**Vesanto** on Suomen kunta, joka sijaitsee Pohjois-Savon maakunnan länsiosassa, Keski-Suomen maakunnan vastaisella rajalla. Kunnassa asuu 1 893 ihmistä ja sen pinta-ala on 569,81 km2, josta 147,18 km2 on vesistöjä. Väestötiheys on 4,48 asukasta/km2.

Nimistötutkimus tulkitsee kirkonkylän nimen johtuvan sen sijainnista Vesantojärven pohjoispäässä. Järven nimi pohjautuu sen itäpuolella sijaitsevan mäen nimeen Vesamäki. Vesamäki on esiintynyt myös kylännimenä (*Vesamäki* 1695). Nimellä on haluttu kuvata mäen vesakkoisuutta. Muodostettaessa järvennimeä on käytetty alkuosan jatkeena johdinta *-nto ~ -nko*, ja nimeen on sittemmin liitetty selventämään sana järvi.

Maantiede
---------

Vesannon naapurikuntia ovat Keitele, Konnevesi, Rautalampi, Tervo, Viitasaari ja Äänekoski. Näistä Rautalampi, Tervo ja Keitele ovat Pohjois-Savoa kuten Vesantokin, muut Keski-Suomea.

Vesannon Natura-kohteita ovat Keiteleen Listonniemi ja Humalasuo.

### Kyliä

Vesannon kunnan kyliä ovat Ahveninen, Harinkaa, Horonkylä, Kuuslahti, Järvenpää, Niinivesi, Närhilä, Oinaskylä, Sonkari, Tiitilänkylä, Vesamäki ja Vesijärvi.

### Taajamat

Vuoden 2017 lopussa Vesannolla oli 2 094 asukasta, joista 840 asui taajamassa, 1 229 haja-asutusalueilla ja 25:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Vesannon taajama-aste on 40,6 %. Kunnassa on vain yksi taajama, Vesannon kirkonkylä.

### Ilmasto

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| **Vesannon kirkonkylän ilmastotilastoa**

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | tammi | helmi | maalis | huhti | touko | kesä | heinä | elo | syys | loka | marras | joulu |  |  |
| Vrk:n ka. ylin lämpötila (°C) | −4,9 | −4,4 | 0,7 | 7,2 | 14,5 | 19,2 | 21,8 | 19,4 | 13,6 | 6,2 | 0,8 | −2,6 | **ka.** | **7,6** |
| Vrk:n ka. alin lämpötila (°C) | −11,7 | −12,2 | −8,4 | −2,8 | 2,2 | 7,5 | 10,7 | 9,1 | 4,8 | 0,5 | −3,6 | −8,1 | **ka.** | **−1** |
| Vrk:n keskilämpötila (°C) | −7,9 | −8,1 | −3,7 | 2,2 | 8,8 | 13,8 | 16,5 | 14,4 | 9,2 | 3,4 | −1,2 | −5,0 | **ka.** | **3,5** |
|  |
| Sademäärä (mm) | 43 | 37 | 36 | 33 | 49 | 73 | 93 | 66 | 62 | 65 | 55 | 56 | **Σ** | **668** |

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lämpötila | 

−4,9|  |
| --- |
| −11,7 |

 | 

−4,4|  |
| --- |
| −12,2 |

 | 

0,7|  |
| --- |
| −8,4 |

 | 

7,2|  |
| --- |
| −2,8 |

 | 

14,5|  |
| --- |
| 2,2 |

 | 

19,2|  |
| --- |
| 7,5 |

 | 

21,8|  |
| --- |
| 10,7 |

 | 

19,4|  |
| --- |
| 9,1 |

 | 

13,6|  |
| --- |
| 4,8 |

 | 

6,2|  |
| --- |
| 0,5 |

 | 

0,8|  |
| --- |
| −3,6 |

 | 

−2,6|  |
| --- |
| −8,1 |

 |

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sadanta | 43  | 37  | 36  | 33  | 49  | 73  | 93  | 66  | 62  | 65  | 55  | 56  |

**Lähde:** Tilastoja Suomen ilmastosta ja merestä 1991-2020  |

Historiaa
---------

Vaikka Vesanto tunnetaan osana Sisä-Savoa, oli Vesannon alue historiallisesti pitkään hämäläisten eränkävijöiden kalastus- ja metsästysseutua Ruotsin itärajan tuntumassa (Pähkinäsaaren rauha 1323). Myöhemmin alue oli osa Rautalammin emäpitäjää, josta Vesanto itsenäistyi omaksi kunnakseen 1871, ilman siihen myöhemmin liitettyjä kunnan etelä- ja lounaisosia.

Vesannon kirkko on puinen ristikirkko, joka rakennettiin Mikko Karjalaisen johdolla lääninarkkitehti Carl Zieglerin suunnitelmien mukaan vuonna 1857.

Vesannon väkiluku saavutti huippunsa toisen maailmansodan jälkeisinä vuosikymmeninä, ylittäen 5000. Siitä väkiluku on pienentynyt alle puoleen; toisaalta Vesannon runsas kesäasutus ja seudun luontoarvoja hyödyntävät matkailupalvelut ja kesätapahtumat vilkastuttavat merkittävästi koko kuntaa loma-aikoina. Vapaa-ajan asuntoja kunnassa on 802.

Hallinto
--------

Vesannon kunnanjohtaja on vuodesta 2020 Pia Harmokivi. Hänen edeltäjänsä oli Sanna Kauvosaari, joka toimi kunnanjohtajana vuosina 2018–2020. Kauvosaaren edeltäjä Pasi Lievonen toimi kunnanjohtajana 2007–2018.

Kunnanvaltuustossa on 21 paikkaa, joista kolmetoista on keskustan hallussa kaudella 2021–2025.

Elinkeinoista
-------------

Vesannon terveysasema tarjoaa sosiaali-ja terveyspalveluja.
Vesanto on maatalousvaltainen kunta, jossa on viime vuosikymmeninä satsattu myös teollisuuteen. Sonkari Oy valmisti mehuja. Vesannolla valmistettiin Reino-tossuja, mutta ompelimo lopetettiin kannattamattomana vuonna 2013

Vuonna 2015 kunnassa oli 592 työpaikkaa. Niistä 23,6 % oli alkutuotannossa (maa-, metsä- ja kalataloudessa), 64,5 % palveluissa ja 10 % jalostuksessa. Palvelun osuus oli pienempi kuin koko maassa (75 %), ja alkutuotannon osuus suurempi kuin koko maassa (3 %).

Vuonna 2015 eniten yhteisöveroa maksaneet yritykset olivat Vesannon osuuspankki ja marjoja käsittelevä Toripiha oy.

Väestönkehitys
--------------

Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.


| Vesannon väestönkehitys 1980–2020 |
| --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1980 |    | 3 572 |
| 1985 |    | 3 386 |
| 1990 |    | 3 245 |
| 1995 |    | 3 082 |
| 2000 |    | 2 812 |
| 2005 |    | 2 583 |
| 2010 |    | 2 426 |
| 2015 |    | 2 191 |
| 2020 |    | 2 011 |
| Lähde: Tilastokeskus. |

Seurakunnat
-----------

* Vesannon kirkko (1857).Vesannon kirkko (1857).
* Vesannon ortodoksinen tsasouna nousi jälleenrakennusaikana (1960) valtion varoin.Vesannon ortodoksinen tsasouna nousi jälleenrakennusaikana (1960) valtion varoin.

Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnista Vesannon alueella toimii Niiniveden seurakunta, joka syntyi vuoden 2020 alussa, kun entiset Vesannon seurakunta ja Tervon seurakunta yhdistyivät.

Itsenäisenä helluntaiseurakuntana Vesannolla toimii Vesannon helluntaiseurakunta.

Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Vesannon alueella toimii Rautalammin ortodoksinen seurakunta.

Koulutus
--------

Kunnassa on yhtenäiskoulu, johon kuuluvat esikoulu ja Kirkonkylän koulu ja kunnan kokoon nähden varsin elinvoimainen lukio. Vesannon lukion opiskelijoista merkittävä osa tulee yli kuntarajojen. Kaikilla kirkonkylällä sijaitsevilla koulurakennuksilla on kasviaiheiset nimet: Esikoulu on Esikko, entinen ala-aste on Lemmikki, entinen yläaste on Vanamo, laboratorio on nimeltään Keltamo ja liikuntahalli on nimeltään Pillike. Ahvenisen kyläkoulu lakkautettiin vuonna 2014 oppilaiden vähyyden vuoksi, ja oppilaat siirrettiin kirkonkylän kouluun.

Kulttuuri
---------

* Vesannon kunnankirjasto.Vesannon kunnankirjasto.
* Vesannon torpparimuseo.Vesannon torpparimuseo.

Vesanto on kautta historiansa tunnettu musiikkipitäjänä, mitä kunnan vaakunakin kuvastaa, aiheenaan nuottiviivasto. Kunta on tunnettu mm. kuoroharrastajistaan. Vesannolla on myös järjestetty vuosikymmenten saatossa runsain mitoin erilaisia musiikkitapahtumia, joista tunnetuimpiin lukeutuvat Sahan­soiton SM-kilpailut sekä Savon pop- ja rock-sceneä elävöittäneet kotimaan huippuartistien konsertit Asinsalmen lavalla 1960-luvulla ja Niiniveden Nuorisoseurantalolla 1980-luvulla. Nykyisin Vesannolla järjestetään vuosittain mm. koululaisten musiikkikilpailu, Reiska-MM turnaus ja Soitinmenot-musiikkitapahtuma.

### Ruokakulttuuri

1980-luvulla jokaiselle Savon silloiselle kunnalle äänestettiin omat nimikkoruoat. Vesannon perinneruoaksi valittiin imelletty puolukkapuuro, nauriin keitinliemestä, kermasta ja ohrajauhoista keitettävä "riepoliemi" sekä naurishaudikkaat. Myöhemmin samalla vuosikymmenellä Vesannon pitäjäruoiksi nimettiin *tohraperu* eli peruna-sianlihamuhennos sekä *imellyspuuro*.

Tunnettuja vesantolaisia
------------------------

* Matti Hintikka, kuvataiteilija ja taidegraafikko
* Helka Hynninen, laulaja
* Kalervo Hämäläinen, säveltäjä ja musiikkivaikuttaja
* Leena Lehtolainen, kirjailija
* Optatus Lyytinen (1832–1903), kansanrunoilija
* Jarmo Mäkelä, urheiluvaikuttaja (Suomen Urheiluliiton entinen huippu-urheilujohtaja ja nykyinen toimitusjohtaja)
* Olli Nuorto, kirjailija ja kääntäjä
* Jari Nuutinen, saappaanheittäjä (maailmanmestari 1993 ja 1997)

Eräiden tietojen mukaan Yhdysvaltain entisen presidentin George W. Bushin esi-isä Mauno Antinpoika olisi ollut vesantolainen.

Katso myös
----------

* Luettelo Vesannon julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

Lähteet
-------

1. ↑  Vesanto lyhyesti Vesannon kunta. Viitattu 31.10.2007.
2. 1 2  Pinta-alat kunnittain (Excel) 1.1.2022  1.1.2022. Maanmittauslaitos. Viitattu 29.1.2022.
3. 1 2  Väkiluku kasvoi eniten Uudellamaalla vuonna 2023  31.12.2023. Tilastokeskus. Viitattu 26.1.2024.
4. ↑  Väestö iän (1-v.) ja sukupuolen mukaan alueittain, 1972–2020  31.12.2020. Tilastokeskus. Viitattu 13.5.2021.
5. ↑  Väestörakenne  26.5.2022. Tilastokeskus. Viitattu 12.9.2023.
6. ↑  Kuntien ja seurakuntien tuloveroprosentit vuonna 2024  22.11.2023. Verohallinto. Viitattu 23.1.2024.
7. ↑  Yhteystiedot - Vesanto *vesanto.fi*. Viitattu 12.12.2021.
8. 1 2  Kuntavaalit 2021, Vesanto Oikeusministeriö. Viitattu 8.12.2021.
9. 1 2  Sirkka Paikkala (SP): Vesanto (s. 500) *Suomalainen paikannimikirja*. Kotimaisten kielten keskus, kotus.fi. Viitattu 26.7.2021.
10. ↑  Natura 2000 -alueet Pohjois-Savossa (myös linkitetyt aluekohtaiset sivut) *Ympäristö.fi*. Viitattu 13.1.2018.
11. ↑  Taajama-aste alueittain 31.12.2017  28.9.2017. Tilastokeskus.  Arkistoitu 16.7.2019. Viitattu 8.12.2018.
12. ↑  Taajama- ja haja-asutusalueväestö iän ja sukupuolen mukaan kunnittain 31.12.2017  28.9.2017. Tilastokeskus.  Arkistoitu 14.7.2019. Viitattu 8.12.2018.
13. ↑  Ylönen, Jorma: Vesanto valitsi Pia Harmokiven yksimielisesti *Kuntalehti*.  11.5.2020. Viitattu 12.12.2021.
14. ↑  Ylönen, Jorma: Vesannon kunnanjohtaja Sanna Kauvosaari SavoGrown elinvoimapäälliköksi *Kuntalehti*.  13.2.2020. Viitattu 12.12.2021.
15. ↑  Ylönen, Jorma: Vesanto valitsi Sanna Kauvosaaren yksimielisesti *Kuntalehti*.  12.11.2018. Viitattu 12.12.2021.
16. ↑   (Arkistoitu – Internet Archive)
17. ↑  Kuntien avainluvut *Tilastokeskus*. Viitattu 21.1.2018.
18. ↑  Alueen Vesanto yhteisöverotiedot *Yle*.  1.11.2016. Viitattu 13.1.2018.  (toimialakuvaukset ko. yritysten kotisivuilta)
19. ↑  Väestö kielen mukaan sekä ulkomaan kansalaisten määrä ja maa-pinta-ala alueittain 1980 - 2016  29.3.2017. Tilastokeskus.  Arkistoitu 17.6.2018. Viitattu 9.1.2018.
20. ↑  Niiniveden seurakunta aloittaa 1.1.2020 *Tervon seurakunta*.  Arkistoitu 5.12.2020. Viitattu 1.12.2020.
21. ↑  Seurakunnat *Suomen helluntaikirkko*.  Arkistoitu 6.9.2021. Viitattu 7.9.2021.
22. ↑   (Arkistoitu – Internet Archive)
23. ↑  Savossa äänestettiin pitäjille nimikkoruoat.  *Helsingin Sanomat*, 20.9.1984, s. 19. Näköislehden aukeama (tilaajille).
24. ↑  Kolmonen, Jaakko (toim.): *Kotomaamme ruoka-aitta: Suomen, Karjalan ja Petsamon pitäjäruoat*, s. 144. Helsinki: Patakolmonen, 1988. ISBN 951-96047-3-1.
25. ↑  Bushin esi-isä oli ehkä Savosta Ruotsiin päätynyt metsäsuomalainen *hs.fi*.  Arkistoitu 12.8.2011. Viitattu 24.7.2022.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Vesanto** Wikimedia Commonsissa

* Vesannon kunnan kotisivut
* Tilastokeskus - Vesannon avainluvut
* (Arkistoitu – Internet Archive)

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Pohjois-Savon maakunnan kunnat |
| --- |
|  |
| Nykyiset kunnat | 
* Iisalmi
* Joroinen
* Kaavi
* Keitele
* Kiuruvesi
* Kuopio
* Lapinlahti
* Leppävirta
* Pielavesi
* Rautalampi
* Rautavaara
* Siilinjärvi
* Sonkajärvi
* Suonenjoki
* Tervo
* Tuusniemi
* Varkaus
* Vesanto
* Vieremä

 |
|  |
| Entiset kunnat | 
* Iisalmen maalaiskunta
* Juankoski
* Kangaslampi
* Karttula
* Kuopion maalaiskunta
* Maaninka
* Muuruvesi
* Nilsiä
* Riistavesi
* Säyneinen
* Varpaisjärvi
* Vehmersalmi

 |

 |