recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Chandrayaan-2** (hindiksi चंद्रयान, sanskriitista chandra 'Kuu', yaan 'alus') on Intian toinen kuuluotain. Se laukaistiin 22. heinäkuuta 2019. Luotaimen kiertorataosa asettui 20. elokuuta 2019 Kuuta kiertävälle radalle. Pehmeää laskeutumista yrittänyt laskeutuja Vikram osa tuhoutui törmäyksessä ilmeisesti laskeutumisen loppuvaiheessa tapahtuneen anomalian vuoksi. Laskeutujan kyydissä oli kulkija Pragyan.

Historia
--------

Intia suunnitteli alun perin Venäjän avaruusjärjestön kanssa yhteistä Chandrayaan-2-kuuhanketta vuodeksi 2010. Elokuussa 2009 ISRO ilmoitti kuuluotaimen suunnittelun olevan valmis ja läpäisseen intialais-venäläisen suunnittelukatselmuksen. Vuonna 2007 Intia ja Venäjä sopivat teknisestä yhteistyöstä tämän avaruusluotaimen suunnittelussa. Vuoden 2009 lopussa Intian tiede- ja teknologiaministeri Prithviraj Chavan ilmoitti aluksen kuljettavan kuuta kiertävän aluksen, laskeutujan ja kuuajokin. Tämän lennon toteutus siirtyi ensin vuoden 2013 alkuun. Vuoden 2012 keväällä ilmoitettiin, että laukaisu lykkääntyy edelleen vuodesta 2014 eteenpäin Intian kehittäessä raskasta kantorakettia. Laukaisu tapahtui lopulta 2019.

Lähteet
-------

1. ↑  Chandrayaan-2 Likely Next Year End Or 2010 *Moon Daily*.  Arkistoitu 30.6.2010. Viitattu 7.9.2019. (englanniksi)
2. ↑  India And Russia Complete Design Of New Lunar Probe *Moon Daily*. Viitattu 7.9.2019. (englanniksi)
3. ↑  Chandrayaan-II Will Use Advanced Technologies *Space Mart*.  Arkistoitu 31.1.2010. Viitattu 7.9.2019. (englanniksi)
4. ↑  India Aims For Chandrayaan-II Lunar Mission In 2013 *Moon Daily*.  Arkistoitu 9.3.2010. Viitattu 7.9.2019. (englanniksi)
5. ↑  India's second moon mission Chandrayaan-2 to wait *Moon Daily*. Viitattu 7.9.2019. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Chandrayaan-2**.
* GSLV-Mk III - M1 / Chandrayaan-2 Mission (Arkistoitu – Internet Archive) - Isro

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Kuun valloituksen aikajana |
| --- |
|  |
|   Neuvostoliitto
  Yhdysvallat
  Japani
  Kiina
  Eurooppa
  Intia |
|  |
|  |
|  |
|   Neuvostoliitto
  Yhdysvallat
  Japani
  Kiina
  Eurooppa
  Intia |

 |
Estée Lauder ja asiakas (1966).
**Estée Lauder** (1. heinäkuuta 1908 New York – 24. huhtikuuta 2004 New York) oli amerikkalainen liikenainen ja kosmetikkateollisuuden edelläkävijä, joka perusti omaa nimeään kantavan kosmetiikkayrityksen Estée Lauderin, joka on nykyisin myyntinsä perusteella yksi maailman suurimpia.

Lauder syntyi Josephine Esther Mentzerina Queensissa New Yorkissa. Hänen vanhempansa olivat Unkarin juutalaisia maahanmuuttajia. Hän meni naimisiin Joseph Lauterin kanssa vuonna 1930, sai hänen kanssaan kaksi poikaa, erosi vuonna 1939 ja avioitui uudestaan entisen puolisonsa kanssa vuonna 1942. Lauterin perhe muutti sukunimensä Lauderiksi 1930-luvun loppupuolella. Parin avioliitto kesti vuoteen 1982 asti, jolloin Joseph menehtyi.

Estée Lauder haaveili nuoruudessaan ihotautilääkärin urasta, mutta mentyään naimisiin kemisti Lauderin kanssa elämä sai uuden käänteen. Yhdessä he alkoivat kehitellä ihonhoitotuotteita naisille.

Estée Lauder alkoi myydä setänsä, kemisti John Schotzin, sekoittamia ja myöhemmin myös itse sekoittamiaan ihovoiteita 1930-luvulla, mutta yritys perustettiin vasta vuonna 1946. Sen ensimmäinen varsinainen läpimurto oli *Youth Dew* -tuoksu, joka lanseerattiin vuonna 1953. Tuotekehittelyn lisäksi Lauder oli erittäin kiinnostunut myös yhtiön tuotteiden ulkonäöstä ja pakkauksista. Juuri hän valitsi yhtiön käyttämän sinisen värisävyn, jonka omistaja arveli sointuvan asiakkaiden kylpy- ja makuuhuoneiden sisustukseen.

Estée Lauder oli ainoa nainen *Time*-aikakauslehden vuonna 1998 julkaisemassa luettelossa 1900-luvun 20 vaikutusvaltaisimmasta liikealan taiturista. Hänelle myönnettiin myös Yhdysvaltain korkein siviilikunniamerkki Presidential Medal of Freedom. Lauder kuoli Manhattanin asunnossaan sydänongelmiin 97-vuotiaana, mutta hänen merkityksensä kosmetiikkateollisuudessa on edelleen jäljellä. Perustajansa nimeä kantava tuotemerkki on saatavana enemmässä kuin sadassa maassa.

Lähteet
-------

* Utrio, Kaari & Nuotio, Una & Heikkilä, Taina: *Rusoposkia, huulten purppuraa*. Helsinki: Tekniikan museo 1995. ISBN 951-95233-6-7.

### Viitteet

1. ↑  Ellen Groves: The Who's Who of Cosmetics (Top 100 Cosmetics Manufacturers) *scribd.com*. Viitattu 4.2.2012. (englanniksi)
2. ↑  Utrio & Nuotio & Heikkilä 1995, s. 37.
3. ↑  Estée Lauder, The Woman *Estée Lauder Official Site*. Viitattu 4.2.2012. (englanniksi)
4. ↑  Corporate Information (A Life of Beauty) *Estée Lauder Official Site*.  Arkistoitu 4.2.2012. Viitattu 4.2.2012. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Estée Lauderin muistokirjoitus Helsingin Sanomissa.

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
	+ 2
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Saksa
* Israel
* Yhdysvallat
* Tšekki
* Korea
* Alankomaat

 |
|  |
| Tieteilijät | 
* CiNii

 |
|  |
| Taiteenala | 
* RKD Artists

 |
|  |
| Muut | 
* SNAC
* IdRef

 |

 |
Chang ja Eng Bunker.
Chang ja Eng Bunker tuntemattoman ranskalaisen tai hollantilaisen taiteilijan maalaamana noin vuonna 1836.
**Chang ja Eng Bunker** (11. toukokuuta 1811 – 17. tammikuuta 1874) olivat siamilaiset kaksoset, joiden mukaan termi nimettiin. He syntyivät Meklondissa Siamissa (nykyinen Thaimaa). Heitä yhdisti vain rintalastan kärjen kohdalta rustoinen kudosmuodostuma, mistä syystä nykytekniikalla heidät olisi voitu erottaa toisistaan. Heidän isänsä oli hankiinalainen ja äiti malaiji.

Veljekset esiintyivät P.T. Barnumin sirkuksessa ja saivat Yhdysvaltain kansalaisuuden. Huhtikuussa 1843 he menivät naimisiin yhdysvaltalaisten Sallie Anne ja Adelaide Yatesin kanssa. Chang sai kymmenen lasta, Eng yksitoista. Kaksoset kuolivat 62 vuoden 251 päivän iässä vuonna 1874 kolmen tunnin sisällä toisistaan.

Lähteet
-------

1. ↑  Facts About the Twins University of Maryland Medical Center (UMMC).  Arkistoitu 25.6.2015. Viitattu 24.6.2015. (englanniksi)

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Chang ja Eng Bunker**.
**Gustaf Fredrik Ahlgren** (15. tammikuuta 1845 Tampere – 14. huhtikuuta 1883 Tampere) oli suomalainen Tampereella vaikuttanut tukkukauppias ja suurlahjoittaja.

Ahlgrenin isä työskenteli Finlaysonin puuvillatehtaalla renkinä ja hän itse sai alkeisopetuksensa Finlaysonin niin sanotussa mamsellin koulussa. Koulun jälkeen Ahlgren pääsi harjoittelijaksi tehtaan konttoriin. Myöhemmin hän kävi Turun kauppakoulun ja siirtyi sitten kauppias Hildenin palvelukseen.

Emil Wikströmin veistämä Ahlgrenin rintakuva Koukkuniemen vanhainkodin pihassa.
Ahlgren perusti yhdessä ystävänsä Johan Blomin kanssa vuonna 1870 oman sekatavarakaupan. Vuonna 1873 hän perusti tukkukaupan, joka alkoi menestyä hyvin. Ahlgren oli mukana suomalaisuusliikkeessä ja hän toimi Tampereen kaupunginvaltuutettuna sekä rahatoimikamarin puheenjohtajana.

Gustaf Ahlgren kuoli vuonna 1883 38-vuotiaana pitkällisen sairauden jälkeen. Ahlgren on haudattu Kalevankankaan hautausmaalle. Hän testamenttasi lähes koko 700 000 markan omaisuutensa sosiaalisiin ja sivistystarkoituksiin. Ahlgrenin lahjoituksen ansiosta Tampereen kaupunki saattoi aloittaa uuden vaivaistalon rakentamisen Koukkuniemeen. Vaivaistalo (nykyinen Koukkuniemen vanhainkoti) vihittiin käyttöön 1. marraskuuta 1886. Vuonna 1888 talon pihamaalle pystytettiin kuvanveistäjä Emil Wikströmin veistämä Ahlgrenin rintakuva.

Lähteet
-------

* Gustaf Fredrik Ahlgren: Tamperelainen kauppias ja suurlahjoittaja
* Laila Uusitalo: Koukkuniemen vaivaistalo Koskesta voimaa -sivusto.
* Ilmarinen - Kuvallinen almanakka vuodelle 1884, s. 16. Helsinki: G W. Edlund, 1883

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Kansalliset Muokkaa Wikidatassa | 
* Suomi (KANTO)

 |

 |
**Kuunari Tarmo** oli suomalainen kolmimastoinen kuunari, joka oli rakennettu Koiviston kirkonkylän telakalla vuonna 1921. Kuunarin pituus oli 44,3 metriä ja kantavuus 520 tonnia. Se oli useita vuosia Itämeren alueen liikenteessä. Kuunari myytiin Koivistolta Kotkaan vuonna 1929 mutta ostettiin takaisin Koivistolle vuonna 1934, jolloin siihen asennettiin myös apumoottori.

Kesällä 1932 Tarmo oli vuokrattuna suojeluskuntien koululaivaksi ja se teki tällöin useampiviikkoisen purjehduksen Itämeren ympäri. Kuunari lähti Helsingistä 2. heinäkuuta ja poikkesi Gotlannin itärannikolla Slitessä ja Vindaussa (Ventspils) Kuurinmaalla palaten Hankoon 19. heinäkuuta. Purjehduksella oli mukana myös Porin merisuojeluskunnan moottoripursi SP 11 ja Luvian suojeluskunnan moottoripursi Meripurakka SP 18. Hangosta kuunari Tarmo lähti uudelleen matkalle mukanaan nyt ruotsinkielisiä Uudenmaan merisuojeluskuntalaisia, tällä matkalla poikettiin samoissa satamissa kuin ensimmäisellä matkallakin.

Kuunari Tarmo ajoi karille ja upposi myöhään sunnuntai-iltana 21. marraskuuta 1939 Loviisan Viborgsholmin lounaispuolella ollessaan tiililastissa matkalla Helsingistä Kotkaan. Kuunari oli menossa yöksi ankkuripaikalle odottakseen pääsyä Kotkan satamaan seuraavana päivänä. Kari ehdittiin havaita kuunarista käsin mutta laivaa ei saatu ajoissa pysäytettyä luotsin viivyttelyn vuoksi. Yhdeksän metrin syvyyteen uponneesta hylystä on nykyisin jäljellä hiukan pohjalautoja.

Tarmo oli jo aiemmin vappuna 1939 ajanut karille ollessaan lähdössä Hangon itäsatamasta Ykspihlajaan. Tuuli ajoi sen tällöin sen karille mutta kuunari saatiin lopulta irrotettua eikä se kärsinyt vaurioita.

Lähteet
-------

1. 1 2  Jukka Saari : Tarmo, hylyt.net
2. ↑  "Tarmo" Itämeren ristelijänä, Hakkapeliitta, 09.08.1932, nro 32, s. 12, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
3. ↑  Kun "Tarmo" Itämerta halkoi, Rajan turva : Sortavalan suojeluskuntapiirin äänenkannattaja, 01.09.1932, nro 9, s. 10, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
4. ↑  Suojeluskunnan koululaiva, Helsingin Sanomat, 19.07.1932, nro 192, s. 3, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
5. ↑  Lievä karilleajo, Hangon Sanomat, 06.05.1939, nro 18, s. 2, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot

Aiheesta muualla
----------------

* Paavo Tuomelan tekemä laivamalli kuunari Tarmosta, Suomen merimuseon esinekokoelma (Finna)[vanhentunut linkki]
**Gustaf Edvard Ingelius** (18. maaliskuuta 1818 Turku – 14. marraskuuta 1864 Pariisi, Ranska) oli suomalainen kirjastonhoitaja ja kulttuurihistorioitsija.

Ingeliuksen vanhemmat olivat Merikarvian kirkkoherra Gustaf Johan Ingelius ja hänen ensimmäinen vaimonsa Anna Maria Geitlin. Hän kävi Turun katedraalikoulua ja lukiota päästen ylioppilaaksi vuonna 1836. Ingelius valmistui filosofian kandidaatiksi 1842, maisteriksi 1844, lisensiaatiksi 1849 ja tohtoriksi 1850.

Ingelius toimi Helsingin yliopiston kirjastossa ylimääräisenä amanuenssina 1842–1846, vakinaisena amanuenssina 1846–1854, varakirjastonhoitajana 1854–1862 ja kirjastonhoitajana vuodesta 1862. Hän oli myös Helsingin yksityislyseon opettajana 1849–1852.

Teoksia
-------

* *De statu Galliae transalpinae politico et sociali usque ad tempora C. Jul. Caesaris*, väitöskirja. 1850
* *Froissart som krönikeskrifvare*, väitöskirja. 1854
* *Om medeltidens skådespel och deras fortgång till sednare tider*, väitöskirja. 1861

Lähteet
-------

* Gustaf Edvard Ingelius SKS:n kirjailijamatrikkelissa (toimimaton linkki)
* Helsingin yliopiston opettaja- ja virkamiesmatrikkeli 1640-1917, osa H-O
* Kotivuori, Yrjö: Gustaf Edvard Ingelius. *Ylioppilasmatrikkeli 1640–1852*. Helsingin yliopiston verkkojulkaisu 2005. Luettu 27.1.2010.

Aiheesta muualla
----------------

* Vapaasti ladattavia Gustaf Edvard Ingeliuksen e-kirjoja Projekti Lönnrotilta

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Saksa
* Suomi (KANTO)

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Ylioppilasmatrikkeli 1640–1852

 |

 |
Ziguinchorin alueen departementit.
**Bignonan departementti** (ransk. *département de Bignona*) on departementti Ziguinchorin alueella Senegalissa. Sen hallinnollinen keskus on Bignona. Departementin pinta-ala on 5 295 neliökilometriä. Asukkaita on 276 800 henkeä (vuonna 2016, arvio).

Bignonan departementti sijaitsee Ziguinchorin alueen pohjoisosassa. Se rajoittuu etelässä Oussouyen ja Ziguinchorin departementteihin, idässä Sédhioun alueeseen, pohjoisessa Gambiaan ja lännessä Atlantin valtamereen. Maisemaa leimaavat tasangot ja Casamancejoen sivuhaarojen muodostamat rämeet.

Ilmasto on guinealaistyyppinen. Vuotuinen sademäärä on 1 000–1 200 millimetriä. Sadekausi kestää toukokuusta marraskuuhun. Seudulla on laajoja mangrovesoita ja huomattavat metsävarat.

Departementti jakautuu Kataba 1:n, Sindianin, Tendouckin ja Tenghoryn arrondissementteihin. Kaupunkikuntia ovat Bignona, Diouloulou ja Thionck-Essyl. Maalaiskuntia on 16: Balingore, Coubalan, Diégoune, Djinaki, Djibidione, Kafountine, Kartiack, Kataba 1, Mangagoulack, Mlomp, Niamone, Oulampane, Ouonck, Sindian, Suelle ja Tenghory.

Kaupunkiväestön osuus on 7,7 prosenttia. Asukkaat ovat dioloja, bainukeja, mandinkoja, balanteja, fulbeja, wolofeja, sererejä ja muita alueen kansallisuuksia. Vallitsevat uskonnot ovat islam ja kristinusko.

Bignonan kautta kulkee Dakarista Ziguinchoriin johtava maantie N4, johon yhtyy Banjulista tuleva maantie N5. Jokiliikenteellä on paikoittain tärkeä merkitys.

Seudun pääelinkeinot ovat maanviljely ja karjanhoito. Tärkeimmät viljelykasvit ovat riisi, hirssi, durra, maissi ja lehmänpapu. Tuotantoeläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet, hevoset, aasit, siat ja siipikarja. Muita elinkeinoja ovat metsien hyödyntäminen, kalastus, käsityöammatit, kaupankäynti ja matkailu. Vähäinen teollisuus jalostaa maatalous- ja keräilytuotteita.

Palveluihin kuuluvat ala-, keski- ja ammattikoulut, kolme terveyskeskusta ja joukko terveysasemia. Saariston vesihuollon taso on heikko. Sähkö on noin viidesosassa kylistä.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5 6 7 8  Schéma départemental d’aménagement et de développement territorial (SDADT) de Bignona *Agence régionale de développement Ziguinchor*.  2016.  Arkistoitu 18.2.2022. Viitattu 18.2.2022.
2. ↑  La population du Sénégal en 2016 *ANSD*.  Arkistoitu 23.9.2017. Viitattu 18.2.2022.
**Vääräjärvi** on saariluvultaan runsas ja rantaviivaltaan rikkonainen metsäjärvi Ruokolahdella Etelä-Karjalan maakunnan koillisosassa. Sen pinta-ala on 2,1 neliökilometriä. Etäisyys Imatralta on 26 kilometriä pohjoiskoilliseen.

Maantiede
---------

Vääräjärven ulottuvuus kaakosta luoteeseen on 2,55 kilometriä ja lounaasta koilliseen 2,3 kilometriä. Itään suuntaava noin puolentoista kilometrin pituinen Vääränniemi jakaa järven eteläiseen ja pohjoiseen osaan. Järven osia yhdistää Matinsalmi. Vain noin viidesosa Vääräjärvestä on vähintään kolme metriä syvä. Syvin kohta, yhdeksän metriä, sijaitsee järven pohjoisosassa Hovatanniemen tuntumassa.

Vääräjärven saariluku on 24. Saarista 6 on alle aarin laajuisia luotoja. Kahden saaren pinta-ala on yli hehtaarin. Laajin saari on järven pohjoisosassa sijaitseva Oinatsaari (noin 4 ha). Vääräjärveä ympäröi suo- ja metsämaa, joka kohoaa paikoin yli 120 metriä merenpinnan yläpuolelle. Rannoilla on jonkin verran pientaloja. Vääränniemellä sijaitsee noin kolmen hehtaarin laajuinen Niemenlampi (04.118.1.044), jonka korkeustaso on 30 senttimetriä Vääräjärveä ylempi.

Vääräjärveen laskee Ilkonjoki Ilkonlammen kautta koillisesta Ilmajärveltä (102,2 metriä mpy). Ilkonjokeen yhtyy idästä Saarijärveltä (103,1 metriä mpy) virtaava Pyylamminoja. Vääräjärven länsipuolella sijaitsee Nauksenjärvi (04.118.1.042), jonka korkeustasoksi on merkitty 99,5 metriä mpy. Sen luoteisrannalta alkaa etelään virtaava Virmutjoki.

Vääräjärven vesitilavuus on 4 107 000 kuutiometriä.

Vääräjärvi (04.118.1.043) kuuluu Virmutjoen valuma-alueeseen (04.118), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen vesistössä (04). Toinen jakovaihe on Ala-Saimaan alue (04.11) ja ensimmäinen on Suur-Saimaan alue (04.1). Virmutjoen valuma-alueeseen kuuluu 61 vähintään hehtaarin laajuista järveä. Kolme laajinta ovat Ilmajärvi, Suuri Paljärvi ja Vääräjärvi.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5  Vääräjärvi, vakavesi, Ruokolahti
2. 1 2 3 4 5 6 7 8 9  Ympäristö.fi : Ympäristötiedon hallintajärjestelmä Hertta Ympäristötiedon hallintajärjestelmä Hertta. Viitattu 5.12.2022.
3. ↑  Vääräjärvi. Järviwiki. Viitattu 5.12.2022.
4. ↑  Virmutjoen valuma-alue (04.116). Järviwiki. Viitattu 5.12.2022.
**Väärä** on matala, saareton humusjärvi Sonkajärven keskustan kaakkoispuolella Pohjois-Savon pohjoisosassa. Sen pinta-ala on 73 hehtaaria. Etäisyys Kuopiosta on 85 kilometriä pohjoiseen.

Maantiede
---------

Väärä muistuttaa v-kirjainta. Sen pituus kaakosta luoteeseen on 1,9 kilometriä. Läntinen järvenosa on itäistä osaa laajempi. Järvenosia erottaa niemimaa. Vain kymmenesosa Väärästä on vähintään neljä metriä syvä. Syvin kohta, kahdeksan metriä, sijaitsee järven eteläosassa. Etenkin Väärän itäinen osa on erittäin matala ja muuttuu pohjoisosastaan soiseksi. Myös järven länsiosaan johtava Heinäsalmi on erittäin matala. Väärän rannoilla on sekä kulttuurimaisemaa että metsää. Itärannan Vääränmäen huippu on noin 40 metriä järven pintaa korkeammalla.

Väärään virtaa Harvanjoki etelästä Harvanjärveltä (104,1 metriä mpy). Väärä laskee Heinäsalmen länsipuolelta lounaaseen. Laskuoja päätyy Matkusjokeen.

Väärän vesitilavuus on 901 500 kuutiometriä eli 901,5 miljoonaa litraa. Järven laskennallinen viipymä on noin kaksi kuukautta.

Väärä (04.582.1.015) kuuluu Matkusjoen alaosan alueeseen (04.582), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen vesistössä (04). Toinen jakovaihe on Sonkajärven reitin valuma-alue (04.58) ja ensimmäinen jakovaihe on Iisalmen reitin valuma-alue (04.5). Väärä on Matkusjoen alaosan alueen toiseksi laajin vakavesi. Laajin on Harvanjärvi. Alueeseen kuuluu 23 vähintään hehtaarin laajuista vakavettä.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Väärä, vakavesi, Sonkajärvi
2. 1 2 3 4 5 6 7 8  Ympäristö.fi : Ympäristötiedon hallintajärjestelmä Hertta Ympäristötiedon hallintajärjestelmä Hertta. Viitattu 24.3.2022.
3. ↑  Väärä. Järviwiki. Viitattu 24.3.2022.
4. 1 2  Väärä *Iisalmenreitti.fi*. Kuopio:  Savo-Karjalan Vesiensuojeluyhdistys ry. Viitattu 24.3.2022.
5. ↑  Matkusjoen alaosan alue (04.582). Järviwiki. Viitattu 24.3.2022.
**Muistisairaus** on ihmisellä esiintyvä muistamista vaikeuttava sairaus. Kun muistihäiriöt ovat jatkuvia eikä ihminen enää selviydy kunnolla itsenäisesti arkipäivän toimista, kysymyksessä saattaa olla jokin muistisairaus. Muistisairaudet voidaan jaotella ohimeneviin, parannettaviin, pysyviä jälkitiloja jättäviin tai eteneviin muistisairauksiin. 

Monet tekijät vaikuttavat uuden oppimiseen ja muistin toimintaan. Esimerkiksi stressi, uupumus, univaje, runsas alkoholin käyttö ja sairaudet, kuten kilpirauhasen vajaatoiminta, epilepsia, masennus tai skitsofrenia, voivat heikentää muistin toimintaa. Yleisimmät dementiaoireita aiheuttavat etenevät muistisairaudet ovat Alzheimerin tauti (noin 60–70 %), verisuoniperäinen muistisairaus (noin 15–20 %), Lewyn kappale -tauti ja otsalohkorappeumasta johtuva muistisairaus. 

Muistin vaikeudet ovat yleisiä, eivätkä ne suinkaan aina merkitse etenevää muistisairautta. Toimintakykyä haittaava ja itseä tai omaisia huolestuttava muistihäiriö on kuitenkin syytä aina selvittää hakeutumalla tutkimuksiin. Mitä varhaisemmassa vaiheessa ongelmiin puututaan, sitä parempia ovat hoitotulokset.

Yleisyys
--------

On arvioitu, että Suomessa lievää muistisairautta sairastaisi noin 35 000 ihmistä. Keskivaikeaa tai vaikeaa muistisairautta puolestaan potisi osapuilleen 85 000 ihmistä. Arvioidaan, että vuonna 2015 syntyneistä tytöistä 40 prosenttia ja pojista 30 prosenttia tulee ikääntyessään sairastumaan muistisairauteen.

Ehkäisy
-------

Joka kolmas muistisairaus olisi ehkäistävissä. Tässä keskeisessä osassa ovat yhdeksän eri seikkaa. Ensinnäkin lapsuudessa ja nuoruudessa olisi tärkeää pysyä koulutuksessa ainakin 15 ikävuoteen asti. Mikäli toisen asteen koulutus jää käymättä, aivoihin kehittyy vähemmän kognitiivista reserviä, joka vahvistaa aivojen verkostoja. Vahva verkosto puolestaan ehkäisee muistisairauden kehittymistä.

Myöhemmin elämässä tulisi harrastaa mieltä virkistäviä asioita, kuten lukemista, vapaaehtoistyötä tai pelaamista. Vilkas sosiaalinen elämä sekä elokuvissa, ravintoloissa ja urheilutapahtumissa käyminen ehkäisevät myös sairastumista.

Muistisairauden puhkeamisen ehkäisemiseksi kuulon suojeleminen on tärkeää keski-iässä. Kuuleminenkin rakentaa kognitiivista reserviä, jota huono kuulo voi puolestaan vähentää.

Keski-iässä muistisairauden riskiä nostavat ylipaino, korkea verenpaine ja kuulon heikkeneminen. Eläkeiässä niin tekevät tupakointi, masennukseen ja diabetekseen sairastuminen sekä yksinäisyys tai eristäytyminen. Liikunta ja sosiaalinen aktiivisuus puolestaan vähentävät vaaraa.

Lähteet
-------

* Muisti ja muistisairaudet / Muistiliitto (Arkistoitu – Internet Archive)
* Terveyskirjasto[vanhentunut linkki]

### Viitteet

1. ↑   (Arkistoitu – Internet Archive)
2. ↑  Muistisairaus joka kolmannen kohtalo *yle.fi*. Viitattu 29.2.2016.
3. 1 2 3 4  Joka kolmas muistisairaus voitaisiin ehkäistä korjaamalla elintapoja – tutkijat tunnistivat yhdeksän vaaran paikkaa, jotka altistavat dementioille eri elämänvaiheissa *Helsingin Sanomat*.  20.7.2017. Viitattu 20.7.2017.

Aiheesta muualla
----------------

* Tupakointi sekä keuhko- ja sydänsairaudet altistavat muistisairauksille [vanhentunut linkki]
Maanviljelijöiden mielenosoitus Pariisissa 2010.
**Traktorimarssi** on useiden maataloustraktoreiden muodostama moottorimarssi yleisellä maantiellä tai asemakaavoitetulla alueella, kuten kaupungissa tai taajamassa. Niitä järjestävät tavallisesti mieltäänosoittavat maanviljelijät ja vanhojen traktoreiden harrastajat erilaisina kesätapahtumina.

Traktorimarssi hidastaa ja ruuhkauttaa yleistä liikennettä, jonka takia siihen tarvitaan poliisiviranomaisen lupa.*lähde?*

Traktorilla yleisellä tiellä ajettaessa on käytettävä dieselpolttoainetta tai mikäli käytetään polttoöljyä, polttoainevero tulee maksaa päivämaksuna ja esittää maksukuitti vaadittaessa poliisille. Tämä ei koske maatalouteen liittyvää ajoa, lisäksi esim. 11.3.2016 Helsingissä järjestetty traktorimarssi luetaan siihen liittyväksi*lähde?*.

Lähteet
-------

1. ↑  Traktorimarssi sekoitti Brysselin liikenteen *Iltasanomat*.  18.6.2009. Sanoma.  Arkistoitu 27.4.2014. Viitattu 27.4.2014.
2. ↑  Zetorit matkaavat Lappiin  7.6.2012. Lappi:  Yle uutiset. Viitattu 27.4.2014.
3. ↑  Polttoaineen käyttö traktoreissa Helsinki:  Trafi. Viitattu 27.4.2014.

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Traktorimarssi**.
**Muistojen polku** (*A Walk to Remember*) on yhdysvaltalainen romanttinen elokuva vuodelta 2002. Elokuvan ohjasi Adam Shankman ja sen pääosissa olivat Shane West ja Mandy Moore. Elokuva perustuu Nicholas Sparksin saman nimiseen romaaniin.

Juoni lyhyesti
--------------

**Varoitus:  Seuraava kirjoitus paljastaa yksityiskohtia juonesta.**
Landon Carter (Shane West) on kapinallinen nuori ja on koulunsa suosituimpia oppilaita. Jamie Sullivan (Mandy Moore) on taas kiltti, tunnollinen uskovainen tyttö joka ei kuulu koulunsa suosikkeihin. Landon ja Jamie ovat tunteneet toisensa lapsesta saakka, mutteivät koskaan ole olleet ystäviä erilaisuutensa takia. 

Landon joutuu kuitenkin koulun asettaman rangaistuksen vuoksi osallistumaan koulun näytelmään ja antamaan oppilaille tukiopetusta. Näissä merkeissä pari rakastuu toisiinsa. Parin onni on kuitenkin loppumassa lyhyeen sillä Jamie on kuolemansairas. Onneton Landon päättää toteuttaa Jamien unelmia ennen tämän kuolemaa...

**Juonipaljastukset päättyvät tähän.**

Näyttelijät
-----------

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  Shane West  | … |  Landon Rollins Carter
  |
|  Mandy Moore  | … |  Jamie Elizabeth Sullivan
  |
|  Peter Coyote  | … |  Hegbert Sullivan
  |
|  Daryl Hannah  | … |  Cynthia Carter
  |
|  Lauren German  | … |  Belinda
  |
|  Clayne Crawford  | … |  Dean
  |
|  Al Thompson  | … |  Eric
  |
|  Paz De La Huerta  | … |  Tracie
  |
|  David Lee Smith  | … |  Tohtori Carter
  |
|  Jonathon Parks Jordan  | … |  Walker
  |
|  Matt Lutz  | … |  Clay Gephardt
  |
**Clarence Horatio "Big" Miller** (18. joulukuuta 1922 Sioux City, Iowa, Yhdysvallat – 9. kesäkuuta 1992 Edmonton, Alberta, Kanada) oli yhdysvaltalaissyntyinen, Kanadan kansalaisuuden vuonna 1973 saanut jazz- ja bluesmusiikin pasunisti ja -laulaja.

Miller aloitti uransa teini-ikäisenä Kansas Cityssä ja lauloi vuosina 1949–1954 pianisti Jay McShannin sekä vuonna 1955 Duke Ellingtonin kokoonpanon kanssa. Kanadan-debyyttinsä hän teki 18. toukokuuta 1962 Torontossa Don Thompsonin kanssa Club Kingswayssa. 1960-luvun puolessavälissä hän asui Australiassa ja sitten Havaijilla sekä kiersi lyhyesti Yhdysvalloissa ja Kanadassa Jon Hendricksin *The Evolution of the Bluesin* merkeissä. Hän ei palannut Yhdysvalloissa vaan esiintyi läntisessä Kanadassa ja asettui vuonna 1970 Edmontoniin. Hänestä tuli suosittu hahmo paikallisissa jazzpiireissä. Hän esiintyi paitsi Albertassa, myös Japanissa, ja vuonna 1978 Tommy Banksin big bandin kanssa Montreuxin jazzfestivaalilla Sveitsissä. Esityksen levytys johti vuoden 1979 parhaan jazzalbumin Juno-palkintoon.

Miller työskenteli Jay McShannin kanssa vielä 1980-luvulla ja Edmontonin sinfoniaorkesterin kanssa vuonna 1990. Edmontonin ulkopuolisessa Kanadassa hän esiintyi muun muassa Nimmons 'N' Nine Plus Sixin kanssa. Kansainvälisesti hän esiintyi Euroopassa vuonna 1985 ja siellä Englannissa 1990. Hän toimi myös näyttelijänä ja esiintyi monissa kanadalaiselokuvissa, joihin kuuluu *Big Meat Eater* (1982).

Lähteet
-------

1. 1 2 3  The Canadian Encyclopedia: Big Miller


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Yhdysvallat
* Kreikka

 |
|  |
| Taiteenala | 
* MusicBrainz

 |

 |
**Salkhad** on kaupunki Syyrian As-Suwaydan maakunnassa.

Historia
--------

Vanhassa testamentissa Salkhad mainitaan nimellä *Salka* antiikin aikana se oli yksi Houranin alueen merkittävistä asutuskeskuksista. Beduiiniheimo Banu Kalbin päällikkö Hassan bin Mismar joko rakennutti tai laajensi aiemmin olemassa ollutta linnoitusta Salkhadissa vuosina 1073-1074. Linnoitus oli tukikohta beduiinien fatmidien hallitsemaa Damaskosta vastaan tekemillä sotaretkillä. Fatimidien valtaa Syyriassa seurasivat seldžukit, buridit ja zangidit. Salkhad oli läänityksenä useiden eri hallitsijoiden käsissä ja usein sama hallitsija hallitsi myös läheistä Bosra n kaupunkia. Salkhadin linnoitusta laajennettiin merkittävästi aijubidien valtakaudella. 'lzz al-Dln Aybak al-Mu'azzamin hallitessa aluetta läännityksenä vuosina 1214-47 sitadelliin tehtiin suuria laajennustöitä, minkä lisäksi paikalle rakennettiin kaksi karavaaniseraljia ja moskeija. Aybakin jälkeen Salkhadia hallitsivat aijubidien suvun suorat jäsenet.

Vuonna 1260 Salkhadin hävittivät alueelle saapuneet mongolit, joita seurasi Egyptin mamelukkihallitsija Baibars. Salkhadin ja läheisen Bosran strateginen merkitys alkoi vähetä. Se hylättiin lopulta kokonaan osmanien vallattua Syyrian vuonna 1516. Alueen asuttivat uudelleen Libanonista muuttaneet druusit 1800-luvulla. Vanhan linnoituksen rauniot sijaitsevat edelleen kaupungissa kohoavalla jyrkällä kukkulalla.

Lähteet
-------

1. 1 2  Lecomte, E.J. van Donzel, Wolfhart Heinrichs ja C. Edmund Bosworth: *Encyclopaedia of Islam, Volume VIII (Ned-Sam)*, s. 994-996. BRILL, 1998. ISBN 978-90-04-09834-3. (englanniksi)
**Anette Palssa** (o.s. *Wegelius*, s. 1974) on suomalainen ravitsemusterapeutti.

Palssa valmistui terveystieteiden maisteriksi ja laillistetuksi ravitsemusterapeutiksi Kuopion yliopistosta 2001. Hän on työskennellyt muun muassa tutkijana Helsingin yliopistossa (2001–2004), asiantuntijana MTV3:n *Keventäjät*-verkko-ohjelmassa (2006–2015) sekä Suomen *Olet mitä syöt* -ohjelman juontajana ja *Suurin pudottaja* -ohjelman ravitsemusterapeuttina, Valiolla hyvinvointipäällikkönä (2010–2011), Husin lihavuustutkimusyksikön ravitsemusterapeuttina (2011–2014) ja Terveystalon vastaavana ravitsemusterapeuttina (2006–2010, 2011–2017).

Teokset
-------

* Arvonen, Sirpa & Palssa, Anette: *Keventäjän kunto- ja ravintokirja*. Helsinki: Tammi, 2009. ISBN 978-951-31-4791-4.
* *Keventäjä hallitsee syömistä*. Helsinki: Tammi, 2011. ISBN 978-951-31-5824-8.
* Palssa, Anette & Kauppinen, Maare: *Tunnesyöminen*. Helsinki: Tammi, 2018. ISBN 978-952-04-0135-1.
* *Rauhoita stressivatsa: löydä mielen ja vatsan toimiva yhteys*. Helsinki: Tammi, 2020. ISBN 978-952-04-1183-1.

Lähteet
-------

1. 1 2  CV *Anettepalssa.fi*. Viitattu 5.11.2022.
2. ↑  Anette on Olet mitä syöt -ohjelman uusi juontaja *MTV Uutiset*.  18.2.2008. Viitattu 5.11.2022.

Aiheesta muualla
----------------

* Leinonen, Tiina: Rauha vatsalle HS.fi. 5.2.2020.
**Dorothy Thompson** (9. heinäkuuta 1893 – 30. tammikuuta 1961) oli yhdysvaltalainen radiotoimittaja ja sanomalehtikolumnisti, 1900-luvun tunnettuja toimittajia. Hän varoitti 1930- ja 1940-luvuilla kuuntelijoitaan vaarasta, jonka natsi-Saksa aiheutti Euroopan demokratialle ja juutalaisille.

Thomson oli metodistipapin tytär. Hän opiskeli Syracusen yliopistossa 1912–1914. Valmistuttuaan hän työskenteli naisten äänioikeutta ajavan puolueen toimistossa. Hänestä kehittyi hyvä puhuja ja kirjoittaja, ja hän alkoi kirjoittaa paikallislehtiin ajankohtaisista politiikkaa ja naisasiaa sivuavista aiheista.

Thompson tuli Eurooppaan ensimmäisen maailmansodan jälkeen, ja hän tuli kuuluisaksi saatuaan haastattelun Itävalta-Unkarin viimeiseltä keisarinnalta Zita von Bourbon-Parmalta, kun tämän puoliso oli yrittänyt turhaan paluuta valtaistuimelle. Hän tapasi kirjailija Sinclair Lewisin johtaessaan *New York Evening Post*in Berliinin toimitusta. He menivät naimisiin, viettivät perhe-elämää Yhdysvalloissa pari vuotta, mutta palasivat Saksaan. Thompsonin raportointi natsien noususta suututti Hitlerin, joka karkotti hänet maasta jo vuonna 1934.

Vuodesta 1936 vuoteen 1958 Thompson kirjoitti kolme kertaa viikossa New York Herald Tribuneen kolumnia, josta tuli suosittu. Hän varoitti Hitleristä radiopuheissaan. Hän piti myös yleisöluentoja Euroopan tilanteesta ja yritti parantaa Euroopasta tulleiden pakolaisten asemaa Yhdysvalloissa.

Lähteet
-------

1. 1 2  Dorothy Thompson *Encyclopedia Britannica*. Viitattu 12.3.2022.
2. 1 2  Dorothy Thompson *United States Holocaust Memorial Museum*. Viitattu 12.3.2022. (englanniksi)
3. ↑  Thompson, Dorothy *Encyclopedia.com*. Viitattu 13.3.2022. (englanniksi)


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Chile
* Espanja
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Israel
* Belgia
* Yhdysvallat
* Australia
* Alankomaat
* Puola
* Portugali

 |
|  |
| Tieteilijät | 
* CiNii

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Deutsche Biographie
* Trove

 |
|  |
| Muut | 
* NARA
* SNAC
* IdRef

 |

 |
**Coop** (oik. **Chris Cooper**, s. 1968 Tulsa, Oklahoma, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen Teksasissa asuva taiteilija. Hänen taiteensa esittää pääasiassa kevyesti vaatettuja Bettie Page-tyylisiä 1950-luvun tyylisiä pehmopornokuvia, tai B-elokuvien hirviöitä. Coop piirtää usein naisen piruna, mutta hän piirtää myös usein Saatanan virnistävänä miehenä, jolla on palava sikari hampaidensa välissä. Vaikka Coopin kuvien aiheet ovat yleensä synkkiä, hän piirtää kuvista kuitenkin humoristisia ja värikkäitä.

Coop on tehnyt taidetta useille yhtyeille ja tuotemerkeille, kuten Sympathy for the Record Industryn julkaisuihin. Julisteita hän on tehnyt muun muassa yhtyeille Reverend Horton Heat, Lords of Acid, Green Day, Nirvana, Soundgarden ja Foo Fighters.

Coop on tunnettu Hot Rod -harrastuksestaan ja Kustom Kulture -yhteisöstä. Vuonna 2006 Coop suunnitteli kaksi Hot Rodin pienoismallia lelubrändi Hot Wheelsille.

Coopin julkaisemat kirjat
-------------------------

* *Devils Advocate: The Art of Coop* (2001)
* *The Big Fat One* (2004)

Aiheesta muualla
----------------

* Coopstuff.com (Arkistoitu – Internet Archive) - Coopin virallinen kotisivu (englanniksi)
* Positive Ape Index - Coopin blogi (englanniksi)
* Coopstuff Myspacessa (englanniksi)
* The Fine Art of Coop (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
* PosterPop Posterpop - Buy more Coop! (englanniksi)
* Coop designed Ceramic Poker Chips (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
* Deviant Nationin tekemä haastattelu (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
* Coop kondomit (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
* Coopin suunnittelemat Hot Wheels -autot (englanniksi)

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Yhdysvallat

 |
|  |
| Taiteenala | 
* MusicBrainz

 |

 |
**Ukonsieni** (*Macrolepiota procera*) on ukonsieniin kuuluva syötävä sieni.

Koko ja ulkonäkö
----------------

Ukonsienen lakki on aluksi munan muotoinen, mutta vanhemmiten se leviää 10–30 cm leveäksi ja laakeaksi. Lakki on pohjaväriltään valkoinen ja kookkaiden tumman ruskeiden suomujen peittämä. Lakin keskustassa on tumma kohouma. Sienen malto on pehmeää ja valkeaa, samoin heltat. Ukonsienen ohut ja säikeinen jalka puolestaan on vyöhykkeittäin poikkisuomuinen ja pituudeltaan jopa 40 senttiä. Suomujen vyöhykkeisyydestä johtuen jalka voi näyttää poikkiraitaiselta varsinkin alaosastaan. Jalan tyvi on paksuuntunut ja sen puolivälin yläpuolella on selvä, irtonainen rengas. Sienen itiöpöly on valkoista.

### Samankaltaiset lajit

Ukonsientä suuresti muistuttaa sen lähilaji, akansieni (*Chlorophyllum rhacodes*). Ukonsieni on kuitenkin tätä suurempi. Akansienen jalka, heltat ja malto myös punertuvat kosketettaessa, toisin kuin ukonsienellä. Kokematon sienestäjä voi sekoittaa ukonsienen myös myrkylliseen ruskokärpässieneen (*Amanita regalis*).

Kasvuaika ja -paikka
--------------------

Hyvinä sienivuosina ukonsieni on runsas, vaikkakin elo-syyskuussa kasvavien itiöemien esiintyvyys vaihtelee paljon. Sientä kasvaa lehtomaisissa metsänreunoissa, metsäniityillä, pihoilla, puutarhoissa ja muissa saman tyyppisissä paikoissa. Suomessa sitä tavataan etelässä yleisenä ja pohjoisempana harvinaisempana.

Käyttö ravinnoksi
-----------------

Ukonsientä voidaan käyttää sieniruuissa monin tavoin, jopa raakana. Sieni voidaan säilöä kuivaamalla, mutta liottaminen tai keittäminen hävittää sienen maun.

Galleria
--------

* 
* 
* 
* 
* 
* 
*

Lähteet
-------

1. ↑  Taksonomian lähde: Index Fungorum Luettu 29.8.2008
2. 1 2 3 4  Eriksson, K. & Kotiranta, H.: *Käytännön sieniopas*, s. 83. Kirjayhtymä, 1985. ISBN 951-26-2809-0.

Aiheesta muualla
----------------

* Luontoportti: Ukonsieni *Macrolepiota procera*
* Luonnossa.org: Ukonsieni (*Macrolepiota procera*) (Arkistoitu – Internet Archive)
* UPM Metsä: Ukonsieni *Macrolepiota procera* (Arkistoitu – Internet Archive)

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Taksonitunnisteet |
| --- |
|  |
| Macrolepiota procera | 
* Wikidata: Q243381
* Wikispecies: Macrolepiota procera
* AusFungi: 60022622
* BioLib: 60527
* CoL: 3X5NV
* EoL: 2870280
* EPPO: MLEPPR
* Fungorum: 287857
* GBIF: 3339766
* iNaturalist: 63401
* IRMNG: 10395186
* MycoBank: 287857
* NatureServe: 2.1071875
* NBN: NHMSYS0001488778
* NCBI: 56183
* NZOR: 1de5f70c-cf60-4da6-9cd6-05eda4da057a
* Open Tree of Life: 789177
* uBio: 5416707

 |
|  |
| Agaricus procerus | 
* Wikidata: Q100460078
* AusFungi: 60022623
* CoL: 5TP64
* Fungorum: 150116
* GBIF: 5243167
* NZOR: d764551f-e517-498d-98ea-f8883e6add77

 |

 |
**Saljut 1** (ven. Салют-1, suom. *Kunnialaukaus 1*) oli maailman ja Neuvostoliiton ensimmäinen avaruusasema. Saljut-avaruusasemaohjelman asema laukaistiin avaruuteen 19. huhtikuuta 1971  Baikonurin avaruuskeskuksesta kolmivaiheisella Proton-kantoraketilla.

Historiaa
---------

Saljut 1 -avaruusaseman kehitystyö lähti liikkeelle jo vuonna 1969, jolloin avaruuteen suunniteltiin sotilaallista  Almaz-avaruusasemaa. Avaruusaseman kylkeen maalattiin sen suunniteltu nimi *Zarya*. Pian ennen laukaisua kuitenkin todettiin kiinalaisilla olevan kehitteillä samanniminen sotilaallinen avaruusalus. Maailman ensimmäiselle avaruusasemalle päätettiin siten antaa nimeksi Saljut.

Avaruusasema ja sen rata
------------------------

Rakenteeltaan Saljut 1 oli  lieriömäinen, jonka sivuilla olivat aurinkopaneelit. Sen pituus oli 14,4 m ja halkaisija 4,15 m. Avaruusaseman kokonaismassa oli 18500 kg. Se laukaistiin Maata kiertävälle radalle noin 200 km korkeuteen radalle, jonka inklinaatio oli 51,6 astetta. Myöhemmin rataa nostettiin noin 300 km korkeuteen. Avaruusaseman kiertoaika maapallon ympäri oli 88,5 minuuttia.

Telakoinnit
-----------

Saljut 1 -avaruusasemalle laukaistiin sen ensimmäinen miehistö 22. huhtikuuta 1971 eli pian avaruusaseman laukaisun jälkeen. Miehistöä kuljettanut Sojuz 10 -alus telakoitui avaruusasemaan 24. huhtikuuta. Telakointiportti ei suostunut yrityksistä huolimatta avautumaan. Sojuz 10 -alus oli kiinnittyneenä avaruusasemaan 5,5 tuntia. Aluksen miehistöineen piti palata takaisin Maahan 24. huhtikuuta 1971.

Avaruusasemalle laukaistiin uusi miehistö Sojuz 11 -aluksen mukana 6. kesäkuuta 1971. Tällä kertaa telakointi onnistui ja miehistö ehti olla avaruusasemalla 23 päivän ajan. Sojuz 11 -alus irtautui avaruusasemasta 29. kesäkuuta 1971. Paluun yhteydessä sen miehistö kuoli moduulin venttiilivian vuoksi.

Toiminnan päättyminen
---------------------

Saljut 1 -avaruusaseman alasajoa alettiin valmistella syyskuussa 1971. Ilmakehän kitka alkoi pakottaa avaruusaseman rataa yhä alemmas. Saljut 1 tuhoutui ilmakehässä Tyynen Valtameren yläpuolella 11. lokakuuta 1971.

Miehistöt
---------

| Lento | Miehistö | Laukaisu |  | Lasku |  | Kesto, vrk | Muuta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ***Sojuz 10***  | Vladimir Šatalov, Aleksei Jelisejev ja Nikolai Rukavišnikov | 23. huhtikuuta 1971 | Sojuz 10 | 25. huhtikuuta 1971 | Sojuz 10 | 0 | Telakoituminen epätäydellinen |
|  ***Sojuz 11***  | Georgi Dobrovolski, Viktor Patsajev ja Vladislav Volkov | 6. kesäkuuta 1971 | Sojuz 11 | 29. kesäkuuta 1971 | Sojuz 11 | 23 | Miehistö kuoli paluulennolla |

Katso myös
----------

* Saljut 6

Lähteet
-------

1. 1 2  NASA - NSSDCA - Spacecraft - Trajectory Details *NSSDCA Master Catalog*.  Arkistoitu 17.4.2016. Viitattu 4.4.2016.
2. 1 2 3  The DOS Space Stations *zarya.info*. Viitattu 4.4.2016.

* Soviet Space Stations as Analogs - NASA report (PDF format)
* G.A.Gurzadyan, J.B.Ohanesyan, Observed Energy Distribution of Lyra and Cen at 2000−3800 Å, *Nature*, vol.239, p.90, 1972

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Saljut**.
**JPEG 2000** on aallokemuunnospohjainen kuvien pakkausstandardi. Sen laati *Joint Photographic Experts Group* -komitea ajatuksena korvata edellinen, diskreettiin kosinimuunnokseen pohjautuva JPEG-standardi. Tiedostopääte uuden standardin mukaisesti pakatuille kuville on .jp2. MIME-tyyppi on `image/jp2`.

JPEG 2000 mahdollistaa suuremman pakkaussuhteen käytön ilman edellisen JPEG-standardin tyypillisiä artefakteja, kuten kuvan laatikoitumista sekä sumentumista. Myös kuvan progressiivinen tallennus on uudessa standardissa kehittyneempi kuin edeltäjässään.

Osa JPEG 2000 -standardista on julkaistu ISO-standardina (ISO/IEC 15444-1:2000). Internet-selaimet eivät vielä laajasti tue JPEG 2000 -standardia, minkä vuoksi sitä ei yleisesti käytetä internetissä.

JPEG 2000 on häviöllisesti vikasietoinen, eli jos tiedosto katkaistaan tai siitä puuttuu osia, koko kuva tulee tavallisesti näkyviin mutta suunniteltua heikommalla tarkkuudella. Perinteisestä JPEG-kuvasta jäisi osa näkymättä tai se laatikoituisi pahasti. Siten tämä pakkaus soveltuu hyvin häiriöalttiisiin "vähemmän kuin täydellisiin" välitystekniikoihin, kuten Digi-TV, joissa ei aina ole paluukanavaa eikä mahdollisuutta tilata virheellistä dataa uudestaan.

Aiheesta muualla
----------------

* JPEG 2000 viralliset sivut (englanniksi)
* Everything you always wanted to know about JPEG 2000 (PDF) (englanniksi)

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Kuvatiedostomuodot |
| --- |
|  |
| Bittikartta | 
* ANI
* ANIM
* APNG
* ART
* AVIF
* BEF
* BMF
* BMP
* BPG
* BSAVE
* CAL
* CIN
* CPC
* DPX
* ECW
* EXR
* FITS
* FLIC
* FLIF
* FPX
* GIF
* HDRi
* ICER
* ICNS
* ICO
* ICS
* ILBM
* JBIG
* JNG
* JPEG
* JPEG 2000
* JPEG-LS
* JPEG-HDR
* JPEG XR
* MNG
* MIFF
* ORF
* PBM
* PCX
* PFG
* PGM
* PICT
* PICtor
* PNG
* PPM
* PSP
* RAD
* RGBE
* SGI
* TGA
* TIFF
* WBMP
* WebP
* XBM
* XCF
* XPM

 |
|  |
| Raw | 
* CIFF
* DNG

 |
|  |
| Vektori | 
* AI
* CDR
* CGM
* DXF
* EMF
* EVA
* IGES
* PGML
* SVG
* VML
* WMF
* XAR

 |
|  |
| Yhdistelmä | 
* DjVu
* EPS
* PDF
* PS

 |
|  |
| Aiheeseen liittyvä | 
* Exif
* XMP

 |
|  |
| 
* Luokka
* Commons

 |

 |
Andelinin hautaristi Paltaniemen kuvakirkon alueella.
**Antti (Anders) Andelin** (23. marraskuuta tai 25. marraskuuta 1809 Vanaja — 2. tammikuuta 1882 Paltamo) oli suomalainen rovasti ja kielitieteilijä.

Henkilöhistoria
---------------

Andelinin vanhemmat olivat pitäjänräätäli Kustaa Andelin (Antela) ja Hedvig Anttila. Hän kävi Hämeenlinnan triviaalikoulua ja pääsi ylioppilaaksi Helsingissä 1829. Andelin vihittiin papiksi Turun hiippakunnassa 1835, minkä jälkeen hän toimi pappina Vöyrillä ja opettajana Vaasassa, saarnaajana Honkajoella 1837-1853, kirkkoherrana Utsjoella 1853-1859 ja samalla ajoittain Inarin kappalaisena, sekä vuodesta 1860 Paltamon kirkkoherrana. Andelin sai varapastorin arvon 1851 ja rovastin arvon 1860. Hänestä tuli lääninrovasti 1870.

Honkajoella Andelin johti valtion ojitustöitä, Lapissa pappina ollessaan hän taas opiskeli saamen kielen eri murteita ja käänsi joukon uskonnollisia kirjoja saameksi sekä julkaisi kielioppeja Suomen saamelaiskielistä.

Näihin kirjoihin kuuluivat muun muassa kaksi 1858 ilmestynyttä raittiuskirjaa, aapinen vuodelta 1859, vuonna 1860 julkaistut kaksi katekismusta, joissa toisessa oli teksti suomeksi ja saameksi sekä kaksikielinen raamatun historia ja evankeliumikirja, samoin kuin Aslak Laitin kanssa toimitettu Martti Lutherin lyhyt evankeliumi- ja epistolapostilla vuonna 1863. Yhteensä näissä kirjoissa oli painettuja sivuja noin 1700.

Andelin julkaisi myös ruotsiksi Utsjoen murteen kieliopin 1856, suomeksi kertomuksen Utsjoen pitäjästä 1858 sekä inarinlapin kielinäytteitä ruotsalaisine sanastoineen 1861. Sen sijaan suomalais-utsjokelais-inarinsaamelainen sanakirja jäi käsikirjoitukseksi. Andelin oli silti merkittävä edelläkävijä saamen kielten julkaisijana, hänen kuolemansa jälkeen ei uusia saamenkielisiä kirjoja julkaistu Suomessa neljäänkymmeneen vuoteen.

Andelinin puoliso vuodesta 1853 oli Jemima Kantinkoski (k. 1911).

Teoksia
-------

* *Aapis kirji* ; c'allujuwwum ja toaimatuwwum A. Andelinast. Oulu 1859
* *Toakt. Martti Lutherusa Ucca ewangelium poastalas* ; samas jorggaluwwum A. Andelinast ja A. Laitist. Kuopio 1863
* *Toahtar Martin Lutherus Oanekis epistal poastill* ; samas jorggali Anders Andelin. Kuopio 1863

Lähteet
-------

* Ilmari Heikinheimo: *Suomen elämäkerrasto*. Helsinki: Werner Söderström Osakeyhtiö, 1955.  Sivu 29.

### Viitteet

1. 1 2 3  Kotivuori, Yrjö: Anders Andelin. *Ylioppilasmatrikkeli 1640–1852*. Helsingin yliopiston verkkojulkaisu 2005. Luettu 23.4.2016.

Aiheesta muualla
----------------

* Yle Kainuu Henkilösarja osa 19 : Antti Andelin, esitetty 9.2.2012 (Yle Areena)

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Saksa
* Suomi (KANTO)

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Uppslagsverket Finland
* Ylioppilasmatrikkeli 1640–1852

 |

 |
**Avaruuden yleissopimus** eli virallisesti **Yleissopimus valtioiden toimintaa johtavista periaatteista niiden tutkiessa ja käyttäessä ulkoavaruutta, siihen luettuna kuu ja muut taivaankappaleet** (eng. *Treaty on Principles Governing the Activities of States in the Exploration and Use of Outer Space, including the Moon and Other Celestial Bodies* eli lyhyemmin *The Outer Space Treaty* ) on vuonna 1967 voimaan tullut kansainvälinen sopimus joka koskee ulkoavaruuden tutkimista ja käyttämistä.

Sopimuksen mukaan maata kiertävälle radalle, Kuuhun, tai mihinkään muualle ulkoavaruudessa ei saa sijoittaa mitään joukkotuhoaseita. Sen mukaan ulkoavaruus ei myöskään kuulu millekään maalle, vaan on ihmiskunnan yhteistä omaisuutta, jota kuka tahansa saa käyttää ja tutkia. Kukaan ei voi vaatia omistusoikeutta Kuuhun, Marsiin tai mihinkään muuhunkaan taivaankappaleeseen.

Suomi ratifioi sopimuksen 1967. Suomesta tuli kuitenkin niin kutsuttu avaruusvaltio vasta kesäkuussa 2017, kun Aalto-1 lähetettiin avaruuteen.

Katso myös
----------

* Bogotan julistus

Lähteet
-------

1. 1 2 3  FINLEX ® - Asetus valtioiden toimintaa johtavia periaatteita niiden tutkiessa ja käyttäessä ulkoavaruutta, siihen luettua kuu ja muut taivaankappaleet, koskevan yleissopimuksen voimaansaattamisesta. *finlex.fi*. Viitattu 29.4.2023.
2. ↑  Uusi laki avaruustoiminnasta tukee avaruusalan kehittymistä Suomessa  26.10.2017. Valtioneuvosto. Viitattu 26.1.2022.

Aiheesta muualla
----------------

WikiaineistoWikiaineisto
Wikiaineistoon on tallennettu tekstiä aiheesta: 
***Outer Space Treaty of 1967*** 

* Sopimuksen teksti kokonaisuudessaan Finlex.fi (suomeksi)
* Outer Space Treaty of 1967 Sopimusteksti kokonaisuudessaan (englanniksi)
**Finkolo** on maalaiskunta ja sen keskuskylä Sikasson alueen Sikasson piirissä Malissa. Se sijaitsee 25 kilometriä Sikassosta itään. Kunnassa on 14 200 ja kylässä 5 900 asukasta (vuonna 2009).

Finkolon kunta rajoittuu pohjoisessa Sikasson piirin Danderesson ja etelässä ja lännessä Kaboïlan kuntiin sekä idässä Burkina Fasoon. Se on pinnanmuodostukseltaan lähinnä tasankoa. Vesistöjä ovat sadekauden jälkeen kuivuvat Farako, Tientienko, Tiékorodougou ja N’Ganamako. Seutu kuuluu Sudanin ilmastovyöhykkeeseen.

Kuntaan kuuluu kahdeksan kylää. Asukkaat ovat etupäässä senufoja. Lisäksi on bambaroita, boboja, fulbeja ja miniankoja.

Finkolon kautta kulkee Sikassosta Burkina Fasoon johtava päällystetty maantie RN10. Seudun pääelinkeino on maatalous. Tärkeimmät viljelykasvit ovat puuvilla, maissi, hirssi ja durra. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet, aasit ja siipikarja. Kunnassa sijaitsee Farakon teeviljelmä sekä teetehdas, joka ei ole toiminut moneen vuoteen.

Paikallinen nähtävyys ovat Farakon vesiputoukset.

Lähteet
-------

1. ↑  4ème recensement général de la population et de l’habitat. Résultats définitifs, tome 0: Répertoire des villages *instat-mali.org*.  Arkistoitu 7.1.2017. Viitattu 1.5.2018.
2. ↑  Mali - Région de Sikasso: Carte de référence *reliefweb.int*. Viitattu 1.5.2018.
3. 1 2 3  Plan de Sécurité Alimentaire: Commune Rurale de Finkolo 2006-2010 *docplayer.fr*.  2006. Viitattu 1.5.2018.
4. ↑  Visite du ministre du Développement industriel en 3ème Région: La réouverture de l’Usine de thé de Farako au cœur de la mission *Bamada.net*.  12.10.2017.  Arkistoitu 1.5.2018. Viitattu 1.5.2018.
5. ↑  Chute d’eau de Farako: Un site touristique inexploité *Afribone*.  2.9.2008. Viitattu 1.5.2018.