Mikael Toppelius, *Simson taistelee jalopeuran kanssa*, 1775, Haukiputaan kirkko.
Alexander Lauréus, *Taiteilijan äitipuoli Mariana Juliana Lauréus s. Winqvist poikineen*, 1806.
**Luettelo ennen vuotta 1820 syntyneistä taiteilijoista Suomessa** perustuu Suomen Taiteilijaseuran ylläpitämässä *Kuvataiteilijamatrikkelissa* julkaistuun luetteloon 49 ammattilaisesta tai ammatillisesti suuntautuneesta kuvataiteilijasta, jotka vaikuttivat 1600-luvulta 1800-luvun puoleen väliin. Jotkut heistä syntyivät Suomessa, toiset muualla Euroopassa. Osa taiteilijoista vaikutti Suomessa, osa muissa maissa. 

Oppipoikakoulutusta lukuun ottamatta koulutus taiteilijaksi oli tuohon aikaan hankittava muista maista, tavallisesti vuonna 1773 Tukholmaan perustetusta taideakatemiasta. Luetellut taiteilijat toimivat jo ammatissa, kun Suomen Taideyhdistys aloitti kuvataidekoulutuksen Suomessa vuonna 1848.

Alkuperäiseen, matrikkelissa julkaistuun luetteloon on lisätty tässä Helena Arnell, Pietari Henrikinpoika, Charlotta Malm-Reuterholm, Liedon mestari ja Carl Gustav Söderstrand.

Taiteilijat Suomessa ennen Suomen taidetta
------------------------------------------

### Ammatti ja toimeentulo

Myös entisaikoina useat taiteilijat harjoittivat taiteellisen työnsä ohella muita ammatteja. Esimerkiksi Johan Lefrén toimi Karlbergin sotakoulun johtajana, Ulrik Thersner everstiluutnanttina ja Claes Lang perämiehenä ja koristetaiteilijana. Monet taiteilijat kuten Mikael Toppelius toimivat kirkkomaalareina, jolloin he saattoivat tehdä sekä "lankkumaalarin", koristetaiteilijan että taidemaalarin töitä.*lähde?* Toimeentulo saattoi olla niukkaa ja esimerkiksi 1830-luvun taiteilijoista vain Johan Erik Lindh elätti itsensä taiteilijana.

Taiteellinen potentiaali suuntautui Suomen ulkopuolelle. Lontoossa arveltiin 1830-luvun lopussa ja Münchenissä 1840-luvun alussa olevan kummassakin noin tuhat taiteilijaa. Suomessa vastaavana aikana varteenotettavien taiteilijoiden määrä oli alle kymmenen.

### Kirkko- ja muotokuvamaalarit

Suomen keskiajan taiteilijoita ei tunneta nimeltä. Joukosta on tunnistettu Liedon mestari, mutta nimen takana on todennäköisesti suurempi joukko kisällejä ja oppipoikia.

Varhaisin alkuperäisen luettelon taiteilijoista on suomalainen taidemaalari Abraham Myra (1639-1684). Hän opiskeli Jochim Neimanin oppipoikana ja toimi Turussa maalariammattikunnan vanhimpana 1678–1684.

Suurvalta-ajan varhaisimmat tunnetut kuvataiteilijat olivat useimmiten konterfeijareita eli kiertäviä kirkko- ja muotokuvamaalareita. Heistä eräs tunnettuja oli Isossakyrössä vuonna 1647 syntynyt Elias Brenner. Hän toimi sekä taidemaalarina että kuvittajana. Brenner tunnetaan erityisesti Ruotsissa tekemistään miniatyyrimaalauksistaan.

### Naistaiteilijat

Luettelossa on alun perin vain kolme naista. Heistä Ruotsissa vuonna 1690 syntynyttä sekä Vaasassa ja Turussa asunutta Margareta Capsiaa pidetään 1700-luvun alun etevimpänä suomalaisena kirkkotaiteilijana ja Suomen ensimmäisenä naismaalarina. Uusi suomalainen taidehistoria on nostanut esille alkuperäisen luettelon ulkopuolelle jääneitä naistaiteilijoita, kuten Helena Arnellin ja Charlotta Malm-Reuterholmin. Tukholman taideakatemiaan pääsivät naiset opiskelemaan ensimmäisen kerran vasta vuonna 1847.

Suomen Taideyhdistys ei erotellut nais- ja miestaiteilijoita, vaan tuki kaikkia myöntämällä stipendejä ja hankkimalla teoksia sen kokoelmiin. Taideyhdistyksellä oli tarve saada toiminnan pariin kaikki potentiaaliset tekijät, riippumatta heidän taustastaan tai sukupuolestaan.

### Suomen taide-elämä käynnistyy

Ruotsin vallan ajan lopun ja autonomian ajan alun merkittävä taidemaalari oli Alexander Lauréus. Hänet lähetettiin 1802 kansalaiskeräyksellä saaduilla varoilla Turusta Tukholmaan, jossa hän saavutti taideakatemian jäsenyyden ja hovimaalarin arvonimen. Tällä välin Turku oli kuitenkin hylätty Turun palon takia maan pääkaupunkina ja siirretty Helsinkiin, eikä suomalaisten pettymykseksi Lauréus palannutkaan asumaan synnyinmaahansa. 

Ennen vuotta 1820 syntyneet taiteilijat elivät ja vaikuttivat juuri ennen varsinaisen suomalaisen kuvataide-elämän organisoimista 1800-luvun puolenvälin aikoihin ja sen jälkeen. Sitä varten muun muassa perustettiin Suomen Taideyhdistys (1846), käynnistettiin säännöllinen taidenäyttelytoiminta (1845) ja perustettiin Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulu (1848). Turun piirustuskouluna tunnetun taidekoulun toiminta oli alkanut vuonna 1830 ja Suomen taideyhdistyksen alaisena kouluna se toimi vuodesta 1852 aina vuoteen 1905 asti. Taidekoulutusta oli mahdollista saada myös Yliopiston piirustussalilla, joka vuoteen 1828 toimi sekin Turussa. Taidenäyttelytoimintaa seurasi taidekritiikki, joka vakiintui sanomalehtiin. 

Luettelon taiteilijoiden tuotanto edeltää varsinaista Suomen taiteen kultakautta, joka alkoi 1880-luvulla. Varhaista kansallisromantiikkaa edustaa kuitenkin R. W. Ekman, sekä taiteilijaveljekset Magnus ja Wilhelm von Wright. Veljeksistä nuorin Ferdinand syntyi 1822 ja hänen maalauksissaan näkyy kultakauden pyrkimyksiä.

Taiteilijat
-----------

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Immanuel Alm | taidemaalari | 1767–1809 |
| Johan Alm | taidemaalari | 1728–1810 |
| Helena Arnell | taidemaalari | 1697–1751 |
| Johan Backman | taidemaalari | 1706–1768 |
| Jonas Bergman | taidemaalari | 1724–1810 |
| Johan Zacharias Blackstadius | taidemaalari | 1816–1898 |
| Edla Blommér | taidemaalari | 1817–1908 |
| Elias Brenner | taidemaalari ja -graafikko | 1647–1717 |
| Erik Cainberg | kuvanveistäjä | 1771–1816 |
| Margareta Capsia | taidemaalari | 1690–1759 |
| Wilhelm Maximilian Carpelan | taidemaalari ja -graafikko | 1787–1830 |
| Auguste Joseph Desarnod | taidemaalari ja -graafikko | 1812–1850 |
| Robert Wilhelm Ekman | taidemaalari | 1808–1873 |
| Samuel Elmgren | taidemaalari | 1771–1834 |
| Gustaf Wilhelm Finnberg | taidemaalari | 1784–1833 |
| Lennart Forstén | taidemaalari ja piirtäjä | 1817–1886 |
| Lars Gallenius | taidemaalari | 1660–1750 |
| Johan Georg Geitel | taidemaalari | 1683–1771 |
| Berndt Godenhjelm | taidemaalari | 1799–1881 |
| Emanuel Granberg | taidemaalari | 1754–1787 |
| Johan Hedberg | taidemaalari | 1767–1823 |
| Johan Gustav Hedman | taidemaalari | 1800–1866 |
| Pietari Henrikinpoika | kirkkomaalari | 1400-luku |
| Adolf Hårdh | taidegraafikko | 1807–1855 |
| Johan Knutson | taidemaalari | 1816–1899 |
| Pehr Adolf Kruskopf | piirtäjä ja taidemaalari | 1805–1852 |
| Claes Lang (vanhempi) | taidemaalari | 1690–1761 |
| Petter Lang | taidemaalari | 1728–1780 |
| Aleksander Lauréus | taidemaalari | 1783–1823 |
| Johan Lefrén | taidegraafikko ja piirtäjä | 1784–1862 |
| Thomas Joachim Legler | taidemaalari | 1806–1873 |
| Liedon mestari | kuvanveistäjä | 1300-luku |
| Johan Erik Lindh | taidemaalari | 1793–1865 |
| Gustaf Lucander | taidemaalari | 1724–1805 |
| Charlotta Malm-Reuterholm | taidemaalari | 1768–1845 |
| Karl Peter Mazér | taidemaalari | 1807–1884 |
| Erik Wilhelm le Moine | taidemaalari | 1780–1859 |
| Abraham Myra | taidemaalari | 1639–1684 |
| Didrik Möllerum | taidemaalari | 1642–n. 1702 |
| Mathilda Rotkirch | taidemaalari | 1813–1842 |
| Nils Schillmark | taidemaalari | 1745–1804 |
| Johan Strömer | piirtäjä ja taidegraafikko | 1807–1904 |
| Johan Stålbom | taidemaalari | 1712–1777 |
| Gabriel Gotthard Sweidel | taidemaalari | 1744–1817 |
| Carl Gustaf Söderstrand | maalarimestari ja taidemaalari | 1800–1862 |
| Emanuel Thelning | taidemaalari | 1767–1831 |
| Ulrik Thersner | piirtäjä ja taidegraafikko | 1779–1828 |
| Mikael Toppelius | taidemaalari | 1734–1821 |
| Isak Wacklin | taidemaalari | 1720–1758 |
| Erik Westzynthius (nuorempi) | taidemaalari | 1743–1787 |
| Erik Westzynthius (vanhempi) | taidemaalari | 1711–1755 |
| Magnus von Wright | taidemaalari ja -graafikko, piirtäjä | 1805–1868 |
| Wilhelm von Wright | piirtäjä, taidegraafikko ja -maalari | 1810–1887 |

Katso myös
----------

* Suomen taide

Lähteet
-------

* Ennen vuotta 1820 syntyneet (luettelo) *Kuvataiteilijamatrikkeli*. Suomen Taiteilijaseura. Viitattu 29.10.2012. (suomeksi)(englanniksi)

### Viitteet

1. ↑  Johan Erik Lindh Kansallisgalleria.  Arkistoitu 7.3.2010.
2. 1 2  Susanna Pettersson: "Kuvataide 1800-luvun alkuvuosikymmenten Suomessa", *Suomen Taideyhdistyksestä Ateneumiin*, s. 95. SKS, Valtion taidemuseo, 2008.
3. ↑  Madonna-veistokset kuvittivat keskiajan ihmiselle joulun  22.11.2001. Suomen evankelis-luterilainen kirkko.  Arkistoitu 9.6.2016. Viitattu 3.7.2008.
4. ↑  Naisten Salonki, naistaiteilijat 1700-luvun Euroopassa, Sinerbrychoffin taidemuseo 2007, näyttelyn verkkosivut. (Arkistoitu – Internet Archive) Viitattu 2.7.2008.
5. ↑  Från Kungliga Ritakademien till Kungliga Konsthögskolan, Kungliga Konsthögskolan. Viitattu 2.7.2008.