recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Forza** (ital. *voima*) on ajopelisarja Xboxille, Xbox 360:lle, Xbox Onelle, Xbox Series X/S:lle ja Windowsille. Turn 10 Studios on kehittänyt *Forza Motorsport* -pelejä ja Playground Games *Forza Horizon* -pelejä. *Forza* on Microsoftin vastaus Polyphony Digitalin kehittämälle ja Sony Computer Entertainmentin julkaisemalle *Gran Turismo* -pelisarjalle, joka on saatavana ainoastaan PlayStation-alustoille.

Sarjan pelit
------------

### Forza Motorsport

#### Forza Motorsport (2005)

*Forza Motorsport* julkaistiin vuonna 2005 Xboxille, ja se oli sarjan ensimmäinen peli.

#### Forza Motorsport 2 (2007)

*Forza Motorsport 2* on aiemman pelin jatko-osa, joka julkaistiin Xbox 360 pelikonsolille. Xbox 360:n langaton rattiohjain julkaistiin pelin ohessa.

#### Forza Motorsport 3 (2009)

*Forza Motorsport 3* -pelissä on yli 400 muokattavaa autoa yli 50 valmistajalta sekä yli 100 rataa. Kansikuvassa on Audi R8, ensimmäistä kertaa kansikuvana oli muu kuin tuunattu tai kilpa-auto.

#### Forza Motorsport 4 (2011)

*Forza Motorsport 4* -pelissä on 500 erilaista autoa, jotka vaihtelevat tavallisista pienistä henkilöautoista kilpa-autoihin.

#### Forza Motorsport 5 (2013)

*Forza Motorsport 5* on sarjan ensimmäinen Xbox One -konsolille julkaistava peli.

#### Forza Motorsport 6 (2015)

*Forza Motorsport 6* julkaistiin Xbox Onelle ja Windowsille vuonna 2015.

#### Forza Motorsport 7 (2017)

*Forza Motorsport 7* julkistettiin E3-messuilla kesäkuussa 2017, ja se julkaistiin 3. lokakuuta 2017 Xbox Onelle ja Windowsille.

### Forza Horizon

#### Forza Horizon (2012)

*Forza Horizon* on sarjan ensimmäinen avoimeen maailmaan sijoittuva peli. Se sijoittuu kuvitteellisen Horizon-tapahtuman ympärille Coloradossa Yhdysvalloissa. Pelissä on sarjan aiempien pelien tapaan suuri valikoima autoja ja realistiset grafiikat. 

#### Forza Horizon 2 (2014)

*Forza Horizon 2* on jatko-osa *Horizonille*, ja se sijoittuu Etelä-Ranskaan ja Pohjois-Italiaan.

#### Forza Horizon 3 (2016)

*Forza Horizon 3* on kahden edellisen osan kaltainen ja sijoittuu Australiaan.

#### Forza Horizon 4 (2018)

*Forza Horizon 4* on kolmen edellisen osan kaltainen ja sijoittuu Britanniaan.

#### Forza Horizon 5 (2021)

*Forza Horizon 5* on edellisien osien kaltainen ja sijoittuu Meksikoon.

Lähteet
-------

1. ↑  E3 2017: Forza 7 Revealed, Runs At Native 4K/60FPS On Xbox One X *GameSpot*.  11.6.2017. Viitattu 8.7.2017. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Pelisarja MobyGamesissä (englanniksi)

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
*Tämä artikkeli kertoo yrittäjästä ja yritysjohtajasta. Taiteilija Aarne Aho oli eri henkilö.*
**Aarne Antero Aho** (24. heinäkuuta 1898 Tervola – 10. huhtikuuta 1973 Rovaniemi) oli suomalainen kauppias, yrittäjä ja yritysjohtaja, joka sai kauppaneuvoksen arvonimen.

Ahon vanhemmat olivat Kaarlo Juho Aho ja Josefina Elisabet Ylijurva ja puoliso Hilda Josefiina Maunu. Tervolassa syntynyt Aho kävi kansanopiston ja poliisikoulun, mutta siirtyi sitten liikealalle. Muutettuaan Rovaniemelle 1924 hän perusti sinne Aarne Ahon Autoliikkeen 1926, vuodesta 1946 Ahon Auto-Yhtiö, ja oli sen toimitusjohtaja aina vuoteen 1964 saakka, jolloin yritys myytiin uudelle omistajalle. Hän perusti myös kiinteistöliikkeen Ahon Kiinteistöyhtiöt ja toimi sen johtajana. Aho kuului lisäksi useiden muiden yritysten ja liikelaitosten johto- ja hallintoelimiin ja oli pitkään Rovaniemen kauppalanvaltuuston ja kauppalanhallituksen jäsen. Sotilasarvoltaan Aho oli reservin luutnantti. Kauppaneuvoksen arvonimen hän sai 1961.

Lähteet
-------

1. 1 2  Syntymäpäiviä.  *Uusi Suomi*, 24.7.1968, nro 197, s. 12. Kansalliskirjasto. Viitattu 28.9.2022.
2. 1 2  Kuolleita.  *Uusi Suomi*, 14.4.1973, nro 102, s. 6. Kansalliskirjasto. Viitattu 28.9.2022.
3. ↑  Aarne Antero Aho *Geni*. Viitattu 28.9.2022.


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt Muokkaa Wikidatassa | 
* Talousvaikuttajat

 |

 |
Mälkiän sulku edessäpäin. Oikealla kanavan vanha linjaus.
**Mälkiän sulku** on Saimaan kanavan sulku Lappeenrannassa. Putouskorkeus on 12,4 metriä. Se on Saimaan kanavan korkein sulku. Mälkiän sulku on Saimaalta Suomenlahden suuntaan kuljettaessa ensimmäinen sulku, seuraava on Mustola. Sulun liikkuvat pollarit ovat sulun itäpuolella. Mälkiän sululla sijaitsee Saimaan kanavan kaukokäyttökeskus, josta voidaan suorittaa kaikkien kanavan sulkujen ja siltojen käyttö. Lisäksi Brusnitšnojen (suom. Juustila) sululta voidaan suorittaa kolmen alimman sulun käytöt.

Mälkiän sulun lähellä on vanha kanava museoituna, puisto ja muistopatsas. Pysäköintialueella on tiedotteita kanavasta ja sen historiasta.

Saimaan kanavan alkuperäiset, vuonna 1968 käyttöönotetut alaportit tulivat käyttöikänsä päähän ja ne uusittiin vuosien 2017–2019 aikana. Mälkiän sulun alaportit uusittiin kevättalvella 2017.

Mälkiän sulku ja sen pohjoispuolella sijaitseva asuinalue kuuluvat Lappeenrannan Mälkiän kaupunginosaan.

Mälkiän sulun lähettyvillä kulkee valtatie 6 Mälkiän kanavasillalla noin 25 metrin korkeudella veden pinnasta.

Lähteet
-------

1. ↑  WSOY Iso tietosanakirja 6, s. 318, WSOY 1997 ISBN 951-0-20163-4
2. ↑  Karjalainen: Saimaan kanavan alaporttien uusiminen aloitetaan talvella - ensimmäiseksi uusitaan Mälkiän sulku *karjalainen.fi*. Viitattu 18.4.2019.
3. ↑  Lauritsalan alue *lappeenranta.fi*.  Arkistoitu 24.3.2022. Viitattu 25.3.2022.

Aiheesta muualla
----------------

* Väylävirasto - Saimaan kanava
* Suomen kanavat: Saimaan kanava - Mälkiän sulku
* Mälkiän sulkuportit maailman suurimpia, Suomen Kuvalehti, 15.10.1932, nro 42, s. 22, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
**Forum Popilii** oli antiikin aikainen kaupunki Aemiliassa Italiassa. Se on kehittynyt nykyiseksi Forlimpopolin kaupungiksi ja sijaitsi sen paikalla.

Maantiede
---------

Forum Popilii sijaitsi Aemiliassa Gallia cispadanassa noin kahdeksan kilometriä kaakkoon nykyisestä Forlìsta. Sen kautta kulki Via Aemilia, ja se sijaitsi tien varrella suunnilleen Forum Liviin ja Caesenan puolivälissä. Aemilian Forum Popiliita ei tule sekoittaa Italian kahteen muuhun samannimiseen kaupunkiin, Forum Popiliin Campaniassa ja Forum Popiliin Lucaniassa.

Historia
--------

Forum Popiliin nimi tarkoittaa "Popiliuksen markkinapaikkaa". Siitä tiedetään antiikin lähteistä vain vähän. Plinius vanhempi mainitsee sen Gallia cispadanan *municipiumeiden* joukossa. Se mainitaan myös *Tabula Peutingerianassa* ja *Itinerarium Burdigalensessa* (*Itinerarium Hierosolymitanum*), joissa kummassakin kaupungin nimi on muodossa *Foro Populi*. Viimeksi mainittu lähde käyttää siitä nimitystä *civitas*, mutta kaupungin puuttuminen *Itinerarium Antonini Augustista* osoittaa, että se oli melko pieni kaupunki.

Forum Popilii oli piispanistuin viimeistään 500-luvulla jaa. Nykyisin se on katolisen kirkon titulaaripiispan istuin (*Forum Popilii*, *Foropopuliensis*).

Rakennukset ja löydökset
------------------------

Kaupungissa oli suunniteltu asemakaava, joka oli tehty Via Aemilian suuntaisesti. Kaupungin paikalta on löydetty rakennusten raunioita ja muun muassa lattiamosaiikkeja. Kaupungin koillispuolelta on löydetty siihen todennäköisesti liittynyt nekropolis eli hauta-alue.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Stillwell, Richard & MacDonald, William L. & McAllister, Marian Holland (toim.): "FORUM POPILI (Forlimpopoli) Emilia-Romagna, Italy", *The Princeton Encyclopedia of Classical Sites*. Princeton, N. J.: Princeton University Press, 1976. Teoksen verkkoversio.
2. 1 2 3 4  Smith, William: "Forum Popilii (1)", *Dictionary of Greek and Roman Geography*. Boston: Little, Brown and Company, 1854. Teoksen verkkoversio.
3. ↑  Forum Popilii *Pleiades*. Viitattu 12.12.2022.
4. ↑  "40 C4 Forum Popilii", *Barrington Atlas of the Greek and Roman World*. Princeton University Press, 2000. ISBN 978-0691031699.
5. ↑  Plinius vanhempi: *Naturalis historia* 3.15 s. 20.
6. ↑  *Itinerarium Burdigalense* (*Itinerarium Hierosolymitanum*) s. 616; *Tabula Peutingeriana*.
7. ↑  Forum Popilii *Catholic Hierarchy*. Viitattu 12.12.2022.
*Tämä artikkeli kertoo taiteilijasta. Kauppaneuvos Aarne Aho oli eri henkilö.*
Aarne Aho vuonna 1948 Kauklahden lasitehtaassa.
**Aarne Rafael Aho** (10. kesäkuuta 1904 Tampere – 12. syyskuuta 1978 Helsinki) oli suomalainen taidegraafikko ja -maalari. Hänen ensinäyttelynsä oli Helsingissä vuonna 1939.

Ahon vanhemmat olivat asianajaja Hjalmar Unger ja Maria Aho. Hän opiskeli Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa vuosina 1935–1939 ja talvisodan jälkeen vielä vuonna 1941. Hänen puolisonsa oli taiteilija Lyyli Aho (s. Molander).

Aho aloitti taideopintonsa hieman tavanomaista myöhemmin, täytettyään jo kolmekymmentä. Hänen merkittävin tuotantonsa ajoittuukin vasta 1950-luvulle. Ahon teosten aiheina olivat muun muassa maisemat, henkilökuvat ja työnkuvat, ja teoksille on tunnusomaista rauhallinen sommittelu ja hiljainen tunnelma. Niille on ominaista myös suurpiirteinen naivistisisuus, jota on kuitenkin sävytetty hienostuneesti pehmeällä värien ja valoisuuserojen käsittelyllä. Grafiikassa Aho kehitti omintakeista ilmaisuaan erityisesti mezzotintotekniikalla. 

Ahon grafiikkaa on ollut laajasti esillä myös monissa ulkomaisissa näyttelyissä 1940-luvulta lähtien. Aho palkittiin vuonna 1962 Pro Finlandia -mitalilla.

Lähteet
-------

* Kuvataiteilijamatrikkeli.
* Oravien aarteita: Aarne Aho (1904–1978). (Arkistoitu – Internet Archive) Jyväskylän taidemuseo.

### Viitteet

1. ↑  Kuolinilmoitus. *Helsingin Sanomat* 24.9.1978, s. 4. (Maksullinen linkki.)
**Forum Tiberii** oli antiikin aikainen kaupunki Helvetiassa. Sen tarkkaa sijaintia ei tunneta, mutta se sijoitetaan nykyisen Sveitsin pohjoisosiin. Kaupungin mainitsee vain Klaudios Ptolemaios.

Forum Tiberiin paikaksi on ehdotettu muun muassa nykyisen Biel/Biennen lähistöä; Reinin varrella sijiatsevaa Zurzachia, josta on löydetty roomalaisaikaisia muureja; Steckbornia Bodenjärven rannalla; sekä lähinnä nimen perusteella myös Reinin varrella sijaitsevaa Kaiserstuhlia. Kaupungin katsotaan kuuluneen Germania superiorin provinssiin.

Forum Tiberiin lisäksi myös toisen Ptolemaioksen samassa yhteydessä mainitseman kaupungin, Ganodurumin, sijainti on ollut arvoitus. Ptolemaios antaa paikoille koordinaatit, mutta ne ovat paitsi epätarkat myös Helvetian kohdalla systemaattisesti virheelliset osoittaen liikaa etelään. Saman seudun muille kaupungeille annettuihin koordinaatteihin verrattaessa Forum Tiberii vaikuttaisi sijoittuvan etelään Augusta Rauricasta ja itään Vesontiosta. Siksi L. Brunner on ehdottanut sen sijainneen nykyisen Oensingenin tienoilla.

Ptolemaios sanoo Forum Tiberiin olleen helveettien kaupunki. Nimen "Tiberiuksen markkinapaikka" perusteella kaupungin perustajan katsotaan olleen keisari Tiberius, joka hallitsi vuosina 14–37. Selitykseksi sille, ettei kaupunki esiinny muissa lähteissä kuten *itinerariumeissa*, on ehdotettu sitä, että kaupunki olisi jäänyt suhteellisen lyhytikäiseksi.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Brunner, L.: Wo liegen die Helvetierstädte Forum Tiberii und Ganodurum?.  *Zeitschrift für schweizerische Geschichte = Revue d'histoire suisse*, 1937, 17. vsk. Artikkelin verkkoversio.
2. 1 2  Smith, William: "Forum Tiberii", *Dictionary of Greek and Roman Geography*. Boston: Little, Brown and Company, 1854. Teoksen verkkoversio.
3. ↑  Klaudios Ptolemaios: *Geografia* 2.9.20 (engl.).
4. 1 2  Germania *Historia Militaris Romae*. Viitattu 6.3.2023.
Mängi (ent. Mängimies) on suomalainen artisti ja tuottaja. Hän pyörittää Löyly-Viihde -levy-yhtiötä. Hän on julkaissut yhden soololevyn Totuus on mun soihtu 2023. Mängi on yksi Konala Cartellin ja Thaimaannorppien jäsenistä ja kuului Royal Family- ja Voittajafiilis-yhtyeisiin. Hänellä on kaksi kultalevyä tuottajana (Skandaali - Kultalevy-albumi ja Aitoarttu - Kylmää-single).

Ura
---

Mängin ensimmäinen laajempaa yleisöä saavuttanut esiintyminen oli Konala Cartellin KC pt.2, joka julkaistiin ensin netissä ja sittemmin virallisesti Kämmenlaiva-albumilla vuonna 2003. 

Vuonna 2004 Mängi räppäsi Royal Familyn Pyöreän pöydän ritarit -albumilla ja Kaikki yhden puolest -sinkkulohkaisulla. Samana vuonna julkaistiin myös Konala Cartellin Kuuminta hottia -mixtape ja Skandaalin Kultalevy, johon Mängi tuotti 2 kappaletta ja skitit. Samana vuonna Voittajafiiliksen jäsenet ilmoittivat lopettavansa yhteistyön Royal Familyn kanssa.

2005 Voittajafiilis julkaisi ensimmäisen ja ainoan albuminsa Jokanen on voittaja ja Mängi erosi Konala Cartellista.

2006 Löyly-Viihde julkaisi Miksi teip sen? -mixtapen ja Mängi julkaisi soolosinkun Valtti.

2008 Voittajafiilis julkaisi Hitsi et on siistii olla kovis -EP:n netissä. 

2010 Mängi liittyi uudelleen Konala Cartelliin.

2011 Konala Cartelli julkaisi Jep Jep Joo -kappaleen ja musiikkivideon. 

2018 Konala Cartelli palaa vuosien keikkatauolta Tavastialle. 

2019 Löyly-Viihde palaa julkaisutoimintaan.

2020 Thaimaannorpat julkaisee ensimmäisen sinkkunsa

2021 Mängi julkaisee Comic Sans (feat. Heimosudet) -sinkun. 

2022 Mängi julkaisee sinkut Muusikko, Eniten ja 1610 (feat. Solonen)

2023 Mängi julkaisee debyyttialbuminsa Totuus on mun soihtu ja järjestää levynjulkkaritaidenäyttelyn.

Diskografia
-----------

### Sooloartistina

#### Singlet

* Valtti (CD) 2006
* Comic Sans (feat. Heimosudet) 2021
* Muusikko 2022
* Eniten 2022
* 1610 (feat. Solonen) 2022

#### Albumit

* Totuus on mun soihtu

1. Jeesus
2. Muusikko
3. Shalalalala
4. 1610 (feat. Solonen)
5. Comic Sans (feat. Heimosudet)
6. Eniten
7. Taivas ja helvetti

### Tuottajana

* Skandaali - Kultalevy-albumi (Turha levy, Onnelliset ihmiset, skitit) 2004 (streamannut kultaa)
* Aitoarttu - Kylmää-single (Lassi Kankaanpää ja Kasper Rydman kanssa) 2022 (streamannut kultaa)
Aarit ovat omoottinen etninen ryhmä, joka on kotoisin eteläisestä Etiopiasta Omo-joen laaksosta. He ovat yksi alueen monista pienistä kieliryhmistä ja puhuvat eteläomoottilaista aarin kieltä, vaikka yli puolet heistä on monikielisiä ja osaa puhua muita kieliä, kuten pääkieltä amharaa. Vuoden 2007 väestönlaskennan mukaan Etiopiassa on 289 835 etnistä aaria, mikä on noin 0,29 prosenttia maan koko väestöstä.

Aarit ovat asuneet alueellaan jo yli tuhannen vuoden ajan. He ovat perinteisesti eläneet viljelyksestä, karjanhoidosta ja metsästyksestä. Aarit ovat pitkään olleet yksi Etiopian syrjityimmistä vähemmistökansoista, ja he ovat kärsineet epäoikeudenmukaisesta kohtelusta sekä henkisesti että fyysisesti.

Aarien kulttuuri on rikas ja monimuotoinen. He ovat taitavia käsitöissä, kuten korien ja mattojen kudonnassa. Kulttuuriin kuuluu myös monia perinteisiä tansseja ja lauluja, jotka liittyvät heidän uskomuksiinsa ja seremonioihinsa. Heillä on myös monia mielenkiintoisia perinteitä, kuten esimerkiksi "varkausseremonia", jossa naapurikylästä varastettu esine palautetaan juhlallisesti.

Aarien yhteiskunta on perinteisesti ollut patriarkaalinen ja perustunut klaaniperinteisiin. Heillä on myös monia seremonioita ja rituaaleja, jotka liittyvät elämän eri vaiheisiin, kuten syntymään, avioliittoon ja kuolemaan. Nämä seremoniat ovat tärkeitä aareille, sillä ne vahvistavat yhteisön siteitä ja juhlistavat elämän merkityksellisiä hetkiä.

Nykyään aarien tilanne on parantunut hieman, ja he ovat saaneet enemmän huomiota kansainvälisesti. Etiopian hallitus on myös myöntänyt aareille joitain oikeuksia ja suojellut heidän kulttuuriperintöään. Aarin kieli on edelleen uhanalainen, mutta joitakin toimia on jo otettu sen säilyttämiseksi. Esimerkiksi aarien oma kulttuurikeskus on perustettu, ja heidän kieltään opetetaan paikallisissa kouluissa.

Lähteet:

"Aari people" -artikkeli Wikipediassa: 

"Aari" -artikkeli Joshua Project -sivustolla: 

"The Aari: A Dwindling Tribe in Ethiopia" -artikkeli Culture Trip -sivustolla: 

"Ethiopia: People groups" -artikkeli Operation World -sivustolla: 

"Aari People, Ethiopia" -artikkeli YouTubessa:
**Skrunda-luokka** on Latvian laivaston viiden aluksen muodostama vartiolaivaluokka. Niiden tehtävinä on kalastuksenvalvonta, etsintä- ja pelastuspalvelu, ympäristönsuojelu, merialueen valvonta sekä osallistuminen Naton ja EU:n operaatioihin.

Alukset
-------

Alusluokka tilattiin 2008 ja ne on valmistettu 2009-2013 yhteistyössä saksalaisen Abeking & Rasmussenin telakan ja Riian telakan kanssa. Suunnittelu pohjautui Abeking & Rasmussenin 25 m SWATH luotsiveneeseen, joka on hyvin merikelpoinen. Alusten voimanlähteenä on kaksi MAN D 2842 -dieselmoottoria, jotka on sijoitettu alas torpedorunkoon. Moottorit pyörittävät Servogearin säätölapapotkureita Servogearin vaihteiston välityksellä.

Aluksille voidaan asentaa maksimissaan kuuden tonnin 20 jalan ISO-moduuli, mikä mahdollistaa erilaisten asejärjestelmien, tutkimuslaitteistojen ja sukeltajien välineistön asentamisen alukselle. Lisäksi konttiin voidaan asentaa miinanraivauskalustoa. Alusten kiinteänä aseistuksena on kaksi 12,7 millimetrin konekivääriä.

**Skrunda-luokan vartiolaivat**| Nimi | Telakka | Kölinlasku | Vesille | Valmis | Kohtalo |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| *Skrunda* | Abeking & Rasmussen |  | 20.1.2011 | 18.4.2011 |  |
| *Cēsis* | Abeking & Rasmussen |  | 23.11.2011 | 2.4.2012 |  |
| *Viesīte* | Riian telakka |  | 11.4.2012 | 22.8.2012 |  |
| *Jelgava* | Abeking & Rasmussen |  | 16.4.2013 | 24.7.2013 |  |
| *Rēzekne* | Riian telakka |  | 14.10.2013 | 20.3.2014 |  |
|

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.   
Alkuperäinen artikkeli: en:Skrunda-class patrol boat

Lähteet
-------

1. 1 2  Maritime Journal
2. ↑  Latvian asevoimat
3. ↑  Latvian asevoimat
Engelbert Siebler vuonna 1992.
**Engelbert Siebler** (29. toukokuuta 1937 München – 11. lokakuuta 2018) oli saksalainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi München und Freisingin arkkihiippakuntaan 29. kesäkuuta 1963 ja nimitettiin sen vihkipiispaksi sekä Telan titulaaripiispaksi 27. helmikuuta 1986. Piispaksi vihkiminen seurasi 20. huhtikuuta. Pääkonsekraattorina toimi Friedrich Wetter, jota avustivat Ernst Tewes ja Mathias Dionys Albert Paul Defregger.

Siebler toimi München und Freisingin vihkipiispana, kunnes jäi eläkkeelle 31. heinäkuuta 2012.

Sieblerille on myönnetty Bundesverdienstkreuz ensimmäisessä luokassa (2003), ja vuonna 2008 hänet otettiin Bayerischer Verdienstordeniin.

Lähteet
-------

1. 1 2  Catholic-Hierarchy.org: Bishop Engelbert Siebler


|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Saksa

 |

 |

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.   
Alkuperäinen artikkeli: de:Engelbert Siebler
**Aarlammi** on 4,7 hehtaarin laajuinen kirkasvetinen järvi Uudenmaan ja Kanta-Hämeen rajalla. Länsi–itäsuuntaisesti alle 400 metriä pitkä järvi sijaitsee kolmen kunnan alueella: itä- ja keskiosa kuuluu Hyvinkääseen, läntisin osa Loppeen ja väliin jäävä osa Vihtiin. Etäisyys Nummelasta on 31 kilometriä koilliseen, Hyvinkään keskustasta 16 kilometriä länsilounaaseen ja Helsingistä 50 kilometriä luoteeseen.

Aarlammin etelä- ja länsirannalla on jonkin verran asutusta, pohjoisessa levittäytyy Aarlamminsuo, jonka kautta vedet kulkevat Koirajokeen ja edelleen Kytäjärveen. Aarlampi saa valumavettä rantavaluntana ja pohjavesistä. Järven vesi on kirkasta ja jossain määrin humuspitoista, veden viipymä on pitkä. Järveen ei kohdistu mainittavaa ravinnekuormitusta.

Aarlammi (21.034.1.001) kuuluu Koirajoen valuma-alueeseen (21.034), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vantaanjoen vesistössä (21). Toinen jakovaihe on Kytäjärven alue (21.03). Aarlammi on Vantaanjoen alueen luoteisia vakavesiä.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Aarlammi, vakavesi, Vihti
2. 1 2 3 4 5  Aarlammi. Järviwiki. Viitattu 13.4.2021.
3. ↑  Vantaa (21). Järviwiki. Viitattu 13.4.2021.
Musiikkinäytteet"Yön kuningattaren aaria""Yön kuningattaren aaria" Sandra Partridgen laulamana (Siam Philharmonic Orchestra, johtajana Trisdee na Patalung, 2006; live-tallenne).Äänitiedostojen kuunteluohjeet

**Aaria** (ital. *aria*) tarkoitti musiikissa alun perin mitä tahansa laulavaa melodiaa, jonka useimmiten esitti laulusolisti. Nykyisin aaria tarkoittaa pääsääntöisesti kokonaisteokseen kuuluvaa, itsenäistä, piirteiltään laajahkoa, yhden laulajan esittämää lauluosuutta, tai melodista soitinkappaletta. **Arietta** on yksin esitetty pikkulaulu, laulunpätkä tai laulelma.

Konserttiaaria on ooppera-aarian tapaan sävelletty konserttilaulukappale, jota orkesteri säestää. Eräs tunnetuimmista aarioista on Mozartin säveltämä "Yön kuningattaren aaria".

Lähteet
-------

* WSOY Facta – Aaria[vanhentunut linkki]

### Viitteet

1. ↑  Manninen, Antero & Leikola, Anto: *Pieni sivistyssanasto*. Tiedon portaat -teoksessa julkaistusta Antero Mannisen laatimasta sivistyssanastosta toimittanut Anto Leikola. 2. tarkistettu painos (1. painos 1973). Helsinki: WSOY, 1977. ISBN 951-0-08055-1.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Aaria** Wikimedia Commonsissa
**Huonearalia** (*Fatsia japonica*) on alkuperältään japanilainen ikivihreä pensas araliakasvien (*Araliaceae*) heimossa. Sitä käytetään huonekasvina.

Huonearalia tuotiin ensimmäisen kerran Eurooppaan vuonna 1838.

Ulkonäkö
--------

Huonearalia on ainavihanta pensas, jolla on haaraton, suora ja 3–4 senttimetrin paksuinen varsi. Nuoressa kasvissa on lehtiä koko varren pituudella, mutta kasvin vanhetessa varren latvaan jää tuuhea lehtikimppu. Huonearalialla on isokokoiset, 7–9-sormiset, kiiltävät lehdet, joiden 30–40 senttimetrin mittaiset ruodit taipuvat alaspäin lehtien painosta.

Vanhalle kasville syksyllä tuleva kermankeltainen kukinto on melko mitätön ja kasvin lehtevyys yleensä kärsii kukinnasta.

Käyttö
------

Huonearaliaa kasvatetaan usein huonekasvina, jolllin se on yleensä kukkimaton viherkasvi. Huonekasvina se viihtyy viileällä, hieman varjoisalla paikalla ja vaatii kasvukaudella runsasta kastelua. Mullan tulisi olla sekoitus kompostimultaa, savea ja hiekkaa. Kasvia lisätään siemenistä tai rungon palasista ja latvasta otetuista pistokkaista.

Kuivassa huoneilmassa huonearaliaan tulee helposti tuholaisia. Kasvavat lehdet eivät siedä voimakkaita torjunta-aineita, joten ennakkotorjunta on tarpeen.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5  Huonearalia
2. 1 2  Tiilimäki, A. (päätoim.): *Suomalainen puutarha: Huonepuutarha*. Weilin+Göös, 1989. ISBN 951-35-3983-0.


|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Taksonitunnisteet |
| --- |
|  |
| Fatsia japonica | 
* Wikidata: Q203569
* Wikispecies: Fatsia japonica
* Calflora: 12503
* CoL: 3DVXK
* EoL: 1143544
* EPPO: FATJA
* FoC: 220005219
* GBIF: 3039046
* GRIN: 102545
* iNaturalist: 126735
* IPNI: 90496-1
* IRMNG: 10253929
* ITIS: 505935
* MoBotPF: 276608
* NBN: NHMSYS0000458739
* NCBI: 46397
* NZOR: 3572a903-1ea1-4651-a1f4-cce13f3d3634
* NZPCN: 3941
* Open Tree of Life: 11194
* PalDat: Fatsia\_japonica
* PFI: 8476
* Plant List: kew-84268
* PLANTS: FAJA
* POWO: urn:lsid:ipni.org:names:90496-1
* Tropicos: 2200804
* WFO: wfo-0000966907

 |
|  |
| Aralia japonica | 
* Wikidata: Q38474503
* GRIN: 3821
* IPNI: 89674-1
* Tropicos: 50309363

 |

 |
Lampaiden paimennusta Patagoniassa.
**Paimentamisella** tarkoitetaan karjan laiduntamista aidattomalla alueella tai sellaisessa paikassa, missä karjan karkaamisen luvattomaan paikkaan, loukkaantumisen tai petojen ruoaksi joutumisen riski on suuri. 

Paimentaminen oli aiemmin yleistä, ja sitä varten oli olemassa henkilö, paimen, joka koko ajan oli karjan mukana. Karjan paimentamisen tarve oli suuri, koska talojen maat sijaitsivat usein hajallaan ja taloon saattoi kuulua laajat alueet joutomaita ja niittyjä, joilta karjalle saatiin kesällä ruokaa paimentamalla karjaa niillä. Maita ei niiden laajuuden vuoksi kannattanut aidata. Kun tällaiset laidunmaat sijaitsivat kaukana talosta, saatettiin näille maille rakentaa niin sanottu karjamaja, jossa oli karjalle jopa navetta ja ihmisille pieni tupa asuttavaksi.

Karjan paimentamisesta vastasivat taloissa usein naiset ja lapset sekä vanhempi väki. *Paimenpojaksi* sanotaan vieläkin sähkölaitetta, joka kehittää sähköiseen karja-aitaan pulssivirran (sähköpaimen). Paimenet liikkuivat yleensä jalan karjan mukana.

Lehmiä ja lampaita paimennettiin. Kaikkiruokaisia sikoja, jotka eivät saa pääasiallista ravintoaan laidunkasveista, ei yleensä paimennettu, vaan ne pidettiin aitauksessa.

Maalaistalojen kotilaitumilla, jotka sijaitsivat useimmiten hyvin kasvavilla pelloilla, oli yleensä riu'uista tai piikkilangasta tehty aita, jolloin kenenkään ei tarvinnut jatkuvasti huolehtia, että karja pysyi omalla maalla.

Amerikkalaista paimenta kutsuttiin cowboyksi ja hän liikkui useimmiten ratsun kanssa, koska maasto oli esimerkiksi Texasissa yleensä puutonta ja karjalaumat suuria. Vieläkin maailman köyhimmissä ja vuoristoisissa maissa paimennetaan karjaa.

Etenkin vuoristoseuduilla käytetään apuna paimenkoiria.

Katso myös
----------

* Paimentolaisuus

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Paimentaminen** Wikimedia Commonsissa
**Napoleon Orda** (puol. *Napoleon Mateusz Tadeusz Orda*, valkoven. Напалеон Орда; 11. helmikuuta 1807 – 26. huhtikuuta 1883 Varsova) oli merkittävä valkovenäläinen, puolalaiseen aatelistaustaiseen insinööriperheeseen syntynyt kuvataiteilija, pianisti ja säveltäjä. Napoleon Orda tunnetaan nykyisin hänen lukuisista 1800-luvun puolivälin jälkeen tekemistään aiemman Puola-Liettuan eli nykyisen Valko-Venäjän, Puolan, Liettuan ja Ukrainan luoteisosien kaupunkeja, linnoja, kartanoita ja maisemia koskevista litografioistaan ja akvarelleistaan.

Napoleon Orda
Napoleon Orda syntyi helmikuussa 1807 Pinskin piirin Varatsevitšyn kylässä, Minskin alueella Venäjän keisarikunnassa, nykyisen Ivanavan hallintopiirissä Valko-Venäjän Brestin alueella. Hän aloitti 1823 fysiikan ja matematiikan opinnot Vilnan yliopistossa. Hän liittyi kiellettyyn opiskelijajärjestöön, jossa toimimisen tuloksena hänet vuonna 1827 erotettiin yliopistosta ja hän joutui 15 kuukaudeksi vankilaan. Vuosina 1830–1831 hän osallistui tsaarinvaltaa aiemman Puola-Liettuan alueella vastustaneeseen marraskuun kansannousuun; tämän seurauksena hänen kotitalonsa takavarikoitiin ja hänet – Siperian vaihtoehtona – karkotettiin pois Venäjältä.

Hrodnaa Niemen-joen toiselta puolelta katsottuna
Valkovenäläinen postimerkki taiteilijan kunniaksi
Hän asui tämän jälkeen monissa maissa, muun muassa Itävallassa, Italiassa ja Sveitsissä. Vuonna 1833 hän sai emigrantin aseman Ranskasta ja asettautui Pariisiin. Hän tutustui moniin aikakauden johtaviin taiteilijoihin ja alkoi keskittyä musiikkiin ja kuvataiteen harrastamiseen. Hän esiintyi muun muassa yhdessä Frédéric Chopinin kanssa Pariisin juhlissa ja Adam Mickiewiczin runoimprovisaatioiden säestäjänä pianolla. Hän sai opetusta säveltämiseen esimerkiksi Franz Lisztiltä. Vuodesta 1847 lähtien hän oli Pariisin italialaisen oopperan johtaja ja sävelsi sekä opetti musiikkia itsekin. Kuvataiteita Napoleon Orda opiskeli maisema-arkkitehtuurin taiturin Pierre Girardin ohjauksessa. Ordan ensimmäiset piirrokset julkaistiin Ranskan ja Reininmaan matkan 1840–1842 jälkeen. Vuosina 1842–1844 oli Espanjan, Portugalin ja Algerian kuvien vuoro.

Muutama vuosi keisari Aleksanteri II:n poliittisten pakolaisten armahtamisen (1856) jälkeen Orda muutti perheineen takaisin synnyinseudulleen, josta hän vuokrasi entisen kotitalonsa. Vuosina 1862–1863 perhe asui jonkin aikaa Hrodnassa.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4   Napoleon Orda - Overview (Napoleon Ordasta) archives.gov.by. Viitattu 30.11.2011. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Napoleon Orda** Wikimedia Commonsissa

* Museo taiteilijan synnyinkylässä Ivanavan piirissä Valko-Venäjällä (venäjäksi)
* Puolan historiaan liittyviä Napoleon Ordan kuvia (puolaksi)

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Yhdysvallat
* Tšekki
* Puola

 |
|  |
| Taiteenala | 
* MusicBrainz

 |
|  |
| Muut | 
* Europeana
* RISM
* IdRef

 |

 |
**Uusmaalaisten marssi** (ruots. *Nylänningarnas marsch*) on Henrik Boreniuksen säveltämä ja Anders Theodor Lindhin ruotsiksi sanoittama marssi, luultavasti vuodelta 1867. Sekä Borenius että Lindh olivat musiikkia harrastavia lakimiehiä. Suomenkielisen tekstin marssiin on tehnyt E. Hiekkala. Laulu alkaa sanoilla *Meren mahtavan laulun me tunnemme* (ruots. *Det stormande havets mäktiga sång*).

"Uusmaalaisten marssi" tunnetaan myös nimellä "Uudenmaan marssi", mutta sitä ei pidä sekoittaa Oskar Merikannon säveltämään ja J. H. Erkon sanoittamaan "Uudenmaan marssiin", joka tunnetaan myös nimellä "Uusmaan marssi".

Suomenkieliset sanat
--------------------

1. Meren mahtavan laulun me tunnemme,
oi, miten myrskyssä mielen se kiehtoo!
Kerran kehdossa lapsen se korvaan jo soi,
meidät miehiksi loihtii ja liehtoo;
Kun uhka on ukkosen, pauanteen,
tie tummuu ja taivas on harmaa,
me riennämme kuin vihur’ raikkahan veen
läpi maailman vauhtia varmaa.
2. Eespäin kisa aaltoin on kimmeltäväin,
Eespäin tie tuulen on vapaan,
Päin, päin, väkivaltaa ja vääryyttä päin,
Eespäin, pojat, taattojen tapaan;
Kuin rientävi riemuiten kuolemahan
Laine luo kodin rakkahan rantaa,
Me tahdomme hurmeemme huuruavan,
Elon, hengenkin maallemme antaa.
3. Perut taattojen tanteret armahat nää,
Mielen, miehuuden, kunnian, kunnon,
Isänmaan, joka intomme lämmittää
Lain turvan ja oikeudentunnon;
Kaikk’ kauniiksi, suureksi kartuttaen
Sen jättää tahdomme kerran
Me pojille polvien nousevien
Kuin henkemme huomahan Herran!

Lähteet
-------

1. 1 2  Vuoristo, Aapeli (toim.): "Uusmaalaisten marssi", *Suuri toivelaulukirja 2*, s. 12–13. 18. painos, 1. painos 1977.. F-kustannus, 2005. ISBN 952-461-082-5.
2. ↑  Suomen sotilaan lauluja. 1933. Neljäs painos. Koonnut Sotilaspoika. Werner Söderström Osakeyhtiö, Porvoo.
**Napialan nahkatehdas** oli Janakkalan Tervakoskella vuosina 1880–1991 toiminut nahkatehdas. Tehdas sai alkunsa Salomon Waaran vuonna 1880 perustamasta nahkurinverstaasta. Tehdas valmisti erilaisia nahkatuotteita, muun muassa hevosvaljaita, reppuja, rukkasia ja suksi- ym. nahkaremmejä. 1920-luvulla tehtaan johtoon tuli Salomon Waaran poika Oskar Waara ja yrityksen nimeksi tuli Napialan Nahkatehdas Oy. Tehtaan toiminta laajeni 1930-luvulla ja uuden tehdasrakennuksen rakennustyö alkoi 1933. Tehtaan toiminta siirtyi rakennustöiden ajaksi väliaikaisesti Tampereelle Oskar Waaran siellä omistamalle Pyynikin nahkatehtaalle. Vuonna 1937 valmistui punatiilinen kaksikerroksinen tehdasrakennus, jota laajennettiin vielä 1940-luvulla. Oskar Waaran jälkeen tehtaan johtoon tuli hänen poikansa Erkki Waara (1924–1988) ja yritys toimi viimeksi Napiala Oy:n nimellä. Nahkatehtaan toiminta alkoi sitten hiipua uusien materiaalien syrjäyttäessä nahkan ja autojen ja traktorien yleistymisen vähentäessä hevosvaljaiden kysyntää. Tehdas lopetti toimintansa vuonna 1991.

Entisestä tehdasrakennuksesta vuokrataan nykyisin varasto-, harraste- ja työtilaa. Rakennuksessa on varastoja, loftasuntoja, käsityöverstaita, bändien harjoitustiloja ja autotalleja.

Lähteet
-------

1. ↑  Elämää Janakkalassa. Napialan nahkatehdas: Trendiasumista Tervakoskella, Tarinoita Janakkalasta 12.6.2015
2. ↑  Waaran ja Göranssonien sukua - viikinkien jäljillä 26.8.2009 : Napialan Nahkatehdas Oy
3. ↑  Napialan tehtaan verkkosivut
Fulkin kruunajaiset.
**Fulk**, koko nimeltään **Foulques le Jeune** (1092 – marraskuu 1143, Acre) oli Jerusalemin kuningas 1131–1143. Fulk oli ennen kuninkuuttaan Anjoun ja Mainen kreivi Fulk V.

Fulk meni vuonna 1109 naimisiin Mainen Erenburgan kanssa. Erenburga kuoli vuonna 1126. Jerusalemin kuningas Balduin II lähetti vuonna 1127 Guillaume de Buresin ja Guy Brisebarren tarjoamaan Balduinin tytärtä Melisandea Fulkin uudeksi vaimoksi. Järjestetyllä avioliitolla Balduin pyrki varmistamaan tyttärensä nousun Jerusalemin kuningaskunnan hallitsijaksi. Fulk luopui Anjoun kreivin asemasta vuonna 1129 vanhimman poikansa Gottfried V:n hyväksi ja matkusti Acreen, jonne hän saapui toukokuussa 1129. Sieltä hän jatkoi matkaa Jerusalemiin, jossa meni naimisiin Melisanden kanssa.

Balduin II:n kuoltua Fulk kruunattiin 14. syyskuuta 1131 Jerusalemin kuninkaaksi ja Melisande Jerusalemin kuningattareksi. Avioliitosta syntyi kaksi poikaa, tulevat kuninkaat Balduin III ja Amalrik I.

Fulk nimitti itsensä Antiokian hallitsijaksi sen jälkeen, kun hänen kälynsä Antiokian kreivitär Alix oli ensin yrittänyt vaatia Antiokian hallitsijan asemaa isänsä kuoleman jälkeen. Fulk lähti vuonna 1133 pelastamaan piiritetyksi joutunutta Montferrandin linnaa, mutta Fulkin armeija tuhottiin, ja Fulk itse joutui pakenemaan linnaan, jonka hän lopulta joutui luovuttamaan hintana vapaudestaan. Vuonna 1139 Fulk sopi Damaskoksen Unurin kanssa liitosta Damaskosta uhkaavaa Aleppon Zengi atabegia vastaan ja pakotti tämän vetäytymään Aleppoon. Fulk kuoli metsästysretkellä vuonna 1143 pudottuaan hevosen selästä.

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Edeltäjä:**Balduin II** | **Jerusalemin kuningas**  | Seuraaja:**Balduin III** |

Lähteet
-------

1. 1 2  Fulk king of Jerusalem *Encyclopedia Britannica*. Viitattu 5.2.2023. (englanniksi)
2. 1 2 3  Kings of Jerusalem 1131-1192 Foundation for Medieval Genealogy. Viitattu 5.2.2023. (englanniksi)
**Uusluddismi** on maailmankuva tai periaate, joka vastustaa monia modernin teknologian muotoja. Termiä luddiitti käytetään yleensä halventavasti ihmisiin, jotka osoittavat teknofobisia taipumuksia. Nimi pohjautuu vuosina 1811–1816 toimineihin englantilaisiin luddiitteihin. 

Uusluddismi on johtajaton liike, joka vastustaa modernia teknologiaa ja pyrkii palauttamaan joitain tai kaikkia teknologioita primitiivisemmälle tasolle. Uusludiiteille on ominaista yksi tai useampi seuraavista käytännöistä: passiivinen teknologian käytöstä luopuminen, ympäristölle haitallista teknologiaa tuottavien henkilöiden vahingoittaminen, yksinkertaisen elämän puolustaminen tai teknologian sabotointi. Modernilla uusludiittiliikkeellä on yhteyksiä globalisaation vastaiseen liikkeeseen, anarkoprimitivismiin, radikaaliin ympäristönsuojeluun ja syväekologiaan.

Liike
-----

Nykyaikaiset uusludiitit ovat monipuolinen joukko löyhästi tai ei ollenkaan sidoksissa olevia ryhmiä, joihin kuuluu esimerkiksi kirjailijoita, tutkijoita, opiskelijoita, perheitä, amisseja, mennoniittejä, kveekareita, ympäristönsuojelijoita ja nuoria idealisteja, jotka pyrkivät luomaan teknologiavapaata ympäristöä. Jotkut luddiitit näkevät itsensä teknologian uhreina, ja yrittävät estää lisävahingon aiheutumista itselleen tai läheisilleen. Toiset pitävät itseään luonnollisen järjestyksen puolestapuhujina ja vastustavat tekniikan aiheuttamaa ympäristön pilaamista.

Tunnettuja uusludiitteja ovat esim. S. D. George, Stephanie Mills, Theodore Roszak, Scott Savage, Clifford Stoll, Bill McKibben, Neil Postman, Wendell Berry, Alan Marshall ja Gene Logsdon. Postman ei kuitenkaan pitänyt itseään luddiittina.

Katso myös
----------

* Pentti Linkola
* Tiedevastaisuus
* Anarkoprimitivismi

Lähteet
-------

1. 1 2  Jones: *Against technology: from the Luddites to neo-Luddism*, s. 20. CRC Press, 2006. ISBN 978-0-415-97868-2. Teoksen verkkoversio.
2. ↑  Brosnan, M.J. (1998). Technophobia: the psychological impact of Information Technology. pg 155. London: Routledge.
3. 1 2  Sale: AVOWEDLY LOW-TECH: America's new Luddites *mondediplo.com*.  February 1997. Viitattu 14 November 2020.
4. 1 2  Banning, Doresa: Modern Day Luddites *jour.unr.edu*.  Arkistoitu 7.3.2016. Viitattu 27.11.2022.
5. ↑  Basney, Lionel. Questioning Progress, Books and Culture magazine, 1998
**Valamon Viiniherman Oy** on vuonna 1997 perustettu yhtiö, jonka pääomistaja on Valamon luostari ja se tuottaa viinejä, liköörejä ja viskiä.

Yhtiön ovat alun perin perustaneet Valamon luostari ja ilomantsilainen Hermannin viinitila. Jälkimmäinen on perustettu vuonna 1989 ja on Suomen vanhin viinitila.

Yhtiötä sanotaan Valamon isä Andreaksen luomukseksi. Se teki vuonna 2012 60 000 euroa voittoa.

Vuonna 2014 kerrottiin yhtiön aloittavan viskin valmistuksen. Siitä suunnitellaan luostarin taloudellista kivijalkaa. Investointi viskiin maksaa noin miljoona euroa. Yhtiössä uskotaan hankkeen kannattavuuteen, vaikka viskiä saadaan myyntiin vasta vuonna 2018. Hankkeeseen tarvittavan tislaamon osake-enemmistön omistaa myös Valamon luostari. Valamon juomatuotannosta vastaa Timo Kettunen.

Lähteet
-------

1. 1 2  Juhani Saarinen: Valamo elää yli varojensa.  *Helsingin Sanomat*, 17.8.2013, s. B 6–7.  Sanoma Oy.
2. 1 2  Verna Vuoripuro: Valamon luostarissa aletaan valmistaa viskiä.  *Helsingin Sanomat*, 2.7.2014, s. A 12.
3. ↑  Pannussa porisee viskimallas *www.joensuuregion.fi*. Viitattu 2.7.2014.

Aiheesta muualla
----------------

* Valamon Viinihermanin internetsivut (Arkistoitu – Internet Archive)
**Uuspragmatismi**, tai joskus "kielellinen pragmatismi", on vaikeasti määriteltävä analyyttisen filosofian osa-alue, jonka sanotaan syntyneen Yhdysvalloissa. Se on liitetty erilaisiin ajattelijoihin, joihin kuuluvat muun muassa Richard Rorty, Hilary Putnam, W. V. O. Quine ja Donald Davidson, vaikkakaan kukaan näistä filosofeista ei ole kutsunut itseään "uuspragmatistiksi".

Taustaa
-------

Uuspragmatistit, erityisesti Rorty ja Putnam, ovat omaksuneet ajatuksia klassisilta pragmatisteilta, kuten Charles S. Peirceltä, William Jamesilta ja John Deweyltä. Putnam luettelee teoksessaan *Words and Life* (1994) klassisen pragmatistisen perinteen ajatuksia, joita myöhemmät pragmatistit pitävät vakuuttavimpina. Näihin kuuluvat

1. täydellinen skeptismi, jonka mukaan sekä tieto että tiedon kiistäminen vaativat yhtä lailla oikeutusta
2. fallibilismi kaikkien käsitysten suhteen
3. tosiasioiden ja arvojen välisen kahtiajaon kiistäminen
4. ajatus käytännön ensisijaisuudesta filosofiassa.

Kielellinen pragmatismi uudistaa pragmatismia kolmella tavalla. Ensiksi se kiittää pragmatisteja, kuten Jamesia ja Deweytä, siitä, että nämä kiistivät monia perinteisen filosofian menetelmiä ja päämääriä. Toiseksi se hylkää heidän pyrkimyksensä rakentaa jälleen, mitä ei pidä rakentaa jälleen. Kolmanneksi, kun on hyväksytty, että filosofin käytettävissä on vain kieli, voidaan luoda vapaasti, jopa runollisesti, ja palvella niitä päämääriä, jotka vaikuttavat parhailta.

Rortyn kirjoitukset
-------------------

Rorty kirjoitti vuonna 1995:

Kielellistän niin monta kielellistä käännettä edeltänyttä filosofia kuin kykenen, lukeakseni heitä sen utopian profeettoina, jossa kaikki metafyysiset ongelmat on purettu, ja uskonto ja tiede ovat tehneet tilaa runoudelle.
Tällä "kielellisen käänteen" strategialla Rorty pyrki välttämään klassisessa pragmatismissa vielä olemassa olleet essentialismit, joiksi hän katsoo totuuden, todellisuuden ja kokemuksen. Rorty kirjoitti:

Analyyttinen filosofia, kiitos keskittymisensä kieleen, pystyi puolustamaan tiettyjä keskeisiä pragmatistisia väitteitä paremmin kuin James ja Dewey itse – – Kiinnittämällä huomiomme kielen ja muun maailman suhteeseen ennemmin kuin kokemuksen ja luonnon suhteeseen, jälkipositivistinen analyyttinen filosofia kykeni paljon radikaalimpaan irtautumiseen filosofisesta perinteestä.

Lähteet
-------

1. ↑  Putnam (1994) *Words and Life*, s. 152.
2. ↑  *Rorty and Pragmatism: The Philosopher Responds to His Critics*, toim. Herman J. Saatkamp (Nashville: Vanderbilt University Press, 1995).
3. ↑  *Transactions of the Charles S. Peirce Society 21, no. 1* (Winter 1985).

Kirjallisuutta
--------------

* Rorty, Richard: *Philosophy and the Mirror of Nature*. Princeton: Princeton University Press, 1979. ISBN 0-691-02016-7. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Neopragmatism.org. (englanniksi)

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.   
Alkuperäinen artikkeli: en:Neopragmatism
**Tutkimusohjelmayksikkö** (TOY), Englanniksi *Research Programs Unit* (RPU), on yksi kolmesta Helsingin yliopiston lääketieteellisen tiedekunnan yksiköstä. Se on omistettu lääketieteelliseen tutkimukseen ja on osa Helsingin Akateemisestä lääketiedekeskuksesta AMCH, joka sijaitsee Helsingin yliopiston Meilahden kampuksella.
Ulkoinen ja kansainvälinen tieteellinen neuvosto valitsee tutkimusohjelmat ja niiden tukimusryhmät 4-6 vuoden välein kilpaillun haun kautta. Tällä hetkellä RPU koostuu yhdeksästä tutkimusohjelmasta: Soveltavan kasvaingenomiikan tutkimusohjelma, Kliinisen ja molekulaarisen metabolian tutkimusohjelma, Ihmisen mikrobiomit tutkimusohjelma, Yksilöllisen lääkehoidon tutkimusohjelma, Unen ja stressin tutkimusohjelma, Systeemisen onkologian tutkimusohjelma, Translationaalisen syöpälääketieteen tutkimusohjelma, Translationaalisen immunologian tutkimusohjelma, Kantasolujen ja metabolian tutkimusohjelma. Nykyiset ohjelmat toimivat vuoden 2025 loppuun asti. Suurin osa TOY:n laboratorioista ja tiloista sijaitsee Biomedicum Helsingin tutkimuskeskuksessa. TOY:n nykyinen johtaja on Henna Tyynismaa.

Lähteet
-------

1. ↑  The Academic Medical Center Helsinki *University of Helsinki*.  14.11.2016. Viitattu 28.2.2020.
2. ↑  Units *University of Helsinki*.  17.6.2016. Viitattu 28.2.2020.

Aiheesta muualla
----------------

* Tutkimusohjelmayksikön kotisivut
**Tutkivan teatterityön keskus** on Tampereen yliopiston informaatioteknologian ja viestinnän tiedekunnan tutkimus- ja asiantuntijayksikkö. Keskus on perustettu vuonna 2007. Sen johtajana toimii Mika Lehtinen (TeM). Keskuksen toimintaan osallistuvat myös Tampereen yliopiston teatterin ja draaman tutkimus sekä Tampereen ammattikorkeakoulu.

Toiminta ja hankkeet
--------------------

Tutkivan teatterityön keskuksen tarkoituksena on kehittää teattereiden taiteelliseen, tuotannolliseen ja tekniseen toimintakulttuuriin liittyviä käytäntöjä. Samalla tuotetaan yliopistotason tutkimusta sekä julkaisuja osana perus- ja jatkotutkintoja. Opetusministeriö myönsi Tampereen yliopistolle rakenteellisen kehittämisen hankerahoitusta vuosille 2007–2009. Myös Tampereen kaupunki rahoittaa Tutkivan teatterityön keskuksen toimintaa.

Tutkivan teatterityön keskus oli mukana kansainvälisessä Prospero-hankkeessa vuosina 2009-2011. Prospero oli eurooppalainen teatterihanke, jossa olivat Tutkivan teatterityön keskuksen lisäksi mukana Théâtre National de Bretagne (Rennes), Emilia Romagna Teatro Fondazione (Modena), Théâtre de la Place ( Liège), Fundacão Centro Cultural de Belém (Lissabon) sekä (Schaubühne am Lehniner Platz Berlin) (Berliini). Prospero-hankkeen tuotannot kiersivät osanottajakaupungeissa. Suomessa tuotannot nähtiin Tampereen Teatterikesän ohjelmistossa vuosina 2009–2012.

Muita Tutkivan teatterityön keskuksen hankkeita ovat olleet mm. VIMMA (2013-2014), Vaikuttava sirkus (2011-2014), TEKIJÄ - Teattereiden kiertuejärjestelmä - Turnénätverk for teater (2011-2013), Voimaa taiteesta (2010-2013), Sosiaalinen sirkus (2009-2011) sekä YLÖS - ammattiteattereiden yleisötyön kehittäminen (2009-2010).

Lähteet
-------

* Tutkivan teatterityön keskus

Aiheesta muualla
----------------

* Tutkivan teatterityön keskuksen verkkosivut (Arkistoitu – Internet Archive)
* Näyttelijäntyön laitoksen verkkosivut
* Tampereen yliopiston Viestinnän, median ja teatterin yksikön verkkosivut (Arkistoitu – Internet Archive)
*Tämä artikkeli kertoo valo-olosuhteista. Valaistuminen on filosofinen käsite.*
Seinävalaisin
**Valaistus** käsittää keinotekoiset valonlähteet kuten lamput, ledit ja sisätiloihin tulevan päivänvalon. Päivänvaloa käytetään usein pääasiallisena valonlähteenä päivisin.

Valaistukseen kuluu merkittävä osa maailman energiantuotannosta. Keinotekoinen valaistus toteutetaan nykyään yleisimmin sähköllä. Aiemmin siihen on käytetty kaasua, öljyä ja kynttilöitä, jotka yhä ovat käytössä joissain tilanteissa. Suomessa päre oli maaseudulla yleinen valaistusneuvo aina 1800-luvun lopulle saakka. Oikeanlaisella valaistuksella voidaan parantaa työtehoa tai luoda tunnelmaa. Sisävalaistus on olennainen osa sisustusta. Valaistus voidaan luokitella käyttötarkoituksen mukaan joko yleis-, kohde- tai työvalaistukseksi.

Valaisimet
----------

Valaisimia on saatavilla moniin eri tarkoituksiin ja tyyleihin. Jotkut ovat hyvin pelkistettyjä ja yksinkertaisia, kun taas toiset ovat jo itsessään taideteoksia. Valaisimissa voidaan käyttää lähes mitä tahansa materiaaleja, kunhan ne ovat lämmön kestäviä ja täyttävät turvallisuusmääräykset.

Valaistustyyppejä
-----------------

* Työvalaistus on tarkoitettu esimerkiksi lukemiseen tai materiaalien tutkimiseen, ja edellyttää noin 1 500 luksin voimakkuutta.
* Korostava valaistus on pääasiassa tarkoitettu sisustukseen, ja sen tarkoituksena on valaista kuvia, kasveja tai muita sisustuksen elementtejä.
* Yleisvalaistus on yleensä sijoitettu kattoon ja sen tarkoituksena on luoda tilaan riittävä valaistus normaaleihin toimiin.

Katso myös
----------

* Katuvalo
* Valaisin
* Spektri
* Valaistusvoimakkuus
* Kaamosmasennus
* Valosaaste
* Li-Fi

Lähteet
-------

1. ↑   (Arkistoitu – Internet Archive)

Aiheesta muualla
----------------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Valaistus**.
### Suomeksi

* Lampputieto: puolueetonta, luotettavaa ja ajankohtaista tietoa lampuista ja valaistuksesta.
* Kodin valaistus stek.fi: tietoa valaistuksesta.

### Englanniksi

* Lighting Research Center @ Rensselaer Polytechnic Institute
* American Lighting Association
* Professor Peter Boyce looks at the effects of poor lighting
* LED vs CFL Bulbs: Color Temp, light spectrum, and more.
**USS Agamenticus** oli Yhdysvaltain laivaston vuonna 1863 vesillelaskettu kaksipotkurinen ja kaksitorninen Miantonomoh-luokan monitori.

Valmistus
---------

*Pääartikkeli: Miantonomoh-luokka*
Alus tilattiin Portsmouthin laivastontelakalta, missä köli laskettiin vuonna 1862. Alus laskettiin vesille 19. maaliskuuta 1863, mutta Yhdysvaltain sisällissodassa saatujen kokemusten mukaan alusten hallittavuutta ja ohjaustilojen käytettävyyttä piti parantaa. Alus oli modernisoitavana vuoden 1864 alun, jolloin sille lisättiin niin sanottu "hurrikaanikansi" keskilaivaan tornien väliin ja konehuoneen yläpuolelle. Alus otettiin palvelukseen 5. toukokuuta 1864 päällikkönään C. H. Cushman.

Palvelus
--------

Alus oli Yhdysvaltain koillisrannikolla. Mainesta Massachusettsiin, kunnes se poistettiin palveluksesta 30. syyskuuta 1865 Bostonin laivastontelakalla. Alus makasi ankkurissa lähes viisi vuotta, jona aikana se nimettiin 15. kesäkuuta 1868 *USS Terroriksi*.

Lähteet
-------

* Gardiner, Robert (toim.): *Conway's All the World's Fighting Ships 1860–1905*. Lontoo, Englanti: Conway Maritime Press, 2002. ISBN 0-85177-133-5. (englanniksi)

### Viitteet

1. 1 2  history.naval.mil

*Miantonomoh*-luokan monitorit

|  |
| --- |
| *USS Miantonomoh* - *USS Agamenticus* - *USS Monadnock* - *USS Tonawanda* |
| Edeltäjä: *USS Onondaga* – Seuraaja: *USS Dictator* |