recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Per Jesper Rönndahl** (s. 27. kesäkuuta 1979 Lund) on ruotsalainen koomikko ja näyttelijä.

Elämä ja ura
------------

Rönndahl syntyi vuonna 1979 Veberödissä Lundin kunnassa ja on äitinsä puolelta tanskalainen. Rönndahl kävi lukion Lundissa ja opiskeli sen jälkeen Lundin yliopistossa valmistuen filosofian kandidaatiksi. 2000-luvun alussa Rönndahl pääsi tekemään Sveriges Radiolle sketsejä sekä juontamaan ja lopulta tuottajaksi. Vuonna 2004 hän aloitti stand up -komiikan tekemisen.

Rönndahl voitti *På spåret* -visailuohjelman Elisabet Höglundin kanssa kaksi kertaa peräkkäin kausilla 2014–2015 ja 2015–2016.

Rönndahl juonsi vuosina 2018–2019 satiiriohjelmaa nimeltä *Svenska nyheter*.
Syksyllä 2018 Rönndahlin SVT:llä juontama satiiriohjelma *Svenska nyheter* aiheutti kohua Kiinassa. Taustalla oli tapaus, jossa poliisi oli kantanut kolme kiinalaista turistia pois tukholmalaisesta hostellista, kun nämä olivat varanneet huoneen väärälle päivälle, eivätkä suostuneet lähtemään hostellista vaikka heille kerrottiin sen olevan kyseisenä yönä täynnä, vaan alkoivat käyttäytyä uhkaavasti. Kiinan suurlähetystö tuomitsi tapahtuneen, syytti poliisia pahoinpitelystä ja ihmisoikeusrikkomuksesta sekä varoitti kiinalaisia, ettei Ruotsi ole turvallinen matkakohde. *Svenska nyheter* teki tapauksen johdosta kiinankielisen sketsin, jossa kiinalaisia turisteja valistettiin Ruotsin tavoista – muun muassa, että kadulle ei saa ulostaa ja että koiranulkoiluttajat eivät kotiin päästyään syö koiraansa – ja latasi videon kiinalaiseen videopalveluun Youkuun. Kiinan suurlähetystö syytti *Svenska nyheteriä* sekä Rönndahlia rasismista ja vaati anteeksipyyntöä. Rönndahl ei pyytänyt anteeksi Kiinan valtiolta, mutta pahoitteli sitä, että lyhyt sketsi oli levitetty Kiinaan ilman asiayhteyttä.

Yksityiselämä
-------------

Rönndahl on naimisissa näyttelijä-ohjaaja Marie Agerhällin kanssa ja heillä on kaksi lasta.

Lähteet
-------

1. ↑  Lindstedt, Moa: Jesper Rönndahls kärlekshyllning till hustrun Marie *Expressen Nöje*.  8.3.2019. Viitattu 16.2.2022. (ruotsiksi)
2. ↑  Jesper Rönndahl *Norrabrunn Comedy*. Viitattu 16.2.2022. (ruotsiksi)
3. 1 2  Om *jesperronndahl.se*. Viitattu 16.2.2022. (ruotsiksi)
4. ↑  Micic, Mira & Grandlund, John: Diplomatisk kris med Kina – efter bråk på svenskt hostel *Aftonbladet*.  15.9.2018. Viitattu 16.2.2022. (ruotsiksi)
5. ↑  Farran-Lee, Lydia: Jesper Rönndahl om Kinainslaget: "Det var korkat att lägga ut det på kinesisk sajt" *SVT Nyheter Kultur*.  1.4.2019. Viitattu 16.2.2022. (ruotsiksi)
6. ↑  Dahlgren, Stina: Jesper Rönndahl och Marie Agerhäll har fått barn *Aftonbladet*.  1.8.2021. Viitattu 16.2.2022. (ruotsiksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kotisivut (ruotsiksi)

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Jesper Rönndahl** Wikimedia Commonsissa


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Ruotsi

 |
|  |
| Muut | 
* Europeana

 |

 |
**Natriumpyrofosfaatti** eli **natriumdifosfaatti** (Na4P2O7) on natrium- ja pyrofosfaatti-ioneista muodostuva epäorgaaninen ioniyhdiste. Ainetta käytetään muun muassa puhdistusaineissa ja elintarvikkeiden lisäaineena.

Ominaisuudet
------------

Natriumpyrofosfaatti on huoneenlämpötilassa valkoinen kiteinen aine. Kidevedettömän yhdisteen lisäksi tunnetaan myös kidevedellinen dekahydraatti (Na4P2O7·10H2O). Sekä kidevedetön natriumpyrofosfaatti että sen hydraatti liukenevat veteen. Muodostuva liuos on emäksinen ja 1 % natriumpyrofosfaattiliuoksen pH-arvo on noin 10. Natriumpyrofosfaatilla on useita kidemuotoja lämpötilavälillä 400–545 °C.

Valmistus ja käyttö
-------------------

Natriumpyrofosfaattia valmistetaan kuumentamalla natriumvetyfosfaattia 300–900 °C lämpötilaan. Prosessi on kaksivaiheinen ja ensimmäisessä vaiheessa natriumvetyfosfaattiliuos kuivataan spraykuivauslaitteella ja tämän jälkeen kuumennus suoritetaan pyöröuuneissa.

2 Na2HPO4 → Na4P2O7 + H2O
Natriumpyrofosfaattia käytetään puhdistusaineissa, metallien kiillottamiseen, porausnesteissä viskositeetin säätelyyn, hammastahnojen stabilointiaineena, veden pehmennykseen, tekstiilien värjäyksen apuaineena, galvanoinnin apuaineena ja muiden pyrofosfaattisuolojen valmistamiseen. Elintarvikkeissa sitä käytetään säätelemään rakennetta eli se toimii stabilointi- ja emulgointiaineena muun muassa vanukkaissa, kastikkeissa ja jäätelöissä. Natriumpyrofosfaatin E-koodi yhdessä eräiden muiden pyrofosfaattisuolojen kuten dinatriumpyrofosfaatin kanssa on E 450.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5 6  E. M. Karamäki: *Epäorgaaniset kemikaalit*, s. 354. Kustannusliike Tietoteos, 1983. ISBN 951-9035-61-3.
2. ↑  Natriumpyrofosfaatin kansainvälinen kemikaalikortti Viitattu 6.12.2013
3. 1 2  David R. Gard: *Phosphoric Acids and Phosphates, Kirk-Othmer Encyclopedia of Chemical Technology*, John Wiley & Sons, New York, 2005. Viitattu 6.12.2013
4. 1 2 3  Klaus Schrödter, Gerhard Bettermann, Thomas Staffel, Friedrich Wahl, Thomas Klein & Thomas Hoffmann: *Phosphoric Acid and Phosphates, Ullmann's Encyclopedia of Industrial Chemistry*, John Wiley & Sons, New York, 2008. Viitattu 6.12.2013
5. ↑  Thomas Scott, Mary Eagleson: *Concise encyclopedia chemistry*, s. 1000. Walter de Gruyter, 1994. ISBN 978-3110114515. Kirja Googlen teoshaussa (viitattu 6.12.2013). (englanniksi)
6. ↑  E450 - Difosfaatit Ruokavirasto. Viitattu 24.9.2023.
**Arteles Creative Center** (Arteles Kulttuurikeskus) on Hämeenkyrössä Haukijärven kylässä toimiva kansainvälinen residenssi- ja kulttuurikeskus. Keskuksessa vierailee vuosittain yli 100 taiteilijaa ja luovan alan ammattilaista, jotka asuvat ja työskentelevät residenssiohjelmissa 1–2 kuukauden periodeissa.

Residenssityöskentelyn ohessa vieraat toteuttavat näyttelyitä, luentoja ja projekteja sekä Hämeenkyrössä että suomalaisissa kulttuuri-instituutioissa. Vuonna 2011 yhteistyötä toteutui mm. Kiasman, Porin Taidemuseon ja Tampereen Taidemessujen kanssa.   

Kulttuurikeskus on perustettu vuonna 2010 Haukijärven kyläkoulun entisiin tiloihin. Keskuksen johtaja on Teemu Räsänen. Arteles on palkittu vuoden Leader-hankkeena Länsi-Pirkanmaalla vuonna 2010, ja Suomen Kulttuurirahaston Pirkanmaan rahasto on myöntänyt Arteles-residenssiohjelmalle maakunnallisesti merkittävien hankkeiden rahoitusta.

Lähteet
-------

1. ↑  Haukijärven koulu muuntuu taiteilijoiden työ- ja asuintilaksi.  *Aamulehti*, 9.11.2009.
2. 1 2  Art Forum Tampere –luentosarja alkaa TR1 Taidehallissa Tampereen kaupunki.
3. ↑  Arteles City Walks Valtion Taidemuseo.  Arkistoitu 5.8.2011. Viitattu 22.2.2012.
4. ↑  Satellite Platform Porin Taidemuseo.  Arkistoitu 29.12.2014. Viitattu 22.2.2012.
5. 1 2  Arteles *Arteles*. Viitattu 28.8.2023.
6. ↑  Arteles on Joutsenten reitin vuoden hanke Hämeenkyrön Sanomat.  Arkistoitu 10.6.2015. Viitattu 22.2.2012.
7. ↑  Pirkanmaan rahasto jakoi apurahoina ja palkintona 776.000 euroa Suomen Kulttuurirahasto. Viitattu 22.2.2012. [vanhentunut linkki]

Aiheesta muualla
----------------

* Arteles Creative Center:n nettisivut
*Tämä artikkeli käsittelee kylää Ruotsissa. Muita merkityksiä on erillisellä täsmennyssivulla.*

  

  

  

  

  

  

  

  

  

  

  

  

  

  

  

  

  

**Sälen** on kylä, taajama sekä laaja tunturi- ja talviurheilualue Malung-Sälenin kunnassa Keski-Ruotsissa Taalainmaalla Norjan rajan tuntumassa. Se sijaitsee 65 kilometrin päässä luoteeseen Malungin keskustaajamasta. Tukholmaan on matkaa noin 420 kilometriä. Laaksossa Västerdalälven-joen rannalla sijaitsevassa Sälenin taajamassa on 652 asukasta (31.12.2010).

Sälen on Åren ohella Ruotsin ehkä tunnetuin ja suosituin laskettelualue. Sälenissä on runsaasti myös muita talviaktiviteettejä kuten laaja perinteisen hiihdon latuverkosto. Moottoriurheilua on tarjolla moottorikelkkailun ja mikroautoilun muodossa. Volvo tarjoaa yleisölle mahdollisuutta koeajaa autoja talvioloissa suljetulla rata-alueella.

Kaikentasoista majoitusta on tarjolla useita tuhansia vuodepaikkoja tuntureiden rinteillä, Sälenin taajamassa ja kauempana alueella.

Sälenin tuntureilla ovat laskettelukeskukset Lindvallen, Hundfjället, Högfjället ja Tandådalen. Varsinaisten Sälen-tuntureiden eteläpuolella on Kläppen ja pohjoispuolella Stöten. Alueella on kaikkiaan toistasataa rinnettä ja noin sata hissiä.

Sälenissä on keväisin hiihdettävän Vaasahiihto-maratonhiihdon lähtöpaikka. Päätepiste on 90 kilometrin päässä sijaitsevassa Taalainmaan Morassa. Vasahiihto järjestettiin ensimmäisen kerran 1922.

Tunturiylängöllä sijaitseva pienlentokenttä tarjoaa hyvät mahdollisuudet muun muassa purjelentoon.

Historiaa
---------

Sälen löydettiin matkailukohteena 1920-luvulla, jolloin sinne rakennettiin rautatie. Ensimmäinen hiihtohissi tuntureille valmistui 1949. Sitä ennen kuljettiin hevosilla ja reillä.

Nimi Sälen ("hylje" yleisruotsissa) tulee sanasta *säl* tai *sel*, joka tarkoittaa malunginmurteella eläinsuojaa.

Väestönkehitys
--------------


| Sälenin taajaman väestönkehitys 1960–2010 |
| --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1960 |    | 238 |
| 1965 |    | 275 |
| 1970 |    | 256 |
| 1975 |    | 230 |
| 1980 |    | 262 |
| 1990 |    | 437 |
| 1995 |    | 467 |
| 2000 |    | 489 |
| 2005 |    | 508 |
| 2010 |    | 652 |
| Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB). |

Lähteet
-------

1. ↑  Tätorter 2010, korrigerad version 2012-11-14 (PDF) *MI38 Småorter och tätorter*.  14.11.2012. Statistiska centralbyrån. Viitattu 23.11.2012. (ruotsiksi)
2. 1 2  Befolkning i tätorter 1960-2010 (XLS)  29.5.2012. Statistiska centralbyrån. Viitattu 12.12.2012. (ruotsiksi)

Aiheesta muualla
----------------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Sälen**.
* Sälenin hiihtokeskusten sivut
* Sälenin taajaman sivut (Arkistoitu – Internet Archive)
* Malung-Sälenin kunnan sivut
* Vasa-hiihdon sivut
Rostockin satama Saksassa  
Rostockin satama SaksassaRostockin satamaRostockin sataman sijainti
**Rostockin satama** (saks. *Hafen Rostock*, LOCODE: DE RSK) on merisatama Saksan Rostockissa, Itämeren lounaisosassa. Satamaan liikennöidään säännöllisesti myös Suomesta; sataman kautta kuljetetaan esimerkiksi paperia Suomesta Keski-Eurooppaan.

Risteilyalus Rostockin sataman Warnemünden risteilykeskuksessa
Satama kattaa yhteensä 7,5 neliökilometrin alueen. Rostockin satama-alueen länsilaidalla toimii muun muassa Rostockin Warnemünden kaupunginosan risteilykeskus (osa satamaa), STX Europen telakka ja merenkulkumuseo. Alueen pohjoispuolella on saksalaisten pinta-alusten ja sukellusveneiden sotilassatama.

Laiturit ja rahtimäärä
----------------------

Rostockin satama on yleissatama. Laituripaikkoja on 46 ja laiturien kokonaispituus on 11 kilometriä. Laitureista 28 on alustyyppien mukaisia erikoislaitureita. Näihin kuuluu matkustajalauttapaikkoja (5 kpl), ro-ro-aluspaikkoja (roll-on/roll-off, 4 kpl) ja laiturit erilaisille irtolasteille: rakennusaine-/hiilikuljetuksille (4), sementille (2), viljalle (3), lannoitteille (1), raskaalle irtolastille (2), nestekuljetuksille (6) ja kemikaaleille (1).

**Rostockin sataman vuosittainen rahtimäärä:**
  


| Vuosi | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| kokonaisrahti (milj. tonnia) | 25,2 | 26,5 | 27,2 | 21,5 | 23,7 | 22,2 | 21,2 | 21,3 | 24,2 |

Merkittävä osa rahtiliikenteestä saapuu Rostockin satamaan tai jatkaa sieltä rautateitse. Vuonna 2010 rautateitse satamaan tai satamasta kuljetettiin yhteensä 4,7 miljoonaa tonnia rahtia (noin joka viides rahtitonni).

Lähteet
-------

1. ↑  United Nations Code for Trade and Transport Locations (UN/LOCODE) (YK:n koodi kauppa- ja liikennepaikoille (UN/LOCODE)) unece.org. Viitattu 3.3.2013. (venäjäksi)
2. ↑  Schiffsverkehr Von und Nach Rostock (Kartta linjaliikenteestä Rostockiin ja Rostockista) Hafen Rostock, rostock-port.de.  Arkistoitu 30.1.2013. Viitattu 16.12.2012. (saksaksi)
3. 1 2 3 4  Germany's Seaports (pdf) (Rostockin satamasta erityisesti s. 48-50)  2011. Germany Trade and Invest, www.gtai.com. Viitattu 16.12.2012. (englanniksi)[vanhentunut linkki]
4. ↑  Statistiken Hafenentwicklungsgesellschaft Rostock Hafen Rostock, rostock-port.de.  Arkistoitu 28.8.2012. Viitattu 16.12.2012. (saksaksi)
5. 1 2  Statistiken Hafenentwicklungsgesellschaft Rostock (Arkistoitu – Internet Archive), viitattu 13.6.2014 ja 1.3.2015, (saksaksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Rostockin satama** Wikimedia Commonsissa

* Rostock Port at a Glance 2012 (pdf)[vanhentunut linkki] (englanniksi) (rostock-port.de)
* Rostock Port (pdf)[vanhentunut linkki] (englanniksi) (rostock-port.de)
* Your timetables Baltic Sea ferrys (englanniksi) (rostock-port.de)
* Departures and destinations RoRo-Traffic (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi) (rostock-port.de)
**Ukrainan kansalliskaarti** (ukr. Націона́льна гва́рдія Украї́ни, *Natsionalna hvardija Ukrajiny*) on santarmityyppinen yleisestä turvallisuudesta vastaava sotilasyksikkö, joka kuuluu Ukrainan sisäministeriön alaisuuteen. Sodan aikana kansalliskaarti voidaan mobilisoida toimimaan asevoimien rinnalla maanpuolustuksessa. Se perustettiin vuonna 1991 Ukrainan itsenäistyttyä, mutta hajosi ja sulautettiin Ukrainan sisäisiin joukkoihin vuonna 2000. Vuoden 2014 vallankumouksen jälkeen kansalliskaarti järjestettiin uudelleen, ja sisäiset joukot lakkautettiin.

Lähteet
-------

1. ↑  Zelenskyy appoints new commander of the National Guard *Ukrainska Pravda*. Viitattu 7.9.2023. (englanniksi)
2. ↑  Ukraine: National Guard Restored *Library of Congress, Washington, D.C. 20540 USA*. Viitattu 15.6.2023.
3. ↑  Supporting Ukraine – DW – 03/20/2014 *dw.com*. Viitattu 15.6.2023. (englanniksi)

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.   
Alkuperäinen artikkeli: en:National Guard of Ukraine

Aiheesta muualla
----------------

* Viralliset sivut
**Halvdan Johannes Sivertsen** (s. 5. tammikuuta 1950 Tromssa) on norjalainen Bodøstä kotoisin oleva laulaja ja lauluntekijä. Hän on ollut 1970-luvulta lähtien yksi Norjan suosituimmista muusikoista. Esikoisalbuminsa *Halvdan 23 1/2 år* hän julkaisi vuonna 1973, ja läpimurto tuli kuusi vuotta myöhemmin "Kjærlighetsvisa"-kappaleella. Vuosina 1988–1994 hän esiintyi Gitarkameratene-kokoonpanossa Lillebjørn Nilsenin, Jan Eggumin ja Øystein Sunden kanssa. Sivertsen on voittanut useita Spellemannprisen-palkintoja ja vuonna 2021 hänelle myönnettiin Pyhän Olavin ritarikunnan komentajan arvo. Vuonna 2012 Sivertsen oli mukana *Hver gang vi møtes* -ohjelmassa, joka perustuu samaan formaattiin kuin *Vain elämää*.

Sivertsen valittiin vuonna 1987 Bodøn kunnanvaltuustoon Sosialistisen vasemmistopuolueen listalta, mutta hän ei kertaakaan osallistunut kokouksiin. Vuonna 2011 hän arvosteli paikallista Høyre-puolueen poliitikkoa, joka oli vaalikampanjassaan käyttänyt Sivertsenin "Kjærlighetsvisa"-hittiä muunnelluin, oikeistolaista politiikkaa ylistävin sanoituksin.

Lähteet
-------

1. ↑  Bergan, Jon Vidar: Halvdan Sivertsen *Store norske leksikon*.  8.3.2023. Viitattu 10.9.2023. (norjaksi)
2. ↑  Halvdan: – En hån mot Kjærlighetsvisa *NRK Nordland*.  18.1.2011. Viitattu 10.9.2023. (norjaksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Halvdan Sivertsen** Wikimedia Commonsissa

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF
	+ 2

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Norja
* Israel
* Yhdysvallat

 |
|  |
| Taiteenala | 
* MusicBrainz

 |
|  |
| Muut | 
* Europeana
* IdRef

 |

 |
Bharat Mataa esittävä kuva
**Bharat Mata** eli **Äiti Intia** on Intian henkilöitymä, joka kuvastaa Intiaa äitijumalattarena. Symboli sai alkunsa 1800-luvun lopulla, mutta yleistyi vasta hindunationalismin nousun myötä. Bharat Matalle on omistettu temppeleitä ja alueittain häntä palvotaan jumalattarena.

Varhaisimpiin Bharat Mata -mainintoihin sisältyy tuntemattoman kirjoittajan teos Unabimsapurana (1866), K. C. Bandyopadhyayan näytelmä *Bharat Mata* (1873) ja Bankim Chandra Chattopadhyayan teos *Anandmath* (1880). Vuonna 1905 bengalitaiteilija Abanindranath Tagore kuvasi maalauksessaan Äiti Bengalia (Bangamata), mutta päätti omistaa teoksen lopulta koko Intialle. Bharat Mata sai vuonna 1936 itselleen temppelin Varanasiin, jota koristaa valtava Intian niemimaan kartta. Bharat Matan temppeleitä sijaitsee eri puolilla maata.

Hindunationalismin myötä ajatus Bharat Matasta jumalattarena on yhdistänyt intialaista nationalismia ja hindulaisuutta. Hindunationalistisen Rashtriya Swayamsevak Sangh -järjestön johtaja Mohan Bhagwatin julistus, että jokaisen intialaisen tulisi laulaa *Bharat Mata ki jai* ("eläköön Äiti Intia") on kerännyt osakseen kritiikkiä intialaisuuden kytkemisestä hindulaisuuteen. Intian muslimien keskuudessa on esiintynyt vastustusta Bharat Mataa kohtaan, koska useat muslimit kokevat Bharat Matan ylistämisen olevan islamin monoteismin vastaista. Myös sikhiläinen poliitikko Simranjit Singh Mann on ilmoittanut, että sikhiläisiltä Bharat Matan ylistäminen ei onnistu, koska sikhit eivät palvo naisia.

Bharat Mata voi myös viitata poliittisen idean sijasta ajatukseen hindulaisuuden tiiviistä kytkeytymisestä Intian maantieteeseen.

Lähteet
-------

1. ↑  Jha, D. N.: Far from being eternal, Bharat Mata is only a little more than 100 years old *Scroll*.  5.4.2016. Viitattu 19.2.2020.
2. ↑  Daniyal, Shoaib: History lesson: How 'Bharat Mata' became the code word for a theocratic Hindu state *Scroll*.  17.3.2016. Viitattu 19.2.2020.
3. ↑  Chishti, Seema: A Mother’s worship: Why some Muslims find it difficult to say ‘Bharat Mata ki jai’ *Indian Express*.  1.11.2017. Viitattu 18.2.2020.
4. ↑  Sharma, Sachin: Sikhs don’t worship women, hence no ‘Bharat Mata ki Jai’: Simranjit Mann *The Hindustan Times*.  23.11.2016. Viitattu 19.2.2020.
5. ↑  Jylhä, Johanna: Intian maantiede elettynä pyhän maantieteenä *Teologia.fi*.  5.4.2016. Viitattu 19.2.2020.
**Pankrítio-stadion** (kreik. Παγκρήτιο Στάδιο, *Pankrítio Stádio*, "Yleiskreetalainen stadion") on stadion Iraklionin kaupungissa Kreetan saarella Kreikassa. Se sijaitsee Líntossa kaupungin keskustan länsipuolella, lähellä Kreetanmeren rantaa. Stadion on ensisijassa jalkapallostadion, mutta sitä on käytetty myös muuna urheilustadionina sekä muun muassa konserteissa.

Pankrítio-stadion.
Stadion on Kreetan suurin ja merkittävin. Se on Ergotelis FC:n kotikenttä, ja sitä on käyttänyt myös Kreikan jalkapallomaajoukkue kansainvälisissä otteluissaan. Stadionissa on tilaa 26 240 katsojalle.

Pankrítio-stadionin rakentaminen alkoi alun perin jo 1980-luvulla. Uudelleen työt aloitettiin vuonna 2001 ja se valmistui hieman ennen vuoden 2004
Ateenan olympialaisia. Stadion otettiin käyttöön 31. maaliskuuta 2004, jolloin siellä oteltiin Kreikan ja Sveitsin ystävyysottelu. Olympialaisissa stadion toimi yhtenä jalkapallo-otteluiden areenoista. Siellä oteltiin olympialaisissa yhteensä 12 ottelua. Stadionin rakentaminen maksoi noin 50 miljoonaa euroa.

Stadionin lähellä sijaitsee useita muita urheilukenttiä ja -halleja.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Παγκρήτιο Στάδιο *Stadia.gr*. Viitattu 6.9.2021.
2. 1 2 3  Παγκρήτιο Στάδιο Ανάπτυξη Αθλητισμού Ηρακλείου. Viitattu 6.9.2021.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Pankrítio-stadion** Wikimedia Commonsissa
Yves-Georges-René Ramousse
**Yves-Georges-René Ramousse** (23. helmikuuta 1928 Sembadel – 25. helmikuuta 2021 Montauban) oli ranskalaissyntyinen Kambodžassa uransa luonut roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin La Société des Missions Etrangères'n papiksi 4. huhtikuuta 1953 ja nimitettiin Phnom-Penhin apostoliseksi vikaariksi sekä Pisitan titulaaripiispaksi 12. marraskuuta 1962. Piispaksi vihkiminen seurasi 24. helmikuuta 1963. Pääkonsekraattorina toimi Gustave-André-Ferdinand Raballand, jota avustivat Henri-Marie-Ernest-Désiré Pinault ja Jean-Pierre-Georges Dozolme.

Ramousse osallistui Vatikaanin toiseen kirkolliskokoukseen. Hän erosi tehtävistään apostolisena vikaarina 30. huhtikuuta 1976, mutta sai nimityksen jälleen samaan virkaan 6. heinäkuuta 1992. Hän toimi Phnom-Penhin apostolisena vikaarina, kunnes erosi tehtävistään 14. huhtikuuta 2001.

Lähteet
-------

1. 1 2  Catholic-Hierarchy.org: Bishop Yves-Georges-René Ramousse, M.E.P.


|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* VIAF

 |
|  |
| Muut | 
* IdRef

 |

 |
Arafat  
Jabal 'Arafat, جَبَل عَرَفَاتتPyhiinvaeltajia Arafat-vuorella

|  |  |
| --- | --- |
| Tyyppi | 
pyhä paikka (en)View and modify data on Wikidata  |
| Sijainti | 
 Saudi-Arabia |
| Vuoristo | 
Sarawat Mountains (d) (käännä suomeksi)View and modify data on Wikidata  |
| Korkeus merenpinnasta | 
454 m |
| Prominenssi | 
70 m |

Kartta

|  |  |
| --- | --- |
| Koordinaatit | 
21° 21′ 17″ P, 39° 59′ 02″ IView and modify data on Wikidata  |

muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa WikidataaTietolaatikon dokumentaatioNäytä Wikidatasta tulevat arvot

Sijainti Saudi-Arabiassa  
Sijainti Saudi-ArabiassaMount Arafat
**Arafat-vuori** (arab. جبل عرفات‎, *Jabal ‘Arafāt*) on noin 70 metrin korkuinen kukkula Saudi-Arabiassa, parikymmentä kilometriä Mekasta itään. Islamilaisen perimätiedon mukaan Arafat on paikka, jossa Muhammad piti viimeisen saarnansa. Arafatilla käynti kuuluu muslimien suureen pyhiinvaellukseen, Hadžiin, ja se suoritetaan islamilaisen kalenterin mukaisen *Dhu-l-Hijjah* -kuukauden 9. päivänä, joka sen vuoksi tunnetaan "Arafatin päivänä*"* (arab. يوم عرفة‎, *Yawm ‘Arafa*). Pyhiinvaeltajat viettävät kukkulalla yleensä koko iltapäivän keskipäivästä auringon laskuun saakka.

Arafatilla sijaitsee vuonna 2010 avatun Mekan ainoan metrolinjan itäinen pääasema, Arafat 1. Sen läheisyydessä ovat myös Arafat 2 - ja Arafat 3 -nimiset asemat.

Nimen alkuperä
--------------

Nimi Arafat johtuu arabian kielen sanoista, jotka tarkoittavat "yleistä tietoa" tai "luonnollisesti ymmärrettävää." Nimeä Arafat käytetään myös laajemmasta alueesta, joka kukkulan lisäksi käsittää sitä ympäröivän tasangon. Itse vuori tunnetaan myös nimellä *Armon vuori* (arab. جبل الرحمة‎, *Jabal ar-Raḥma*).

* Rukoilevia pyhiinvaeltajiaRukoilevia pyhiinvaeltajia
* Masjid Namirah*Masjid Namirah*

Lähteet
-------

1. 1 2  Meaning and Significance of the Day of Arafat *Learnrelogions.com*.  29.8.2018. Viitattu 17.8.2019.
2. ↑  Sea of people arrive at Mecca and Mount Arafat as Hajj pilgrimage gets underway *Metro.o.uk*.  20.8.2018. Viitattu 17.8.2019.
3. ↑  "Pilgrimage", *The Concise Encyclopedia of Islam*, s. 315. Lontoo: Stacey, 1991. 0-905743-65-2.
4. 1 2  Fadhlalla Haeri: "Pyhiinvaellus", *Islam*, s. 56. Suomentanut Salme Saukko. Tammi, 1996. ISBN 951-31-0671-3.
5. ↑  Makkah *urbanrail.net*. Viitattu 17.8.2019.
6. ↑  More than 2 million pilgrims complete journey to Mount Arafat for seconf day of Hajj.  *Arab News*, 17.8.2019. Artikkelin verkkoversio.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Arafat-vuori** Wikimedia Commonsissa
**Cherry Hill** on kunta (*township*) Yhdysvaltojen New Jerseyn osavaltiossa Camdenin piirikunnassa. Sen asukasluku oli vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan 71 045.

Maantiede
---------

Barclay Farm House, historiallinen rakennus 1800-luvun alkupuolelta.
Cherry Hill Mall.
Cherry Hill sijaitsee New Jerseyn osavaltiossa Camdenin piirikunnassa Pennsauken Creek- ja Copperjokien varrella.

Historia
--------

Eurooppalaiset siirtolaiset saapuivat nykyisen Cherry Hillin alueelle 1600-luvulla. Jokien varteen perustettiin valssimyllyjä. Paikkakunnan alkuperäinen nimi oli Waterford. Se kuului entiseen Gloucesterin piirikuntaan, kunnes Camdenin piirikunta perustettiin vuonna 1844. Paikkakunnan nimi oli tuolloin Delaware. Nykyisen nimensäse sai vasta äänestyksen jälkeen vuonna 1961 paikallisen maatilan mukaan.

1950- ja 1960-luvulla paikkakunta oli tunnettu viihdetarjonnastaan. Suosittuja kohteita olivat Cherry Hill Inn, Latin Casino-yökerho ja Garden State Parkin ravirata. Cherry Hill Mall oli puolestaan yksi Yhdysvaltojen itärannikon ensimmäisistä katetuista kauppakeskuksista.

Talous
------

Kotitalouksien keskimääräiset vuosittaiset ansiot Cherry Hillissä aikavälillä 2014–2018 olivat 99 996 USD ja henkilöä kohden 48 765 USD. 5,9 % väestöstä eli köyhyysrajan alapuolella.

Väestö
------

Cherry Hillin asukasluku oli vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan 71 045 ja vuoden 2019 arvion mukaan 71 245. Asukkaista 73,7 % oli taustaltaan valkoisia (latinot pois lukien 69,9 %), 6,9 % afroamerikkalaisia, 7 % latinoja mistä tahansa rodusta ja 13,6 % aasialaisia. 22,3 % Cherry Hillin asukkaista puhui kotonaan jotakin muuta kieltä kuin englantia ja 16,1 % asukkaista oli syntynyt ulkomailla.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Maxine N. Lurie ja Marc Mappen: *Encyclopedia of New Jersey*, s. 146. Rutgers University Press, 2004. ISBN 0-8135-3325-2. (englanniksi)
2. 1 2  QuickFacts Cherry Hill township, Camden County, New Jersey United States Census Bureau. Viitattu 25.10.2020. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Cherry Hill** Wikimedia Commonsissa

New Jerseyn osavaltio

|  |  |
| --- | --- |
| Alueet | 
* Central Jersey
* Delaware Valley
* Jersey Shore
* Meadowlands
* North Jersey
* Pine Barrens
* Shore Region
* Skylands Region
* South Jersey
* New Yorkin metropolialue
* Tri‑State Region

 |
| Huomattavat kaupungit ja kunnat | 
* Atlantic City
* Bayonne
* Camden
* Clifton
* Edison
* Elizabeth
* Hackensack
* Hoboken
* Jersey City
* Lakewood
* Newark
* New Brunswick
* Ocean City
* Paterson
* Perth Amboy
* **Trenton** (pääkaupunki)
* Vineland
* Woodbridge

 |
| Piirikunnat | 
* Atlantic
* Bergen
* Burlington
* Camden
* Cape May
* Cumberland
* Essex
* Gloucester
* Hudson
* Hunterdon
* Mercer
* Middlesex
* Monmouth
* Morris
* Ocean
* Passaic
* Salem
* Somerset
* Sussex
* Union
* Warren

 |
Anton Christian Bang
**Anton Christian Bang** (18. syyskuuta 1840 – 29. joulukuuta 1913) oli norjalainen teologi. Vuonna 1876 Bang hankki ensimmäisen teologian tohtorin tutkinnon Norjassa. Vuosina 1885–1893 hän oli professorina Kristianiassa, sittemmin kirkkopappina vuoteen 1895 ja piispana vuodesta 1896 aina kuolemaansa saakka.

Bang suoritti laajoja kirkkohistoriallisia tutkimuksia ja kirjoitti mm. teokset *Hans Nielsen Hauge og hans Samtid* (1874) ja *Julian den Frafaldne* (1881).

Lähteet
-------

1. 1 2  Carsten Bach Nielsen: A.Chr. Bang *Den Store Danske*.  23.12.2021. Viitattu 2.5.2023. (tanskaksi)


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Norja
* Espanja
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Israel
* Yhdysvallat
* Alankomaat
* Vatikaani

 |
|  |
| Taiteenala | 
* KulturNav

 |
|  |
| Muut | 
* IdRef

 |

 |
**Minami-Shimabara** (jap. 南島原市, *Minami-Shimabara-shi*, ’Etelä-Shimabara’) on Japanin kaupunki Kyūshūn saarella Nagasakin prefektuurissa. Se sijaitsee prefektuurin eteläosassa Shimabaran niemimaalla Ariakenmeren rannikolla. Ariakenmeren toisella puolella sijaitsevat Kumamoton prefektuurin Amakusasaaret. Kaupungin pohjoispuolella kohoaa puolestaan Unzenvuori. Minami-Shimabarassa on 45 447 asukasta (elokuussa 2019) ja sen pinta-ala on 170,11 neliökilometriä.

1500-luvulla nykyisen Minami-Shimabaran alueella sijaitseva Kuchinotsu kasvoi Arima-klaanin hallinnassa eurooppalaisten kanssa käydyn Nanban-kaupan satamana. Alueelle tuli myös kristittyjä lähetyssaarnaajia ja kristinusko levisi koko Shimabaran niemimaan alueelle. Paikalliset nousivat Tokugawa-sotilashallintoa vastaan vuosien 1637–1638 Shimabaran kapinassa, jonka merkittävimpänä tapahtumapaikkana tunnetaan Haran linna. Se otettiin vuonna 2018 Unescon maailmanperintöluetteloon osana kohdetta "Nagasakin alueen kätketyt kristinuskon sijaintipaikat". Kun sotilashallinto oli tuhonnut kapinan, alue asutettiin uudelleen muun muassa Kyūshūn muiden osien ja Shōdoshiman saaren asukkailla.

Minami-Shimabaran kaupunki muodostettiin vuonna 2006, kun kahdeksan Shimabaran niemimaan eteläosan maaseutukaupunkia, Kazusa, Kuchinotsu, Minami-Arima, Kita-Arima, Nishi-Arie, Arie, Futsu ja Fukae, liitettiin yhteen. Merkittäviä elinkeinoja ovat muun muassa riisin, tupakan ja hedelmien viljely, merilevän keruu ja maidontuotanto.

Kuvia
-----

* Hinoen linnan rauniotHinoen linnan rauniot
* Kazusan kyläKazusan kylä

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5  地勢・シンボル Minamishimabara City. Viitattu 9.9.2019.
2. 1 2  ひとのうごき Minamishimabara City.  Arkistoitu 28.8.2019. Viitattu 9.9.2019.
3. 1 2 3  ブリタニカ国際大百科事典 小項目事典: 南島原市 Kotobank. Viitattu 9.9.2019.
4. 1 2  市の歴史 Minamishimabara City. Viitattu 9.9.2019.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Minami-Shimabara** Wikimedia Commonsissa

* Kaupungin internetsivut (japaniksi)

  


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Nagasakin prefektuuri |
| --- |
|  |
| Kaupungit | 
* Gotō
* Hirado
* Iki
* Isahaya
* Matsuura
* Minami-Shimabara
* Nagasaki (pääkaupunki)
* Ōmura
* Saikai
* Sasebo
* Shimabara
* Tsushima
* Unzen

 |  |
|  |
| Kunnatpiirikunnittain | **Higashi-Sonogin piirikunta** (Hasami · Higashi-Sonogi · Kawatana) · **Kita-Matsuuran piirikunta** (Ojika · Saza) · **Minami-Matsuuran piirikunta** (Shin-Kamigotō) · **Nishi-Sonogin piirikunta** (Nagayo · Togitsu) |

 |
**Lennard Kämna** (s. 9. kesäkuuta 1996 Wedel) on saksalainen maantiepyöräilijä. Hän aloitti ammattilaisuransa Stölting Service Group -tallissa 2015–2016, ajoi Team Sunwebissa 2017–2019 ja on vuodesta 2020 edustanut Bora-Hansgrohea.

Kämna voitti junioreiden aika-ajon Euroopan- ja maailmanmestaruuden 2014 sekä alle 23-vuotiaiden aika-ajon Euroopan-mestaruuden 2016. Hän kuului joukkueaika-ajon maailmanmestaruuden voittaneeseen Team Sunwebin joukkueeseen 2017. Hän voitti Villard-de-Lansiin päättyneen 16. etapin Ranskan ympäriajossa 2020, Etnalle päättyneen neljännen etapin Italian ympäriajossa 2022 ja Caravaca de la Cruziin päättyneen yhdeksännen etapin Espanjan ympäriajossa 2023.

Saavutuksia
-----------

Lähteet: Pro Cycling Stats, Cycling Archives

2014
Tour of Istria, 2. etapin voitto
Trofeo Karlsberg, 2b-etapin (aika-ajo) voitto
EM-kilpailut, junioreiden aika-ajossa kultaa
Junioreiden aika-ajon Saksan-mestaruus
Grand Prix Rüebliland, kokonaiskilpailun ja 1. etapin voitto
MM-kilpailut, junioreiden aika-ajossa kultaa
2015
Alle 23-v. aika-ajon Saksan-mestaruus
Giro della Valle d'Aosta, 4. etapin voitto
MM-kilpailut, alle 23-v. aika-ajossa pronssia
2016
Circuit des Ardennes, nuorten kilpailun voitto
EM-kilpailut, alle 23-v. aika-ajossa kultaa
MM-kilpailut, alle 23-v. aika-ajossa neljäs
2017
MM-kilpailut, joukkueaika-ajossa kultaa, alle 23-v. maantieajossa hopeaa
2020
Critérium du Dauphiné, 4. etapin voitto
Ranskan ympäriajo, 16. etapin voitto, 13. etapilla toinen
2021
Katalonian ympäriajo, 5. etapin voitto
2022
Vuelta a Andalucía, 5. etapin voitto
Tour of the Alps, 3. etapin voitto
Italian ympäriajo, kokonaiskilpailussa 19:s, 4. etapin voitto
Aika-ajon Saksan-mestaruus
2023
Tirreno–Adriatico, kokonaiskilpailussa neljäs
Tour of the Alps, 3. etapin voitto:Italian ympäriajo, kokonaiskilpailussa yhdeksäs
Italian ympäriajo, kokonaiskilpailussa yhdeksäs
Espanjan ympäriajo, 9. etapin voitto, 15. etapilla toinen

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Lennard Kämna *procyclingstats.com*. Viitattu 3.9.2023. (englanniksi)
2. 1 2 3  Lennard Kämna *cyclingarchives.com*. Viitattu 3.6.2022. (englanniksi)
**Dale Joseph Melczek** (9. marraskuuta 1938 Detroit – 25. elokuuta 2022) oli yhdysvaltalainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihki papiksi Detroitin arkkihiippakuntaan John Francis Dearden 6. kesäkuuta 1964. Hänet nimitettiin Detroitin vihkipiispaksi ja Traguriumin titulaaripiispaksi 3. joulukuuta 1982. Piispaksi vihkiminen seurasi 27. tammikuuta 1983. Pääkonsekraattorina toimi Edmund Casimir Szoka, jota avustivat Harold Robert Perry ja Arthur Henry Krawczak.

Melczek sai 19. elokuuta 1992 nimityksen Garyn apostoliseksi hallitsijaksi ja 28. lokakuuta 1995 sen koadjuuttoripiispaksi. 1. kesäkuuta 1996 hänestä tuli sen piispa.

Lähteet
-------

1. ↑  Bishop Dale J. Melczek, who took steps to address racism, dies at 83 *National Catholic Reporter*.  6.9.2022. Viitattu 24.9.2023. (englanniksi)
2. 1 2  Catholic-Hierarchy.org: Bishop Dale Joseph Melczek


|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Yhdysvallat

 |

 |
Chappe kesällä 2023.
**Chappe** on Raaseporissa, Tammisaaressa sijaitseva nykytaiteen museo, joka avattiin huhtikuussa 2023. Chappe on rakennettu Raaseporin museon viereen ja se syntyi Albert de la Chapellen rahaston lahjoituksella. Hanketta varten perustettiin Albert de la Chapellen taidesäätiö, joka myös tukee museon toimintaa vuosittain. De la Chapelle ehti kuolla ennen hankkeen toteutumista. Albert ja Clara de la Chapellen kokoelmat ovat muodostettavan pysyvän kokoelman perusta, ja lisäksi museoon tulee vaihtuvia näyttelyitä.

Arkkitehtuuri
-------------

Museorakennuksen suunnittelukilpailun voitti JKMM Arkkitehtien Asmo Jaaksi, ja suunnitelma oli myös Albert ja Clara de la Chapellen suosikki.

Rakennustyöt aloitettiin heinäkuussa 2021, peruskivi muurattiin marraskuussa, ja tilat avattiin huhtikuussa 2023. Taidemuseon rakentaminen maksoi noin seitsemän miljoonaa euroa. Museorakennuksen ulkovuoraus sai tumman kuusiverhoilun. Näyttelytiloja on kolmessa kerroksessa. Alkuperäisen aikataulun tarkoituksena oli, että museo avattaisiin syksyllä 2022, mutta viivästyksiä aiheuttavat rakennusmateriaalien ja palvelujen saanti.

Rakenteilla oleva Tammisaaren nykytaiteen museo Chappe. Kesä 2022.Clara de la Chapelle kuoli keväällä 2020 ja Albert de la Chapelle 10. joulukuuta 2020.

Lähteet
-------

1. ↑  Lina Enlund: Nu öppnar Chappe i Ekenäs – Henrik de la Chapelle: "Jag är stolt över slutresultatet" *www.vastranyland.fi*. Viitattu 18.4.2023. (ruotsiksi)
2. 1 2 3 4  Silja Lanas Cavada, Hiljainen mesenaatti. Suomen Kuvalehti 31 5.8.2022 s. 40–47 verkossa tilaajille
3. ↑  Johanna Lindholm, Konstmuseet Chappe i Ekenäs öppnar lite senare än planerat, Svenka Yle, 16.6.2022, päivitetty 17.6.2022, viitattu 9.8.2022 (ruotsiksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Tammisaareen nousee uusi taidemuseo, jonka rakentavat huippuarkkitehdit – taustalla syöpätutkijan perustama varakas säätiö Yle.fi, uutiset 9.8.2022
* Viralliset verkkosivut

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Perustiedot Wikidatassa: Taidemuseo Chappe (Q113481372)ohje |
| --- |
|  |
| esiintymä kohteesta | taidemuseo |
|  |
| valtio | Suomi |
|  |
| sijaitsee hallinnollisessa yksikössä | Raasepori |
|  |
|  |

 |
**Yuri-Honjō** (jap. 由利本荘市, *Yuri-Honjō-shi*) on Japanin kaupunki Honshūn saarella Tōhokun alueella Akitan prefektuurissa. Se sijaitsee Japaninmeren rannikolla prefektuurin lounaisosassa. Etelässä kaupungin alue nousee Chōkaivuoren rinteelle ja rajautuu Yamagatan prefektuuriin. Kaupungin läpi virtaa Koyoshijoki. Yuri-Honjōssa on 75 194 asukasta (lokakuussa 2020) ja sen pinta-ala on 1 209,59 neliökilometriä.

Yuri-Honjōn kaupunki perustettiin vuonna 2005 liittämällä yhteen Honjōn kaupunki ja seitsemän Yurin piirikunnan maaseutukaupunkia: Chōkai, Higashi-Yuri, Iwaki, Nishime, Ōuchi, Yashima ja Yuri. Honjō kehittyi Edo-kaudella 1600–1800-luvuilla Koyoshijoen suun satamapaikkakuntana ja linnanaluskaupunkina. Sieltä käsin hallittiin Honjōn daimiokuntaa. Nykyisin kaupunkiin on sijoittunut puu-, elintarvike- ja elektroniikkateollisuutta. Perinteisiä tuotteita ovat metalliterät, *kokeshi*-nuket ja lakkatyöt. Ympäröivillä maaseutualueilla viljellään riisiä, vihanneksia ja hedelmiä, kuten luumuja ja meloneja, siitakesieniä ja bambunversoja. Alueella harjoitetaan myös kalastusta sekä metsä- ja karjataloutta.

Yuri-Honjōn rakennettuun kulttuuriperintöön kuuluu muun muassa historiallinen Tsuchida-suvun asuintalo, joka on valittu tärkeäksi kulttuuriomaisuudeksi. Eräs luonnonnähtävyys on Hottain vesiputous. Kaupungissa toimii myös useita kuumia lähteitä (*onsen*). Sen eteläosat kuuluvat Chōkain kansallispuistoon. Yuri-Honjōta palvelevat JR Higashi-Nihonin Uetsu-päälinja ja Yuri-kōgen-rautatien Chōkai-sanroku-linja.

Kuvia
-----

* Honjōn linnan vallihautaaHonjōn linnan vallihautaa
* Ishizawan rotkoaIshizawan rotkoa
* Yuri-Honjōn kulttuurikeskusYuri-Honjōn kulttuurikeskus
* Honjōn kantakaupunki vuoden 1976 ilmakuvassaHonjōn kantakaupunki vuoden 1976 ilmakuvassa

Lähteet
-------

1. 1 2 3  市のあらまし （位置・面積・地勢、市章、人口・世帯） Yurihonjo City.  Arkistoitu 10.11.2020. Viitattu 10.11.2020.
2. 1 2  地域別・住民基本台帳人口調（令和２年１０月３１日現在） Yurihonjo City. Viitattu 10.11.2020.
3. 1 2 3  市の花・木・鳥 Yurihonjo City. Viitattu 10.11.2020.
4. 1 2 3  ブリタニカ国際大百科事典 小項目事典: 由利本荘市 Kotobank. Viitattu 10.11.2020.
5. 1 2 3  日本大百科全書: 由利本荘（市） Kotobank. Viitattu 10.11.2020.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Yuri-Honjō** Wikimedia Commonsissa

* Kaupungin internetsivut (japaniksi)

  


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Akitan prefektuuri |
| --- |
|  |
| Kaupungit | 
* Akita (pääkaupunki)
* Daisen
* Katagami
* Kazuno
* Kita-Akita
* Nikaho
* Noshiro
* Oga
* Ōdate
* Senboku
* Yokote
* Yuri-Honjō
* Yuzawa

 |  |
|  |
| Kunnatpiirikunnittain | **Kazunon piirikunta** (Kosaka) · **Kita-Akitan piirikunta** (Kami-Koani) · **Minami-Akitan piirikunta** (Gojōme · Hachirōgata · Ikawa · Ōgata) · **Ogachin piirikunta** (Higashi-Naruse · Ugo) · **Senbokun piirikunta** (Misato) · **Yamamoton piirikunta** (Fujisato · Happō · Mitane) |

 |
**Maulbronn** on Saksan kaupunki Baden-Württembergin osavaltion Enzkreisin piirikunnassa. Se sijaitsee Mühlackerin ja Knittlingenin välimaastossa. Maulbronnissa oli kesäkuun 2022 lopussa 6 605 asukasta, ja sen pinta-ala on 25,4 neliökilometriä.

Historia
--------

Maulbronnin alueelle rakennettiin 1147 luostari. Kun uskonpuhdistus saapui vuonna 1551 alueelle, luostari muutettiin luterilaiseksi luostarikouluksi. Maulbronnin kunta on ollut olemassa vuodesta 1838 lähtien. Se syntyi alun perin luostarikoulun ympärille muodostuneesta asutuksesta. Tuohon aikaan se kuului Württembergin kuningaskuntaan. Maulbronnista tuli kaupunki vuonna 1886.

Rakennukset
-----------

Maulbronnin luostarin sisäänkäynti, postikortti vuodelta 1918.
Maulbronnin luostari on kuulunut vuodesta 1993 lähtien Unescon maailmanperintöluetteloon. Sitä pidetään parhaimmin säilyneenä keskiaikaisena luostarialueena Alppien pohjoispuolella. Alueella ovat edustettuna kaikki tyylisuunnat romaanisesta tyylistä myöhäisgotiikkaan. Luostarialueella uskonpuhdistuksesta lähtien toimineesta luostarikoulusta tuli vuonna 1807 sisäoppilaitos. Pääpaino on uskonnossa ja musiikissa, mutta opintoihin kuuluu myös kieliä: latinaa, hepreaa ja muinaiskreikkaa. Oppilaitoksessa on opiskellut monia kuuluisia ajattelijoita, kuten Johannes Kepler, Friedrich Hölderlin ja Hermann Hesse.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5 6  Germany: Baden-Württemberg *Citypopulation.de*. Viitattu 30.7.2019.
2. 1 2  Bevölkerung der Gemeinden Baden-Württembergs am 30. Juni 2022 (PDF) (s. 11) Statistisches Landesamt Baden-Württemberg. Viitattu 22.5.2023. (saksaksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Maulbronn** Wikimedia Commonsissa

* Kaupungin internetsivut (saksaksi)
**Kizugawa** (jap. 木津川市, *Kizugawa-shi*) on Japanin kaupunki Honshūn saarella Kansain alueella Kioton prefektuurissa. Se sijaitsee sisämaassa prefektuurin eteläosassa Kizujoen varrella Kioton altaan eteläreunalla. Etelässä se rajautuu Naran prefektuurin Naran kaupunkiin, pohjois- ja kaakkoisosat ovat vuoristoisia. Kizugawassa on 78 328 asukasta (helmikuussa 2020) ja sen pinta-ala on 85,13 neliökilometriä.

Kizugawa on kaupunkina suhteellisen uusi: se perustettiin vuonna 2007 yhdistämällä toisiinsa Kamon, Kizun ja Yamashiron maaseutukaupungit. Kizujoki on jo 200-luvulta alkaen ollut merkittävä liikennereitti, joka yhdisti toisiinsa Yamaton alueen ja Seton sisämeren sekä toisaalta Naran ja Kioton kaupunkiseudut. Vuonna 740 keisari Shōmu perusti alueelle maan uuden pääkaupungin, Kuni-kyōn, joka jäi kuitenkin hyvin lyhytikäiseksi. Historiallisesti Kizugawan seutu on tunnettu maataloustuotteistaan, kuten bambunversoista ja Ujicha-teestä. Siellä viljellään myös esimerkiksi riisiä, siitakesieniä ja kakeja. 1980-luvulla silloisesta Kizun maaseutukaupungista tehtiin osa Kansain tiedekaupunkia, ja se on sittemmin kasvanut nopeasti Kioton, Naran ja Osakan lähiönä.

Kizugawan rakennettuun kulttuuriperintöön kuuluvat useat historialliset temppelit. Muun muassa Jōruri-jin päähalli ja pagodi, Kaijūsen-jin pagodi sekä Kaniman-jin päähallissa säilytettävä Shaka-nyorain patsas on nimitetty kansallisaarteiksi. Eräs merkittävä temppeli on Muromachi-kaudella rakennettu Gansen-ji. Kaupungissa on eniten valtion suojelemia kulttuurikohteita Kioton prefektuurissa Kioton kaupungin jälkeen. Kizugawaa palvelevat JR Nishi-Nihonin Kansai-päälinja, Katamachi-linja ja Nara-linja sekä Kintetsu-rautateiden Kioto-linja.

Kuvia
-----

* Gansen-jin temppeliGansen-jin temppeli
* Kizun rautatieasemaKizun rautatieasema
* Kuni-kyōn sijaintipaikkaKuni-kyōn sijaintipaikka
* Maaseutua Kamon alueellaMaaseutua Kamon alueella

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  市のプロフィール 木津川市. Viitattu 27.03.2020.
2. 1 2  木津川市の人口（令和2年2月29日現在） 木津川市. Viitattu 27.03.2020.
3. 1 2  木津川市の木と花を制定しました 木津川市. Viitattu 27.03.2020.
4. 1 2 3  ブリタニカ国際大百科事典 小項目事典: 木津川市 Kotobank. Viitattu 27.03.2020.
5. 1 2 3  日本大百科全書: 木津川（市） Kotobank. Viitattu 27.03.2020.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Kizugawa** Wikimedia Commonsissa

* Kaupungin internetsivut (japaniksi)

  


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Kioton prefektuuri |
| --- |
|  |
| Kioton suuralueet | 
* Fushimi-ku
* Higashiyama-ku
* Kamigyō-ku
* Kita-ku
* Minami-ku
* Nakagyō-ku
* Nishikyō-ku
* Sakyō-ku
* Shimogyō-ku
* Ukyō-ku
* Yamashina-ku

 |  |
|  |
| Muut kaupungit | 
* Ayabe
* Fukuchiyama
* Jōyō
* Kameoka
* Kizugawa
* Kyōtanabe
* Kyōtango
* Maizuru
* Miyazu
* Mukō
* Nagaokakyō
* Nantan
* Uji
* Yawata

 |
|  |
| Kunnatpiirikunnittain | **Funain piirikunta** (Kyōtanba) · **Kusen piirikunta** (Kumiyama) · **Otokunin piirikunta** (Ōyamazaki) · **Sōrakun piirikunta** (Kasagi · Minami-Yamashiro · Seika · Wazuka) · **Tsuzukin piirikunta** (Ide · Ujitawara) · **Yosan piirikunta** (Ine · Yosano) |

 |
François Georges-Picot
**François Marie Denis Georges-Picot** (21. joulukuuta 1870 – 20. kesäkuuta 1951) oli ranskalainen diplomaatti. Hänet tunnetaan erityisesti ensimmäisen maailmansodan aikana Ranskan ja Iso-Britannian välillä solmitun Sykes–Picot-sopimuksen allekirjoittajana. 1916 Picot ja Mark Sykes neuvottelivat sopimuksen, jossa Ranska ja Iso-Britannia sopivat Osmanien valtakunnan alueiden jakamisesta Lähi-idässä sodan jälkeen. Sodan alussa hän toimi Ranskan konsulina Beirutissa.

Lähteet
-------

1. ↑  Anderson, Scott: *Lawrence in Arabia: War, Deceit, Imperial Folly and the Making of the Modern Middle East*, s. 162-164. Doubleday, 2013. ISBN 978-0-385-53293-8. (englanniksi)
2. ↑  Korda, Michael: *Hero: The Life and Legend of Lawrence of Arabia*, s. 38. Harper, 2010. ISBN 978-0-06-171261-6. (englanniksi)


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Israel
* Yhdysvallat
* Tšekki
* Alankomaat

 |
|  |
| Muut | 
* IdRef

 |

 |

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.   
Alkuperäinen artikkeli: en:François Georges-Picot
Myllylauta
**Mylly** on vanha strateginen lautapeli. Peli on tarkoitettu kahdelle pelaajalle. Pelin alkuperästä ei ole varmaa tietoa, mutta Egyptin Kurnasta löydetty kappale on mahdollisesti varhainen myllypelin lauta. Pelin nimi ja säännöt vaihtelevat alueittain. Suomessa peli tunnetaan mylly-nimen lisäksi nimellä miilu.

Pelilauta
---------

Pelilaudassa on kolme sisäkkäistä neliötä, joiden kulma- ja sivujen keskipisteisiin pelaajat voivat laittaa nappuloita. Neliöt on kytketty toisiinsa siten, että kunkin neliön sivun keskipiste on yhdistetty toisten neliöiden vastaavien sivujen keskipisteisiin.

Säännöt
-------

Pelin alussa kumpikin pelaaja saa yhdeksän nappia, jotka sijoitetaan laudalle vuorotellen. Kun nappulat on vapaavalintaisesti sijoitettu laudalle, pelaajat koettavat vuorotellen siirtää nappuloita viivojen leikkauspisteistä toisiin viivoja pitkin. Siirron on päätyttävä johonkin lähimpään viivan leikkauspisteeseen, eli nappulaa ei saa kuljettaa ympäri lautaa yhdellä siirrolla. Jos pelaaja onnistuu siirtämään nappulan siten, että samalla viivalla on kolme saman pelaajan nappulaa, eli mylly, hän saa poistaa yhden sellaisen vastustajan nappulan, joka ei ole myllyssä. Paras tilanne on niin sanottu sahamylly, jossa pelaaja pystyy siirtämään yhtä nappulaa edestakaisin siten, että jokaisella siirrolla syntyy mylly. 

Kun pelaajalla on jäljellä kolme nappulaa, voi nappula hyppiä siirrolla mihin tahansa laudalla vapaana olevaan ruutuun. Tämä antaa tasoitusta alakynnessä olevalle pelaajalle, mutta harvoin muuttaa pelin lopputulosta. Pelaaja voittaa mikäli hän onnistuu poistamaan 7 (vastustajalle jää vain 2 nappulaa jäljelle, eikä vastustaja voi enää muodostaa myllyä) vastustajan nappulaa laudalta. Myös jumittamalla vastustajan nappulat voi voittaa.

Myllyn matematiikkaa ja tietotekniikkaa
---------------------------------------

On laskettu, että myllyssä on noin 1010 erilaista asetelmaa, ja mahdollisten pelien määrä on lähes 1050. 

Lokakuussa 1993 Ralph Gasser onnistui löytämään optimaalisen pelistrategian myllyyn. Hän osoitti, että tällöin mylly päättyy aina tasapeliin. Gasser kehitti myös toistaiseksi parhaiten myllyä pelaavan tekoälyn, jota pidetään maailman parhaana myllyn pelaajana.

Aiheesta muualla
----------------

* Nine Men's Morris. The Internet Encyclopaedia of Science. David Darlington
* Pelaa mylly peliä ilmaiseksi (Arkistoitu – Internet Archive). Shakkipelit.fi osoitteessa