**Kuppa**, myös **syfilis** ja **lues** (lat. *syphilis, lues*), on *Treponema pallidum pallidum* -bakteerin aiheuttama sukupuolitauti. Kupan ensioire on kivuton 3–30 mm:n kovareunainen haavauma yleensä sukuelinten alueella. Hoitamattomana kuppa leviää muualle elimistöön ja aiheuttaa sekundaarisen kupan. Sekundaarivaiheinen kuppa leviää ympäri kehoa ja voi aiheuttaa hyvinkin aggressiivisia solumuutoksia, varsinkin limakalvoilla. Kuppa diagnosoidaan kliinisten oireiden ja verikokeessa todettavien vasta-aineiden avulla. Kuppa on hoidettavissa penisilliinillä. Kuppa voi tarttua myös raskauden aikana äidistä lapseen. Sekundaarikuppaa voi seurata vuosiakin kestävä oireeton latentti vaihe, mutta hoitamattomana tauti kehittyy edelleen.

Historiaa
---------

Primaari kuppa.
### Alkuperä

Kupan alkuperästä on useita teorioita. Sen on arveltu saapuneen Eurooppaan 1400-luvun lopulla Amerikasta Kolumbuksen ensimmäiseen löytöretkeen osallistuneiden miesten mukana. Tauti levisi Portugalin, Espanjan ja Italian satamakaupungeista nopeasti näiden maiden väestöön. On myös esitetty, että *Treponema pallidum* -bakteeri olisi tullut jo aiemmin Eurooppaan Afrikasta ja muuntunut kuppaa aiheuttavaksi *pallidum*-alalajiksi.

Eräs teoria kupan alkuperästä on, että se on ollut yleinen Euraasiassa tuhansia vuosien ajan, mutta sitä on vain diagnosoitu väärin. *Treponema pallidum* voi aiheuttaa iho-oireita, jotka olisi voitu keskiajalla sekoittaa esimerkiksi spitaaliin. Tätä teoriaa vastaan puhuu kuitenkin se, ettei Euroopasta ole löydetty ainoatakaan ruumista ennen 1500-lukua, joissa olisi *Treponeman* aiheuttamia muutoksia.

Nykyään leviävä antibiooteilla hoidettava kuppa on lievä tauti verrattuna 1500-luvun kuppaan, joka aiheutti kivuliaita haavaumia sukupuolielimissä, dementiaa ja lopulta kuoleman.

### Euroopassa

Sekundaarinen kuppa vulvan alueella.
Napolin piirityksen aikana vuonna 1494 kuppa sai Euroopassa ensimmäisen kerran epidemian luonteen ja alkoi herättää yleistä kauhua. Italialaisten joukkojen on väitetty tietoisesti lähettäneen tautia kantavia naisia ranskalaisten piirittäjien keskuuteen, mitä voidaan pitää yhtenä varhaisimmista esimerkeistä biologisesta sodankäynnistä. Näin tauti iski ranskalaisiin sotilaisiin ja kulkeutui heidän mukanaan Ranskaan ja edelleen muualle Eurooppaan. Ranskan ulkopuolella tautia alettiin kutsua *ranskantaudiksi*, kun taas ranskalaiset kutsuivat sitä *italiantaudiksi*.

Taudin leviämistä nopeutti eteläisen Euroopan kaupunkikulttuuriin kuuluneet miesten ja naisten yhteiskylpylät, joissa harrastettiin yleisesti juopottelua ja seksiä. Yhteiskylvyt jouduttiin suurelta osin juuri kupan leviämisen takia 1500-luvun alkupuolella lopettamaan.

Kupan ja muiden seksitautien tartuntaa on pyritty ehkäisemään kondomeilla ainakin 1500-luvulta alkaen. Kondomeja on valmistettu aiemmin muun muassa lampaan suolesta, kalan uimarakosta sekä erilaisista kankaista, mutta 1800-luvun lopulta lähtien tavallisimmin nykyisinkin käytössä olevasta kumista. Kupan tapauksessa kondomi ei kuitenkaan ole kovin varma tartuntaeste, sillä tauti voi tarttua myös kondomin suojaaman alueen ulkopuolella.

### Suomessa

Suomessa kuppa todettiin ensimmäisen kerran vasta 1640-luvulla. Se tuli maahan ilmeisesti Ruotsin sotajoukoissa palvelleiden suomalaisten välityksellä. Nämä hankkivat taudin ilmeisesti sotaretkillä Keski-Euroopasta. Siksi ensimmäisiä kupalle annettuja suomalaisia nimityksiä olivat *ranskantaudin* ohella *huovintauti* ja *sotilaantauti*. Siitä on käytetty myös nimitystä *fransuusitauti*. Laajalti tiedostettu kansanterveydellinen ongelma kupasta tuli Suomessa vasta 1720-luvulla, ja ensimmäinen tautia koskeva asetus annettiin vuonna 1730. Vasta 1830-luvulla opittiin erottamaan eri sukupuolitaudit toisistaan.

1900-luvulla kuppatartuntoja esiintyi eniten 1940-luvulla. Vuosisadan lopulla tartuntojen määrä alkoi kasvaa Venäjän- ja Viron-turismin vaikutuksesta; 1990-luvun puolessavälissä tartuntoja todettiin noin 150 vuodessa.

Taudin aiheuttaja
-----------------

*Treponema pallidum* -bakteereja.
Kupan aiheuttaa *Treponema pallidum pallidum* -bakteeri. Se on kierukan muotoinen, myös spirokeetaksi kutsuttu ja sen pituus on 6–14 μm ja halkaisija 250–300 nm. Bakteeri säilyy hengissä kosteassa ympäristössä yli 10 tuntia, kuivassa se kuolee nopeasti, samoin yli +42 °C:n lämpötilassa.

Tartunta
--------

Kuppa tarttuu tavallisesti sukupuoliyhteydessä. Tartunnan lähde on yleensä primaarikupan haavauma. Kupan tarttuvuudeksi arvioidaan jopa 30–60 %. Kondomi suojaa kupalta tehokkaasti. Kuppa voi tarttua suutelun kautta sekundaarikupan suussa olevista läiskistä. Kuppa voi tarttua myös raskaana olevalta äidiltä lapselle. Seurauksena voi olla kohtukuolema, mutta lapsi voi syntyä myös elävänä.

Joskus kuppa on päässyt tarttumaan tatuoinnin tai kuppaamisen yhteydessä. Alahärmässä sairas kupparieukko tartutti 1858 taudin noin 200 ihmiseen. Taudin arveltiin levinneen, koska nainen puhdisti kuppausvälineet syljellään.

Taudinkulku
-----------

| Vaihe | Latinalainen nimitys | Tyypillinen kesto | Oireet |
| --- | --- | --- | --- |
| Itämisvaihe |  | yleensä 3–4 viikkoa | – |
| Primaarikuppa | Syphilis primaria / Lues I | 6–7 viikkoa | primaarihaava |
| Sekundäärikupan ensimmäinen  ilmaantuma | Syphilis secundaria recens / Lues II recens | 1,5–2 kuukautta | punatäpläinen ihottuma,  visvasyyliä,  tukan lähtöä |
| Latentti sekundäärikuppa | Syphilis latens praecox / Lues latens praecox | jopa vuosia | oireet rauhoittuneet |
| Uusiutunut sekundäärikuppa | Syphilis secundaria recidiva / Lues II recidiva | 1,5–2 kuukautta | kuten ensimmäisessä ilmaantumassa,  myös ihon valkotäpläisyyttä |
| Latentti sekundäärikuppa | Syphilis latens praecox / Lues latens praecox | jopa vuosia yo. vaiheet voivat toistua | oireet rauhoittuneet |
| Tertiäärikuppa | Syphilis tertiaria / Lues III | aktiivinen vaihe 6–24 kk | gummamuodostumia |

### Primaarikuppa

Kupan primaarihaava sormessa.
3–4 viikon kuluttua tartunnasta ilmaantuu tartuntapaikalle tulehdusreaktion seurauksena kupan ensihaava eli primaarihaava. Kyseinen haavauma eli sankkeri on kova ja yleensä kivuton. Primaarihaavan läheisyydessä imurauhaset turpoavat.

### Sekundaarikuppa

Jos tautia ei hoideta, se leviää koko elimistöön 6–8 viikkoa tartunnan jälkeen ja aiheuttaa yleisoireita kuten kuumetta ja huonovointisuutta. Keskivartalon pienitäpläinen roseola-kuppaihottuma ja imurauhassuurentumat kehon eri osissa ovat tavallisia sekundaarikupan oireita. Roseolaa myöhemmin ilmaantuu ihomuutoksia, joita nimitetään syfilideiksi. Kielellä ja ikenillä voi olla limaisia läiskiä, joissa on kuppabakteereja. Sekundaarikupan merkkejä voi ilmaantua, hävitä ja ilmaantua uudelleen viidenkin vuoden ajan.

Sekundäärivaihetta voi seurata latentti vaihe, jonka aikana sekundaarikupan oireet voivat uusiutua. Kupan osoittavat verikokeet voivat latenssissa muuttua negatiivisiksi. Noin kolmasosalla hoitamattomista potilaista tauti kuitenkin etenee tertiaarivaiheeseen.

### Tertiaarikuppa

Tertiaarikupassa oireet muuttuvat hyvin vakaviksi. Tällöin voi ilmetä vaurioita useisiin elimiin ja erilaisia komplikaatioita. Myös kardiovaskulaariset oireet yleistyvät. Hoitamattomana kuppa voi aiheuttaa myös kuoleman. 

Veistos kupan kolmannen vaiheen muutoksista.
#### Iho-oireet

Kupan kolmas vaihe voi kehittyä vuosien tai vuosikymmenten kuluttua tartunnasta. Tällöin iholle muodostuu granulomatoottisen tulehduksen seurauksena *gumma*-ihomuutoksia. Neurosyfilis-oireiden syynä ovat usein granulomatoottiset tulehdukset keskushermostossa.

#### Aivokuppa

Kuppa voi aiheuttaa vaurioita myös keskushermostoon, jolloin puhutaan aivokupasta eli neurosyfiliksestä. Aivovaurion seurauksia voivat olla ataksia, paralyysi ja mielisairaus. Ennen antibioottien aikaa mielisairaaloiden potilaista merkittävä osa oli hoidossa neurosyfiliksen vuoksi.

Aivokuppaa hoidettiin 1900-luvun alussa mm. keinotekoisesti istutetun malarian avulla, mutta vasta penisilliinihoitojen yleistyttyä 1950-luvulla tertiaarikupasta tuli harvinainen sairaus. Likvorin eli selkäydinnesteen tutkimus oli tavanomaisimpia menetelmiä aivokupan toteamiseksi.

Kupan virulenssitekijät
-----------------------

TprK proteiini on kupan tärkeä virulenssitekijä ja se sijaitsee *Treponema pallidum* -bakteerin ulkokalvolla. TprK proteiinin sekvenssi voi muuntua kuppatartunnan aikana ja tämä antaa *Treponema pallidum* -bakteerille kyvyn paeta ihmisen immuunipuolustusta. TprK proteiini liittyy hoitamattomana elinikäisen kupan syntymiseen. TprK proteiinin diversiteetin on havaittu olevan suurempi sekundaarista kuppaa sairastavilla kuin primaarikuppaa sairastavilla.

Kupan hoito
-----------

Kupan hoitoon käytettiin aluksi elohopeayhdisteitä; niihin turvautui esimerkiksi lääkäri Paracelsus (1493–1541). Kun häntä syytettiin ihmisten myrkyttämisestä, hän puolustautui vuonna 1564 ilmestyneessä kirjassaan:

> "Was ist das nit gifft ist: alle ding sind gifft und nichts ohn gifft. Allein die dosis macht das ein ding kein gifft ist."  
>  ("Mikä muka ei ole myrkkyä: kaikki aineet ovat myrkyllisiä eikä mistään puutu myrkkyä. Vasta annos ratkaisee, ettei kyseessä ole myrkky.")
> 
> 

1900-luvun alkuun mennessä arseeni-, vismutti- ja jodisuolat, kuten salvarsaani, olivat käytännössä syrjäyttäneet elohopean. Hoidon kesto riippui taudin vaiheesta. Sekundaarikupan hoitoon vaadittiin jaksoittaista hoitoa 2–3 vuoden ajan. Paul Ehrlich (1908) ja Julius Wagner-Jauregg (1927) saivat hoitoalan keksinnöistään lääketieteen Nobel-palkinnot.

Penisilliinin teho *Treponema pallidumiin* on pysynyt jatkuvasti hyvänä. Käypä hoito -suositus suosittelee (2010) lääkitykseksi prokaiinipenisilliiniä tai bentsatiinipenisilliiniä, allergisille keftriaksonia.

Kupansukuiset sairaudet
-----------------------

### Treponema pallidum -bakteerin aiheuttamat

Muut *Treponema pallidum* -bakteerin alalajit aiheuttavat trooppisia endeemisiä sairauksia. Näitä alalajeja ovat *Treponema pallidum carateum* (aiheuttaa pinta-taudin), *Treponema pallidum endemicum* (aiheuttaa endeemisen kupan) ja *Treponema pallidum pertenue* (aiheuttaa vaapukkasyylätaudin).

### Kanikuppa

Ihmisten kuppaa muistuttava jäniseläinten, lähinnä kanien seksitauti on treponematoosi, kanikuppa, lat. *Vent disease*. Sen aiheuttaja on treponema cuniculi-bakteeri ja tauti etenee samalla tavalla kuin ihmisten kuppa. Tauti ei ole yleinen Suomessa, mutta muissa maissa, joissa tuotetaan kaninlihaa, se oli aikaisemmin merkittävä tauti. Bakteeri on herkkä penisilliinille.

Lähteet
-------

* Forsius, Arno: Kuppataudin historiaa. (Arkistoitu – Internet Archive) 2007. Viitattu 28.11.2010
* Kaila, Martti: *Mielitaudit*, s. 143–144. 6. painos. SHKS/Wsoy, Porvoo–Helsinki, 1959.
* Pesonen, Niilo: Piirilääkärinä Suomessa 1800-luvulla. WSOY, 1990. ISBN 951-0-16283-3.
* Reunala, Timo – Seppälä, Ilkka: "Kuppa", *Sukupuolitaudit*, s. 42–51. 2. uudistettu painos. Helsinki: Kustannus Oy Duodecim, 2003. ISBN 951-656-103-9.
* Shorter, Edward: *Psykiatrian historia*, s. 225–230. MTKL, Helsinki, 2005.

### Viitteet

1. 1 2 3 4 5 6  Reunala–Seppälä (2003), s. 44–45.
2. 1 2 3 4 5 6  Forsius (2007).
3. ↑  Saano, Veijo ym.: *Lääketieteen termit*, s. 619. "kuppa ... syfilis, lues | Treponema pallidum -spirokeetan aiheuttama, hoitamattomana tuhoisa sukupuolitauti, jonka alkuvaiheelle on ominaista haavauma sukupuolielimissä ...". Helsinki: Kustannus Oy Duodecim, 2016. ISBN 978-951-656-671-2.
4. 1 2  Eija Hiltunen-Back: Tunnistatko kupan? *Lääketieteellinen Aikakauskirja Duodecim*.  2022. Viitattu 13.12.2023.
5. 1 2 3 4  Kiista kupan alkuperästä yhä ratkaisematta *www.tieteessatapahtuu.fi*. Viitattu 27.9.2022.
6. ↑  Reunala–Seppälä (2003), s. 42.
7. 1 2  Nygren, Jussi: Hyvä kysymys: Miksi eurooppalaiset valloittajat eivät sairastuneet Uuden maailman tauteihin? Yleisradio. Viitattu 20.3.2020.
8. 1 2  Könssjukdomar hakuteoksessa *Uppslagsverket Finland* (2012). (ruotsiksi)
9. ↑  Pesonen, Niilo: *Piirilääkärinä Suomessa 1800-luvulla*, s. 25. WSOY, 1990. ISBN 951-0-16283-3.
10. 1 2  Reunala–Seppälä (2003), s. 43.
11. ↑   "Syphilis – Theory and Practice in Latvia." *Forum for Nordic Dermato-Venereology*, Vol. 7, November 2002.
12. ↑  Kuppa. Terveyskirjasto.
13. 1 2 3 4 5 6 7 8  Black, Jacquelyn G.: "Urogenital and Sexually Transmitted Diseases", *Microbiology*, s. 620–623. International Student Version, Seventh Edition. John Wiley & Sons (Asia) Pte. Ltd. 2008. ISBN 978-0470-23415-0. (englanniksi)
14. ↑  *Kodin lääkärikirja.* Otava 1943.
15. ↑  Kaila, M. (1959), s. 144.
16. ↑  Amin Addetia, Michelle J. Lin, Quynh Phung, Hong Xie, Meei-Li Huang, Giulia Ciccarese, Ivano Dal Conte, Marco Cusini, Francesco Drago, Lorenzo Giacani, Alexander L. Greninger: Estimation of Full-Length TprK Diversity in Treponema pallidum subsp. pallidum.  *mBio*, 27.10.2020, 11. vsk, nro 5, s. e02726–20. PubMed:33109767. doi:10.1128/mBio.02726-20. ISSN 2150-7511. Artikkelin verkkoversio.
17. ↑   Koulu, M. – Tuomisto, J.: *Farmakologia ja toksikologia*, s. 113. 7. painos. Medicina, 2007. ISBN 978-951-97316-2-9.
18. ↑  Reunala ja Seppälä 2003, s. 50.
19. ↑  Sukupuolitautien diagnostiikka ja hoito *Käypä hoito* 30.6.2010.

Kirjallisuutta
--------------

* Rahikainen, Agneta: *Smittans rike: Om syfilis i konst, kultur och kropp*. Stockholm: Natur & Kultur, 2021. ISBN 978-91-27-17037-7.
* Turpeinen, Oiva: *Kuppa: Kuninkaan ja kerjäläisen vitsaus*. Somero: Amanita, 2012. ISBN 978-952-5330-57-1.

Aiheesta muualla
----------------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **kuppa**.
* Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Syphilis (englanniksi)
* Mayo Clinic: Syphilis (englanniksi)

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansalliset | 
* Espanja
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Israel
* Yhdysvallat
* Latvia
* Japani
* Tšekki

 |
|  |
| Muut | 
* Historical Dictionary of Switzerland
* NARA

 |

 |