**Valoveteläisten saaga** (isl. *Ljósvetninga saga*) on keskiaikainen islantilainen saaga, jonka kirjoittajaa ei tunneta. Se luetaan niin kutsuttuihin islantilaissaagoihin. *Valoveteläisten saagassa*  kuvattujen tapahtumien keskiössä ovat usean sukupolven yli ulottuvat konfliktit ja kilpailu kahden päällikön, koillisislantilaisen Ljósavatnin tilan omistajan Þorgeirr Ljósvetningagoðin ("Valovedengoði") ja Eyjafjörður-vuonolla, Möðruvellirin tilalla asuneen Guðmundr Mahtavan (*ríki* Eyjólfsson, k. n. 1025) sukujen välillä. Saaga jakautuu kahteen osaan: ensimmäinen osa keskittyy Þorgeirrin poikien ja Guðmundrin keskinäisiin kiistoihin, ja toisessa osassa käsitellään Þorgeirrin ja Guðmundrin jälkeläisiin saakka ulottuvia konflikteja. Ajallisesti saagan tapahtumat sijoittuvat 900-luvun lopusta 1000-luvun jälkipuoliskolle (n. 990-1066). Saaga on kirjoitettu oletettavasti vuoden 1260 tietämillä eli usea vuosisata siinä kuvattujen tapahtumien jälkeen. *Valoveteläisten saagaa* ei ole suomennettu.

Käsikirjoitukset ja versiot
---------------------------

*Valoveteläisten saagasta* on säilynyt kaksi eri versiota, A ja C, joista kumpikaan ei ole täydellinen mutta jotka juontuvat todennäköisesti yhdestä ja samasta alkuperäistekstistä. Näistä pitempi, C-versio, on oletettavasti alkujaan 1300-luvulla laadittu kokoelma, joka koostuu neljästä 1200-luvulla kirjoitetusta tekstistä (*Ljósvetninga saga*, *Sörla þáttr* (Brodd-Helgasonar), *Ofeigs saga ok Reykhverfinga* eli *Ofeigs þáttr* ja *Möðruvellinga saga*). C-versio sisältää muutamia lyhyempiä *þáttr*-tarinoita, joista osaa on pidetty myöhempinä lisäyksinä (esim. *Þórarins þáttr ofsa*, *Vöðu-Brands þáttr* sekä em. *Ofeigs þáttr* ja *Sörla þáttr*). *Valoveteläisten saagan* varhaisin säilynyt käsikirjoitus on noin vuodelta 1400 peräisin oleva AM 561 4to, joka sisältää saagan A-version. Tässä käsikirjoituksessa olevasta saagasta puuttuu kuitenkin saagan loppuosa (jota em. käsikirjoitus ei mahdollisesti ole koskaan sisältänytkään) ja myös sen alkuosassa on aukkokohtia. Toinen varhaisimmista käsikirjoituksista on 1400-luvulta peräisin oleva koodeksi (AM 162 C fol), jossa olevasta C-versiosta on säilynyt vain muutama sivu. C-versiosta on kuitenkin säilynyt useita kyseisen koodeksin paperikopioita.

*Valoveteläisten saaga* ja historia
-----------------------------------

On katsottu, että *Valoveteläisten saagan* päähahmoilla on todennäköisesti ollut todellinen historiallisen esikuvansa. Saagassa kuvattujen tapahtumien osalta on kuitenkin katsottu, etteivät ne välttämättä kerro todellisista tapahtumista. Sen sijaan jotkut saagan tapahtumista ja tarina-motiiveista kuvastavat muusta aikalaiskirjallisuudesta ja kertomusperinteestä tulleita lainoja, ja osa tapahtumista on selvästi fiktiivisiä.

Saagan näkökulma
----------------

Guðmundr on *Valoveteläisten saagan* hallitsevin hahmo, mutta saagassa hänet esitetään melko epäedullisessa valossa. Sen sijaan saagan kirjoittaja on suhtautunut huomattavasti myönteisemmin valoveteläisiin eli Ljósvetningar-sukuun, jonka pää, Þorgeirr Ljósvetningagoði Þorkelsson (s. n. 940), oli Islannin lainpuhujana, kun islantilaiset päättivät yleiskäräjillä Þorgeirrin esittämän kompromissin mukaisesti saarelaisten kääntymisestä kristinuskoon. Guðmundr mainitaan kuitenkin myös useassa muussakin islantilaissaagassa, kuten *Lohilaaksolaisten saagassa*, *Grettir Väkevän saagassa* ja *Poltetun Njállin saagassa*.

Katso myös
----------

* Saaga
* Islantilaissaagat
* Þáttr-tarinat ja lyhytsaagat

Lähteet
-------

* Guðvarður Már Gunnlaugsson. 2007. AM 561 4to og Ljósvetninga saga. *Gripla* 18 (2007), 67-88.
* *Íslendingabók; Kristni saga: The Book of Icelanders; The Story of the Conversion*, käänt. Siân Grønlie. Viking Society for Northern Research, Text Series, 18. London: Viking Society for Northern Research, 2006, 3–14.
* Ljósvetninga Saga. (2009, 14. helmikuuta). *Store norske leksikon*. Luettu 6.1.2019. .
* Magerøy, Hallvard. 1993. Ljósvetninga saga. Teoksessa *Medieval Scandinavia: An Encyclopedia*, toim. Phillip Pulsiano. New York: Garland, 393-394.
* Simek, Rudolf & Hermann Pálsson. 2007. *Lexikon der altnordischen Literatur*. Kröners Taschenausgabe 490. Stuttgart: Kröner.

### Viitteet

1. ↑  *Store norske leksikon*; Magerøy 1993, 393.
2. ↑  Kyseinen *Sörla þáttr* (Brodd-Helgasonar) on lyhyt, romanttinen tarina Guðmundrin tyttärestä Þórdísista ja Sörli Brodd-Helgasonista, ja se on syytä erottaa muinaissaagoihin luetusta *Sörlin tarinasta*.
3. ↑  Magerøy 1993, 393-394; Guðvarður Már Gunnlaugsson 2007; Simek & Hermann Pálsson 2007, 251. Ks. AM 561 4to ja AM 162 C fol *Handrit.is* -sivustolla.
4. 1 2  Magerøy 1993, 393.
5. ↑  Magerøy 1993, 393. Kristinuskoon kääntymisestä Islannissa ja Þorgeirr Ljósvetningagoðin roolista siinä kertoo *Islantilaisten kirjan* 7. luku. *Íslendingabók. The Book of Icelanders*, 9.

Käännökset ja editiot
---------------------

* Björn Sigfússon (toim.). 1940. *Ljósvetninga saga með þáttum. Ljósvetninga saga. Reykdœla saga ok Víga-Skútu. Hreiðars þáttr*. Íslenzk fornrit 10. Reykjavík: Hið Íslenzka Fornritafélag.
* Guðmundur Þorláksson (toim.). 1880. *Íslenzkar fornsögur I: Glúma og Ljósvetninga saga*. Kaupmannahöfn: S. L. Möller.
* *Ljósvetninga saga*. Teoksessa T. M. Andersson & W. I. Miller (toim.). 1989. *Law and Literature in Medieval Iceland*. Stanford.

Aiheesta muualla
----------------

* *Ljósvetninga saga* islanniksi *Sagadb.org* -sivustolla
* *Ljósvetninga saga* islanniksi *Snerpa.is* -sivustolla
* *Ljósvetninga sagan* tapahtumapaikat Islannissa *Icelandic Saga Map* -sivustolla
* Sananlaskuista ja sanonnoista *Ljósvetninga sagassa* (englanniksi)
* *Ljósvetninga sagasta* ja sen tapahtumapaikoista Islannissa *The Saga-Steads of Iceland: A 21st-Century Pilgrimage* -sivustolla (englanniksi)