recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Poseídi** (kreik. Ποσείδι, kath.kreik. Ποσείδιον, *Poseídion*) on Kreikan kylä, joka kuuluu hallinnollisesti Kassándran kuntaan, Chalkidikín alueyksikköön ja Keski-Makedonian alueeseen. Poseídi on osa Kalándran kyläyhdyskuntaa. Kylän väkiluku on 70 (vuonna 2011).

Poseídin niemen rantaa ja majakka.
Poseídin kylä sijaitsee Chalkidikín niemimaalla lähellä Kassándran niemen länsirannikolla olevan pienemmän niemen kärkeä. Kylä on saanut merenjumala Poseidoniin viittaavan nimensä lähistöllä antiikin aikana sijainneesta Poseidonin pyhäköstä. Se liittyi lähellä sijainneeseen Menden kaupunkiin. Poseídin niemellä kylän lähellä on paljon hiekkarantaa. Niemen kärjessä on majakka, jonka korkeus on 14,5 metriä. Se rakennettiin vuonna 1864.

Lähteet
-------

1. 1 2  Απογραφή Πληθυσμού - Κατοικιών 2011. Väestönlaskennan tulokset (XLS)  2011. The Hellenic Statistical Authority (Kreikan tilastokeskus ELSTAT).  Arkistoitu 16.10.2015. Viitattu 1.9.2014. (kreikaksi)
2. 1 2  Καλάνδρα - Ποσείδι Χαλκιδικής *Kassandra Halkidiki*. Viitattu 1.9.2021.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Poseídi** Wikimedia Commonsissa
**S/S Nord I** oli Suomen Höyrylaiva Osakeyhtiön jonkin aikaa omistama yhdistetty rahti- ja matkustajahöyrylaiva.

Laiva rakennettiin 1902 *Sir Raylton, Dixon & Co. Ltd:n* telakalla Middlesbroughissa Englannissa ja sen oli tilannut helsinkiläinen *Ångfartygs Ab Nord* -varustamo. Laivan viimeistelytyöt tehtiin vuodenvaihteessa 1902–1903 Hietalahden telakalla Helsingissä ja se alkoi tammikuusta 1903 alkaen kuljettaa Amerikkaan matkaavia siirtolaisia ja voita Suomesta Englantiin. Reitti kulki Hangosta Kööpenhaminan kautta Newcastleen ja Grimsbyyn. Nord-varustamo alensi siirtolaisten Amerikan-matkan hintaa 100 markkaan ja pian Suomen Höyrylaiva Osakeyhtiö tarjosi vastaavaa matkaa 79 markalla. Kova hintakilpailu aiheuttikin tappioita molemmille varustamoille. 

Suomen Höyrylaiva Osakeyhtiö osti 26. lokakuuta 1904 Nord-varustamon ja sen kolme laivaa lopettaakseen Englannin-liikenteessä syntyneen kovan kilpailun. Laivat otettiin kaupan jälkeen pois liikenteestä ja jätettiin Englantiin odottamaan sopivaa ostajaa. Nord I myytiin 22. huhtikuuta 1905 hampurilaiselle Max Jebsenille ja se sai nimen *S/S Nord*. Samana vuonna laiva myytiin edelleen Yhdysvaltoihin D. W. Deshlerille ja siitä tuli nyt *S/S Ohio No. 4*. Vuonna 1906 laivan omistajaksi tuli tokiolainen *Nippon Yusen K.K.* ja uudeksi nimeksi *S/S Hirosaki Maru*. Laiva siirrettiin 1923 tokiolaiselle *Kinkai Yusen K.K.*-varustamolle. Laiva ajoi karille 3. heinäkuuta 1936 Notorossa Sahalinin saaren luona kun se oli matkalla Hontosta Adomariin mukanaan matkustajia ja rahtia. Sahalinin saaren eteläosa kuului vielä tällöin Japanille.

S/S Nord I:n pituus oli 73,12 metriä, leveys 10,74 metriä ja syväys 5,64 metriä. Laivan vetoisuus oli 1 440 bruttorekisteritonnia (823 nettorekisteritonnia) ja nopeus 12,5 solmua. Laivan kolmisylinterisen trippelihöyrykoneen teho oli 1 700 hevosvoimaa. Hyttipaikkoja oli 24 I luokassa ja 28 II luokassa. Lisäksi oli 137 paikkaa siirtolaisia varten.

Lähteet
-------

* Suomen Höyrylaiva Osakeyhtiön siirtolaislaivat – S/S Nord I[vanhentunut linkki]

Aiheesta muualla
----------------

* Nord-varustamon historiaa (porssitieto.fi)
**S/S Kronoborg** oli uusikaupunkilaisen Rederibolaget Zachariassen & Co. -varustamon omistama rahtilaiva, joka oli 1930-luvun lopulla Suomen kauppalaivaston suurin alus (ja kaikista Suomen lipun alla purjehtineista höyrylaivoista toiseksi suurin, suurin höyrylaiva oli S/S Albertina/Kotka).

Aluksen vaiheita
----------------

Kronoborg rakennettiin vuonna 1920 Belfastissa Pohjois-Irlannissa ja se sai nimekseen *Port Curtis*. Vuonna 1936 sen nimeksi vaihtui *Tower Dale*, mutta se myytiin jo samana vuonna Suomeen ja nimettiin *Kronoborgiksi*. Alus oli sitten normaalissa rahtiliikenteessä.

Toukokuussa 1941 alus oli New Yorkissa lastaamassa suomalaisen kansanhuollon tarvitsemia tarvikkeita. Lastauksen jälkeen alus lähti satamasta määränpäänään Liinahamarin satama. Muutaman päivän matkanteon jälkeen alus joutui sakeaan sumuun. Sumun seasta ilmestyi aluksen taakse yllättäen brittiläinen risteilijä, joka antoi s/s Kronoborgille määräyksen jatkaa kohti Orkneysaaria. Aluksen kapteeni Uno Andersson ei kuitenkaan halunnut viivästyttää lastinsa saapumista Suomeen, joten hänen käskyllään höyrynpainetta ryhdyttiin kasvattamaan aluksen konehuoneessa. Sumun jatkuessa ja pimeyden haitatessa tähystystä entisestään päätti kapteeni irtautua saattueesta ja käski aluksen kaartamaan jyrkästi vasempaan. Irtautuminen onnistui, mutta lastin perillepääsy hidastui saksalaisten pidätettyä aluksen Kirkkoniemeen kokonaiseksi kuukaudeksi, jonka jälkeen alus pääsi lähtemään arvokkaan lastinsa kanssa Suomeen.)

Jatkosodan lopulla alus oli piilotettuna Vehasten saarten väliseen Syväsalmeen.

Kronoborg luovutettiin vuonna 1945 sotakorvauksena Neuvostoliittoon. Se sai uuden nimen *Kronstadt* ja oli liikenteessä vuoteen 1970 saakka, jolloin se myytiin romutettavaksi Espanjaan.

Tekniset tiedot
---------------

* Pituus: 135 metriä
* Leveys: 17,5 metriä
* Vetoisuus: 6 537 BRT

Lähteet
-------

* Vakkasuomalaisia purjealuksia ja laivanvarustajia: Höyrylaiva Kronoborg (Arkistoitu – Internet Archive)
* Riimala, Erkki et al.: *Suomalaisia hyörylaivoja 150 vuotta*. Lahti: Suomen höyrypursiseura ry. 1983. ISBN 951-99517-8-4.

### Viitteet

1. ↑  Riimala et al. 1983, s. 119.
2. ↑  Riimala et al. 1983, s. 223.
**S/S Olovsborg** oli suomalainen uusikaupunkilaisen J. A. Zachariassen & Co -varustamon rahtihöyrylaiva.

11 300 kuollutpainotonnin (vuodesta 1939 9 855 kuollutpainotonnia) S/S Olovsborgin pituus oli 135,02 metriä, leveys 17,20 metriä ja syväys 8,23 metriä. Laivan höyrykoneen teho oli 3 885 hevosvoimaa.

S/S Olovsborg rakennettiin 1912 Pallionissa Sunderlandissa Englannissa Short Brothersien telakalla lontoolaiselle Nitrate Producers' Steamship Co Ltd-varustamolle, ja se sai nimen *Anglo-Egyptian*. Vuonna 1927 laiva ostettiin Suomeen uusikaupunkilaiselle J. A. Zachariassen & Co-varustamolle, ja se oli ostohetkellä Suomen kauppalaivaston suurin alus. Vuonna 1932 laiva lastasi vehnää Williamstownissa Victorian osavaltiossa Australiassa. Lasti oli tarkoitus viedä Shanghaihin Kiinaan, ja kun miehistö vaati kaksikertaista palkkaa sotatoimialueelle matkaamisesta, kolme miestä pidätettiin ja viisi muuta karkasi laivasta ennen sen lähtöä. Pidätetyt merimiehet karkotettiin Suomeen. Vuonna 1942 laiva siirtyi Brasilian hallituksen omistukseen, ja se sai nimen *Lesteloide*. Laiva liitettiin Brasilian laivastoon 1948, ja se romutettiin 1955 Rio de Janeirossa.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Äänimeri-sivusto : Zachariassen : Olovsborg

Aiheesta muualla
----------------

* Höyrylaiva S/S Olovsborg, Uudenkaupungin museon valokuvakokoelma (Finna)
Dacia Maraini
**Dacia Maraini** ['daːtʃa mara'iːni] (s. 13. marraskuuta 1936 Fiesole) on italialainen kirjailija. Hän teki läpimurtonsa vuoden 1963 esikoisteoksellaan *L’età del malessere* (suom. *Heräämisen aika*, Otava 1963), joka sai kansainvälisen kustantamoiden myöntämän Formentor-palkinnon. Hänen muita suomennettuja teoksiaan ovat *Mykkä herttuatar* (Artemisia 1998) sekä näytelmä *Prostituoidun keskustelu erään asiakkaan kanssa* (Yle 1987).

Maraini oli Lahden kansainvälisen kirjailijakokouksen päävieras vuonna 1997.

Lähteet
-------

1. 1 2  Petäjä Jukka: Tänään alkavan Lahden kansainvälisen kirjailijakokouksen tähtivieras Dacia Maraini: "Olen nainen - ja se saa riittää" *Helsingin Sanomat*.  16.6.1997. Viitattu 28.7.2018.  (Tilaajille.)

Aiheesta muualla
----------------

* Dacia Maraini Internet Movie Databasessa. (englanniksi)

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Espanja
* Ranska
* BnF data
* Katalonia
* Saksa
* Italia
* Israel
* Yhdysvallat
* Ruotsi
* Japani
* Tšekki
* Australia
* Korea
* Alankomaat
* Puola
* Portugali

 |
|  |
| Tieteilijät | 
* CiNii

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Deutsche Biographie
* Trove
* Elonet

 |
|  |
| Muut | 
* Europeana
* SNAC
* IdRef

 |

 |
Niemimaan kartta vuodelta 1958. Tuolloin niemimaa oli jaettu Espanjan ja Ranskan kesken.
**Ras Nouadhibou** (arab. رأس نواذيبو‎, ransk. *Cap Blanc*, esp. *Cabo Blanco, Cab Blanco*) on noin 60 kilometriä pitkä niemimaa Länsi-Afrikassa. Niemimaan läntinen osa kuuluu Länsi-Saharalle ja itäinen puolestaan Mauritanialle. Länsipuolella sijaitsee Lagouiran kaupunki ja itäpuolella, alle mailin eli 1,61 kilometrin päässä rajasta Mauritanian toiseksi suurin kaupunki Nouadhibou (aikaisemmin *Port-Étienne*).

9. tammikuuta 1885 espanjalaiset vaativat aluetta leveysasteelta 20° 51' N. (Capo Blanco) leveysasteelle 26° 8' N. (Cabo Bojador) itselleen. 6. huhtikuuta 1887 espanjalaiset julistivat hallitsevansa tätä aluetta Kanariansaarilta käsin. Myöhemmin Ranska vaati Länsi-Saharan aluetta itselleen. 27. kesäkuuta 1900 tehdyssä ranskalais-espanjalaisessa sopimuksessa nykyinen Ras Nouadhibou jaettiin kahtia. Läntinen osa jäi Espanjan Saharalle ja itäinen Ranskan Länsi-Afrikalle.

Lähteet
-------

1. ↑  The Geographer, Office of the Geographer, Bureau of Intelligence and Research: International Boundary Study, Algeria-Western (Spanish Sahara) Sahara (PDF)  30.7.1968. Florida State Law.  Arkistoitu 18.2.2012. Viitattu 23.11.2008. (englanniksi)
**Vuotunki** on matala ylänköjärvi Vuotungin kylässä Kuusamossa Pohjois-Pohjanmaan koillisosassa. Sen pinta-ala on 2,2 neliökilometriä, ranta10-menetelmän perusteella pinta-ala on 1,9 neliökilometriä. Etäisyys Oulusta on 226 kilometriä itäkoilliseen.

Maantiede
---------

Vuotungin mutkaisen rantaviivan pituus on yli 21 kilometriä. Järveen kaakosta laskeva Hepojoki laajenee Vuotungiksi. Joen reitti jatkuu Välijokena luoteeseen Ala-Vuotunkiin, jonka korkeustaso on vain 0,3 metriä Vuotunkia alempi. Vuotungilla niemet (Heponiemi, Kotaniemi, Purnunniemi, Isoniemi) määrittävät järven muodon. Järven pohjoisimman osan muodostaa Luvelahti. Vuotungin keskisyvyys on vain 96 senttimetriä, ainoa vähintään kuusi metriä syvä alue sijaitsee Heponiemen ja Kotaniemen välissä.

Vuotungin saariluku on yhdeksän. Kaikki saaret ovat alle hehtaarin laajuisia.

Vuotungin rannoilla on asuttu kauan. Ympäristö on koillismaalaista viljelysmaisemaa.

Vuotunkiin laskee Hepojoen ohella Kuntijoki idästä Kuntijärveltä, jonka korkeustaso on 0,4 metriä Vuotunkia ylempi. Kuntijärven ja Vuotungin välinen etäisyys on alle puoli kilometriä, järvien välistä kulkee yhdystie 8690. Vuotungin länsipuolitse kulkee yhdystie 8694. Vuotunki laskee Ala-Vuotunkiin paitsi Välijokea pitkin, myös pienempää, Pudas-nimistä uomaa pitkin.

Vuotungin vesitilavuus on 2 162 000 kuutiometriä.

Vuotunki (73.042.1.001) kuuluu Vuotungin alueeseen (73.042), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Koutajoen vesistössä (73). Toinen jakovaihe on Kuusinkijoen valuma-alue (73.04). Vuotungin alueella on 51 vähintään hehtaarin laajuista vakavettä, joista Vuotunki on laajin. Toiseksi laajin on Iso Särkiluoma, jota seuraa Ala-Vuotunki.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5  Vuotunki, vakavesi, Kuusamo
2. 1 2 3 4 5 6 7 8 9  Ympäristö.fi : Ympäristötiedon hallintajärjestelmä Hertta Ympäristötiedon hallintajärjestelmä Hertta. Viitattu 10.6.2022.
3. ↑  Vuotunki. Järviwiki. Viitattu 10.6.2022.
4. ↑  Vuotungin kylä *Rky.fi*. Museovirasto. Viitattu 10.6.2022.
5. ↑  Vuotungin alue (73.042). Järviwiki. Viitattu 10.6.2022.
Säteenseurannalla tehty kuva.
Vuonna 1986 Vanhalla ylioppilastalolla pidetyn tietokonetaidenäyttelyn juliste.
**Tietokonetaiteessa** eli **digitaalisessa taiteessa** on joko tekemisen apuvälineenä tai sen esittämisessä tietokoneella, siihen liittyvillä lisälaitteilla, ohjelmilla tai näiden kokonaisuuksilla eli järjestelmillä keskeinen osa. Suurin osa tietokonetaiteesta kytkeytyy perinteisempiin taiteenaloihin kuten animaatioon, typografiaan, kuvataiteisiin ja musiikkiin, mutta tietokoneilla on luotu myös vuorovaikutuksellista eli interaktiivista ja ohjelmien avulla syntyvää taidetta.

Tietokoneistuminen on aiheuttanut digitaalitaiteen ja monien perinteisten taiteiden tekemisen välisen rajan hämärtymisen. Tietokoneesta on tullut yksi väline muiden joukkoon.

Mainonta ja graafinen suunnittelu ovat käyttäneet tietokoneen avulla valmistettavia ja muokattavia kuvia hyväkseen varsinkin siitä asti, kun kuvalliset käyttöliittymät yleistyivät ja näyttötekniikka parani 1990-luvulla. Graafiset ohjelmat mahdollistavat nykyisin erilaisten maalausten ja piirustusten tekemisen piirtopöydän avulla. 

Tietokonetta voidaan käyttää myös muun muassa sarjakuvien piirtämisessä.

Tietokonetaidetta voidaan tehdä myös algoritmien avulla kuten fraktaalitaidetta.

Historia
--------

Tietokonetaiteen edeltäjiin kuuluu muun muassa Andy Warhol. Warhol teki Debbie Harryn maalauksen Commodore Amigalla yleisön edessä kesällä 1985. Videokameralla digitoitu kuva tuotiin tietokoneen näytölle, jossa Warhol muokkasi kuvaa ohjelmalla.
Warhol teki Amigalla myös muita töitä, jotka on saatu talteen levykkeiltä.

Katso myös
----------

* Digitaalinen piirtäminen ja maalaaminen
* Digitaalinen kuvanveisto
* Tietokonemusiikki
* Demo
* Pikselitaide
* ASCII-taide
* ANSI-taide
* Kuvageneraattori

Lähteet
-------

1. ↑
2. ↑  Warhol and the Amiga The Andy Warhol Museum. Viitattu 11.7.2019. (englanniksi)
3. 1 2  Jeremy Reimer: A history of the Amiga, part 4: Enter Commodore  22.10.2007. Ars Technica. Viitattu 11.7.2019. (englanniksi)
4. ↑  An Electronic Art (Brian Bagnall, Commodore: The Amiga Years, sivu 286) *pimley.net*.  "The pop star sat for a portrait painted by Warhol using a paint program named GraphiCraft, developed by Island Graphics." Viitattu 26.3.2022. (englanniksi)
5. ↑  Warhol works recovered from old Amiga disks *bbc.com*.  24.4.2014. Viitattu 26.3.2022. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Tietokonetaide** Wikimedia Commonsissa
Ximena Armas:*Salaisuuksia*.
**Marta Ximena Armas Fernández** (29. heinäkuuta 1946 Santiago de Chile) on chileläinen taidemaalari.

Armas kouluttautui kuvataiteilijaksi Chilessä Escuela des Bellas artesissa, ja jatkoi opintojaan Chilen katolisessa yliopistossa (Universidad Católica de Chile). Vuonna 1971 hän muutti Ranskaan, missä hän opiskeli École nationale supérieure des arts décoratifsissa ja École nationale supérieure des Beaux-Artsissa. Hän asuu Pariisissa ja on naimisissa ranskalaisen taidemaalarin Henri Richelet'n kanssa. Armasin ensimmäinen näyttely pidettiin vuonna 1969 Chilessä.

Armasin töissä on aina salaisuuksia.*selvennä* Hahmot ovat varjoja tai ne ovat varjoja ja silhuetteja.

Viitteet
--------

1. 1 2   Ximena Armas - Artistas Visuales Chilenos, AVCh, MNBA *www.artistasvisualeschilenos.cl*. Viitattu 29.7.2022. (espanjaksi)
2. ↑   Marta Ximena Armas Fernández - EcuRed *www.ecured.cu*. Viitattu 29.7.2022. (espanjaksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Ximena Armasin kotisivu

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Yhdysvallat

 |
|  |
| Muut | 
* Europeana

 |

 |

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
**Vrontianín luostari** (kreik. Μονή Παναγίας Βροντιανής, *Moní Panagías Vrontianís*) eli **Vrontáksen luostari** (Μονή Βροντά, *Moní Vrontá*; myös *Vrontán luostari*) on ortodoksinen luostari Sámoksen saarella Kreikassa. Se sijaitsee saaren pohjoisosassa lähellä Vourliótesin ja Kokkárin kyliä.

Luostarin sisäpiha.
Luostari on Sámoksen vanhin. Sen perustivat munkkiveljekset Iákovos ja Makários vuonna 1566 varhaisemman luostarin paikalle. Luostari on omistettu Neitsyt Marian syntymälle. Sen lisänimen arvellaan tulevan joko maita alueella omistaneesta Vrontáksen suvusta tai vuoriston ukkosista (kreik. *vrontí*). Vuonna 2011 luostarissa oli 16 asukasta.

Luostari on rakennettu vuorenrinteeseen noin 458 metrin korkeuteen. Luostarin kirkko eli katholikon on useampilaivainen ja varustettu kupolilla. Sitä ympäröi neliönmuotoinen luostarirakennus, jossa on kahdesta kolmeen kerrosta. Osa tästä rakennuksesta tuhoutui vuoden 2000 suurten metsäpalojen aikaan, ja sitä on kunnostettu.

Lähteet
-------

1. 1 2  Απογραφή Πληθυσμού - Κατοικιών 2011. Väestönlaskennan tulokset (XLS)  2011. The Hellenic Statistical Authority (Kreikan tilastokeskus ELSTAT).  Arkistoitu 16.10.2015. Viitattu 1.9.2014. (kreikaksi)
2. 1 2 3  The Holy Monastery of Panagia Vrontiani *iSamos*. Viitattu 20.2.2017.
3. ↑  Vrontiani Monastery *My Samos*. Viitattu 20.2.2017.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Vrontianín luostari** Wikimedia Commonsissa
**Vrontóchion luostari** eli *Brontokhionin luostari* (kreik. Μονή Βροντοχίου, *Moní Vrontochíou*) on bysanttilaisaikainen entinen ortodoksinen luostari Mystraksessa Spártin kunnassa Kreikassa. Se on osa Mystraksen arkeologista aluetta, joka on Unescon maailmanperintökohde.

Hodegetrian kirkon seinämaalauksia.
Luostari sijaitsee Mystraksen linnavuoren pohjoisrinteessä. Sen pääkirkko eli katholikon on **Odigítrian kirkko** (*Hodegetrian kirkko*), joka on omistettu Neitsyt Maria "Tiennäyttäjälle". Kirkon rakennutti igumeeni Pakhomios ja se valmistui noin vuonna 1310. Se on koristeltu seinämaalauksin, jotka esittävät Raamatun kohtauksia, kuten sokean parantamista ja Kaanan häitä. Kirkon yhteydessä on Emmanuel Palaiologoksen hauta.

Lähteet
-------

1. 1 2  Archaeological site of Mistras: Description Ministry of Culture and Sports.  Arkistoitu 17.8.2016. Viitattu 28.11.2016.
2. ↑  Churches in Mystras *Greeka.com*. Viitattu 28.11.2016.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Vrontóchion luostari ja Odigítrian kirkko** Wikimedia Commonsissa
Albert Sabin
Sabin (oikealla) ja Robert C. Gallo (vasemmalla) vuonna 1985.
**Albert Sabin** (26. elokuuta 1906 – 3. maaliskuuta 1993) oli puolalais-yhdysvaltalainen lääkäri ja mikrobiologi, joka tunnettiin parhaiten suun kautta annettavan poliorokotteen kehittämisestä. Hän vaikutti myös virustautien, toksoplasmoosin ja syövän tutkimuksessa.

Sabin syntyi juutalaisille vanhemmille Białystokissa. Perhe muutti New Jerseyn osavaltioon Yhdysvaltoihin vuonna 1921 ja yhdeksän vuotta myöhemmin Sabin sai Yhdysvaltain kansalaisuuden. Hän valmistui lääketieteen tohtoriksi New Yorkin yliopistosta 1931.

Lähteet
-------

1. 1 2  Albert Bruce Sabin | American physician and microbiologist *Encyclopedia Britannica*. Viitattu 21.4.2021. (englanniksi)
2. ↑  Salk and Sabin: the disease, the rivalry and the vaccine - Hektoen International *hekint.org*. Viitattu 21.4.2021.
3. 1 2  Albert Sabin *www.jewishvirtuallibrary.org*. Viitattu 21.4.2021.


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Saksa
* Israel
* Yhdysvallat
* Tšekki
* Puola

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Deutsche Biographie

 |
|  |
| Muut | 
* NARA
* SNAC
* IdRef

 |

 |
**Akallan kirkko** (*Akalla kyrka*, *Akallakyrkan*) on kirkkorakennus Akallan keskustassa Tukholman kunnassa. Se on Spånga-Kistan seurakunnan seurakuntakirkko Tukholman hiippakunnassa. Kirkko vihittiin 1976.

Kirkkorakennus
--------------

Kirkkosali.
Arkkitehti Hans Wielandin suunnitteleman kirkon ja seurakuntatilojen materiaalina on käytetty tummanpunaista tiiltä. Varsinainen kirkko on kuutionmuotoinen, se on 15 metriä pitkä, leveä ja korkea ja näkyy kadulle sen vieressä olevien seurakuntatilojen yli. Katon alapuolella on kirkon ympäri kiertävä ikkunarivi.

Kirkon sisäänkäynti on pohjoispuolella Sibeliusgångenin varrella. Etelässä on pysäköintialue, ja itäpuolelle muodostavat kirkko ja seurakuntatilat hevosenkengänmuotoisen ryhmän, jonka keskelle jää sisäpiha. Sisäpihalla oleva kellotapuli on korkea risti, ja sen neljä sakaraa osoittavat eri ilmansuuntiin. Risti on säänkestävää terästä.

Irtaimisto
----------

Kirkon arkkitehdin suunnittelemassa sisustuksessa on käytetty ainoastaan mäntyä

* kahdeksankulmaisessa kastemaljan jalassa on hopeinen kastemalja
* kuorin seinällä riippuu korkea mäntypuinen risti, joka on kirkon ainoa alttarikoriste
* vapaasti seisova alttaripöytä
* urkupillit ovat ylhäällä seinäkaapissa
* katosta riippuu pyöreä kattokruunu, joka on halkaisijaltaan viisi metriä, ja siinä on 12 ryhmässä kussakin kuusi lamppua.

Kirkko on aiemmin ollut Ruotsin kirkon piirissä toimivan järjestön EFS:n ja Ruotsin kirkon yhteistyökirkko. Järjestö on lopettanut toimintansa. Taloudellisten vaikeuksien vuoksi ei Spånga-Kistan seurakunta enää järjestä kirkossa säännöllisesti jumalanpalveluksia.

Lähteet
-------

* Christina Nilsson, *Kyrkguiden: vägledning till kyrkorna i Stockholms stift*, Svenska kyrkan. Stockholms stift, ISBN 978-91-975146-5-1
* Akalla kyrka Svenska kyrkan – Spånga–Kista församling.  (ruotsiksi)

### Viitteet

1. ↑   Notiser i Kista församlingsblad *energiomiljo.org*.  Arkistoitu 5.1.2009. Viitattu 22.8.2018. (ruotsiksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Akallan kirkko** Wikimedia Commonsissa

* Spånga–Kistan seurakunta
Savelli-linna Rocca Priorassa
Taustalla Albanovuoret.
Satelliittikuvassa Albanovuoret sekä Albanojärvi ja Nemijärvi.
**Castelli Romani** (‘Rooman linnat’) on Latiumin alueella Rooman kaakkoispuolella sijaitseva pikkukaupunkien alue. Sen maaperä hedelmällistä. Järvet ja vehreys ovat houkutelleet varakkaita roomalaisia alueelle kesänviettoon jo antiikin aikana. Paavin kesäasunto on Castel Gandolfossa, Albanojärven rannalla. Alue oli antiikin aikana nimeltään *Latium Vetus*.

Nimellä Castelli Romani (DOC) tarkoitetaan myös alueella tuotettua viiniä. 

Alueen kunnat ovat:

* Albano Laziale
* Ariccia
* Castel Gandolfo
* Ciampino
* Colonna
* Frascati
* Genzano di Roma
* Grottaferrata
* Lanuvio
* Lariano
* Marino
* Monte Compatri
* Monte Porzio Catone
* Nemi
* Rocca di Papa
* Rocca Priora
* Velletri.

Lähteet
-------

1. ↑  Guida sui Castelli Romani e Provincia di Roma. Viitattu 4.4.2015.(italiaksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Castelli Romani** Wikimedia Commonsissa
**Castell y Bere** on Walesissa sijaitseva linnanraunio. Linnan rakennutti Llywelyn ap Iorwerth vuonna 1221. Llywelynin kuoltua hänen seuraajansa jatkoivat linnan rakentamista. Linna joutui Edvard I:n haltuun vuonna 1283. Englantilaiset hylkäsivät linnan vuosisadan lopun jälkeen ja se unohdettiin, kunnes vuonna 1851 kaivauksissa löydettiin roomalaisaikaisia saviastioita ja kolikoita.

A. etelätorni, B: piha, C: keskitorni, D: porttihuone, E: pyöreä torni, F: sisäpiha, G: pohjoistorni

Arkkitehtuuri
-------------

Castell y Bere noudattelee muiden walesilaisten linnojen tapaan luonnon muotoja. Linna on rakennettu kivikkoisen mäen päälle jonne ei kesäisin näe kunnolla kun puissa on lehdet. Itäpuolen sisäänkäynti on jyrkässä rinteessä. Rinteen alapuolella on oja, jonka yli on aikoinaan päässyt porttitornien välissä ollutta laskusiltaa pitkin. Vastaavaa harvinaista ratkaisua ei löydy mistään muusta Walesin linnasta. Edes englantilaisilla ei ollut siihen aikaan teknisesti yhtä kehittyneitä ratkaisuja.

Raunioon kuuluu kaksi D:n muotoista tornia, joista eteläisempi on erillään muusta linnasta ja siten heikompi puolustuksen kannalta.

Kun Llewelyn ap Gruffudd kuoli 1282, hänen veljensä Dafydd sai Castell y Beren haltuunsa. Dafydd muutti kuitenkin pohjoisempaan Dolbadarnin linnaan. Seuraavana vuonna Edward I valloitti Castell y Beren helposti kun waleslaiselle komentajalle oli maksettu 80 puntaaa, joka oli tuolloin suuri summa. Edvard määräsi linnan vahvistettavaksi mutta vuonna 1294 Madog ap Llewelyn poltti sen ja englantilaiset hylkäsivät linnan.

Linnan länsipäästä on löytynyt todisteita siitä että siellä on ollut asutusta, mutta ei tiedetä ovatko asukkaat olleet walesilaisia vai englantilaisia.

Kuvia
-----

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
*

Lähteet
-------

### Viitteet

1. 1 2 3  Castell y Bere *Gatehouse-gazetteer*. Philip Davis. Viitattu 25.1.2017. (englanniksi)
2. 1 2  Castell y Bere *Cadw, Welsh Government*.  2016. Viitattu 28.12.2017.
3. 1 2 3  Ross, David: Castell-y-Bere *History, Travel, and accommodation information*. Viitattu 28.12.2017.

Aiheesta muualla
----------------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Castell y Bere**.
* Lise Hull and the Castles of Wales Website: Castell y Bere
* Castles, Forts and Battles: Castell-y-Bere (Arkistoitu – Internet Archive)
Castello di Meleto

**Castello di Meleto** on linna Italian Toscanassa, muinaisten Firenzen ja Sienan kaupunkivaltioiden rajalla, kukkulalla lähellä Gaiole in Chiantin kylää.

Historia
--------

Linnan rakennutti yksi Ricasoli-suvun haara 1200-luvun puolivälissä, ja se kuului tälle yhdelle Chiantin tärkeimmistä suvuista 800 vuotta. Ricasolit muuttivat ja paransivat linnan rakenteita vuosien kuluessa. Linna on neliön muotoinen ja sen keskellä on vanhin torni. Vuonna 1478 sienalaiset valloittivat linnan lyhytaikaisesti. Tämän jälkeen linnaan lisättiin kaksi sylinterinmuotoista tornia, joista toinen on todella jykevä. Uusi piiritys vuonna 1529 epäonnistui. Sisältä linna on sisustettu barokkityyliin, mikä oli suosittua 1700-luvun alussa. Linnassa on myös 1700-luvun teatteri, missä Ricasolit järjestivät konsertteja ja operetteja.

Matkailukohde
-------------

Nykyään linnaan järjestetään opastettuja kierroksia. Siellä on myös viinimyymälä.

Lähteet
-------

* Gaiole in Chianti - Region and Itineraries, Produced by Comune di Gaiole in Chianti and Assessorato al Turismo di Gaiole in Chianti 2009
**Castelnovan kulttuuri** oli kivikautinen mesoliittinen kulttuuri Pohjois-Italian ja Etelä-Ranskan alueella. Se kehittyi myöhäisestä Sauvaterren kulttuurista noin 7000–6500 eaa. Kulttuuriin liittyi muun muassa peuran ja villisian metsästystä, kalastusta ja simpukoiden ja osterien keräilyä sekä linnustusta. Castelnovan kulttuuri kukoisti 6250–5500 eaa. Rhonen altaassa ja 6000–5500 eaa. Pojoen altaassa ja se oli varsinkin idässä muuttumaton. Padanin alueella saviastiat tunnettiin melko myöhään eli 5250 eaa. Lännempänä kulttuuri kehittyi vauhdikkaammin, mutta loppui noin 5500 eaa. maataloutta harjoittaneen sydänsimpukkakeramiikka-kulttuurin leviämiseen.

Läntisen Castelnovan kulttuurin alueella levisi 6500 eaa. alkaen uusi "trapetsiteräperinne". Tämä perinne on voinut levitä alueelle muualta. Siihen liittyi ainakin kaksi alaperinnettä: Rhodano-Provencal ja Padan. Rhodanian Castelnovan kulttuuri vallitsi Rhonen keski- ja alajuoksulla ja Alppien rinteillä. Varhainen Castelnova-kulttuuri vaikutti 6250–5850 eaa. Rhonen alajuoksulla ja 6600–6000 eaa. Rhonen keskijuoksulla. Keski- ja myöhäisvaihe olivat noin 5950–5500 eaa. Näihin aikoihin Liguriaan oli levinnyt varhainen leimakeraaminen Impresso-kulttuuri ja ehkä jo myöhempi sydänsimpukkakeramiikan *Cardial*-vaihe. Pyreneiden vuorten juurella vallitsi Dourgnen alaperinne noin 5950–5550 eaa. Perinteen edetessä mikroliitit muuttuivat asteittain trapetseista kolmioiksi. Siellä työkaluihin ilmestyi ehkä neoliittisen tapaisia kaksipuolisesti käsiteltyjä työkaluja.

Itäinen Castelnovan ryhmä oli Pojoen altaan Padanin Castelnovan kulttuuri Triesten karstilta Venetian rannikolle, Terentin ja itäisille Alpeille, Lombardian Esi-Alpeille, Toscanaan ja Emilian Apenniineille. Padanin ryhmä pysyi suunnilleen samanlaisena alkaen noin 7000–6500 eaa. ja päättyen 5500 eaa. Leimakeramiikan saavuttua 6000–5500 eaa. Liguriaan ja myöhemmin Rhonen laaksoon tämä kulttuuri vallitsi Trentinossa ja Emiliassa. Padanin ryhmän vallitessa Dalmatian rannikolla ja Adrian luoteisrannikolla oli asutusta. Padanin tradition aikana keramiikka tuli tutuksi sekä nauhakeramiikasta tai myöhäisestä Starcevosta, ja myöhäisestä pohjoisen Adrianmeren leimakeramiikasta. Padanin alue oli viimeinen, jolle neoliittinen kulttuuri saapui tällä alueella, 750 vuotta Ligurian jälkeen.

Lähteet
-------

* Price T D: *Europe's First Farmers*. Cambridge University Press, 2000. ISBN 9780521665728. Teoksen verkkoversio (viitattu 6.3.2013).

### Viitteet

1. ↑  Róbert Kertész & János Makkay: Some Aspects of the Late Mesolithic and Early Neolithic Periods in Northern Italy *Academia.edu*.  2001. Viitattu 16.04.2018.
2. ↑  T. Douglas Price: Europe's First Farmers, s. 123.
3. ↑  T. Douglas Price: Europe's First Farmers, s. 128.
**Baden-Baden** on kylpyläkaupunki eteläisessä Saksassa, Baden-Württembergin osavaltiossa Schwarzwaldin juurella, lähellä Ranskan rajaa. Oosjoki virtaa lähellä Baden-Badenia. Lähimmät kaupungit ovat Karlsruhe sekä Ranskan Strasbourg. Kesäkuun 2022 lopussa kaupungin väkiluku oli 56 888.

Kaupungin virallinen nimi oli alun perin pelkkä **Baden**. Vuonna 1931 virallistettu kaksoisnimi Baden-Baden viittaa kaupungin sijaintiin silloisessa Badenin osavaltiossa erotuksena muista samannimisistä paikkakunnista Itävallassa ja Sveitsissä.

Baden-Baden jakaantuu yläkaupungin kylpyläalueeseen ja alakaupungin jalankulkualueeseen, jossa on kahviloita, suihkulähteitä ja kasino. Baden Airpark -lentokenttä sijaitsee 19 kilometrin päässä kaupungista.

Baden-Baden muodostaa oman kaupunkipiirinsä (*Stadtkreis*), eli se ei kuulu mihinkään Saksan piirikunnista.

Historia
--------

Jo roomalaiset tunsivat kaupungin kuumat lähteet, ja paikka saikin heiltä nimen *Aquae Aureliae*. Keskiajalla kaupungin nimi oli *Baden*. Kolmikymmenvuotisen sodan aikana kaupunki kärsi pahoin ranskalaisten kynsissä. Maailmansodat eivät juuri vahingoittaneet sitä, joten kaupungissa on säilynyt paljon 1700- ja 1800-lukujen rakennuksia. 1800-luvulla, kun kylpyläkulttuuri kukoisti, Euroopan kuuluisimmat aristokraatit ja maailmantähdet vierailivat kaupungissa usein. Kuuluisia kylpylävieraita olivat esimerkiksi Britannian kuningatar Viktoria, Napoleon III, Venäjän keisari, Victor Hugo, Johannes Brahms, Fjodor Dostojevski ja Friedrich Nietzsche.

Baden-Badenin alueella oli vuosina 1951–1993 Naton tukikohtia. Nyttemmin suurin osa niistä on lakkautettu.

Kuvia
-----

* Baden-Baden
* Näkymä vanhaankaupunkiinNäkymä vanhaankaupunkiin
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* Johannes BrahmsJohannes Brahms
* Fjodor DostojevskiFjodor Dostojevski

Lähteet
-------

1. 1 2  Zahlen & Fakten Stadt Baden-Baden. Viitattu 4.5.2023. (saksaksi)
2. 1 2 3  Bevölkerung der Gemeinden Baden-Württembergs am 30. Juni 2022 (PDF) (s. 9) Statistisches Landesamt Baden-Württemberg. Viitattu 4.5.2023. (saksaksi)
3. ↑  Vantage Travel

Aiheesta muualla
----------------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Baden-Baden**.
* Kaupungin verkkosivut (saksaksi)

Baden-Württembergin piirikunnat ja *kaupunkipiirit*

* Alb-Donau-Kreis
* *Baden-Baden*
* Biberach
* Bodenseekreis
* Breisgau-Hochschwarzwald
* Böblingenin piirikunta
* Calw
* Emmendingen
* Enzkreis
* Esslingen
* *Freiburg*
* Freudenstadt
* Göppingen
* *Heidelberg*
* Heidenheim
* Heilbronnin piirikunta
* *Heilbronnin kaupunki*
* Hohenlohekreis
* Karlsruhen piirikunta
* *Karlsruhen kaupunki*
* Konstanz
* Lörrach
* Ludwigsburg
* Main-Tauber-Kreis
* *Mannheim*
* Neckar-Odenwald-Kreis
* Ortenaukreis
* Ostalbkreis
* *Pforzheim*
* Rastatt
* Ravensburg
* Rems-Murr-Kreis
* Reutlingen
* Rhein-Neckar-Kreis
* Rottweil
* Schwarzwald-Baar-Kreis
* Schwäbisch Hall
* Sigmaringen
* *Stuttgart*
* Tübingen
* Tuttlingen
* *Ulm*
* Waldshut
* Zollernalbkreis
**Badnerlied** on Badenin epävirallinen hymni. Se on runoiltu luultavasti 1865 Sachsenliedin pohjalta, jonka kanssa se onkin hyvin samankaltainen.

Sanat
-----

Das schönste Land in Deutschlands Gau’n,   
 
das ist mein Badnerland.   
 
Es ist so herrlich anzuschaun   
 
und ruht in Gottes Hand.   

*Kertosäe:*   

Drum grüß ich dich mein Badnerland,   
 
du edle Perl’ im deutschen Land.   

frisch auf, frisch auf; frisch auf, frisch auf;   
 
frisch auf, frisch auf mein Badnerland.   

In Karlsruh’ ist die Residenz,   

in Mannheim die Fabrik.   

In Rastatt ist die Festung   

und das ist Badens Glück.   

*Kertosäe*   

In Haslach gräbt man Silbererz,   
 
Bei Freiburg wächst der Wein,   

im Schwarzwald schöne Mädchen,   

ein Badner möcht’ ich sein.   

*Kertosäe*   

Alt-Heidelberg, du feine,   
 
du Stadt an Ehren reich,   

am Neckar und am Rheine,   

kein’ and’re kommt dir gleich.   

*Kertosäe*   

Der Bauer und der Edelmann,   
 
das stolze Militär   

die schau’n einander freundlich an,   
 
und das ist Badens Ehr.   

*Kertosäe*

Aiheesta muualla
----------------

* Tietoa hymnistä ja MP3-tiedosto (Arkistoitu – Internet Archive)
**Dekollaasi** (ransk. *décollage*) on taiteen yhteydessä käytettävä termi, jolla viitataan työskentelytapaan ja teoksiin, jotka perustuvat materiaalin poistamiseen jostain jo olemassa olevasta, kollaasitekniikassa käytetyn lisäämisen ja yhdistelyn sijaan. Siinä missä jälkimmäisen taustalla on ranskan verbi *"coller"*, liimata, lähtee toiminta dekollaasissa sen vastaparista – irrottamisesta, repimisestä, irtoamisesta (*"décoller"*). Esimerkkinä seiniin ja katujen varsille päällekkäin liisteröidyt julisteet, joista taiteilija työstää uusia kokonaisuuksia kuorimalla riekaleita näkyvästä, paljastamalla alta uusia kerroksia ja merkityksiä.

Kuten myös kollaasin kohdalla, tekniikan synty ja kehitys linkittyy käytännössä pidempään jatkumoon. Käsitteenä dekollaasi on kuitenkin modernistinen. Ensimmäisiä merkittäviä kokeiluja tekivät 1940–50-luvun taitteesta alkaen mm. Jacques Villeglé, Mimmo Rotella, Raymond Hains ja François Dufrêne. Erityisen suosituksi suuntaus muodostui Ranskassa, jossa valtaosa siihen liitettävistä taiteilijoista 1950–60-luvuilla työskenteli. Monet heistä kuuluivat vuonna 1960 perustettuun ryhmään, joka tunnetaan taidesuuntauksena nimellä Uusi realismi. Tärkeiksi vaikutteiksi mainitaan usein etenkin dadaismi, kubismi, surrealismi ja ready-made.

Taiteilija Jacques Villeglé dekollaasiteos taustanaan

Dekollaasitekniikkaa käyttäneitä
--------------------------------

* Mimmo Rotella
* Jacques Villeglé
* Raymond Hains
* François Dufrêne
* Wolf Vostell
* Romare Bearden

Aktiivitaiteilijoita
--------------------

* Mark Bradford
* Brian Dettmer

Katso myös
----------

* Yhdistelmätekniikat
* Pop-taide

Lähteet
-------

1. ↑  Definition: Décollage About.com Art History.  Arkistoitu 3.12.2013. Viitattu 18.9.2013. (englanniksi)
| "Dumb"Nirvana |
| --- |
| Kappaleen "Dumb" kansikuva |
| Kappaleen tiedot |
|  Albumilta | *In Utero* |
|  Julkaistu | 21. syyskuuta 1993. |
|  Tuottaja(t) | Steve Albini |
|  Tyylilaji | Grunge |
|  Kesto | 02.29 |
|  Levy-yhtiö | Geffen |
| *In Uteron* muut kappaleet |
| "Frances Farmer Will Have Her Revenge On Seattle"(5) | "Dumb"(6) | "Very Ape"(7) |

**Dumb** on yhdysvaltalaisen grunge-yhtyeen Nirvanan kappale albumilta *In Utero* vuodelta 1993.

Historia
--------

Nirvanan keulahahmo Kurt Cobain sanoitti ja teki kappaleen vuonna 1990, kolme vuotta ennen In Uteron julkaisua.

Kurt Cobain esitti "Dumb"-kappaleen ensimmäisen kerran 25. syyskuuta vuonna 1990. Cobain soitti kappaleen akustisesti Olympiassa collegen radiossa. Ensimmäisen kerran kappale esitettiin konsertissa 25. marraskuuta 1990 Seattlessa.

Toiset versiot
--------------

*In Utero* -albumin julkaisun jälkeen Dumb julkaistiin MTV Unplugged -livekeikalla. Silloin selloa soitti Lori Coldston ja Melora Creager Rasputina-yhtyeestä. Akustinen versio "Dumb"-kappaleesta julkaistiin marraskuussa vuonna 1994 MTV Unplugged in New York -live-albumilla.

Sähköinen versio kappaleesta äänitettiin 3. syyskuuta vuonna 1991 John Peelin kanssa Lontoossa. Tämä versio julkaistiin vuonna 2004 Nirvanan With the Lights Out -box-setillä. Jack Endino äänitti ensimmäisen studioversion kappaleesta lokakuussa vuonna 1992 Seattlessa, mutta Cobain ei laulanut siinä ollenkaan.

Steve Albini äänitti kappaleen *In Uteroa* varten helmikuussa vuonna 1993 Minnesotassa. Tämä versio julkaistiin Nirvanan vuoden 2002 kokoelmalevyllä Nirvana.

Coverversiot
------------

Kappaleesta ovat levyttäneet coverversioita ainakin Cobainin lesken Courtney Loven yhtye Hole sekä yhdysvaltalaiset pop punk -yhtyeet Finch ja Yellowcard.

Aiheesta muualla
----------------

* Nirvana - Dumb (Live at Reading 1992)  YouTubessa

Nirvana

| 
* Kurt Cobain
* Krist Novoselic
* Dave Grohl

 |
| --- |
| 
* Aaron Burckhard
* Dave Foster
* Chad Channing
* Dale Crover
* Dan Peters
* Jason Everman
* Pat Smear

 |

|  |  |
| --- | --- |
| Studioalbumit | 
* Bleach
* Nevermind
* In Utero

 |
| Livealbumit | 
* MTV Unplugged in New York
* From the Muddy Banks of the Wishkah

 |
| Kokoelmat | *Nevermind It's an Interview* | *Incesticide* | *Nirvana* | *Sliver: The Best of the Box* |
| EP:t | *Blew* | *Hormoaning* |
| Singlet | "Love Buzz" | "Sliver" | "Molly's Lips" | "Here She Comes Now" | "Smells Like Teen Spirit" | "Come as You Are" | "Lithium" | "On a Plain" | "In Bloom" | "Oh, The Guilt" | "Heart-Shaped Box" | "All Apologies" | "Rape Me" | "Pennyroyal Tea" | "About a Girl (Unplugged)" | "The Man Who Sold the World (Unplugged)" | "Where Did You Sleep Last Night" | "Lake of Fire (Unplugged)" | "Aneurysm (live)" | "Drain You (live)" | "You Know You’re Right" |
| Video- ja box set -julkaisut | *Live! Tonight! Sold Out!!* | *Singles* | *With the Lights Out* | *Classic Albums - Nirvana - Nevermind* |
| Muuta | Nirvanan diskografia | Grunge | X-sukupolvi | Courtney Love | Frances Bean Cobain | *Kurt & Courtney* | *Last Days* | Outcesticide | Fecal Matter | Foo Fighters | Sweet 75 |
Dumbarton Oaksin konferenssin pitopaikka, Dumbarton Oaksin kartano.
**Dumbarton Oaksin konferenssi** oli Dumbarton Oaksin kartanossa Washingtonin Georgetownissa 21. elokuuta – 7. lokakuuta 1944 järjestetty kansainvälinen konferenssi, jossa Yhdysvaltain, Ison-Britannian, Neuvostoliiton ja Kiinan edustajat muotoilivat ehdotuksen uuden kansainvälisen järjestön, Yhdistyneiden kansakuntien (YK) perustamiseksi.

Uuden kansainvälisen maailmanjärjestön perustamisen tarve oli aiemmin ilmaistu vuonna 1943 Moskovan julistuksessa. Dumbarton Oaksin konferenssi oli ensimmäinen merkittävä askel tavoitteen toteuttamiseksi. Kokouksessa laadittiin niin sanotut "ehdotukset uuden yleisen kansainvälisen järjestön perustamiseksi". Jotkin keskeiset kysymykset jäivät vielä avoimiksi, kuten uudelle järjestölle suunnitellun turvallisuusneuvoston äänestyssäännöt sekä Neuvostoliittoon kuuluneiden neuvostotasavaltojen mahdollisuus päästä jäsenvaltioiksi. Näitä kysymyksiä käsiteltiin suurvaltojen kesken helmikuun 1945 Jaltan konferenssissa ja lopulliset päätökset tehtiin sen jälkeen San Franciscon konferenssissa, joka päättyi YK:n perustamiseen. Jaltan konferenssi täydensi Dumbarton Oaksin esitystä ehdottamalla, että Kansainliiton mandaattialuejärjestelmä korvattaisiin uudella huoltohallintoaluejärjestelmällä.

Lähteet
-------

1. 1 2  Dumbarton Oaks Conference (englanniksi) *Encyclopædia Britannica Online Academic Edition*. Viitattu 5.4.2014.
*Tämä artikkeli kertoo ampumatarvikkeesta.* Dumdum *on myös kaupunki Intiassa*
Piirroksia vuodelta 1870: onttopäinen kiväärinluoti ennen ampumista (1, 2) ja saaliseläimistä ampumisen jälkeen esiin kaivettuja luoteja (3, 4, 5); osoittavat dumdum-luodin huomattavan laajenemisen ja pirstaloitumisen. 
Dumdum-luodin aiheuttamaa tuhoa
**Dumdum-luodit** ovat luoteja, jotka laajenevat voimakkaasti ja mahdollisesti pirstaloituvat ("räjähtävät") osuessaan kohteeseen. 

Nimi "dumdum" annettiin näille luodeille niiden ensimmäisen valmistuspaikan, Intiassa lähellä Kalkuttaa sijaitsevan Dumdumin mukaan, jossa oli englantilaisten asevarikko ja patruunalataamo *Dum-Dum Arsenal* 1800-luvun lopulla.  Siellä valmistettiin sekä onttopäisiä että pehmeäkärkisiä luoteja *.303 British*-ammusta varten.

Luodin keskelle tehty onkalo tekee luodista kevyemmän ja tarkemman, ja luoti pysäyttää tiivisnahkaisen saaliseläimen nopeammin kuin tavallinen luoti, mutta läpäisykyvyn ja kestävyyden vähentymisen kustannuksella.

Kokovaippaisista luodeista tehtiin laajenevia/hajoavia viilaamalla luodin kärjestä millimetri pois, jolloin lyijyinen sisus paljastui ja luoti saattoi laajeta osuessaan.

Dumdum-luodit kiellettiin Haagin sopimuksella sotilaskäytössä 1899.

Hollow-point -luoti
-------------------

Moderni "6,5×55 mm Swedish" *hollow-point* ja ammuttu luoti.
.40 kaliiberin hollow-point- ja ammuttu luoti. Luodin kuparivaippa laajenee lyijyn mukana.
Dumdum-luodeista ovat kehittyneet modernit *hollow-point* -luodit, jotka laajenevat sienimäiseksi osuessaan, mutta eivät hajoa dumdum-luotien tapaan. Hollow-point-luotien koko liike-energia jää laajenemisen takia saaliseläimeen ja aiheuttaa siten suurempaa vahinkoa kuin kokovaippaluoti, joka voi edetä vaikka norsun läpi muuttamatta muotoaan.

Laajenevia (hollow-point) luoteja myydään muun muassa pienriistan metsästykseen.

Koska laajenevat luodit tappavat tai saattavat kohteen toimintakyvyttömäksi – vaikka niitä ei saakaan käyttää sotilaskäytössä – niiden käyttö on laillista, jopa toivottavaa joissain olosuhteissa. Laajenevia luoteja voi käyttää metsästyksessä, jolloin taataan saaliseläimen nopea pysäyttäminen tai nopea kuolema tuhoeläimelle. Poliisiviranomaisten käytössä kohteeseen jäävä luoti pienentää sivullisille aiheutuvaa vaaraa, jonka kohteen läpäisevä luoti voisi aiheuttaa. Yhdistyneessä kuningaskunnassa joitain riistaeläimiä *ei saa* ampua sellaisella kokovaippaluodilla, joka ei laajene. Joissain paikoin ampumaradoilla ei saa ampua kokovaippaluodeilla niiden siluettiammunta-maalitauluille tekemien vahinkojen takia.

Katso myös
----------

* Luoti (ampumatarvike)
* Räjähtävä luoti

Lähteet
-------

1. ↑  DUM-DUM CARTRIDGES. (PDF)  January 4, 1886. The New York Times.
2. ↑  John Henry Walsh (1871). *British Rural Sports, Comprising Shooting, Hunting, Coursing, Fishing, [etc.]*. Frederick Warne and Co. 109.
3. 1 2  HAAG 1899
4. ↑  Hertfordshire Constabulary Firearms Licensing
5. ↑  Big Bore Handgun Silhouette Fun Shoot Match Rules (PDF) *desotogunclub.org*.  Arkistoitu 2 kesäkuu 2015. Viitattu 21 December 2008.

Aiheesta muualla
----------------

* Weapons of Offence (Firearms)
**Kirjeopisto** tarkoittaa kirjeellistä opetusta, jossa opetus annettiin opetuskirjein koulussa opettajien antaman opetuksen sijasta. Kirjeet täydensivät oppikirjoja. Kirjeet muodostivat kursseja, jotka vastasivat kouluissa annettuja oppimääriä. Oppilaat olivat jatkuvassa yhteydessä opistoon, jonne he lähettivät suorituksiaan arvioitavaksi. Toisinaan kirjeopistot järjestivät myös suullista ohjausta täydentämään kirjeitse annettavaa opetusta.

Tiettävästi ensimmäinen kirjeopisto International Correspondence Schools perustettiin Yhdysvalloissa Pennsylvaniassa 1891.

Suomeen perustettiin vuonna 1920 Kansanvalistusseuran kirjeopisto, jolla oli aikaa myöten satoja kursseja, kuten oppikoulu, maamieskoulu, kauppakoulu ja kursseja eri ammatti- ja harrastusaloilta. Kirjeopisto julkaisi *Opintotoveri* -nimistä lehteä. Muita yleishyödyllisiä kirjeopistoja pitivät yllä Työväen Sivistysliitto, Pellervo-Seura, Ammattienedistämislaitos ja Tietomies.

Katso myös
----------

* Etäopiskelu

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Kirjeellinen opetus. Otavan Iso tietosanakirja. Osa 6, palsta 1038. Helsinki: Otava 1966
**GSM-data** on 1990-luvulla aloitettu ja nykyään jo valtaosin uudemmilla tekniikoilla korvautunut GSM-verkon tiedonsiirtopalvelu. Operaattorit tarjoavat silti yhä mahdollisuuden GSM-dataliikenteeseen vanhempia matkapuhelinmalleja silmällä pitäen. Yhteys on toteutettu piirikytkentäisenä (engl. *Circuit Switched Data*, CSD), uudempien mobiiliverkon tiedonsiirtomenetelmien ollessa pakettikytkentäisiä. GSM-datapuhelussa tiedonsiirtokaista pysyy varattuna koko sen ajan kun muodostettu yhteys on auki, eroten pakettikytkentäisestä jossa vapaata kaistaa varataan ainoastaan datapakettia siirrettäessä. GSM-datan suurin tiedonsiirtonopeus on 9,6 kbit/s, joka riittää WAP-palvelujen ja sähköpostin tarpeisiin. Nopeampaan datasiirtoon kehitettiin HSCSD-tekniikka joka kykeni enimmillään nelinkertaiseen nopeuteen.

Suomessa GSM-datapalvelua tarjosivat Sonera, Radiolinja sekä paikallisesti Telia City ja HPY City. Jotta palvelua pystyi käyttämään se täytyi kytkeä olemassaolevaan matkapuhelinliittymään, paitsi Telialla jossa se sisältyi hintaan. Sonera tarjosi myös pelkkään dataliikenteeseen käytettävää liittymää, jolla ei voinut soittaa puheluja. Saapuvan datapuhelun vastaanottoa varten tarvitaan oma erillinen numeronsa. GSM-datapuhelujen laskutus perustuu minuuttiveloitukseen. Datapuhelun minuuttihinta oli sama tai hieman alle kuin tavallisen puhelun. GSM-datan on tavallisen kuluttajan käytössä nykyään korvannut huomattavasti nopeammat GPRS-, EDGE- tai HSPA-yhteydet. Niiden veloitus perustuu joko siirrettyyn datamäärään tai kiinteään kuukausiveloitukseen.

Lähteet
-------

1. ↑   (Arkistoitu – Internet Archive)
2. ↑
**GRASP** (GRaphic Animation System for Professionals) oli multimediaesitysten tekoon tarkoitettu ohjelmisto IBM PC:lle ja yhteensopiville tietokoneille 1980-luvulla.

Sen kehittivät Doug Wolfgram ja John Bridges. He olivat kehittäneet myös PCPaintin (myöhemmin Pictor Paint).
PCPaintia levitettiin Mouse Systemsin hiiren mukana miljoonia kopioita 1980-luvun loppupuolella. GRASP 1.0 julkaisiin sharewarena alkuvuodesta 1985. Levittäjänä oli Wolfgramin yhtiö Microtex Industries. GRASP 2.0:sta tuli kaupallinen ohjelma.

GRASP sisältää yksinkertaisen skriptikielen, jolla voi animoida PCPaintin ja Pictorin luomia .PIC ja .CLP-tiedostoja. Esitykseen voi lisätä tekstiä eri fonteilla ja soittaa yksinkertaisia ääniä PC:n kaiuttimesta. Skripti voi myös odottaa käyttäjän näppäimenpainalluksia. GRASP pakkaa esityksen .GL-päätteiseen tiedostoon, jonka esittämiseen käytetään GRASPRT.EXE-ohjelmaa.

John Bridges julkaisi GRASPin seuraajaksi vuonna 1996 GLPron Windowsille.
Myös GLPro toimi samaan tapaan käyttämällä tekstipohjaista skriptikieltä yhdistämään kuvia, fontteja ja animaatioita. GLPro sisältää AG-kääntäjän, joka kääntää FORTH:in ja Lispin pinomalliin perustuvan skriptikielen soitto-ohjelman ajettavaksi.
Tämä ei enää 1990-luvulla riittänyt käyttäjille, koska täysin graafisia ohjelmia kuten Macromedia Director oli olemassa.
GLProta kehittänyt GMedia lopetti toimintansa 2000-luvun alussa.

Bridges on myöhemmin julkaissut ilmaisohjelmana samaa filosofiaa noudattavan AfterGRASP-ohjelman.

Viitteet
--------

1. ↑  PC Paint 3.1 | shdon.com *www.shdon.com*. Viitattu 18.2.2023.
2. 1 2
3. ↑  GRASP: Summary from the Encyclopedia of Graphics File Formats *www.fileformat.info*. Viitattu 18.2.2023.
4. ↑  How does AfterGRASP actually wor *www.aftergrasp.com*. Viitattu 18.2.2023.
5. ↑  Where did AfterGRASP come from *www.aftergrasp.com*. Viitattu 18.2.2023.
**Kpelle-kirjoitus** on Liberiassa ja Guineassa puhuttua mandelaista kpellen kieltä varten laadittu tavukirjoitus.

Liberialaisen Sanoyien kylän päällikkö Gbili loi kirjoitusjärjestelmän 1930-luvulla. Sitä käytettiin useiden vuosikymmenten ajan melko aktiivisesti yksityisessä kirjeenvaihdossa ja muistiinpanoissa. Nykyään kpelleä kirjoitetaan latinalaisella kirjaimistolla.

Kpelle-kirjoituksen erikoisuus on alkukonsonantiltaan vaihtuvien tavujen osoittaminen samalla merkillä. Tämän avulla merkkien määrä saatiin rajoitettua 90:een, mikä on noin puolet vähemmän kuin vastaavissa vain, menden ja loman kirjoitusjärjestelmissä.

Kirjoituksen suunta on vasemmalta oikealle. Eräiden tietojen mukaan siinä on saatettu merkitä myös tooneja. Numerot yhdestä kymmeneen on lisätty myöhemmin.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  *Jazyki mira: jazyki mande*, s. 1099–1100. Sankt-Peterburg: Nestor-Istorija, 2017. ISBN 978-5-4469-0824-0.

Aiheesta muualla
----------------

* Omniglot: Kpelle (englanniksi)
* Scriptsource: Kpelle (englanniksi)