1 s. 49–50
4. 1 2 3 4 5
5. ↑
6. ↑  Rassi, P. Hyvärinen, E. Juslén, A. & Mannerkoski, I. (toim.). Suomen lajien uhanalaisuus – Punainen kirja 2010. Ympäristöministeriö & Suomen ympäristökeskus, Helsinki.

Aiheesta muualla
----------------

* lepdoptera.pl[vanhentunut linkki]

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Taksonitunnisteet | 
* Wikidata: Q4406560
* Wikispecies: Victrix umovii
* BioLib: 53152
* BOLD: 286157
* EoL: 3919814
* EUNIS: 311171
* Fauna Europaea: 448987
* Fauna Europaea (new): 0e7c7f3c-1491-4159-b2d5-ba31bbbf6981
* GBIF: 4532875
* iNaturalist: 875913
* LepIndex: 267399
* NCBI: 1870739

 |

 |
*Tämä artikkeli käsittelee saariryhmää. Etunimestä kertoo artikkeli Mili (nimi).*

**Mili** on 92 saaresta koostuva atolli Tyynellämerellä. Se on osa Marshallinsaaria ja kuuluu Ratakin saariketjuun. Milin asukasluku oli 738 vuonna 2011.

Maantiede
---------

Mili sijaitsee Ratakin saariketjun eteläisessä päässä. Atollin suurimman kylän nimi on myös Mili. Atolli sijaitsee 25 kilometriä Majuron ja Arnon atolleilta kaakkoon. Milin maapinta-ala on 15,9 neliökilometriä, joten se on Marshallinsaarten toiseksi suurin atolli. Miliä ympäröivän laguunin pinta-ala on 760 neliökilometriä.*lähde?*

Historia
--------

Japani miehitti atollia vuosina 1914–1944. Vuonna 1983 atollille rakennettiin lentokenttä.

Eurooppalaisten saapuessa Milille ensimmäistä kertaa atollilla oli yli 500 asukasta.

Lähteet
-------

1. ↑  Marshall Islands: Atolls & Major Cities citypopulation.de:  Citypopulation. Viitattu 11.12.2018. (englanniksi) (saksaksi)
2. ↑

MarshallinsaaretMarshallinsaaret

* Ailinginae
* Ailinglaplap
* Ailuk
* Arno
* Aur
* Bikar
* Bikini
* Ebon
* Enewetak
* Erikub
* Jabat
* Jaluit
* Jemo
* Kili
* Kwajalein
* Lae
* Lib
* Likiep
* Majuro
* Maloelap
* Mejit
* Mili
* Nadikdik
* Namorik
* Namu
* Pokaakku
* Rongelap
* Rongerik
* Toke
* Ujae
* Ujelang
* Utirik
* Wotho
* Wotje
**Pierre Kaffer** (s. 7. marraskuuta 1976 Bad Neuenahr-Ahrweiler, Rheinland-Pfalz) on saksalainen autourheilija. Kaffer aloitti uransa vuonna 1990 karting -sarjoissa kilpaillen vuonna 1994 Formula Ford -sarjassa ja myöhemmin Formula Opel ja sitten vuodet 1997–2001 Saksan Formula 3 -sarjassa. Vuonna 2004 Kaffer voitti Sebringin 12 tunnin ajon. Vuodet 2005–2006 hän kilpaili DTM -sarjassa. Vuodet 2009–2011 Kaffer kilpaili American Le Mans Series -sarjassa. Hän voitti Le Mansin 24 tunnin ajon GT2-luokassa vuonna 2009. Vuodesta 2012 lähtien hän on kilpaillut FIA World Endurance Championship ja European Le Mans Series -sarjoissa.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5  Pierre Kaffer *Driver Database*. Speedsport Magazine. Viitattu 10.7.2017. (englanniksi)
2. ↑  Biela makes history at Sebring *WEC News*.  21.3.2004. Autosport.com. Viitattu 10.7.2017. (englanniksi)
3. ↑  Race in Le Mans on 14 Jun 2009 *24h LeMans - 2009*. Speedsport Magazine. Viitattu 10.7.2017. (englanniksi)

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.   
Alkuperäinen artikkeli: en:Pierre Kaffer
**Lohjan Kisa-Veikot** (**LoKV**) on lohjalainen urheiluseura, jolla on ollut toimintaa jääkiekossa, pesäpallossa, taitoluistelussa ja yleisurheilussa.

Jääkiekko
---------

Jääkiekkoa Kisa-Veikoissa on pelattu jo 1950-luvulla, ja oman yhdistyksen Lohjan Kisa-Veikot Jääkiekko ry:n alle siirryttiin vuonna 1992. Seuran naisten edustusjoukkue pelasi SM-sarjassa vuosina 2008–2012. Miesten edustuskiekkoilu oli Lohjan Jääankkojen vastuulla kaudelle 2010-2011 asti jonka jälkeen miesten ja naisten toiminnasta on vastannut Lohjan Kisa-Veikot Edustusjääkiekko ry. LoKV harjoittelee ja pelaa Lohjan ja Kisakallion jäähalleissa.

### Kasvatit pääsarjatasolla


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| * Minja Drufva
* Jaani Holopainen
* Anna Julin
* Anni Keisala
* Nelli Laitinen
* Vili Laitinen
 | * Kai Lehtinen
* Milla Lehtopelto
* Minni Lehtopelto
* Siru Lehtopelto
* Mika Norja
* Johanna Sandqvist
 | * Jenna Silvonen
* Henrik Tikkanen
* Emma Toivanen
* Maria Tulensalo
* Aaro Vidgren
* Laura Vilén
 |

Pesäpallo
---------

Pesäpallossa Kisa-Veikkojen naisten joukkue pelasi 1970-luvulla SM-sarjassa. Miesten joukkue pelasi parhaimmillaan ykkössarjassa ja oli 1980-luvulla lähellä SM-sarjaan nousua.

Palkinnot ja huomionosoitukset
------------------------------

### Miesten Liitto-Lehdistö-valinnat

* Markku Kuusamo (1980)

Lähteet
-------

1. ↑
2. ↑   (Arkistoitu – Internet Archive)
3. ↑  Elite Prospects – Hockey Players from LoKV *eliteprospects.com*. Everysport Media Group. Viitattu 2.2.2021. (englanniksi)
4. ↑
5. ↑  Liitto-Lehdistö-pelaajat joukkueittain, miehet Rasilainen, Matti. Viitattu 14.1.2018.

Aiheesta muualla
----------------

* Lohjan Kisa-Veikkojen jääkiekkoilijoiden sivusto (Arkistoitu – Internet Archive)
* Lohjan Kisa-Veikkojen taitoluistelijoiden sivusto (Arkistoitu – Internet Archive)
Pierre Faber
Autuas **Peter Faber** (13. huhtikuuta 1506 – 1. elokuuta 1546) (ranskaksi **Pierre Lefevre** tai **Pierre Favre**) oli ranskalainen jesuiitta, teologi ja jesuiittaveljeskunnan perustajajäseniä. Katolinen kirkko kanonisoi hänet 5. syyskuuta 1872.

Faber syntyi Villaretissa, Savoijissa Etelä-Ranskassa. Vanhempana hän siirtyi kotikaupungistaan suorittamaan opiskelujaan Pariisissa. Siellä hän myös kohtasi entisen ritarin Ignatius Loyolan. Yhdessä kuuden toverinsa, muun muassa Loyolan ja Francisco Xavierin, kanssa hän sitoutui 15. elokuuta 1534 elämään köyhyydessä ja siveydessä. Nämä pariisilaiset opiskelijat muodostivat jesuiittaveljeskunnan ensimmäisen jäsenistön, ja kuutta vuotta myöhemmin myös paavi tunnusti veljeskunnan ja antoi sille siunauksensa.

Asetuttuaan jesuiittana suoraan paavin alaiseksi, Faber sai matkustaa useita vuosia ympäri Eurooppaa paavin ja katolilaisuuden asialla. Hän muun muassa osallistui Wormsin valtiopäiville, missä Luther kieltäytyi kumoamasta oppiaan. Samoin hän osallistui Regensburgissa pidettyyn konferenssiin. Hänen oli tarkoitus myös osallistua teologina Trenton kirkolliskokoukseen, mutta matkalla Roomaan hän menehtyi kuumeeseen vain neljänkymmenen vuoden iässä.

Lähteet
-------

1. ↑  Catholic Encyclopedia: Bl. Peter Faber (englanniksi)

IHSJesuiitta-aiheiset artikkelit

|  |  |
| --- | --- |
| **Historia** | Jesuiittojen historia · Regimini militantis Ecclesiae |
| **Hengellisyys** | Exercitia spiritualia · Ad maiorem Dei gloriam · Magis |
| **Tunnettuja jesuiittoja** | Ignatius Loyola · Francisco Xavier · Peter Faber · Aloysius Gonzaga · Roberto Bellarmino · Petrus Canisius · Edmund Campion |

|  |
| --- |
|  n • k • m  |



|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Espanja
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Italia
* Belgia
* Yhdysvallat
* Japani
* Tšekki
* Australia
* Korea
* Alankomaat
* Puola
* Vatikaani

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Italian People
* Deutsche Biographie
* Trove

 |
|  |
| Muut | 
* SNAC
* IdRef

 |

 |
**Tekken 2** on Namcon kehittämä ja julkaisema *Tekken*-pelisarjaan kuuluva tappelupeli. Peli julkaistiin alun perin kolikkopelinä, mutta se käännettiin myös PlayStationille ja julkaistiin myöhemmin PlayStation Networkissa. Peli on *Tekken*-sarjan toinen osa ja yksi kaupallisesti menestyneimmistä *Tekken*-peleistä.

Pelaaminen
----------

Pelin pelattavuus ei eroa suuresti edeltäjästään, mutta muutamia muutoksia ja lisäyksiä siihen on kuitenkin tehty. Se käyttää *Tekkenin* lailla 2D-taustoja, rajatonta taistelualuetta ja taistelysysteemiä käyttäen hyväksi oikean ja vasemman käden lyöntejä, sekä oikean ja vasemman jalan potkuja. Pelin hahmoille on lisätty lukuisia uusia liikkeitä; sivuttais- ja takaheitot, uusia lyöntisarjoja sekä sivuttaisliikkeet uniikkina yhdelle hahmolle, Kazuya Mishimalle. Kun pelaaja ensimmäistä kertaa läpäisee Arcade-pelimodin jollakin standardihahmolla, avautuu uusi hahmo pelaajan käytettäväksi.

Juoni
-----

*Tekken 2*:n juoni käsittelee noin kaksi vuotta edeltäjäänsä myöhemmin, kun Mishima Zaibatsun omistaja Heihachi Mishima oli hävinnyt Kazuyalle taistelussa. Heihachi halusi saada Mishima Zaibatsun takaisin, mutta siitä hänen piti taistella The King Of Iron Fist 2:ssa. Heihachi voittaa Kazuyan ja heittää hänet tulivuoren syövereihin ja pakenee helikopterilla saatuaan kostonsa ja yhtiönsä takaisin.

Hahmot
------

### Aloitushahmot

* Yoshimitsu
* Nina Williams
* Marshall Law
* King
* Heihachi Mishima
* Paul Phoenix
* Michelle Chang
* Lei Wulong
* Jun Kazama
* Jack-2

### Avattavat hahmot

* Baek Doo San
* Lee Chaolan
* Prototype Jack
* Kuma
* Armor King
* Wang Jinrei
* Kazuya Mishima
* Anna Williams
* Alex (Rogerin toinen puku)
* Roger
* Kunimitsu
* Bruce Irvin
* Ganryu
* Devil
* Angel (Devilin toinen puku)

Lähteet
-------

1. 1 2  Tekken 2 *Playstation*. Sony Interactive Entertainment LLC. Viitattu 16.3.2020. (englanniksi)
2. ↑  Tekken 2 *Reviews*. Game Faqs. Viitattu 2.6.2010. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* *Tekken 2* MobyGamesissa (englanniksi)
* *Tekken 2* Internet Movie Databasessa. (englanniksi)

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Tekken-pelisarja |
| --- |
|  |
| Pääsarja | 
* Tekken
* Tekken 2
* Tekken 3
* Tekken Tag Tournament
* Tekken 4
* Tekken 5
* Tekken 5: Dark Resurrection
* Tekken 6
* Tekken 6: Bloodline Rebellion
* Tekken Tag Tournament 2
* Tekken 7

 |
|  |
| Muut | 
* Tekken Advance
* Death by Degrees
* Tekken Card Challenge
* Tekken Card Tournament
* Tekken 3D: Prime Edition
* Street Fighter X Tekken
* Tekken X Street Fighter

 |

 |
**Lohjan Immulan työväentalo** on Lohjan kaupungissa Immulan kylässä sijaitseva työväentalo.

Historiaa
---------

Lohjan Immulan työväenyhdistys perustettiin vuonna 1907. Oman talon hankinnasta tehtiin ensimmäistä kertaa päätös vuonna 1911, mutta hanke ei toteutunut. Vuonna 1920 vuokrattiin tontti, ja talon rakennustyöt myytiin huutokaupassa työväenyhdistyksen puheenjohtajalle Kustaa Ahlströmille. Työväentalon vihkiäisjuhla pidettiin heinäkuussa 1920. Talo alkoi käydä pieneksi, ja vuonna 1929 ostettiin nykyinen 4 000 m²:n tontti. Pienen työväentalon iltamakäyttö kiellettiin. Uusi työväentalo rakennettiin vuonna 1934 pääosin talkootyönä. Työväenyhdistyksen toiminta vilkastui talon rakentamisen myötä.

Rakennus
--------

Ensimmäisen vuonna 1920 rakennetun työväentalon pinta-ala oli vain 60 m². Rakennuksessa oli kuitenkin juhlasali, näyttämö, ravintola ja vaatesäilytys. Talossa järjestettyjen tilaisuuksien tuotoilla ostettiin muun muassa paloruisku ja kahvipannu sekä rakennettiin puuliiteri ja käymälä. Vuonna 1934 rakennettuun taloon vedettiin sähköt vuonna 1939. Vuonna 1983 talo maalattiin ja sinne vedettiin vesijohto.

Toimintaa työväentalolla
------------------------

Vuonna 1934 rakennetun työväentalon vihkiäisjuhlassa oli yli 300 henkilöä. Työväentalolla järjestettiin arpajaisia 1930-luvulla. Niiden tuotoilla pystyttiin kunnostamaan ja ylläpitämään taloa. Sotavuosina työväentalo oli useaan otteeseen sotilaiden majoituspaikkana. Vuonna 1943 sinne majoitettiin Inkerin pakolaisia. Talossa oli myöhemmin vuokralaisina useita yrityksiä. Talo otettiin uudelleen yhdistyksen omaan käyttöön vuonna 1966. Nuoriso-osaston toiminta aktivoitui, ja vuonna 1967 siellä aloitettiin myös bingo. Talossa toimi myös Nuoret Kotkat. Talo on edelleen toiminnassa.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Hurri, Olavi & Marttala-Hurri, Vuokko: *Työn ja aatteen talot. Työväentalojen historiaa Uudellamaalla*, s. 168. Helsinki: Uudenmaan Sosialidemokraattinen Piiri ry, 1997. ISBN 952-90-8468-4.
**Pierre Goudiaby Atepa** (30. kesäkuuta 1947 Casamance) on senegalilainen arkkitehti ja insinööri, joka on yksi Afrikan tunnetuimmista rakennussuunnittelijoista. Atepan suunnittelemia ovat muun muassa West Africa Central Bankin rakennus Senegalin Dakarissa, Banjulin kansainvälinen lentoasema Gambiassa sekä Länsi-Afrikan talousyhteisön rakennus Togon Loméssa.

Vuonna 2010 paljastettiin Dakarissa Senegalin 50-vuotisen itsenäisyyden kunniaksi rakennettu valtava pronssiveistos *Afrikkalainen renessanssi*, jonka Atepa on suunnitellut.

Joulukuussa 2021 Pierre Goudiaby Atepa aikoo ryhtyä oikeustoimiin Kamerunissa OAPI:tä (African Intellectual Property Organization) vastaan*selvennä*.

Tammikuussa 2023 Pierre Goudiaby Atepa aloitti Senegal Investors Clubin (CIS) puheenjohtajana.

Lähteet
-------

1. ↑  Biography of Pierre GOUDIABY ATEPA (Arkistoitu – Internet Archive), African Success -sivusto. Viitattu 3.3.2017.
2. ↑  Le milliardaire Pierre Goudiaby Atepa nouveau président du Club des Investisseurs du Sénégal (CIS) *financialafrik.com*. Viitattu 15.1.2023. (ranskaksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Pierre Goudiaby Atepa** Wikimedia Commonsissa

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Yhdysvallat

 |
|  |
| Muut | 
* IdRef

 |

 |
**Lohjan ortodoksinen kirkko** eli **Karjalan valistajien kirkko** on Lohjan keskustassa sijaitseva ortodoksinen pyhäkkö.

Lohjan seudulle oli 1960–luvun alkuun mennessä muuttanut parisataa ortodoksisen kirkon jäsentä, pääosin Karjalan evakkoja tai heidän jälkeläisiään. Heille järjestettiin kerran kuussa Helsingin ortodoksisen seurakunnan pappien toimittamia jumalanpalveluksia Lohjalla koulun tiloissa. Kasvava seurakunta kaipasi tiloja toimintaansa; lähimmät kirkot sijaitsivat Helsingissä, Hangossa ja Järvenpäässä. Siksi Helsingin ortodoksinen seurakunta osti vuonna 1968 lääkäri Herman Skurnikilta kymmenen vuotta aiemmin rakennuttaman talon, joka sijaitsi Lohjan keskustassa Nahkurinkadulla. Rakennukseen sijoitettiin Lohjan ortodoksinen työkeskus. Arkkitehti Juhani Sorsan suunnitelman mukaan kaksikerroksisen rakennuksen alakertaan tuli Karjalan valistajien muistolle pyhitetty, myös rukoushuoneena käytetty seurakuntasali. Samassa kerroksessa oli myös papin asunto ja pieni työhuone. Työkeskuksen yläkertaan tuli kanttorin asunto.

Sittemmin papin asunto vapautui, joten vuonna 1999-2000 työkeskusta voitiin remointoida. Aiemmasta papin asunnosta tehtiin uusi seurakuntasali ja aiemmin tsasounana toimineesta salista muodostettiin kirkko, jonka tuolloinen Helsingin metropoliitta Leo vihki 14. toukokuuta 2000 Karjalan valistajien muistolle. Kirkon ikonostaasi on Irene Schützin ja Sakari Siitosen maalaama.

Kirkon temppelijuhlaa eli praasniekkaa vietetään Karjalan valistajien juhlapäivänä lokakuun 31. ja marraskuun 6. päivän välisenä lauantaina. Syksyllä 2018 seurakunta juhli pyhäkön 50-vuotisjuhlaa.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5  Lohjan kirkko. Karjalan valistajien kirkko Helsingin ortodoksinen seurakunta, hos.fi. Viitattu 22.5.2021.
2. 1 2 3 4 5 6  Lohjan kirkko 50 vuotta *Simeon ja Johanna, simeonjahanna.com*.  23.11.2018. Viitattu 22.5.2021.
3. 1 2  Lohjan ortodoksinen kirkko täyttää 50 vuotta *Ykkös-Lohja, ykkoslohja.fi*.  23.10.2018. Viitattu 22.5.2021.
4. ↑  Karjalan valistajien kirkko, Lohja Suomen ortodoksinen kirkko, ort.fi. Viitattu 22.5.2021.
**Roberto Mieres** (3. joulukuuta 1924 Mar del Plata, Argentiina – 26. tammikuuta 2012 Maldonado, Uruguay) oli argentiinalainen kilpa-autoilija ja Formula 1 -kuljettaja.

Roberto Mieres osallistui Formula ykkösten MM-sarjaan vuosina 1953–1955. Hän ajoi kaikkiaan 16 osakilpailua ja keräsi niistä yhteensä 13 MM-pistettä. Hänen paras sijoituksensa oli neljäs (Sveitsin GP 1954, Espanjan GP 1954 ja Hollannin GP 1955). Häneen nimiinsä kirjattiin yksi kilpailun nopein kierros (Hollanti 1955). Mieres oli tasainen kuljettaja: hän ajoi seitsemän parhaan joukkoon kaikissa kisoissaan joissa pääsi ruutulipulle saakka.

Roberto Mieres, lempinimeltään "Bitito", oli nuorena lahjakas urheilija ja harrasti muun muassa tennistä, rugbya, soutua ja purjehdusta. Hän osallistui puolivahingossa, ystäviensä kehotuksesta autokilpailuun 1947 ja voitti sen kaikkien yllätykseksi. Hän perusti ystäviensä kanssa tallin ja alkoi kiertää kilpailuja. Hän osallistui lukuisiin ennen toista maailmansotaa järjestettyihin Grand Prix -kilpailuihin, jotka loivat pohjaa vuonna 1950 käynnistetylle Formula 1 -sarjalle.

F1-uransa jälkeen Mieres jatkoi kilpailemista urheiluautoluokissa muun muassa Yhdysvalloissa ja Meksikossa. Myöhemmin hän palasi nuoruutensa lajin purjehduksen pariin ja osallistui Argentiinan joukkueessa Rooman olympialaisiin 1960. Joukkue päätyi Star-luokassa 17. sijalle.

Kilpa-auton rattiin Mieres palasi vielä 79-vuotiaana Monacossa 2004 järjestetyssä historiallisessa tapahtumassa.

Mieres kuoli 87-vuotiaana tammikuussa 2012.

F1-kaudet, tallit, sijoitukset
------------------------------

* 1953 (Gordini): 0 MM-pistettä, sijoitus MM-sarjassa -
* 1954 (Maserati): 6 pistettä, sijoitus 8:s
* 1955 (Maserati): 7 pistettä, sijoitus 8:s

Lähteet
-------

1. ↑
2. ↑  Former Maserati grand prix driver Roberto Mieres dies aged 87 *autosport.com*.  27.1.2012. Viitattu 29.1.2012. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* GrandPrix.com / Mieres (englanniksi)
* Funo F1 / Mieresin haastattelu (Arkistoitu – Internet Archive) (espanjaksi)
* Roberto Mieres (Arkistoitu – Internet Archive) Sports Reference LLC (englanniksi)