**Siitake** (*Lentinula edodes*) on Itä-Aasiasta kotoisin oleva ruokasieni, jota viljellään ja käytetään ruoanlaitossa monissa Aasian maissa. Se on ruoka-aineena osa monien Aasian maiden, kuten Japanin, Kiinan, Korean ja Thaimaan, keittiöitä.

Länsimaissa siitake tunnetaan japanilaisella nimellään *shiitake*  (kanji: 椎茸; kirjaimellisesti "*shii*-sieni" kasvualustanaan toimivien lahoavien shii-puiden mukaan). Englannin kielessä siitake tunnetaan myös "kiinalaisena metsäsienenä" tai "mustana metsäsienenä". Kiinassa sieni tunnetaan nimellä *xiānggū* (香菇, "hyväntuoksuinen sieni").

Viljely
-------

Siitakkeen kasvattamista, kuvien välinen kasvuaika 24 tuntia
Siitakkeet kasvavat luonnonvaraisina Kiinassa, mutta niitä on viljelty Kiinan lisäksi Japanissa yli 1 000 vuoden ajan. Varhaisimmat kirjoitetut merkinnät siitakkeiden viljelystä voidaan ajoittaa Song-dynastian ajoille (vuodet 960-1127). Luonnonvaraisten sienten syömistä kuvanneet kirjoitukset ajoittuvat kuitenkin varhaisemmiksi.

Ennen 1980-lukua sienten japanilaista lajiketta kasvatettiin ainoastaan perinteisin menetelmin. Gary F. Leatham tutki 1970-luvun lopulla väitöskirjassaan japanilaisen lajikkeen kasvattamista, mikä mahdollisti myöhemmin kyseisen lajikkeen tehokkaan kaupallisen kasvatuksen ympäri maailmaa, myös Suomessa. Sientä myydään nykyään päivittäistavarakaupoissa tuoreina sekä säilykkeinä.

Siitake ruokasienenä
--------------------

*Pyogo muchim* (표고무침), korealainen haudutettu siitake
Tuoreita ja kuivattuja siitakkeita käytetään aasialaisissa keittiöissä. Kiinalaisessa keittiössä niitä käytetään paistettuina kasvisruoissa. Japanissa niitä käytetään miso-keitossa dashin valmistuksessa sekä lisukkeena monissa muissa ruokalajeissa. Koreassa sienet ovat osa *bulgogia* (marinoitu grillinaudanliha), *jjigaeta* (pihvi) sekä *namulia* (paistettu kasvisruoka). Thaimaassa sienet tarjotaan käristettyinä tai haudutettuina.

Siitakkeita myydään kuivattuina säilykkeinä, jotka uudelleenkostutetaan vedessä ennen käyttöä. Sienten kuivaaminen tekee niistä tuoreita sieniä aromikkaampia paljastaen vahvan umami-maun, hajottaen sienen proteiinit aminohapoiksi ja muuttaen ergosterolit D-vitamiineiksi.

Terveydelliset vaikutukset
--------------------------

Siitakkeiden terveysvaikutuksia on tutkittu nykyaikana tieteellisesti. Sienet sisältävät polysakkaridi lentinaania ((1-3)-β-D-glukaani), jonka on tutkittu ehkäisevän kasvainten muodostumista.

Jotkut siitakkeesta eristettävät aineet, kuten iktyoli, toimivat lääkkeenä allergioihin ja viruksiin.

Siitake on myös yksi harvoista vegaaniseen sekä košer-ruokavalioon kuuluvista, D-vitamiinia sisältävistä lähteistä.

Raakana nautitulla siitakkeella on todettu myös vakavahko nokkosrokkoa muistuttava sivuvaikutus siitakedermatiitti, joka saattaa ilmaantua vasta joitain päiviä aterian jälkeen ja vaatia vakavimmillaan sairaalahoitoa.

Lähteet
-------

1. ↑  Oxford English Dictionary. *shiitake*. Second edition, 1989.
2. ↑  Kim H, Kacew S, Lee B (1999). "In vitro chemopreventive effects of plant polysaccharides (Aloe barbadensis miller, Lentinus edodes, Ganoderma lucidum and Coriolus versicolor)". *Carcinogenesis* **20** (8): 1637–40. PMID 10426820.
3. ↑  Takehara M, Kuida K, Mori K (1979). "Antiviral activity of virus-like particles from Lentinus edodes (Shiitake)". *Archives of Virology* **59** (3): 269–74. PMID 222241.
4. ↑   (Arkistoitu – Internet Archive)
5. ↑

Aiheesta muualla
----------------

* Laji.fi: Lentinula edodes
* Kasvikset.fi Siitake
* Polar Shiitake: Siitakkeen käyttö ruoissa
* Luonnossa.org: Siitake (*Lentinus edodes*) (Arkistoitu – Internet Archive)
* tmopieppo: Sienten harrasteviljely - Siitake (Arkistoitu – Internet Archive)
* Centre for Agriculture and Biosciences International (CABI): Lentinula edodes (englanniksi)

Suomalaiset kauppasienet

* haaparousku
* kalvashaaparousku
* haavanpunikkitatti
* herkkutatti
* isohapero
* kangasrousku
* kangastatti
* karvarousku
* kantarelli
* kartiohuhtasieni
* koivunpunikkitatti
* korvasieni
* kosteikkovahvero
* kuusenleppärousku
* lampaankääpä
* mustatorvisieni
* männynherkkutatti
* männynpunikkitatti
* männynleppärousku
* suppilovahvero
* tammenherkkutatti
* rusko- ja vaaleaorakas
* siitake
* tryffelit


|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Taksonitunnisteet |
| --- |
|  |
| Lentinula edodes | 
* Wikidata: Q320999
* Wikispecies: Lentinula edodes
* AusFungi: 60024351
* BioLib: 350657
* CoL: 3T5L6
* EoL: 192749
* EPPO: LENTED
* Fungorum: 316467
* GBIF: 2537743
* iNaturalist: 123351
* IRMNG: 10645731
* MycoBank: 316467
* NatureServe: 2.1071821
* NBN: BMSSYS0000010141
* NCBI: 5353
* NZOR: 49b493fc-200d-43cb-a462-f7e8694e2b3d
* uBio: 1319906

 |
|  |
| Agaricus edodes | 
* Wikidata: Q61778950
* AusFungi: 60024352
* CoL: 5TNFM
* Fungorum: 457019
* GBIF: 5243823
* IRMNG: 11318547
* MycoBank: 457019
* NZOR: c92ecdf5-b73b-490f-b132-87d10f5fa7af

 |

 |