**Singaporen kulttuuri** on monipuolinen sekoitus Singaporen etnisten ryhmien kiinalaisten, malaijien ja intialaisten kulttuuria sekä myös kansainvälistä kulttuuria. Näkyvimmin maassa on edustettuna kiinalaisten kulttuuri; kiinalaiset muodostavat 75 prosenttia Singaporen väestöstä. Malaijeja maassa on 14 prosenttia ja intialaisia 8 prosenttia. Yhden vähemmistön muodostavat myös länsimaista tulleet työläiset. Yhteiskunta on varsin harmoninen ja eri rodut, kansallisuudet ja kieliryhmät elävät sovussa keskenään. Kulttuurien moninaisuus on kuitenkin tunnustettu potentiaalinen ongelma, ja maassa pyritään edistämään tasa-arvoa.

Kulttuurihistoria
-----------------

Historiallisesti Singapore kuuluu malaijikulttuuriin ja malaijit ovat Singaporen alkuperäiskansaa, mutta malaijit muodostavat nykyisin vain 14 prosenttia Singaporen viidestä miljoonasta asukkaasta. Suurimman väestöryhmän muodostavat kiinalaiset, jotka ovat tulleet alueelle siirtolaisina. Suuri osa kiinalaisista tuli Singaporeen siirtomaavallan aikana, ja heidän tärkein elinkeinonsa oli kaupankäynti. Siirtomaavallan aikana maahan tuli myös intialaisia, jotka tulivat työskentelemään muun muassa kumipuuviljelmillä. Iso osa intialaisista oli myös vankeja.

Kun Singapore erosi Malesian liittovaltiosta vuonna 1965, maassa alettiin rakentaa omaa identiteettiä. Maassa on pyritty luomaan monista vaikutteista yhtenäinen kulttuuri, mikä on ollut työlästä. Tämä johtuu osittain maan etnisten ryhmien suurista kulttuurieroista, seka-avioliittojen vähäisyydestä ja suurista sosiaalisista eroista. Nykyisinkin kiinalaisten käsissä on Singaporen talouselämä, ja he edustavat myös maan vaurainta ja korkeimmin koulutettua enemmistöä. Kiinalaisilla on maassa myös taloudellinen valta. Malaijit ja intialaiset kuuluvat pääosin alempiin tuloluokkiin, ja he ovat vähemmän koulutettuja. Lopputuloksena maahan on saatu kiinalaisten, malaijilaisten ja intialaisten kulttuurien kirjo. Jäljellä on myös brittiläisten vanhaa kulttuuria sekä myöhemmin tullutta amerikkalaista ja länsimaista kulttuuria. Maassa on kuitenkin alkuperäisillä paikoillaan etnisten ryhmien alkuperäiset asuinalueet kuten kiinalaisten asuttama Chinatown, intialaisten asuttama Little India sekä malaijien asuttama Geylang Serai.

Kielet
------

Maan viralliset kielet ovat englanti, mandariinikiina, malaiji ja tamili. Englanti on maan eri kansallisuuksien kesken yleispätevä kommunikaatiokieli. Maassa puhuttu englanninkielen versio singlish on saanut vaikutteita maan aasialaisista kielistä, ja se nähdään myös osana kansallista identiteettiä. Mandariinikiinan käyttöä on perusteltu muun muassa eri kiinan kieliryhmiä yhdistävänä tekijänä, sillä kiinalaisen kansanosan eri kieliryhmät eivät alun perin ymmärtäneet toisiaan.  Mandariinikiinaa puhuu äidinkielenään hieman alle puolet Singaporen kiinalaisväestöstä. 30 % puhuu muita kiinalaisia kieliä ja loput englantia. Intialaisväestöstä 43 % puhuu tamilia ensisijaisena kielenään ja malaijeista 90 % puhuu ensisijaisesti malaijia. Maan hallitus toivoi vielä 1980-luvun lopulla että brittienglanti olisi maan yhteinen kieli, mutta nykyisin hyväksytään myös singlish. Singlish rakentuu malaijin, kantoninkiinan, hokkienkiinan ja englannin kielistä.

Uskonnot
--------

Singaporen vanhin hindutemppeli Sri Mariamman.
Singaporen kiinalaisväestön pääuskonto on buddhalaisuus. Heidän buddhalaisuuteensa on sekoittunut konfutselaisuutta, taolaisuutta ja animismia. Maassa on buddhalaistemppeleitä, jotka ovat saaneet vaikutteita Kiinasta ja Thaimaasta. Tärkeimmät buddhalaistemppelit ovat Thiang Hock Keng Temple, Siong Lim Temple ja Hong San See Temple.

Malaijiväestön uskonto on islam, joka saapui maahan arabikauppiaiden mukana 1400-luvulla. Näkyvin islamilainen tapahtuma maassa on paastokausi ramadan. Paaston päättymisjuhla on kiinalaisen uudenvuoden ohella maan värikkäimpiä tapahtumia. Sultan Mosqueta on joskus kutsuttu maan "kansallismoskeijaksi".

Maan intialaisten uskonto on hindulaisuus. Maassa on noin 20 hindutemppeliä, niistä vanhin on vuonna 1827 rakennettu Sri Mariamman -temppeli. Hindujen näkyvimmät juhlat ovat kiitos- ja katumusrituaali Thaipusam, sekä Thimithi-festivaali ja rauhallisempi perhejuhla Deepavali.

Myös kristinusko on maassa edustettuna ja maassa vietetään kristillisiä juhlapäiviä joulupäivänä ja pitkänäperjantaina.

Media
-----

Singaporen hallitus valvoo tiukasti maan sanomalehtiä ja sanomalehdet harjoittavat itsesensuuria. Sensuurin uskotaan rajoittavan rodullisia tai uskonnollisia konflikteja. Suuria sanomalehtiä maassa ovat sanomalehti The Straits Times, iltapäivälehti New Paper, liike-elämään keskittyvä The Business Times ja kiinankielinen Lian He Zao Bao. Radioasemia on monia, ja ne lähettävät ohjelmaa maan kaikilla kielillä. Maassa on kolme TV-kanavaa ja pari malesialaista kanavaa on myös näkyvissä. Satelliittitelevisiolupia ei ole yksityistalouksiin saatavilla. Internet-yhteydet maassa ovat nopeita ja langattomia verkkoja on keskustan alueella hyödynnettävissä.

Matkailu
--------

Singaporen lentokenttä Changi on lentoliikenteelle merkittävä välilaskupaikka. Maassa on kuitenkin ulkomaalaisille turisteille muutakin nähtävää, ja maassa käy noin seitsemän miljoonaa turistia vuosittain. Merkittäviä matkakohteita ovat muun muassa Singaporen vanha keskusta sekä siirtomaa-ajan korttelit etnisillä alueilla Chinatownissa ja Little Indiassa. Keskustan Orchad Roadin tavaratalot tarjoavat lukuisia ostosmahdollisuuksia. Singaporejoen ympäristöä on kehitetty ja alueella on useita ravintoloita ja kahviloita. Yksittäisistä rakennuksista on yksi suosituimmista matkakohteista vanha Raffles-hotelli, joka on myös kuuluisa maailmankuulusta cocktailistaan Singapore Slingistä. Myös luonnonnähtävyyksiä on tarjolla, kuten Jurongin lintupuisto ja Singaporen eläintarha.

Ruoka
-----

Singaporelainen Hawkers-ravintola.
Singaporessa tarjoillaan ruokaa kaikkialla. Maan ruokavalikoimat tarjoavat kaikkia aasialaiskeittiöiden herkkuja, mutta myös länsimaista ruokaa on saatavilla. Ravintoloiden tarjonnassa on hyvin nähtävillä maan etninen monipuolisuus. Maan tyypillisin ruokailumuoto on *hawkers*-ruoka, jossa ruoka valmistetaan pienissä kioskeissa kaasulla toimivalla wokkipannulla. Vanhojen ja perinteisten hawkers-keskusten lisäksi ravintoloita on perustettu ostoskeskusten yhteyteen. Hawkers-ruokaloista saa kiinalaista, malaijilaista ja indonesialaista ruokaa. Intialaista ruokaa, kuten tandooriruokaa on parhaiten tarjolla Little Indian alueella. Myös länsimaista ja japanilaista ruokaa on saatavilla. Supermarketit ovat hyvin varustettuja ja niissä myydään myös alkoholia.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5 6 7  Lehtipuu, Markus: *Malesia, Singapore, Bali*, s. 290. Helsinki: Otava, 2006. ISBN 952-9715-16-1.
2. 1 2 3 4 5 6 7 8  Singaporen yhteiskunta, kulttuuri ja media *Suomen suurlähetystö*.  Arkistoitu 13.6.2013. Viitattu 22.8.2014.
3. 1 2 3  Wissen Media Verlag GmbH Gütersloh/München: *Maailmalla Aasia*, s. 112-115. Saksa: WSOY, 2008. ISBN 978-951-0-33474-41.
4. ↑  Leitch LePoer, Barbara: A Flourishing Free Port *countrystudies.us*.  (englanniksi)
5. ↑  Art and culture in Singapore *visitsingapore.org*.  Arkistoitu 14.10.2012. Viitattu 23.8.2014. (englanniksi)
6. ↑  A War of Words Over 'Singlish' *content.time.com*.  22.6.2002. Viitattu 23.8.2014. (englanniksi)
7. ↑  David Yoong Soon Chye: STANDARD ENGLISH AND SINGLISH: THE CLASH OF LANGUAGE VALUES IN CONTEMPORARY SINGAPOR (PDF) *englishexpress.com.sg*.  Arkistoitu 14.11.2021. Viitattu 21.4.2022. (englanniksi)
8. ↑  Leimgruber, Jakob R. E.: From Post-Creole Continuum to Diglossia: The Case of Singapore English (PDF) *ling-phil.ox.ac.uk*.  Arkistoitu 7.1.2011. Viitattu 21.4.2022. (englanniksi)
9. ↑  Joanna HS Tan: Sultan Mosque *Singapore e-Encyclopaedia*. National Library Board Singapore. Viitattu 30.8.2022. (englanniksi)
10. ↑  Singaporen ravintolat *Suomen suurlähetystö*.  Arkistoitu 26.8.2014. Viitattu 23.8.2014.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Singaporen kulttuuri** Wikimedia Commonsissa