**Kemihaaran tulvasuojeluallas** on Lapin maakuntaan Pelkosenniemelle osittain Natura 2000 -verkostoon kuuluvalle Kemihaaran suot -nimiselle Natura 2000 -alueelle suunniteltu tekojärvi. Hankkeen suunnittelu alkoi vuonna 2010. Valtioneuvosto hylkäsi 1. helmikuuta 2018 Lapin liiton anomuksen altaan rakentamisen mahdollistavasta poikkeuksesta Natura 2000 -alueelle. Korkein hallinto-oikeus hylkäsi huhtikuussa 2019 valtioneuvoston päätöksestä tehdyt valitukset. Kemihaaran tulvasuojeluallas olisi sijoittunut kutakuinkin aikaisemmin suunnitellun Vuotoksen tekojärven paikalle, joskin pienempänä. 

Tulvasuojelualtaasta on suunnitteluprosessin kestäessä käytetty myös nimiä **Kemijoen monitoimiallas** ja **mini-Vuotos**.

Vuotoksen alueen tekoallashankkeet
----------------------------------

Kemijoki Oy haki vuonna 1992 Pohjois-Suomen vesioikeudelta lupaa Vuotoksen tekojärven rakentamiseen. Vesioikeus myönsi luvan, Vaasan hallinto-oikeus kumosi vesioikeuden päätöksen ja vuonna 2002 Korkein hallinto-oikeus pysytti hallinto-oikeuden päätöksen voimassa.

Kemihaaran tulvasuojelualtaan oli tarkoitus sijoittua aiemman suunnitellun Vuotoksen tekojärven paikalle. Vuotoksen altaan ja patoalueiden laajuus olisi ollut noin 242 km2,  Kemihaaran tulvasuojeluallas olisi ollut pinta-alaltaan vähintään neljänneksen sitä pienempi. Tulvasuojelualtaan tarkoitus olisi ollut Rovaniemen kaupungin tulvasuojelu harvinaisen, arviolta kerran 250 vuodessa sattuvan suurtulvan varalta. Pelkosenniemen kunta vastusti tekojärven rakentamista. Suunnitelmaan olisi liittynyt myös varaus voimalaitoksen rakentamiseksi Pelkosenniemelle.

Valtioneuvosto päätti helmikuussa 2018, että Lapin liiton anomaa poikkeusta Kemihaaran alueelle ei voida hyväksyä, koska muutos aiheuttaisi vaikutusten arviointien mukaan merkittävästi haittaa Kemihaaran Natura-alueelle. Kemihaaran tulvasuojeluallas olisi toteutuessaan jättänyt yli 5 000 hehtaaria luonnonsuojelualuetta veden alle pysyvästi. Valtioneuvoston mukaan ei ole osoitettu, että muita tulvasuojelukeinoja ei ole. Valtioneuvosto perustaa päätöksensä luonnonsuojelulakiin.

Lapin liitto tyytyi valtioneuvoston ratkaisuun, mutta Rovaniemen kaupunki valitti päätöksestä. Huhtikuussa 2019 korkein hallinto-oikeus (KHO) antoi hylkäävän päätöksen. KHO:n perusteluna oli, että suurtulvien torjuntaan on muitakin ratkaisuja kuin luonnonsuojelualueiden suojelun purkaminen; päätöksessä mainitaan muun muassa Kemijoen säännöstelyrajan ylittäminen tilapäisesti, Olkkajärven säännöstely ja tulvapenkereiden rakentaminen Rovaniemelle.

Lähteet
-------

1. ↑  Leisti, Tapani: Porohoitajat tyytyväisiä Vuotoksen tekojärven hylkäämiseen  2.2.2018. Yle. Viitattu 10.2.2018.
2. 1 2  Talvitie, Marjukka: Hallitus hylkäsi Lapin liiton mini-Vuotoksen  1.2.2018. Yle. Viitattu 10.2.2018.
3. 1 2  18.12.2002/3339 KHO:2002:86 *Finlex*.  18.12.2002. Viitattu 2.2.2018.
4. ↑  Räihä, Tapio & Aula, Minna: Joko vuosikymmenien taistelu tekoaltaan rakentamisesta loppui Lapissa? – Maakuntajohtaja pettyi, luonnonsuojelijat huokaisivat helpotuksesta  1.2.2018. Yle. Viitattu 2.2.2018.
5. ↑  Kemijoki Oy: Allas estäisi tulvavahingot  18.1.2011. Yle. Viitattu 10.2.2018.
6. ↑  Lapin liiton hallitus kannattaa Kemihaaran varaamista tulva-altaalle  28.11.2016. Yle. Viitattu 10.2.2018.
7. ↑  Luonnonsuojelulain 66 §:n mukainen valtioneuvoston päätös koskien Rovaniemen ja Itä-Lapin maakuntakaavan hyväksymistä (Valtioneuvoston yleisistunnon päätös 1.2.2018)  1.2.2018. Suomen valioneuvosto. Viitattu 10.2.2018.
8. ↑  Rautiainen, Riikka:   27.2.2018. Yle. Viitattu 12.4.2019.
9. ↑  Ruokangas, Perttu & Tynkkynen, Jari: KHO: "Mini-Vuotosta" ei tule  12.4.2019. Yle. Viitattu 12.4.2019.