**Kuortane**, paikallisella murteella *Kuurtanes*, on Suomen kunta, joka sijaitsee Etelä-Pohjanmaan maakunnassa, Länsi-Suomessa. Kunnassa asuu 3 382 ihmistä ja sen pinta-ala on 484,85 km², josta 22,48 km² on vesistöjä. Väestötiheys on 7,31 asukasta/km². Kuortaneen naapurikunnat ovat Alajärvi, Alavus, Lapua ja Seinäjoki.

Kuortaneen vaakuna on aaltokoroisesti katkoinen hopea-sininen kilpi, jonka yläkentässä kolme nousevaa punaista liekkiä ja alakentässä uiva hopeinen kuha. Kuha on vanhasta pitäjänsinetistä. Liekit viittaavat tarinaan järven palosta. Vaakunan on suunnitellut Ahti Hammar.

Kuortane ja Lehtimäki kävivät alkuvuodesta 2006 neuvotteluja Lehtimäen liittymisestä Kuortaneeseen. Neuvotteluprosessin lopputuloksena Kuortane olisi hyväksynyt kuntaliitoksen, mutta Lehtimäki vetäytyi viime hetkellä jo valmiiksi neuvotellusta liitossopimuksesta. Vuoden 2009 alussa Lehtimäki liittyi Alajärven kaupunkiin. Entisiä Kuortaneen naapurikuntia ovat myös Seinäjokeen liitetty Nurmo ja Alavuteen liitetty Töysä.

Kuortaneella on avoin langaton lähiverkko freedom.

Historia
--------

### Varhainen asutus

Kuortaneella on ollut asutusta jo Suomusjärven kulttuurin kaudella. Aikakauden asuinpaikkoja ovat muun muassa Lahdenkangas ja Haavistonharju. Haavistonharjun asuinpaikalta on tavattu muun muassa Suomusjärven kulttuurin hauta. Löydöt sijoittuvat silloisen Litorinameren rannalle, 90 metriä nykyisen merenpinnan yläpuolelle. Muita esihistoriallisen ajan asuinpaikkoja on muun muassa Lappakangas ja Salmi. Löydetyistä kivikautisista esineistä yleisimpiä ovat taltat, keihäänkärjet ja verkonpainot. Kunnasta on löydetty myös kivikautinen reenjalas.

Maankohoamisen vaikutuksesta rantaviiva vetäytyi kunnan alueelta ja samalla asutus siirtyi länteen päin. Niinpä pronssikauden aikaisia löytöjä Kuortaneella ei ole tehty. Sen sijaan muutamia rautakautisia esineitä on löydetty.

### Kyläkuntien synty

Kuortane asutettiin vakinaisesti 1500-luvulla. Seudun ensimmäinen asukas oli Simo Juhonpoika, joka muutti 1549 Ruonan kylään. Vuoden 1557 Kyrön manttaaliluettelon mukaan tällä Kurtana by -nimisellä paikkakunnalla oli kuusi taloa. 1500-luvun lopulle tultaessa Kuortaneen taloluettelo käsitti jo 30 taloa. Vaurauden kasvaessa ja väkiluvun lisääntyessä tuli tarve kirkollisten olojen järjestämiseen. Kuortane perustettiin Lapuan kappeliseurakunnaksi 1645. Ensimmäinen kirkko paikkakunnalle rakennettiin 1654. Kuortaneen käräjäkunta perustettiin vuonna 1794 ja 1798 Kuortaneesta muodostettiin oma kirkkoherrakunta, johon Alavus liitettiin kappelina. Kuortaneen keskeinen sijainti korostui merkittävästi, kun pitäjän halki valmistui 1786 Vaasan ja Kuopion välinen tieyhteys. Tällöin myös Kuortaneen Salmesta tuli tärkeä kauppa- ja kauttakulkupaikka. Tähän liikenteellisesti keskeisen sijaintiin liittyy yksi paikkakunnan historian vaikeimmista hetkistä: Kuortaneella käytyä Ruonan ja Salmen taistelua on luonnehdittu Suomen sodan verisimmäksi ratkaisutaisteluksi. 1.–2. syyskuuta 1808 käydyssä taistelussa suomalaiset menettivät kaatuneina, haavoittuneina tai kadonneina yhteensä 680 miestä. Ruonan taistelun muistomerkki on pystytetty Nurminiemeen.

### Tervanpolton aloittaminen

Tervanpoltto on yksi Kuortaneen kulttuurihistorian merkittävimpiä tekijöitä. Se muodosti jo 1600-luvulla kuortanelaisille tärkeän sivuelinkeinon. Tervanpolton todellinen valtakausi alkoi 1700-luvun puolivälissä, jolloin Kuortaneella poltettiin tervaa vuosittain yli 1 000 tynnyriä. Viimeinen noususuhdanne tervamarkkinoilla sattui 1860-luvun loppupuolella. Tällöin Kuortaneen kihlakunnasta myytiin tervaa 25 000 tynnyriä vuodessa, minkä määrän koko maassa ylitti ainoastaan Kajaanin kihlakunta. Kuortaneen seudulta on löydetty kaikkiaan yli 300 tervahautaa. Sitä mukaa kun tervanpoltto sai yhä suuremman merkityksen, se toi paikkakunnalle vaurautta. Kuuluisat kaksifooninkiset talonpoikaistalot rakennettiin Kuortaneella pääasiassa 1800-luvun alkupuolella. Ensin otettiin käyttöön yksitupaiset ja sitten kaksitupaiset tuparahdit. Kuortaneen jäljellä olevat 170 kaksifooninkista asuinrakennusta esittävät kokonaisuutena yhtä kaikkein arvokkainta helmeä suomalaisessa talonpoikaiskulttuurissa.

Korsholman itäisen jaon yhteydessä perustettiin 1834 Kuortaneen kihlakunta, johon kuuluivat Keuruu, Pihlajavesi, Multia, Kuortane, Alavus, Töysä, Ähtäri, Virrat, Ruovesi, Alajärvi, Soini, Lehtimäki, Lappajärvi, Evijärvi, Vimpeli ja Kortesjärvi.

Kuortaneen väkiluku oli vuonna 1960 hieman yli 6 000. Vuoteen 1975 mennessä väkiluku oli laskenut 5 200 asukkaaseen. Samanaikaisesti oli maatalouden ammatissa toimivien määrä pudonnut runsaalla tuhannella hengellä. Epäsuotuisan kehityksen katkaisemiseksi Kuortaneella laadittiin 1975 koko valtakunnankin huomioon ottaen uraauurtava kunnallispoliittinen kehitysohjelma. Elinkeinoelämän kehittämisen tavoitteeksi asetettiin samanaikaisesti maatalouden kehitysedellytysten turvaaminen, teollisten elinkeinojen monipuolistaminen ja palveluelinkeinojen laajentaminen. Myös jokaiselle talouskylälle laadittiin oma kehittämisohjelmansa.

Kuortaneen yhteiskoulu
Kuortaneelta on myös löydetty noin 400 vuotta vanha ruuhi.

Maantiede
---------

Kuortaneen kirkonrantaa.
Kuortane sijaitsee itäisellä Etelä-Pohjanmaalla, keskisen Suomenselän alueella. Kuortaneen kohdalla Etelä-Pohjanmaan lakeus ja kankaremaa muuttuvat vaihtelevaksi mäkimaaksi. Kuortaneen korkein kohta, Jäkälämäki, kohoaa 204 metrin korkeuteen, kun taas Kuortaneenjärven pinta on 75 metrin korkeudella.

### Maisema

Kuortaneen maisemakuvaa hallitsevat kunnan halki virtaava Lapuanjoki ja sen varrelle levittäytyvät yhtenäiset viljelyalueet. Kuortaneenjärvi, pinta-alaltaan 16,5 neliökilometriä, on Lapuanjoen vesistöalueen suurin järvi. Se on tunnettu kauniista hiekkarannoistaan ja hyvästä kalasaalistaan. Muista pääasiassa huvila-asutuksen kannalta merkittäviä pikkujärviä ovat Kuhajärvi, Kaarankajärvi ja Porraslampi. Aivan oman erityishuomionsa ansaitsee Nisosjärvi: Se on karulla Suomenselällä harvinainen keidas, joka on luokiteltu valtakunnallisestikin arvokkaaksi lintuvedeksi. Nisosjärvi avautuu maisemassaan selvästi muuta ympäristöä alempana, joten sen linnustoa on helppo tarkkailla. Järvellä pesii muun muassa heinätavi, lapasorsa, jouhisorsa, haapana ja punajalkaviklo.

### Luonto

Kuortaneen kallioperän pääkivilajit ovat graniitti ja dioriitti. Kunnan länsiosassa on huomattavia kiilleliuske- ja gneissiesiintymiä. Entisestä Kaatialan maasälpälouhoksesta on tullut keräilijöiden ja korukiven hiojien suosima matkailukohde. Irtaimet maalajit ovat Kuortaneella pääasiallisesti hietaa, hiesusavea ja moreenia. Turve peittää lähes 20 prosenttia maa-alasta. Lappakankaan ja Lahdenkankaan soraesiintymiä on hyödynnetty tehokkaasti. Lappakangas on maakunnallisesti tärkeä pohjaveden muodostumisalue.

Kunnan pinta-alasta on hyväkasvuista metsämaata noin 59 prosenttia. Mäntyvaltaisten kuivien kankaiden osuus metsämaasta on lähes kolme neljäsosaa. Heikkotuottoiset rämeet ja rahkasuot käsittävät kunnan pinta-alasta noin 16 prosenttia. Kaulalamminnevan samoilualueella voi tavata kalasääsken omalla reviirillään. Kuortaneen riistapolut jättävät taitavan eränkävijän harvoin ilman saalista. Myös sudet ja karhut ovat alkaneet yhä useammin liikkua Kuortaneen kytöpeltojen laitamilla.

### Kylät

Kuortane koostuu seuraavista kylistä: Kirkonkylä, Salmi, Ruona, Länsiranta, Kaaranka, Mäyry, Leppälä, Heikkilä, Löyä, Ylijoki ja Luhtala-Kivenmäki.

### Taajamat

Vuoden 2017 lopussa Kuortaneella oli 3 637 asukasta, joista 1 250 asui taajamassa, 2 361 haja-asutusalueilla ja 26:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Kuortaneen taajama-aste on 34,6 %. Kunnassa on vain yksi taajama, Kuortaneen kirkonkylä.

Liikenne
--------

Kuortaneen kautta kulkee Oriveden ja Lapuan välinen kantatie 66. Lähimmät rautatieasemat ovat Lapuan rautatieasema Seinäjoki–Oulu-radalla ja Alavuden rautatieasema Seinäjoki–Haapamäki-radalla sekä Seinäjoen rautatieasema viiden radan risteyksessä.

### Etäisyyksiä Kuortaneelta

* Jyväskylän vaakuna Jyväskylä 200 km
* Kokkolan vaakuna Kokkola 150 km
* Lapuan vaakuna Lapua 30 km
* Seinäjoen vaakuna Seinäjoki 35 km
* Tampereen vaakuna Tampere 180 km
* Vaasan vaakuna Vaasa 110 km

Väestö
------

### Väestönkehitys

Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.


| Kuortaneen väestönkehitys 1980–2020 |
| --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1980 |    | 5 004 |
| 1985 |    | 5 065 |
| 1990 |    | 4 863 |
| 1995 |    | 4 809 |
| 2000 |    | 4 457 |
| 2005 |    | 4 185 |
| 2010 |    | 3 943 |
| 2015 |    | 3 715 |
| 2020 |    | 3 548 |
| Lähde: Tilastokeskus. |

### Kristinusko

Vuoden 2018 aluejaon mukaan Kuortaneella on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:

* Kuortaneen seurakunta

Itsenäisenä helluntaiseurakuntana Kuortaneella toimii Kuortaneen helluntaiseurakunta.

Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Kuortaneen alueella toimii Vaasan ortodoksinen seurakunta.

Talous
------

### Elinkeinorakenne

Vuonna 2015 Kuortaneella oli 1279 työpaikkaa. Niistä 14 prosenttia oli alkutuotannossa, 23 % jalostuksessa ja 61 % palvelualoilla.

Vuonna 2016 eniten yhteisöveroa maksaneet yritykset olivat Kuortaneen Kaivin Oy, Kotoraitti Oy ja Kuortaneen Osuuspankki.

Koulutus
--------

Kuortaneella opetetaan luokkia 1-6 kolmessa koulussa: Ruonan, Ylijoen kyläkouluissa ja keskustan Alvarin koulussa. Keskustassa sijaitsevassa Kuortaneen yhteiskoulussa opetetaan luokkia 7-9. Keskustassa toimii myös Kuortaneen urheilulukio.

Kulttuuri
---------

### Nähtävyydet

Kuortaneen kirkko
* Kuortaneen urheiluopisto
* Kuortaneen urheiluhotelli
* Kuortane Golf:n golfkenttä
* Kuortaneen museot
* Kuortaneen kirkko ja kellotapuli
* Haapaniemen hiippakuntakartano
* Arkkitehti, akateemikko Alvar Aallon syntymäkoti ja muistoreliefi
* Taiteilija Iivari Honkolan pysyvä näyttely kunnantalolla
* Talonpoikaistyylinen rakennuskulttuuri
* Ruonan vanha kivisilta
* Suomen sodan aikainen Ruonan taistelun muistomerkki
* Tiedon portaat -muistomerkki
* Talvisotaan lähteneiden kuortanelaisten muistomerkki
* Virtalan saha ja mylly
* Soile Yli-Mäyryn taidehalli
* Kaatialan louhos
* Rasulan louhos eli Ruukin runni
* Sarvikkaan kosket
* Tervahauta
* Retkeilyreitit
* Piiskoomänty Salmella

### Ruoka

Kuortaneen pitäjäruoaksi nimettiin 1980-luvulla hernesoppa.

### Urheilu

Team Kuortane pelaa jääkiekon naisten SM-liigassa.

Hallinto ja politiikka
----------------------

### Hallinto

*Pääartikkeli: Kuortaneen kunnanvaltuusto*
Kuortaneen kunnanjohtaja on Teemu Puolijoki. Kunnanvaltuustossa on 19 paikkaa, joista kahdeksan on Keskustan hallussa kaudella 2021–2025.

### Politiikka

Annetut äänet viimeisimmissä kunnallisvaaleissa. (lähde: YLE, Vaalitulospalvelu)

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi | KESK | KOK | PS | KD | VIHR | SDP | Johto |
| Ääniä | % | Ääniä | % | Ääniä | % | Ääniä | % | Ääniä | % | Ääniä | % |
| 2017 | 892 | 44,1 | 506 | 25,0 | 391 | 19,3 | 133 | 6,6 |  |  | 102 | 5,0 | 19,1 |
| 2021 | 704 | 39,4 | 486 | 27,1 | 343 | 19,2 | 141 | 7,9 | 62 | 3,5 | 51 | 2,9 | 12,3 |

Tunnettuja kuortanelaisia
-------------------------

* Alvar Aalto (1898–1976), arkkitehti, akateemikko
* Eveliina Ala-Kulju (1867-1940), ensimmäisiä naiskansanedustajia Suomessa
* Reino Ala-Kulju (1898–1983), kansanedustaja
* Petri Ala-Maunus (s. 1970), taidemaalari
* Heikki Ala-Mäyry (1893–1960), kansanedustaja
* Iivari Honkola (1898–1970), taidemaalari
* Aleksanteri Koivisto (1863-1921), valtiopäivämies, kansanedustaja
* Heikki Kurikka (1887–1972), yritysjohtaja, laivanvarustaja
* Svante Kurikka (1894–1984), yritysjohtaja, kauppaneuvos
* Heikki Klemetti (1876–1953), säveltäjä
* Timo Kokkila (s. 1961), sarjakuvapiirtäjä
* Armas Luukko (1908–1993), historiantutkija
* Aukusti Luoma (1888–1943), pankinjohtaja ja kansanedustaja
* Heikki Mikkilä (1801–1850), talonpoikaisveistäjä
* Krista Pärmäkoski (s. 1990), maastohiihtäjä
* Karl Fredrik Stenbäck (1798–1875), kirkkoherra ja valtiopäivämies
* Heikki Takamäki (s. 1947), kauppias ja kaupan alan järjestövaikuttaja, kauppaneuvos
* Soile Yli-Mäyry (s. 1950), kuvataiteilija
* Heikki Ylinen (1818–1887), maanviljelijä ja valtiopäivämies

Katso myös
----------

* Luettelo Kuortaneen julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

Lähteet
-------

1. 1 2  Pinta-alat kunnittain (Excel) 1.1.2022  1.1.2022. Maanmittauslaitos. Viitattu 29.1.2022.
2. 1 2  Väkiluku kasvoi eniten Uudellamaalla vuonna 2023  31.12.2023. Tilastokeskus. Viitattu 26.1.2024.
3. ↑  Väestö iän (1-v.) ja sukupuolen mukaan alueittain, 1972–2020  31.12.2020. Tilastokeskus. Viitattu 13.5.2021.
4. ↑  Väestörakenne  26.5.2022. Tilastokeskus. Viitattu 12.9.2023.
5. ↑  Kuntien ja seurakuntien tuloveroprosentit vuonna 2024  22.11.2023. Verohallinto. Viitattu 23.1.2024.
6. ↑
7. 1 2  Kuntavaalit 2021, Kuortane Oikeusministeriö. Viitattu 25.8.2021.
8. ↑  Pitäjien nimien kirjoitusasuista kiisteltiin 1800-luvun lopulla[vanhentunut linkki] Kuntalehti 26.9.2007 Viitattu 9.5.2008
9. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11  Juhani Hakala: *Finlandia, Otavan Maammekirja 7*, s. 119–121. Helsinki: Otava, 1986. ISBN 951-1-08930-7.
10. ↑  Kuortaneen kylät Kuortaneen kunta.  Arkistoitu 22.10.2004. Viitattu 14.6.2016.
11. ↑  Taajama-aste alueittain 31.12.2017  28.9.2017. Tilastokeskus.  Arkistoitu 16.7.2019. Viitattu 4.12.2018.
12. ↑  Taajama- ja haja-asutusalueväestö iän ja sukupuolen mukaan kunnittain 31.12.2017  28.9.2017. Tilastokeskus.  Arkistoitu 14.7.2019. Viitattu 4.12.2018.
13. ↑  Väestö kielen mukaan sekä ulkomaan kansalaisten määrä ja maa-pinta-ala alueittain 1980 - 2016  29.3.2017. Tilastokeskus.  Arkistoitu 17.6.2018. Viitattu 12.1.2018.
14. ↑  Yhteystiedot - Suomen evankelis-luterilainen kirkko evl.fi.  Arkistoitu 23.8.2018. Viitattu 23.8.2018.
15. ↑  Seurakunnat *Suomen helluntaikirkko*.  Arkistoitu 6.9.2021. Viitattu 6.9.2021.
16. ↑   (Arkistoitu – Internet Archive)
17. ↑  Kuntien avainluvut *Tilastokeskus*. Viitattu 6.2.2018.
18. ↑  Alueen Kuortane yhteisöverotiedot *Yle*. Viitattu 6.2.2018.  (tietoja myös yritysten kotisivuilta)
19. ↑  Opetus ja koulutus *Kuortane*. Viitattu 8.2.2018.
20. ↑  Kolmonen, Jaakko (toim.): *Kotomaamme ruoka-aitta: Suomen, Karjalan ja Petsamon pitäjäruoat*, s. 150. Helsinki: Patakolmonen, 1988. ISBN 951-96047-3-1.
21. ↑

Aiheesta muualla
----------------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Kuortane**.
* Kuortaneen kunnan kotisivu
* Tilastokeskus – Kuortaneen avainluvut
* Kuortaneen urheiluopiston kotisivu
* Kuortane Golf:n kotisivu
* Kuortaneen lukion ja urheilulukion kotisivu
* Tietoja Kuortaneen seurakunnasta ja historiasta (Arkistoitu – Internet Archive)
* Googlessa oleva tarkka satelliittikuva
* Teppo Ylitalo, Sulevi Riukulehto; Jaakko Mäntylä: *Nokiottat, Kuortane ja kuortanelaiset 1860-1960*. Kuortane: Kuortaneen kunta, 2021. ISBN 978-951-96641-3-2.

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Kuortane |
| --- |
|  |
| 
* Etelä-Pohjanmaa
* Kuusiokunnat

 |
|  |
| Historia | 
* Ruukin runni
* Vasulaisuus
* Ruonan taistelu 1808

 | Kuortaneen vaakuna |
|  |
| Kylät | 
* Heikkilä
* Kaaranka
* Kirkonkylä
* Leppälä
* Luhtala-Kivenmäki
* Löyä
* Mäyry
* Salmi
* Ruona
* Länsiranta
* Ylijoki

 |
|  |
| Luonto | 
* Kautalamminneva
* Kuharanta
* Kuortaneenjärvi
* Nisosjärvi
* Saarelan tervahauta
* Sarvikkaankosket

 |
|  |
| Talous | 
* Kaatialan louhos

 |
|  |
| Kulttuuri | 
* Kuurtanes-seura
* Iivari Honkolan näyttely
* Klemettimuseo
* Kuortaneen Kuhinat
* Kuortaneen kulttuuripyöräilyreitti
* Kuurtanes-päivä
* Kuortaneen talomuseo
* Soile Yli-Mäyryn taidehalli
* *Luettelo taideteoksista*

 |
|  |
| Seurakunnat | 
* Haapaniemen hiippakuntakartano
* Kuortaneen seurakunta
	+ Kuortaneen kirkko
* Kuortaneen helluntaiseurakunta

 |
|  |
| Urheilu ja liikunta | 

|  |  |
| --- | --- |
| Urheiluseurat | 
* Kuortaneen Kunto
* Team Kuortane

 |
|  |
| Liikuntapaikat | 
* Kuortane Golf
* Kuortaneen jäähalli
* Kuortaneen keskusurheilukenttä
* Kuortaneen pesäpallokenttä
* Kuortaneen urheiluopiston palloiluhalli

 |
|  |
| Urheilutapahtumat | 
* Kuortane Games

 |

 |
|  |
| Koulutus | 
* Kuortaneen lukio
* Kuortaneen urheiluopisto

 |
|  |
| Muuta | 
* Kuortaneen kunnanvaltuusto
* Kuortaneen vaakuna

 |

 |

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Etelä-Pohjanmaan maakunnan kunnat |
| --- |
|  |
| Nykyiset kunnat | 
* Alajärvi
* Alavus
* Evijärvi
* Ilmajoki
* Isojoki
* Isokyrö
* Karijoki
* Kauhajoki
* Kauhava
* Kuortane
* Kurikka
* Lappajärvi
* Lapua
* Seinäjoki
* Soini
* Teuva
* Vimpeli
* Ähtäri

 |
|  |
| Entiset kunnat | 
* Alahärmä
* Jalasjärvi
* Jurva
* Kortesjärvi
* Lehtimäki
* Nurmo
* Peräseinäjoki
* Seinäjoen maalaiskunta
* Töysä
* Ylihärmä
* Ylistaro

 |

 |