recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Vincent Rose** (1880–1944) oli italialaissyntyinen yhdysvaltalainen muusikko, säveltäjä ja orkesterinjohtaja.

Rose syntyi Palermossa ja sai musiikillisen koulutuksen Italiassa ennen muuttamistaan Yhdysvaltoihin 17-vuotiaana. Hän esiintyi viulistina ja pianistina Chicagon ja Los Angelesin tanssiorkestereissa. Ensimmäisen oman yhtyeensä hän perusti vuoden 1905 tienoilla.

Rose toimi orkesterinjohtajana 1940-luvulle asti ja sävelsi useita menestyskappaleita. Hänen Montmartre Orchestra -yhtyeensä nauhoitti 1920-luvulla Victor Recordsille ja 1930-luvulla muun muassa Perfect Recordsille ja Mellotone Recordsille. Paul Whitemanin orkesteri nauhoitti hänen ja John Schonbergerin sävellyksen "Whispering" instrumentaalina vuonna 1920. Saman vuoden "Avalon"-kappaleesta tuli hitti Al Jolsonille, mutta Jolson, Rose ja sanoittaja Buddy DeSylva joutuivat luovuttamaan tuoton kappaleen rojalteista oopperasäveltäjä Giacomo Puccinin perikunnalle osan sävellyksestä osoittauduttua Puccinilta lainatuksi.

Harry Owensin sanoittama vuoden 1923 laulu "Linger Awhile" tuli tunnetuksi jazzinstrumentaalina Count Basien nauhoitettua sen. Sarah Vaughan nauhoitti sen myöhemmin lauluna. Rosen menestyneimmäksi sävellykseksi tuli vuoden 1940 "Blueberry Hill". Glenn Miller nosti kappaleen listaykköseksi sen ilmestymisvuonna ja vuonna 1956 Fats Domino nauhoitti siitä menestyneen rock and roll -version.

Vincent Rose kuoli Rockvillessä, New Yorkissa 20. toukokuuta 1944.

Sävellyksiä
-----------

* "Whispering" (1920)
* "Avalon" (1920)
* "Linger Awhile" (1923)
* "Pardon Me, Pretty Baby" (1931)
* "The Umbrella Man" (1938)
* "Blueberry Hill" (1940)

Lähteet
-------

1. 1 2  Vincent Rose *Songwriters Hall of Fame*.  Arkistoitu 8.6.2011. Viitattu 7.10.2011. (englanniksi)
2. 1 2 3  Sandra Burlingame: Vincent Rose *JazzBiographies.com*.  Arkistoitu 20.11.2011. Viitattu 7.10.2011. (englanniksi)
3. ↑  Joslyn Layne: Vincent Rose *Allmusic*. Viitattu 7.10.2011. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Lisää luettavaa aiheesta **Vincent Rose** on Wikiaineistossa (englanniksi)

  


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Espanja
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Suomi (KANTO)
* Belgia
* Yhdysvallat
* Tšekki
* Australia
* Puola

 |
|  |
| Taiteenala | 
* MusicBrainz

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Trove

 |
|  |
| Muut | 
* RISM
* SNAC
* IdRef

 |

 |
**Sosiologi** tutkii ihmistä yksilönä ja osana ryhmää, ja pyrkii ymmärtämään, miten ihmiset toimivat yhteiskunnassa. Sosiologit ovat opiskelleet sosiologiaa, yhteisöllisiä ryhmiä ja yhteiskuntia tutkivaa tiedettä. Useimmat sosiologit toimivat suunnittelu-, hallinto- ja tilastointitehtävissä, opettajina, tiedottajina tai tutkijoina.

Koulutus
--------

Sosiologiaa voi Suomessa opiskella seuraavissa yliopistoissa: Helsingin yliopisto, Itä-Suomen yliopisto, Jyväskylän yliopisto, Lapin yliopisto, Svenska social- och kommunalhögskolan, Tampereen yliopisto, Turun yliopisto ja Åbo Akademi.

Sosiologian alalla on useita erilaisia tutkimussuuntia, ja sosiologit erikoistuvat yleensä yhteen tai muutamaan suuntaukseen. Näitä ovat muun muassa oikeus-, talous- ja ympäristösosiologia sekä sosiaaligerontologia ja -psykologia. Sosiologien kiinnostuksen kohteina ovat muun muassa 
työ, yhteiskuntarakenne, kasvatus, koulutus, talous, valta sekä tiede ja taide.

Työllistyminen
--------------

Sosiologit voivat työskennellä useissa ammateissa ja tehtävissä, esimerkiksi tutkijoina, asiantuntijoina tai virkamiehinä, projektipäällikköinä, konsultteina tai tiedottajina. Suomessa sosiologit työllistyvät yleensä hallinto-, suunnittelu- ja koordinointitehtäviin sekä opetusalalle ja toimittajaksi. Myös kansainvälisissä tehtävissä edellytetään usein sosiologista asiantuntemusta.

Suuri osa sosiologeista on töissä julkisella sektorilla, mutta heitä on paljon myös kolmannen sektorin, median, yrityselämän ja tutkimuksen erilaisilla aloilla. Valmistuneet sijoittuvat hyvin koulutustaan vastaaviin tehtäviin. Sivuainevalinnoilla on suuri merkitys uran suuntautumisessa.

Tunnettuja sosiologeja
----------------------

* Pierre Bourdieu
* Émile Durkheim
* Herbert Marcuse
* Georg Simmel
* Max Weber
* Karl Marx

Lähteet
-------

1. ↑  Mitä sosiologia on? Helsingin yliopisto. Viitattu 12.3.2012.
2. ↑  Sosiaalitieteet *Opintoluotsi.fi*. Opetushallitus.  Arkistoitu 12.4.2011. Viitattu 12.3.2012.
3. 1 2  Sosiologia Jyväskylän yliopisto.  Arkistoitu 2.2.2014. Viitattu 12.3.2012.
4. 1 2  Sosiolog *utdanning.no*. Viitattu 11.2.2012. norja
5. 1 2  Sosiologia *Koulutusnetti*. Opetushallitus. Viitattu 11.3.2012.
6. ↑  Sosiologia: Mihin valmistuneet ovat sijoittuneet? *töissä.fi*. Viitattu 29.7.2013.

Aiheesta muualla
----------------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Sosiologi**.
* Sosiaalitieteet (Opintoluotsi)
* Mihin sosiologiaa opiskelleet ovat sijoittuneet työelämässä (töissä.fi)
*Tämä artikkeli kertoo yhtyeestä. Jääkiekkojoukkueesta katso MODO Hockey.*
**Mo-Do** oli italialainen eurodance-projekti. Sen loivat 1990-luvun puolivälissä DJ:t Claudio Zennaro, Mario Pinosa ja Sergio Portaluri. Sen vokalistina toimi **Fabio Frittelli**, jota pidettiin Mo-Don keulakuvana. Mo-Don tyylisuuntana oli koneilla tuotettu tanssimusiikki. Kansainvälinen läpimurto aikaansaatiin vuonna 1994 singlellä *Eins, Zwei, Polizei*. Sen sanat on muokattu vanhasta saksankielisestä lastenlorusta: Mo-Do:n kappaleessa se on muodossa *Eins, zwei, Polizei, drei, vier, Grenadier, fünf, sechs, alte Gags, sieben, acht, gute Nacht*. Levyä soitettiin useasti Saksan ja Itävallan klubeilla ja se oli myös kyseisissä maissa singlelistan ykkösenä. Nimen *Mo-Do* kerrotaan juontuvan Frittellin synnyinpaikkakunnan Monfalconen ja hänen syntymäpäivänsä sunnuntain (ital. *domenica*) kahdesta ensimmäisestä kirjaimesta.

Fabio Frittelli kuoli 6. helmikuuta 2013.

Diskografia
-----------

### Albumit

* *Was ist das?* (1995)

1. "Eins, zwei, polizei"
2. "Hamlet"
3. "Gema Tanzen"
4. "Liebes Tango"
5. "Für Dich, My love"
6. "Hallo"
7. "Super Gut"
8. "Das Konzert"
9. "Eins, zwei, polizei (repris)"
10. "Super Gut (rmx)"

### Singlet

* "Superdisco" (Cyberdisco)
* "Eins, zwei, Polizei" (1994)
* "Super gut" (1994)
* "Gema tanzen" (1995)
* "Sex Bump Twist" (1996)

Lähteet
-------

1. ↑  Mo-Do’s Biography — Free listening, videos, concerts, stats and photos at Last.fm *www.last.fm*. Viitattu 26.5.2017. (englanniksi)
2. ↑  Fabio Frittelli *Discogs*. Viitattu 26.5.2017. (englanniksi)
3. ↑  Fabio "Mo-DO" Frittelli (1966 - 2013) - Find A Grave Memorial *www.findagrave.com*. Viitattu 26.5.2017.
**Robert J. Sternberg** (s. 8. joulukuuta 1949 Newark, New Jersey, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen psykologi. Hän on tutkinut muun muassa älykkyyttä, viisautta, luovuutta ja rakkauden sekä vihan psykologiaa.

Sternberg on toiminut muun muassa dekaanina Tuftsin yliopistossa ja PACE-keskuksen johtajana siirryttyään sinne Yalen yliopistosta, jossa hänellä oli psykologian professuuri.

Sternberg on saanut psykologian alalla lukuisia kansallisia ja kansainvälisiä huomionosoituksia sekä palkintoja. Hänellä on myös neljä eurooppalaista kunniatohtorin arvoa (Espanja, Ranska, Belgia, Kypros). Sternberg on yksi eniten viitatuista tutkijoista psykologian oppikirjoissa. Hän on laatinut yli 950 referee-julkaisua ja kuuluu muun muassa *Contemporary Psychology* -lehden toimituskuntaan. Vuonna 2003 hän toimi APA:n (American Psychological Association) puheenjohtajana.

Sternbergin "rakkaus on tarina" -teoriassa ihmisten välillä syntyvien parisuhteiden luonne riippuu siitä, millaisia sisäisiä tarinoita rakkaudesta osapuolet toteuttavat. Haastattelututkimusten pohjalta Sternberg on löytänyt 26 erilaista rakkaustarinan tyyppiä. Jokainen näistä tarinoista sisältää selvästi erottuvia etuja ja haittoja, ja monet niistä ovat yhteen sovittamattomia. Parisuhteen osapuolet siis pyrkivät toteuttamaan parisuhteessaan omaa rakkaustarinaansa ja näkemään myös kumppaninsa oman rakkaustarinansa viitekehyksestä. Mikäli molempien osapuolten tarinat sopivat yhteen, parisuhteella on paremmat edellytykset toimia kuin, jos heidän tarinansa ovat ristiriitaiset keskenään.

Sternberg on analysoinut rakkaudessa kolme elementtiä: 1) läheisyys, 2) intohimo ja 3) omistautuminen. Erilaisia rakkauden vaiheita ja lajeja ovat:

* Pitäminen (ystävyys): läheisyys
* Ihastuminen (rakkaus ensi silmäyksellä): intohimo
* Tyhjä rakkaus (hyväntekeväisyys): omistautuminen
* Romanttinen rakkaus: intohimo ja läheisyys
* Kumppanirakkaus: läheisyys ja omistautuminen
* Kohtalokas rakkaus (pyörremyrskyromanssi): omistautuminen ja intohimo
* Täyteläinen rakkaus: läheisyys, omistautuminen ja intohimo

Sternbergin teoksia
-------------------

* *Rakkaus on tarina – sisäiset tarinat parisuhteissa* (*Love is a story – a new theory of relationships*; Art House, 2005)

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Norja
* Espanja
* Ranska
* BnF data
* Katalonia
* Saksa
* Israel
* Belgia
* Yhdysvallat
* Latvia
* Japani
* Tšekki
* Australia
* Korea
* Kroatia
* Alankomaat
* Puola
* Portugali

 |
|  |
| Tieteilijät | 
* CiNii
* ORCID

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Trove

 |
|  |
| Muut | 
* IdRef

 |

 |
*Tämä artikkeli kertoo Chilen laivaston purjefregatista. Muita samannimisiä aluksia, katso General O’Higgins.*

**O’Higgins** oli Chilen laivaston vuonna 1818 vallattu fregatti.

Valmistus
---------

Venäjän keisarikunnan laivasto tilasi 44-tykkisen Spešnyi-luokan fregatin Arkangelin telakalta. Alus laksettiin vesille 3. heinäkuuta 1816 nimellä *Patriki* (ven. Патрикий).

Palvelus
--------

Alus myytiin 17. elokuuta 1817 Espanjalle, jolle se luovutettiin 1818. Alus liitettiin laivastoon nimellä *Maria Isabel*. 

Alus suojasi vielä samana vuonna saattueen Peruun päällikkönään Dionisio Capas. Chilen laivaston osasto, jonka päällikkönä oli Manuel Blanco Encalada, valtasi aluksen Talcahuanossa 28. lokakuuta.

Alus liitettiin Chilen laivastoon nimellä *O’Higgins*. Alus oli 1820 Thomas Cochranen lippulaivana Chilen laivaston osallistuessa Perun itsenäistymistaisteluun. *San Martínin* haaksirikkoutuessa heinäkuussa 1821 Chorritosinlahdella Perun rannikolla Cochrane siirtyi uudelleen *O’Higginsille*. Konservatiivien tehtyä vallankaappauksen 28. tammikuuta 1823 ja syrjäytettyä O’Higginsin alus nimettiin uudelleen *Maria Isabeliksi*. Alus myytiin 1. huhtikuuta 1826 Argentiinalle, joka liitti sen laivastoonsa nimellä *Buenos Aires*. Alus huollettiin Valparaisossa. Alus upposi Kap Hornissa.

Lähteet
-------

1. 1 2  armada.cl

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.   
Alkuperäinen artikkeli: en:Chilean frigate O'Higgins (1816)
**Borzja** (ven. Бо́рзя) on kaupunki Taka-Baikalian aluepiirissä Venäjällä. Se sijaitsee Borzja-joen rannalla 349 kilometriä aluepiirin pääkaupungista Tšitasta kaakkoon. Kaupunki on Borzjan piirin keskus. Sen kautta kulkee Tšitasta Kiinan Manzhouliin johtava rautatie ja maantie. Borzjassa niistä haarautuu yhteys Mongolian Tšoibalsaniin. Asukkaita on 30 400 henkeä (vuonna 2009).

Paikkakunta on syntynyt 1770-luvulla. Ensimmäiset asukkaat olivat burjaatteja ja evenkejä. Rautatien rakentamisen jälkeen vuonna 1899 Borzjasta tuli huomattava kaupan keskus. Kaupunginoikeudet se sai vuonna 1950.

Nykyään Borzjassa on rautatieliikenteen yrityksiä ja elintarviketeollisuutta. Lentokenttä suljettiin 1990-luvulla. Paikallislehtenä ilmestyy *Daurskaja nov*. Kaupungin lähellä on Dahurian luonnonpuisto.

Lähteet
-------

1. ↑  Federalnaja služba gosudarstvennoi statistiki: Tšislennost naselenija Rossijskoi Federatsii po gorodam, posjolkam gorodskogo tipa i raionam na 1 janvarja 2009 g.  2009. Moskva:  Federalnaja služba gosudarstvennoi statistiki (Rosstat).  Arkistoitu 21.10.2011. Viitattu 7.1.2010. (venäjäksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Borzja Taka-Baikalian tietosanakirjassa (venäjäksi)

vaakunaTaka-Baikalian aluepiirin kaupungit
lippulippu
**Pääkaupunki: Tšita**  

Balei | Borzja | Hilok | Krasnokamensk | Mogotša | Nertšinsk | Petrovsk-Zabaikalski | Šilka | Sretensk
**Robert Strassburg** (1915–2003) oli yhdysvaltalainen säveltäjä. Hän sävelsi juutalaista uskonnollista musiikkia; lisäksi hänen tuotantoaan innoitti Walt Whitmanin runous. Whitmanin innoittamiin teoksiin lukeutuvat *Walt Whitman Cycle* tenorille ja orkesterille, kymmenosainen kuorosinfonia *Leaves of Grass* (1992) ja ooppera *Congo Square*. Strassburg sävelsi musiikin myös kymmeniin dokumenttielokuviin.

Strassburg myös kirjoitti runoja, joita hän julkaisi lukuisissa kokoelmissa.

Elämäkerta
----------

Strassburg syntyi New Yorkissa. Hänen opettajiaan olivat Igor Stravinski, Walter Piston ja Paul Hindemith. Kandidaatin opinnot Strassburg suoritti New England Conservatoryssa, maisteriksi hän valmistui Harvardin yliopistossa ja tohtori hänestä tuli University of Judaismista (Los Angeles).

Strassburg opetti muun muassa Brooklyn Collegessa vuodesta 1947 vuoteen 1950 sekä Brandeis-instituutissa. Vuonna 1960 hän muutti Los Angelesiin. Hän toimi University of Judaismin taidekoulun avustavana dekaanina vuoteen 1966 saakka; tämän jälkeen hänestä tuli Kalifornian osavaltionyliopiston professori.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Milken Archive: Robert Strassburg


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Saksa
* Israel
* Yhdysvallat

 |
|  |
| Taiteenala | 
* MusicBrainz

 |
|  |
| Muut | 
* Europeana
* SNAC
* IdRef

 |

 |
**Oían linna** (kreik. Καστέλι Οίας, *Kastéli Oías*) eli **Pyhän Nikolaoksen linna** (Καστέλι Αγίου Νικολάου Απανωμερίας, *Kastéli Agíou Nikoláou Apanomerías*) on venetsialaisaikainen linna Oían kylässä Santorínilla Kreikassa.

Oían linna.
Oían linna rakennettiin joskus ennen vuotta 1480, jolta ajalta ovat varhaisimmat maininnat sen olemassaolosta. Linna on saanut nimensä paikalla olevasta Pyhälle Nikolaokselle (*Ágios Nikólaos*) omistetusta kirkosta, joka on peräisin noin vuodelta 1450.

Linna sijaitsee Santorínin kalderan laidalla olevalla kukkulalla noin 55 metrin korkeudessa merenpinnasta laskettuna. Linnasta on säilynyt vain joitakin osia. Rauniot kärsivät tuhoja vuoden 1956 maanjäristyksessä. Muun muassa siellä olleet Pyhän Georgioksen (*Ágios Geórgios*) ja Neitsyt Maria (*Panagía*) *Platsanín* kirkot tuhoutuivat. Viimeksi mainittu siirrettiin uuteen paikkaan kylän keskelle nykyiseksi Panagía Platsanín kirkoksi.

Nykyisin linna on paikka, jonne lukuisat turistit kerääntyvät iltaisin katselemaan auringonlaskua.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Καστέλι Οίας *Καστρολόγος*. Viitattu 1.9.2022.
2. 1 2 3 4  Καστέλι Οίας *Exploring Greece*. Viitattu 1.9.2022.
3. ↑  Church of Panagia Platsani in Oia *Santorini More.com*. Viitattu 1.9.2022.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Oían linna** Wikimedia Commonsissa
**Borélyn puistossa** on Verner Thomén (1878–1953) maalaus vuodelta 1908. Kankaalle maalattu öljyvärimaalaus (110×140 cm) on ollut Ateneumin kokoelmissa vuodesta 1909.

Teos on maalattu Etelä-Ranskassa Marseillessa, jonne Verner Thomé oli muuttanut talveksi 1908–1909. Borélyn puistossa -maalaus on ilmava ja valokylläinen. Vaunut on sijoitettu varjoon, mutta vastavärien tehokas käyttö luo häikäisyvaikutuksen. Aikaisemmin Thomé oli suosinut tummia värejä.

Taustaa
-------

Pariisin syyssalongin yhteydessä syksyllä 1908 pidettyä Suomen taiteen näyttelyä oli luonnehdittu värittömäksi ja ankeaksi. Tämä harmitti Verner Thoméa, joka otti seuraavana talvena opikseen ja muutti väriskaalaa. Hän piti uusilla töillään näyttelyn Ateneumissa vuonna 1909. Nyt entiset arvostelijatkin saivat aiheen mainita: "...ylpeä ja unohtumaton hetki sille, joka on saanut olla läsnä uuden taiteilijaneron tullessa täysi-ikäiseksi," kuten lausui väriuudistusta kaivannut Gustaf Strengell näyttelyn tiimoilta. 

Parin seuraavan vuoden ajan Thomé käytti uusimpressionistista väriteoriaa, kuten esimerkiksi Kylpeviä poikia -maalauksessa vuonna 1910.

Lähteet
-------

* Huusko, Timo: Verner Thomé: Borélyn puistossa. Teoksessa *Ateneum-opas*. Toim. Timo Huusko. 2007, s. 73.

Aiheesta muualla
----------------

* *Borélyn puistossa* Suomen Kansallisgallerian sivulla
**Robert Stirling** (25. lokakuuta 1790 Methven, Perthshire, Skotlanti – 6. kesäkuuta 1878 Galston, Ayrshire, Skotlanti) oli skotlantilainen Skotlannin kirkon pappi ja insinööri.

Elämä ja ura
------------

Edinburghin yliopistossa opiskelun jälkeen Dumbartonin presbyterio antoi Stirlingille saarnaluvan vuonna 1815, ja 1816 hänet vihittiin papiksi. Hänet siirrettiin vuonna 1824 Galstonin seurakuntaan, Ayrshireen, jossa hän pysyi yli 53 vuotta. Vuonna 1819 hän avioitui Jean Rankinin kanssa, ja heillä oli seitsemän yhteistä lasta. Stirling sai St. Andrewsin yliopiston teologian kunniatohtorin arvon vuonna 1840.

Vuonna 1816 Stirling patentoi moottorin (stirlingmoottori), joka tuotti käyttövoimaa kaasun lämpötilaerojen avulla, ja vuosina 1827 ja 1840 hän haki yhdessä koneinsinööriveljensä Jamesin kanssa lisää samantyyppisiä patentteja moottorinsa parannuksiin. Yksi 45 hevosvoiman moottori rakennettiin hänen patenttinsa mukaan, ja sitä käytettiin kolmen vuoden ajan Dundeen valimon koneiden voimanlähteenä. Hän rakensi myös monia optisia ja muita tieteellisiä instrumentteja.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Robert Stirling *Dictionary of National Biography, Volume 54*.  1885-1900. Viitattu 11.10.2022.
2. 1 2 3  Robert Stirling *Scottish Engineering Hall of Fame*.  2001. Viitattu 11.10.2022.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Robert Stirling** Wikimedia Commonsissa

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Saksa
* Yhdysvallat

 |
|  |
| Muut | 
* SNAC
* IdRef

 |

 |
**Robert Symonds** (1. joulukuuta 1926 Bristow, Oklahoma – 23. elokuuta 2007 Los Angeles, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen näyttelijä.

Symonds opiskeli näyttelemistä Texasin yliopistossa ja aloitti työuransa teatterissa. Hän esiintyi muun muassa Broadway-näytelmissä *Cyrano de Bergerac* (1968), *Saituri* (1969), *Venetsian kauppias* (1973) ja *Viettelyksen vaunu* (1973). Filmirooleja hänellä oli esimerkiksi elokuvissa *Manaaja* (1973), *Ja oikeutta kaikille* (1979), *Päävärit* (1998) ja *Ota kiinni jos saat* (2002). Symonds näytteli myös televisiosarjassa *Dynastia* (1982–1987).

Symonds oli näyttelijä Priscilla Pointerin aviomies ja näyttelijä Amy Irvingin isäpuoli.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Nelson, Valerie J.: Robert Symonds, 80; actor helped bring quality theater to the West *Los Angeles Times*.  25.8.2007. Viitattu 18.12.2021. (englanniksi)
2. ↑  Jones, Kenneth: Lincoln Center Actor Robert Symonds Dead at 80 *Playbill*.  28.8.2007. Viitattu 18.12.2021. (englanniksi)
3. ↑  Robert Symonds *ibdb.com*. Viitattu 18.12.2021. (englanniksi)
4. ↑  Robert Symonds *imdb.com*. Viitattu 18.12.2021. (englanniksi)


|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Yhdysvallat

 |

 |
**Gornešenskoje** (ven. Горнешенское) on järvi Luoteis-Venäjällä Leningradin alueen Lugan piirissä.

Maantietoa
----------

Järvi on 1,8 kilometriä pitkä, 1,5 kilometriä leveä ja sen pinta-ala on 1,2 neliökilometriä eli 120 hehtaaria. Sen muoto on kuin tiimalasilla, koska järven keskiosa on koillisen suunnalta työntyvän niemen takia kapeampi. Järvialtaan kummassakin osassa on yksi metsäinen saari. Luoteinen osa on suurempi osa ja kaakkoisen kaakkoisrannassa sijaitsee Žiloje Gornešnon pieni kylä (Жилое Горнешно). Järvi on kylästä huolimatta metsäjärvi, jonka rannat ovat paikoin soistuneet avosuoksi.

Vesistösuhteita
---------------

Gornešenskoje sijaitsee Narvanjoen vesistöalueen Pljussan valuma-alueessa, jonka pääuoman Pljussajoen sivujoen Vjordugan valuma-alueeseen se kuuluu. Se sijaitsee valuma-alueensa latva-alueilla pienessä järviryppäässä, jossa ovat myös Zaverdužje, Peljuga, Lebevoje ja Laukaanjoen vesistöön kuuluva Sjabero. Näiden järvien välissä on vielä joukko pieniä lampia. Gornešenskoje kaakkoispäästä lähtevä pieni suopuro yhtyy pian Tšornajaan, joka on Vjordugan sivujoki. Vjorduga puolestaan yhtyy 22 kilometrin jälkeen Pljussaan.

Huomautuksia
------------

1. 1 2 3 4 5  Kohteen pituus, leveys ja ympäristön kasvillisuus sekä asutus on tarkistettu Google Earth-karttapalvelusta käyttäen järven koordinaatteja.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Gornešenskoje (*textual.ru*) *Venäjän valtion vesistötietokanta*. Viitattu 22.11.2019. (venäjäksi)
2. 1 2  Neuvostoajan kartta: Лист O-35-Б, Луга (Luga), 1:200 000
**Kärsänuoliainen** (*Acantopsis choirorhynchos*) on Kaakkois-Aasian joissa ja järvissä tavattava pitkulainen kala. Sitä pidetään myös akvaariokalana, samoin kuin lähilajeja, joita on vaikea erottaa toisistaan.

Koko ja ulkonäkö
----------------

Kärsänuoliainen on matomainen kala, joka voi kasvaa luonnossa 30 cm pitkäksi, akvaario-oloissa se kasvaa harvoin yli 20-senttiseksi. Sen iho on laikukas, kuono kaartuu alaspäin, mistä kala on saanut nimensä.

Alkuperä
--------

Kärsänuoliainen elää luonnonvaraisena Kaakkois-Aasian joissa ja järvissä Intiasta Indonesiaan ulottuvalla alueella.

Kärsänuoliainen akvaariokalana
------------------------------

### Käyttäytyminen ja lisääntyminen

Kärsänuoliaisilla on vauhko ja äkkinäinen luonne, ne pelästyvät helposti suurempia kaloja. Ne siivilöivät ja seulovat taukoamatta pohjahiekkaa kidustensa läpi yrittäen löytää makupaloja. Kärsänuoliaiset ovatkin hyvä aasialainen vaihtoehto monnisille suurempaan akvaarioon. Akvaarion tulisi olla vähintään 140 litraa, mielellään yli 300 litraa pienelle parvelle. Kärsänuoliainen viihtyy parhaiten kun niitä on 6 tai enemmän samassa akvaariossa. Ne ovat päivä- ja hämäräaktiivisia, yleensä nuoret yksilöt liikkuvat vanhoja runsaammin päivisin. Varsinkin vanhemmat yksilöt, mutta myös nuoremmat yksilöt kaivautuvat usein pohjahiekkaan niin että vain silmät pistävät esille. Akvaariossa suositellaan pidettäviksi pinnalla kelluvia kasveja, jotka luovat varjoisia sopukoita. Myös matalat kasvit, kuten melalehtiryhmät ovat kärsänuoliaisille tärkeitä piilopaikkoja. Toisaalta pohjaan istutetut kasvit nousevat helposti pintaan nuoliaisten kaivautuessa niiden alle. Jos kasveja haluaa pitää pohjassa, ne onkin istutettava ruukkuihin, tai niiden on annettava juurtua hyvin ennen kärsänuoliaisten tuomista akvaarioon.

### Vesiolot ja ravinto

Kärsänuoliaiselle suositellaan veden lämpötilaksi varsin lämmintä 25-28 °C, pH:ksi 6.5–7.8 ja kovuudeksi dGH 6.0–12.0. 
Kärsänuoliainen ei ole nirso ruokansa suhteen. Eläinperäinen ruoka kuten tubifex-madot ovat hyväksi.

Lähteet
-------

1. ↑  Ng, H.H.: *Acantopsis choirorhynchos* *IUCN Red List of Threatened Species. Version 2013.1*.  2012. International Union for Conservation of Nature, IUCN, Iucnredlist.org. Viitattu 18.08.2013. (englanniksi)
2. ↑  *Acantopsis choirorhynchos* (peilipalvelin) *FishBase*. Froese, R. & Pauly, D. (toim.). (englanniksi)
3. ↑  Aqua-fish.net

Aiheesta muualla
----------------

* Harrastajan sivu

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Taksonitunnisteet | 
* Wikidata: Q3284304
* Wikispecies: Acantopsis choirorhynchos
* BOLD: 106063
* CoL: 64G4H
* EoL: 205886
* GBIF: 2368327
* iNaturalist: 187008
* IRMNG: 10581224
* ITIS: 639714
* IUCN: 166466
* NCBI: 357281
* WoRMS: 275369

 |

 |
**Robert Taylor**, oikealta nimeltään **Spangler Arlington Brugh**, (5. elokuuta 1911 Filley, Nebraska – 8. kesäkuuta 1969 Santa Monica, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen näyttelijä. Häntä pidettiin yhtenä sukupolvensa suurimmista näyttelijöistä, ja hän oli tunnettu komeudestaan; mustista hiuksistaan ja sinisistä silmistään. Hänet tunnettiin lempinimellä "täydellisen miehen profiili".

Ura
---

Taylor teki elokuvadebyyttinsä vuonna 1934. Hänen uransa kulta-aikaa olivat 1930- ja 1940-luvut, jolloin ilmestyivät hänen kuuluisimmat elokuvansa, kuten *Lääkärin omatunto* (*Magnificent Obsession*, 1935) jossa vastanäyttelijänä oli Irene Dunne, *Kamelianainen* (*Camille*, 1936), jossa hänen vastanäyttelijöinään olivat Greta Garbo ja Lionel Barrymore, ja *Sumujen silta* (*Waterloo Bridge*, 1940), jossa hänen vastanäyttelijänään oli Vivien Leigh. Viimeksi mainittu oli Taylorin oma suosikki elokuvauraltaan. 1950-luvulla ikä alkoi jo näkyä Taylorin kasvoilla ja elokuvaroolien saaminen vaikeutui. Hän näytteli kuitenkin aina kuolemaansa asti.

Yksityiselämä
-------------

Taylor oli kaksi kertaa naimisissa, ensin näyttelijä Barbara Stanwyckin kanssa vuodet 1939–1951 ja sitten Ursula Thiessin kanssa vuodesta 1954 aina kuolemaansa asti. Ursulan kanssa hänellä oli kaksi lasta. Hän kuoli keuhkosyöpään. Hän on saanut elokuvaurastaan tähden Hollywood Walk of Famelle.

Valikoitu filmografia
---------------------

* *Lääkärin omatunto* (1935)
* *Kamelianainen* (1936)
* *Nykyaikainen Pompadour* (1936)
* *Hänen veljensä vaimo* (1936)
* *Nuori lurjus rakastuu* (1937)
* *Salainen tehtävä* (1937)
* *Rakastunut ylioppilas* (1938)
* *Kolme toverusta* (1938)
* *Sumujen silta* (1940)
* *Billy the Kid* (1941)
* *Väärin eletty vapaus* (1941)
* *Kohtaaminen* (1941)
* *Bataan-partio* (1943)
* *Salattuja tunteita* (1946)
* *Houkutus* (1949)
* *Quo Vadis* (1951)
* *Naiskaravaani* (1951)
* *Ivanhoe* (1952)
* *Pyöreän pöydän ritarit* (1953)
* *Ratsasta, vaquero!* (1953)
* *Polttavat katukivet* (1954)
* *Viimeinen kaksintaistelu* (1958)
* *Chicagon yöperhoset* (1958)
* *Yöllistä kauhua* (1964)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Robert Taylor** Wikimedia Commonsissa

* Robert Taylor Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
* Robert Taylor NNDB:ssä

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
	+ 2
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Espanja
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Israel
* Yhdysvallat
* Tšekki
* Alankomaat
* Ruotsi

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Deutsche Biographie
* Elonet

 |
|  |
| Muut | 
* SNAC
* IdRef

 |

 |
**Robert Adolf Armand Tigerstedt** (28. helmikuuta 1853 Helsinki – 2. joulukuuta 1923 Helsinki) oli suomalainen fysiologian tutkija ja lääkäri, joka toimi uransa aikana merkittävällä tavalla sekä Ruotsissa että Suomessa.

Tigerstedt opiskeli Suomessa ja väitteli lääketieteen ja kirurgian tohtoriksi 1881, mutta siirtyi sitten Tukholmaan, jossa hän oli Karoliinisen instituutin laboraattori 1882–1886, vt. professori 1884–1886 ja professori 1886–1900. 

Tigerstedtin aikaan perustettu Helsingin yliopiston fysiologian laitos Snellmanninkadun päässä
Hänet kutsuttiin Helsingin yliopiston fysiologian professoriksi, missä virassa hän toimi 1900–1919. Hänen toimintaansa varten perustettiin Helsingin Siltavuoreen fysiologian laitos, yksi aikansa moderneimpia.

Tigestedt oli maailmalla tunnetuimpia suomalaisen lääketieteen edustajia. Hänen tutkimuksensa kattoivat laajasti fysiologian eri aloja, mutta keskeisintä oli verenkierron fysiologian tutkimus. Hänen fysiologian oppikirjansa *Lehrbuch der Physiologie des Menschen* (2 osaa 1897–1898) oli käytössä monissa maissa. Merkittävimpänä saavutuksenaan hän piti monografiaa *Die Phsyiologie des Kreislaufes* (4 osaa 1921–1923). Hän oli myös laatimassa opetuksen uudelleen suunnittelua koskevia mietintöjä 1902 ja 1911.

Myöhemmästä näkökulmasta hänen merkittävimpiin panoksiinsa alalla kuuluu reniini-hormonin löytäminen. Hän julkaisi myös yleistajuisia kirjoituksia sekä kirjoituksia lääketieteen historiasta. 

Sisällissodan jälkeen Tigerstedt työskenteli lääkärinä Tammisaaren vankileirillä ja raportoi sen tilasta, mikä johti vähitellen olojen kohenemiseen..

Robert Tigerstedtin isä oli historioitsija Karl Tigerstedt ja hänen poikansa ravintofysiologi Carl Tigerstedt. Hän toimi aatelissäädyssä sukunsa edustajana valtiopäivillä 1904–1905 ja 1905–1906. "Robert Tigerstedt joutui erittäin monien kunnianosoitusten kohteeksi."

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Otavan Iso tietosanakirja, Otava 1966, osa 8 p. 1402
2. 1 2 3  Kari Tarkiainen: / Robert Tigerstedt (1853–1923) *Kansallisbiografia-verkkojulkaisu (maksullinen)*.  1.3.1998. Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura.
3. 1 2  Uppslagsverket Finland[vanhentunut linkki], viitattu 23.9.2012


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Katalonia
* Saksa
* Israel
* Suomi (KANTO)
* Yhdysvallat
* Ruotsi
* Tšekki
* Alankomaat
* Vatikaani

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Deutsche Biographie
* Kansallisbiografia
* Biografiskt Lexikon
* Biografiasampo
* Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899

 |
|  |
| Muut | 
* IdRef

 |

 |
**Gorka Elustondo Urkola** (s. 18. maaliskuuta 1987 Beasain) on espanjalainen jalkapalloilija, joka edustaa Primera Divisiónissa pelaavaa Rayo Vallecanoa. Oikeajalkainen Elustondo on pelipaikaltaan puolustava keskikenttäpelaaja. Hän on etniseltä taustaltaan baski.

Seurajoukkueura
---------------

Elustondo on edustanut koko uransa kasvattajaseuraansa Real Sociedadia. Hän pelasi seuran kakkosjoukkueessa 64 ottelua vuosina 2005–2007 tehden kuusi maalia.

Seuran ykkösjoukkueessa Primera Divisiónissa Elustondo debytoi joulukuussa 2006 Celta Vigoa vastaan. Kolme seuraavaa kautta Sociedad pelasi Segunda Divisiónissa eli toiseksi korkeimmalla sarjatasolla. Avausmaalinsa seuran paidassa Elustondo teki Segunda Divisiónin ottelussa CD Tenerifeä vastaan joulukuussa 2007. Kauden 2009–2010 jälkeen Real Sociedad palasi takaisin Primera Divisióniin voitettuaan Segunda Divisiónin mestaruuden. Avausmaalinsa pääsarjatasolla Elustondo viimeisteli tammikuussa 2012 Sporting Gijónia vastaan. Kaudella 2013–2014 hän debytoi myös Mestareiden liigassa pelaten kolmessa Real Sociedadin lohkovaiheen ottelussa.

Maajoukkueura
-------------

Elustondo edusti Espanjan alle 19-vuotiaiden maajoukkuetta vuonna 2006 pelaten kuusi ottelua ilman maaleja ja alle 20-vuotiaita vuonna 2007 kahdessa ottelussa, joissa niissäkään ei syntynyt osumia. Vuonna 2006 Elustondo voitti alle 19-vuotiaiden kanssa Euroopan-mestaruuden Puolassa.

Lähteet
-------

* Gorka Elustondo Transfermarkt-sivustolla (englanniksi)

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.

Aiheesta muualla
----------------

* Gorka Elustondo Transfermarkt-sivustolla (englanniksi)
**Jarrin Solomon** (s. 11. tammikuuta 1986) on trinidadtobagolainen pikajuoksija, joka on erikoistunut 400 metrin juoksuun. Hän oli osa Trinidad ja Tobagon joukkuetta, joka voitti pronssia 4 × 400 metrin viestissä vuoden 2012 sisäratojen maailmanmestaruuskilpailuissa. Solomon kilpaili myös vuoden 2012 kesäolympialaisissa, joissa hän oli jälleen mukana voittamassa pronssia. Moskovan MM-kilpailuissa 2013 hän karsiutui 400 metrin välierissä. Hän juoksi pitkän viestin alkuerissä Pekingin MM-kilpailuissa 2015. Loppukilpailussa Trinidad ja Tobago sai toisella kokoonpanolla hopeaa. 

Solomon kuului kotimaansa viestipronssijoukkueeseen Portlandin MM-hallikilpailuissa 2016. Hän juoksi avausosuuden Trinidad ja Tobagon voittaessa 4 × 400 metrin viestin maailmanmestaruuden Lontoossa 2017.

Solomon voitti Keski-Amerikan ja Karibian mestaruuden 400 metrillä ja 4 × 400 metrin viestissä 2013. Hän sai pitkässä viestissä pronssia Kansainyhteisön kisoissa 2014 ja kultaa Pan-Amerikan kisoissa 2015.

Solomon juoksi 400 metrin ennätyksensä 44,98 Heusden-Zolderissa 19. heinäkuuta 2014. Sisäradoilla hän on juossut parhaimmillaan 46,23 Albuquerquessa helmikuussa 2013.

Solomon syntyi Albuquerquessa, New Mexicossa, USA:ssa. Hän opiskeli New Mexicon yliopistossa. Hänen isänsä Mike Solomon oli myös 400 metrin pikajuoksija.

Lähteet ja huomautukset
-----------------------

1. ↑  juoksi vain alkuerissä
2. 1 2  Jarrin Solomon - Events and results Olympic Athlete.  Arkistoitu 28.1.2013.  (englanniksi)
3. ↑  WORLD INDOORS BRONZE  11.3.2012. Trinidad Express Newspapers.  (englanniksi)
4. 1 2 3  Jarrin Solomon *tilastopaja.net*. Viitattu 22.10.2017. (englanniksi)[vanhentunut linkki]
5. ↑  Albuquerque native to compete in the Olympics  7.6.2012. Eyewitness News.  Arkistoitu 10.7.2012.  (englanniksi)


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt Muokkaa Wikidatassa | 
* World Athletics

 |

 |
**Saamisoikeus** tarkoittaa henkilön oikeutta vaatia toiselta rahallinen tai muu suoritus. Osapuolten välisen velkasuhteen toinen osapuoli, velkoja, on oikeutettu esittämään vaatimuksensa suoritusvelvolliselle osapuolelle eli velalliselle. Velkojalla on saaminen ja velallisella velvoite. Saamisoikeudesta ja velvoitteesta puhuttaessa kuvataan samaa asiaa, mutta tarkastelukulma on vastakkainen. Saamisoikeudet kuuluvat velvoiteoikeuden piiriin.[1]

Saamisoikeus kohdistuu ainoastaan velalliseen, joka tavallisesti vastaa velvoitteen täyttämisestä koko omaisuudellaan. Jos kolmas osapuoli on ottanut vastuun velasta antamalla takauksen, on velkojalle syntynyt uusi saamisoikeus. Saamisoikeuden kohteena ja velvoitteen sisältönä on suoritus, joka saattaa liittyä rahaan, esineeseen, tekoon tai toimen tekemättä jättämiseen. Suoritukset voivat olla kerta- tai kestosuorituksia.[1]

Saamisoikeus syntyy usein oikeustoimen, kuten esimerkiksi sopimuksen perusteella. Oikeustoimessa määritellään, miten velallisen suoritus määräytyy tai mitä hänen on suoritettava. Saamisoikeus voi syntyä myös rikkomusvelvoitteen perusteella. Sellainen on esimerkiksi vahingonkorvaus. Saamisoikeus voi perustua lisäksi edunpalautukseen, asiainhuoltoon ja kustannusten korvaamista koskeviin sääntöihin.[1]

Vaatimuksen edellytyksenä on saamisen erääntyminen. Suorituksen vaatimista nimitetään velkomiseksi. Velallisen ollessa velkaa usealle taholle ovat saamiset toisistaan riippumattomia. Yleensä velallinen voi maksaa velkansa haluamassaan järjestyksessä, mutta rahavelkojen korko on maksettava ennen pääomaa. Velkoja voi siirtää saamisensa kolmannelle henkilölle, jolla uutena velkojana on tavallisesti yhtä hyvät oikeudet kuin siirtäjälläkin oli. Jos velallinen ei hoida oikeustoimeen perustuvaa suoritusta, on tapahtunut suoritushäiriö. Velkojalla on turvanaan tehosteet ja hänellä on yleensä oikeus turvautua johonkin pakkokeinoon.[1]

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  *Encyclopædia iuridica fennica,* Suomalainen lakimiesyhdistys 1994–1999, ISBN 951-855-135-9, osa I palstat 711–713.
**Käräjäkartano** oli aiemmin Ruotsissa ja Suomessa käräjiä varten rakennettu talo, jonka rakentaminen oli käräjäkunnan asukkaiden vastuulla.

Historia
--------

Vuoden 1734 lakia edeltävässä lainsäädännössä oli määrätty, että jokaisessa kihlakunnassa tai Suomessa käräjäkunnassa tuli olla käräjäkartano. Nämä määräykset saivat vuoden 1734 lain rikoskaaressa sellaisen muodon, että käräjäkartanon rakentaminen jätettiin käräjäkuntalaisten omaan harkintaan.

### Käräjätalon rakentaminen

Jos käräjäkartano rakennettiin, se oli sijoitettava "tavalliseen käräjäpaikkaan" taikka maaherran määräämään, yleisölle sopivaan paikkaan. Kartanossa tuli olla suuri tupa ja kaksi kamaria, joita käräjäkuntalaiset olivat velvolliset pitämään kunnossa, mutta eivät lämmittämään, paitsi jos käräjäkuntalaiset olivat lämmittämiseen erikseen suostuneet.

Käräjäkartanon rakentamiseen ja kunnossapitoon ottivat osaa kaikki käräjäkuntalaiset manttaalin mukaan, lukuun ottamatta sätereitä ja karjataloja sekä sätereihin yhdistettyjä piiritaloja.

### Vankihuone

Jokaisen käräjäkartanon yhteydessä tuli olla myös vankihuone, jossa voitiin säilyttää mies- ja naispuolisia vankeja erillään toisistaan. Tämän vankihuoneen olivat käräjäkuntalaiset velvollisia pitämään lämpimänä kylminä vuodenaikoina.

### Talon vuokraus

Niissä käräjäkunnissa, joissa ei ollut käräjätaloa, olivat käräjäkuntalaiset velvolliset suorittamaan tuomarille korvauksen käräjäkartanon vuokrauksesta. Tällaista korvausta suoritettiin tavallisesti kappa jyviä talonsavulta, ja tätä maksua kannettiin *käräjähuonevuokrakapan* nimellä.

Katso myös
----------

* Käräjähuone

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Hakkila, Esko (toim.): "Käräjäkartano", *Lakiasiain käsikirja*, s. 475. Porvoo: Werner Söderström Oy, 1938.

### Lakiviitteet

1. ↑  Rikoskaari (1734), 26. luku 4 §.
2. ↑  Kuninkaallinen kirje 15.6.1778.
3. ↑  Ritariston ja aatelin erioikeudet 16.10.1723.
**Kärsämäen työväentalo Rientola** on Turun kaupungin Kärsämäen kaupunginosassa sijaitseva työväentalo.

Historiaa
---------

Työväenyhdistys T.y. Valo perustettiin vuonna 1907, se oli Maarian kunnan viides työväenyhdistys. Työväentalo Rientola rakennettiin vuosina 1926–1927 yhdistyksen taloksi. Rakennuttaja oli vuonna 1925 perustettu Kärsämäen Työväentalo Osakeyhtiö, tontti oli ostettu samana vuonna. Kärsämäen työväentalo suljettiin heinäkuussa 1930, talon osake-enemmistö oli päätynyt kommunisten haltuun. Talo oli kommunistien keskuspaikkoja 1930-luvun vaihteessa.

Talo oli välillä yksityisessä omistuksessa ja Oy Rientola osti sen takaisin vuonna 1935. Osakeyhtiön takana oli erinäisiä työväenjärjestöjä.. Rientolan perustamisesta tuli kuluneeksi 10 vuotta helmikuussa 1937.

Rakennus
--------

Rientola rakennettiin vuosina 1926–1927 yhdistyksen taloksi. Rakennuttaja oli vuonna 1925 perustettu Kärsämäen Työväentalo Osakeyhtiö. Tontti oli ostettu samana vuonna. Taloon on tehty lisärakennuksia ja perusparannuksia vuosina 1952 ja 1964–1965.

Toimintaa työväentalolla
------------------------

Maarian T.y. ilmoitti kävelyretkestä joulukuussa 1927. Työväenyhdistyksen toiminta vilkastui, kun työväentalo saatiin yhdistyksen käyttöön uudestaan. Tapaninpäivänä vuonna 1935 talolla pidettiin yleinen työväen kokous.

Nykyinen käyttö
---------------

Talon omistaa urheiluseura Turun Kisa-Veikot, ja se on aktiivisessa käytössä, talossa toimii mm. teatteri. Taloa vuokrataan myös juhla- ja kokoustilaksi.

Lähteet
-------

1. 1 2  Willner, Margareta: *Varsinais-Suomen työväentalot*. Suomentanut Munter, Riitta. Turun kaupungin historiallinen museo, 1978. ISBN 951-9125-19-1.
2. ↑  Satakunnan kansa *digi.kansalliskirjasto.fi*.  18.7.1930, no 161. Viitattu 5.11.2022.
3. ↑  Sosialisti *digi.kansalliskirjasto.fi*.  29.10.1935, no 250. Viitattu 5.11.2022.
4. ↑  Sosialisti *digi.kansalliskirjasto.fi*.  19.2.1937, no 41. Viitattu 5.11.2022.
5. ↑  Sosialisti *digi.kansalliskirjasto.fi*.  24.12.1927, no 296. Viitattu 5.11.2022.
6. ↑  Sosialisti *digi.kansalliskirjasto.fi*.  28.12.1935, no 300. Viitattu 5.11.2022.
7. ↑  Turun Kisa-Veikot *turunkisaveikot.fi*. Viitattu 5.11.1922.
Suomen luistelumestaruudesta kilpailtiin Helsingissä 18. tammikuuta 1903. Vain miehet kilpailivat. Mestaruuteen vaadittiin kaksi matkavoittoa kolmesta mahdollisesta, mutta Franz Fredrik Wathén voitti kaikki matkat ja viidennen peräkkäisen Suomen-mestaruutensa. Kaikki matkat luisteltiin samana päivänä järjestyksessä lyhimmästä pisimpään. Kaikkiaan kilpailuun osallistui 25 luistelijaa. Jokaisella matkalla palkittiin kuusi luistelijaa.

Miesten yleiskilpailu
---------------------

Parhaat tulokset.


| Sija | Kilpailija | 500 m | # | 1 500 m | # | 5 000 m | # |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Franz Fredrik Wathén | 47,2 | 1 | 2.33,2 | 1 | 8.58,0 | 1 |
|  | Toivo Tillander | kaatui | – | 2.33,6 | 2 | 9.16,0 | 2 |
|  | Walter Johansson | 49,4 | 2 | 2.39,2 | 4 | − | − |
|  | Johan Wikander | 50,8 | 5 | 2.37,8 | 3 | 9.24,4 | 5 |
|  | A. Andrejeff | 50,2 | 3 | 2.45,4 | 12 | 10.10,0 | 13 |
|  | Karl Liljeberg | 54,0 | 17 | 2.44,4 | 10 | 9.22,4 | 3 |
|  | Gunnar Hägg | 51,4 | 6 | 2.40,4 | 5 | 9.23,8 | 4 |
|  | V. Grönlund | 50,4 | 4 | 2.46,8 | 14 | − | − |
|  | P. Falin | 53,0 | 15 | 2.41,8 | 6 | 9.37,4 | 6 |
|

Lähteet
-------

* 20.01.1903 Päivälehti no 15
**August Robert Fredrik Ullner** (13. syyskuuta 1831 Helsingin pitäjä – 8. lokakuuta 1897 Helsinki) oli suomalainen tilanomistaja, kunnallisneuvos ja liikemies.

Ullnerin vanhemmat olivat tilanomistaja, kapteeni Karl Gustaf Ullner ja hänen ensimmäinen puolisonsa Constance Augusta Hisinger. Ullner kävi Helsingfors lyceumia ja pääsi ylioppilaaksi 1848. Hän opiskeli oikeustiedettä Keisarillisessa Aleksanterin-Yliopistossa ja suoritti tuomarintutkinnon sekä suuremman kameraalitutkinnon 1852 sekä sai varatuomarin arvon 1853. Ullner opiskeli sen jälkeen metsänhoitoa Tharantin metsänhoitoakatemiassa ja valmistui metsänhoitajaksi ja metsäkonduktööriksi 1859. Hän toimi Lopen hoitoalueen vt. metsänhoitajana 1861–1864.

Ullner omisti isältään perinnöksi saamansa Helsingin pitäjässä sijainneen Königstedtin kartanon. Hän oli Helsingin pitäjän vt. kruununvoutina 1867, toimi Helsingin pitäjän ensimmäisen pitäjänkokouksen puheenjohtajana ja hän sai kunnallisneuvoksen arvon 1869. Vuosina 1869–1872 Ullner toimi metsänhoitohallituksen kamreerina.

Ullner perusti Königstedtin kartanon maille 1864 Königstedtin lasitehtaan ja hän perusti myös 1872 Köningstedtin kartanon kansakoulun. Hän toimi 1870-luvun alussa urakoitsijana Hanko–Hyvinkää-rautatien rakennustyömaalla ja 1870 hänellä oli myös kultavaltaus Ivalojoen Kultalan alueella. Vuonna 1871 Ullner sai luvan aloittaa rautatien rakentamisen Turun ja Tampereen sekä Toijalan ja Hämeenlinnan välillä mutta tästä hankkeesta ei tullut siinä vaiheessa mitään.

Ullner teki epäonnistuneiden suolakaivossijoitustensa takia konkurssin 1879 ja menetti siinä yhteydessä myös Königstedtin kartanon. Hän muutti Venäjälle 1880 ja oli siellä muun muassa Finland Wood Companyn palveluksessa. Hieman ennen kuolemaansa hän palasi Suomeen 1897. Robert Ullner on haudattu Hisingerin suvun hautaholviin Helsingin pitäjän vanhan kirkon viereen.

Robert Ullner oli naimisissa 1854–1880 Anna Augusta von Kothenin (k. 1880) kanssa. Hän meni 1892 uudestaan naimisiin Johanna Elisabet Reilinin kanssa. Eläinsuojelun uranuurtaja ja kirjailija Constance Ullner oli hänen tyttärensä ensimmäisestä avioliitosta.

Lähteet
-------

* Kotivuori, Yrjö: August Robert Fredrik Ullner. *Ylioppilasmatrikkeli 1640–1852*. Helsingin yliopiston verkkojulkaisu 2005. Luettu 19.6.2012.
* Ahneus ja nälkä ajoivat Ivalojoelle 1870, Seppo Partasen esitelmä Oulun Geologisessa seurassa 16.11.2000

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt Muokkaa Wikidatassa | 
* Ylioppilasmatrikkeli 1640–1852

 |

 |
**Mouzourás** (kreik. Μουζουράς) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kreetan saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Chanián kuntaan, Chanián alueyksikköön ja Kreetan alueeseen. Kylän väkiluku on 134 (vuonna 2011).

Pyhän Kolminaisuuden luostari (*Moní Agías Triádos ton Tzagkarólon*).
Mouzourásin kylä sijaitsee Akrotírin niemimaalla noin 17 kilometriä itäkoilliseen Chanián kaupungista ja heti Chanián kansainvälisen lentoaseman pohjoispuolella. Mouzourás muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Μουζουρά, *Topikí Koinótita Mouzourá*), johon kuuluvat varsinaisen Mouzourásin kylän lisäksi kylät Agía Zóni, Galíni, Kalórrouma ja Koumarés sekä Pyhän Kolminaisuuden luostari (*Moní Agías Triádos ton Tzagkarólon*). Koko yhdyskunnan väkiluku on 268.

Aiemmin kylä kuului Akrotírin kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Chanián kunnan Akrotírin kunnallisyksikköön.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Απογραφή Πληθυσμού - Κατοικιών 2011. Väestönlaskennan tulokset (XLS)  2011. The Hellenic Statistical Authority (Kreikan tilastokeskus ELSTAT).  Arkistoitu 21.9.2013. Viitattu 1.9.2014. (kreikaksi)
Torilla Raatihuoneen edustalla on Robert Huberin suunnittelema suihkukaivo vuodelta 1883.
**Tampereen Raatihuone** on Tampereen entinen raatihuone ja nykyinen kaupungin edustustila Keskustorin laidalla. Georg Schreckin suunnittelema uusrenessanssityylinen raatihuone valmistui vuonna 1890. Palatsimaisessa rakennuksessa on useita saleja, ja kaupunki järjestää siellä erilaisia tilaisuuksia. Suurlakon aikaan vuonna 1905 Tampereen Raatihuoneen parvekkeelta luettiin Tampereen punainen julistus.

Ensimmäinen samalla paikalla ollut raatihuone oli yksikerroksinen puurakennus, joka valmistui vuonna 1802. Samalle tontille rakennettiin 1830-luvulla markkinapuoteja, jotka tuhoutuivat tulipalossa vuonna 1878. Uudesta rakennuksesta järjestettiin vuonna 1885 kilpailu, jonka Schreck voitti. Rakennustyöt alkoivat 1887, ja talo vihittiin käyttöön 8. tammikuuta 1890. Rakennuksessa toimivat aikoinaan Tampereen kaupunginvaltuusto, rahatoimikamari, maistraatti ja raastuvanoikeus. Valtuusto siirtyi pois talosta 1920-luvulla. Raatihuone kunnostettiin kaupungin edustustilaksi ensimmäisen kerran 1960-luvulla, ja sitä on sittemmin entisöity useasti. Rakennus on suojeltu asemakaavalla vuonna 1995.

Raatihuoneen yhteyteen rakennettiin myös lisäsiivet Kauppakadun ja Hämeenkadun varrelle. Kauppakadun varrella olleessa kolmikerroksisessa siipirakennuksessa toimi aluksi kaupunginhotelli ja myöhemmin rakennus oli poliisilaitoksen käytössä. Hämeenkadun puoleisessa kaksikerroksisessa siivessä taas oli muun muassa kaupunginvankila ja Tampereen VPK:n kalustohuone. Nämä siipirakennukset purettiin vuonna 1964 ja niiden tilalle rakennettiin nykyinen Kauppa-Hämeen liiketalo. 1970-luvulla raatihuoneen perustuksien puupaalut ja hirsikehikot alkoivat lahota, jolloin raatihuone alkoi vajota. Tämän vuoksi perustuksia vahvistettiin betonipaaluilla. Raatihuone on uudistettu ja restauroitu viimeksi vuosina 2003–2004.

Kuvia
-----

* Raatihuone 1900-luvun alussa.Raatihuone 1900-luvun alussa.
* Rakennus iltavalaistuksessa.Rakennus iltavalaistuksessa.
* Näkymä juhlasalista.Näkymä juhlasalista.
* Kultainen huone.Kultainen huone.

Lähteet
-------

1. 1 2  Koskesta voimaa -verkkojulkaisu − Raatihuone Viitattu 30.3.2020.
2. ↑  Tampereen Raatihuone - Tampereen Kaupunkiopas (Arkistoitu – Internet Archive) Viitattu 13.7.2011.
3. ↑  Wacklin, Matti & Hirvikallio, Seija: *Hämeenkatu – Tampereen sydän*, s. 192. Tampere: Tampere-Seura, 2010. ISBN 978-952-5558-10-4.

Aiheesta muualla
----------------

* Päivi Tapola: *Rakentajan elämä – Georg W. I. Schreck*. Moreeni, 2011. ISBN 978-952-25-40546.
* Tampereen kaupungin tiedotuslehti 3/2009, s. 16.

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Tampereen Raatihuone** Wikimedia Commonsissa

* Panoraamakuvia Tampereen Raatihuoneelta – Virtuaalinen Tampereen kaupunkiopas: VirtualTampere.com
* Ilmapanoraamakuva Tampereen Raatihuoneesta – Virtuaalinen Tampereen kaupunkiopas: VirtualTampere.com