recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
District Sixin muistolaatta.
**District Six** (*Sixth Municipal District of Cape Town*) oli Kapkaupunkiin vuonna 1867 perustettu asuinalue, jossa alun perin asui monietninen joukko vapautettuja orjia, kauppiaita, käsityöläisiä ja siirtolaisia.

1960-luvulla alue oli vireä monikulttuurinen ja -etninen alue, jonka merimieskapakat, taidegalleriat, vilkkaat torit ja lukuisat kahvilat muistuttivat Amsterdamin punaisten lyhtyjen aluetta. Vuonna 1966 alue julistettiin ryhmäaluelain nojalla valkoiseksi alueeksi. Kaikkien ei-eurooppalaisten oli lähdettävä, mutta valkoiset saivat jäädä. Hallitus pakkolunasti koko alueen 1970 ja vuoteen 1981 mennessä koko alue oli purettu. Yli 60 000 ihmistä pakkosiirrettiin pois autiolle Cape Flatsin alueelle ja alueen rakennukset jyrättiin maan tasalle.

Lähteet
-------

1. 1 2  District Six Museum (Arkistoitu Wayback Machineen) *The District Six Museum*. The District Six Museum and Webfactory.  Arkistoitu 28.9.2011. Viitattu 7.7.2010. (englanniksi)
2. ↑  Ahosniemi, Arno: District Six oli Kapkaupungin Shangri La (Lehti 16/2001) *Ylioppilaslehti*.  16.11.2001. Viitattu 2.4.2019.
3. ↑  Williams, Lizzie: *Etelä-Afrikka*, s. 69. Suomentanut Ilkka Rekiaro. Helsinki: Tammi, 2010. ISBN 978-951-31-5408-0.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **District Six** Wikimedia Commonsissa
**Imandrajärvi** eli **Imantero** (koltansaameksi *Âʹvverjäuʹrr*, ven. И́мандра, *Imandra*, pohjoissaameksi *Avvir*) on suuri järvi Murmanskin alueella Kuolan niemimaan länsiosassa. Järven kokonaispinta-ala on 876 neliökilometriä ja sen pinta nykyään 127 metrin korkeudella merenpinnasta. Se on Kuolan niemimaan suurin järvi. Järven vedet laskevat Nivajokea pitkin Vienanmeren Kantalahteen. 

Imandra koostuu kolmesta jokseenkin erillisestä, salmien kautta yhteydessä olevasta osasta: pohjoisessa Iso-Imandra (*Bolšaja Imandra* eli *Hibinskaja Imandra*, 328 km²), keskellä Imandra (*Ekostrovskaja Imandra*, 351 km²), ja lännessä Akkalan Imandra (*Babinskaja Imandra* 133 km²). Lännestä Alempi- ja Ylempi Pirtjärvi laskevat vetensä Akkalan Imandraan. 

Montšegorskin kaupunki sijaitsee Montšelahden rannalla järven luoteisosassa. Järven kaakkoisrannan tuntumassa sijaitsee Apatity, ja etelässä Poljarnyje Zori Nivajoen varrella pari kilometriä sen laskukohdasta alavirtaan.

Imandrajärven itärantaa kulee Muurmannin rata ja sen varrella on myös Imandra-niminen asemakylä. Järven länsipuolitse kulkee M18-valtatie. Muita järven rantapaikkakuntia ovat Afrikanda, Hiipinän asema, Tik-Guba ja Zašejek.

Lähteet
-------

1. ↑  Imandra, ozero Eesti Keele Instituut, nimistötietokanta (wikipedian virallinen nimistölähde).
2. ↑  *Venäjän federaation paikannimiä. Oikeinkirjoitusopas.* Kotimaisten kielten tutkimuskeskus, 2006.
3. ↑  Karjala Autoilijan tiekartta 1:800000, Genimap 2006

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Imandrajärvi** Wikimedia Commonsissa
**Imane Merga** (s. 15. lokakuuta 1988) on etiopialainen kestävyys- ja maastojuoksija.

Merga sijoittui Mombasan maastojuoksun MM-kilpailuissa 2007 junioreiden kilpailussa seitsemänneksi ja sai pronssia joukkuekilpailussa. Saman vuoden alle 20-vuotiaiden Afrikan-mestaruuskilpailuissa Ouagadougoussa hän oli kolmas 10 000 metrin juoksussa. Hän voitti 10 000 metrin Etiopian-mestaruuden 2008. Seuraavana vuonna hän oli samalla matkalla neljäs Berliinin MM-kilpailuissa ja voitti 5 000 metriä IAAF:n yleisurheilufinaalissa.

Merga voitti 2010 timanttiliigan 5 000 metrin juoksut Oslossa ja Roomassa. Hän voitti myös matkan kokonaiskilpailun. Nairobin Afrikan-mestaruuskilpailuissa hän oli 5 000 metrillä viides. Hän voitti maailmanmestaruuden Punta Umbrian maastojuoksun MM-kilpailuissa 2011 ja sai lisäksi hopeaa joukkuekilpailussa. Timanttiliigassa hän voitti 5 000 metriä Roomassa, Eugenessa ja Brysselissä sekä 5 000 metrin kokonaiskilpailun toisena vuonna peräkkäin. Daegun MM-kilpailuissa Merga saavutti pronssia 10 000 metrillä ajalla 27.19,14. 5 000 metrillä hän sijoittui alun perin kolmanneksi, mutta hänet hylättiin kilpailun jälkeen hänen juostuaan radan sisäpuolella.

Merga sai Bydgoszczin maastojuoksun MM-kilpailuissa 2013 hopeaa henkilökohtaisessa kilpailussa ja kultaa joukkuekilpailussa. Moskovan MM-kilpailuissa 2013 hän sijoittui 10 000 metrillä 12:nneksi. Marrakechin Afrikan-mestaruuskilpailuissa 2014 hän sijoittui 10 000 metrillä viidenneksi.

Henkilökohtaiset ennätykset
---------------------------

### Ulkoradat

| *Matka* | *Aika* | *Paikka* | *Päivä* |
| --- | --- | --- | --- |
| 3 000 m | 7.43,59 | Rieti | 7. syyskuuta 2014 |
| 5 000 m | 12.53,58 | Tukholma | 6. elokuuta 2010 |
| 10 000 m | 26.48,35 | Eugene | 3. kesäkuuta 2011 |
| 10 km | 27.47 | Houilles | 26. joulukuuta 2010 |
| Puolimaraton | 59.56 | South Shields | 16. syyskuuta 2012 |

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11  Imane Merga *tilastopaja.org*.  Arkistoitu 8.10.2014. Viitattu 18.9.2014. (englanniksi)
2. ↑  Official Team Results Senior Race - M *iaaf.org*. Viitattu 22.6.2011. (englanniksi)
3. ↑  2010 Samsung Diamond League REVIEW – Part 3 *iaaf.org*. Viitattu 22.6.2011. (englanniksi)
4. ↑  Official Team Results Senior Race - M *iaaf.org*. Viitattu 22.6.2011. (englanniksi)
5. ↑  5000 Metres *iaaf.org*. Viitattu 25.3.2013. (englanniksi)
6. ↑  Mulkeen, Jon: World record for Bolt, gold for Farah, silver for Idowu as World Champs ends on a high  4.9.2011. Athletics Weekly.  Arkistoitu 9.10.2011. Viitattu 4.9.2011. (englanniksi)
7. ↑  Team standings Senior race men Omega Timing. Viitattu 25.3.2013. (englanniksi)
8. ↑  Imane Merga Kansainvälinen yleisurheiluliitto.  (englanniksi)


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt Muokkaa Wikidatassa | 
* World Athletics
* Tilastopaja 🔒

 |

 |
Bakeliitti
Bakeliittikuorinen radio
**Bakeliitti** on belgialaisamerikkalaisen kemistin Leo H. Baekelandin (1863–1944) vuonna 1907 keksimä ensimmäinen täysin keinotekoinen polymeeri, fenoliformaldehydihartsi, joka luokitellaan muoviksi. Sitä valmistetaan kondensaatioreaktion avulla kuumentamalla fenolia ja formaldehydia katalyytin läsnä ollessa.

Valmistuksen alkuvaiheessa bakeliitti on muovailtavaa, kuumennettaessa se muuttuu kovaksi, liukenemattomaksi*selvennä*.

Bakeliitti on hyvä sähköeriste. Bakeliittia käytettiin eboniitin vastikkeena sähköteknillisten esineiden, veitsen kahvojen, kädensijojen, kampojen ym. valmistamiseen. Sitä harkittiin käytettäväksi toisen maailmansodan aikana kolikoiden valmistukseen, kuparin mennessä ammusteollisuuteen. 

Bakeliitti on jäänyt käytöstä sen hinnan ja valmistuksen monimutkaisuuden vuoksi. Vanhoista bakeliittisista esineistä on tullut merkittäviä keräilykohteita. Bakeliittiliimaa käytetään nykyään kuitenkin mineraalivillan valmistuksessa.

Yhdysvaltalaisen Hexion Specialty Chemicalsin omistaman saksalaisen Bakelite AG:n hallussa ovat *bakeliitti*-nimen oikeudet useassa maassa, ei kuitenkaan esimerkiksi Suomessa.

Lähteet
-------

1. ↑  John Hudson: *Suurin tiede – kemian historia*, s. 380. Suomentanut Kimmo Pietiläinen. Art House, 2002. ISBN 951-884-346-5.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Bakeliitti** Wikimedia Commonsissa

* bakelitmuseum.de – bakeliitille omistettu sivusto, runsaasti kuvia bakeliittiesineistä (englanniksi) (saksaksi)
* Amsterdamin bakeliittikokoelma (englanniksi)
Perinteinen miesten asuste *burnus*.
Kabyylityttö (1910)
**Kabyylit** ovat berbereihin kuuluva kansa Algeriassa. He puhuvat kabyylin kieltä. Kabyylit ovat maan koillisosassa sijaitsevan historiallisen Kabylian alueen kanta-asukkaita. Nykyään suuri osa heistä asuu ulkomailla, varsinkin Ranskassa. Kabyyleja arvioitiin vuonna 1986 olleen noin 4,5 miljoonaa henkeä.

Kansan perinteisiä elinkeinoja ovat oliivi- ja viikunapuiden kasvatus sekä vehnän ja ohran viljely. Lisäksi pidetään lampaita. Viljelymaan puute on pakottanut vuoriston asukkaat muuttamaan kaupunkeihin ja ulkomaille. Mäkien huipuille rakennetut perinteiset kylät koostuvat suljetun pihan ympäröimistä taloista.

Perinteinen yhteiskunta perustuu patriarkaalisten suurperheiden muodostamiin yhteisöihin. Viljelysmaa oli aiemmin suurperheiden yhteisomistuksessa. Suurperheet alkoivat hajota 1900-luvun puolivälissä.

Kabyylit ovat uskonnoltaan sunnimuslimeja. Algerian itsenäistymisen jälkeen he ovat aktiivisesti puolustaneet kieltään ja kulttuuriaan ja vaatineet Kabylialle autonomiaa.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  *Narody i religii mira: Entsiklopedija*, s. 209. Moskva: Bolšaja Rossijskaja entsiklopedija, 1999. ISBN 5-85270-155-6.
2. ↑  Naylor, Phillip C.: *Historical Dictionary of Algeria*, s. 305–307. Lanham: Scarecrow Press, 2006. ISBN 978-0-8108-5340-9.
Kacapi
Kacapin asteikkoÄänitiedostojen kuunteluohjeet

**Kacapi** on Indonesian sundalaisten musiikkiperinteeseen kuuluva 18-kielinen, sitran kaltainen soitin. Sitä voidaan soittaa sekä yksinään että osana orkesteria. Kacapi-musiikkia kuuntelevat sekä tavallinen kansa että yläluokka. Soittimesta on erilaisia muotoja, myös sähköisiä versioita.

Kacapia käytetään säestämään kertovaa *pantun*-esitystä, joka on yleensä osa paastorituaalia. Jo ennen 1400-lukua syntyneessä genressä tyypillisesti sokea mieslaulaja esittää mytologisia tarinoita ja muuta aineistoa. *Tembang Sunda* on vuorostaan 1800-luvun lopulla yläluokan viihdemuotona kehittynyttä laulurunoutta, jossa kacapi, pienempi sitra *rincik* ja bambuhuilu *suling* säestävät yhtä tai useampaa laulajaa. Kaupungeissa tembang Sundasta syntyi myöhemmin 1970-luvulla instrumentaalinen *kacapi-suling*-musiikki.

Lähteet
-------

1. 1 2  Miller, Terry E. & Williams, Sean: *The Garland Handbook of Southeast Asian Music*, s. 377–378. Psychology Press, 2008. ISBN 9780415960755. Teoksen verkkoversio.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Kacapi** Wikimedia Commonsissa
Amfion ja Zethos.
**Amfion** oli kreikkalaisessa mytologiassa toinen Zeuksen ja Antiopen kaksoispojista. Hänen veljensä oli Zethos. Molemmat liittyvät olennaisesti myyttiin Theban perustamisesta heidän rakennettuaan kaupungin muurin.

Lapsuus
-------

Amfionin ja Zethoksen äiti oli Antiope, joka Zeuksen maattua hänet väkisin satyyrin hahmossa pakeni häpeäänsä Sikyoniin, jossa hän nai kuningas Epopeuksen. Kuitenkin joko Nykteus tai Lykos hyökkäsi Sikyoniin viedäkseen hänet takaisin Thebaan rangaistavaksi. Voittoisan sotaretken paluumatkalla hän synnytti kaksoset, jotka hänet pakotettiin jättämään Kithairon-vuorelle. Thebassa Lykos antoi Antiopen vaimonsa Dirken käsiin, ja tämä kohteli häntä julmasti monen vuoden ajan.

Lopulta Antiopen onnistui paeta, ja hän löysi poikansa asumasta lähellä Kithairon-vuorta. Kaksosten vakuututtua siitä, että hän oli heidän äitinsä, he lähtivät kostamaan tämän kohtaloa. He tappoivat Dirken sitomalla hänet härän sarviin, kokosivat armeijan ja valtasivat Theban alkaen yhdessä hallitsemaan kaupunkia.

Theban hallitsijat
------------------

Amfionista tuli suuri laulaja ja muusikko, kun Hermes oli opettanut häntä soittamaan ja antanut hänelle kultaisen lyyran. Kaksoset rakensivat muurin Kadmean, Theban linnoituksen, ympärille. Zethos joutui ponnistelemaan kovasti kuljettaakseen tarvittavat kivet rakennuspaikalle, kun taas Amfion soitti lyyraansa, jolloin hänen kivensä seurasivat häntä ja liukuivat varovasti paikoilleen.

Amfion nai Nioben, Lyydian kuningas Tantaloksen tyttären. Tämän ansiosta hän oppi soittamaan lyyraansa lyydialaiseen tyyliin, jonka vuoksi hän lisäsi kolme kieltä soittimeensa.

Myöhemmät vastoinkäymiset
-------------------------

Niobe sai monta lasta mutta tuli ylimieliseksi. Hän loukkasi jumalatar Letoa, jolla oli ainoastaan kaksi lasta, Artemis ja Apollon. Niinpä Leton lapset tappoivat Nioben lapset kostoksi. Ovidiuksen mukaan Amfion tappaa itsensä murheen murtamana. Telesilla puolestaan kertoo, että Artemis ja Apollon tappoivat hänet lastensa mukana. Hyginuksen versiossa hän hulluudessaan yrittää hyökätä Apollonin temppeliin, mutta kuolee jumalan ampumaan nuoleen.

Amfionin ja Zethoksen kuoltua Laios palasi Thebaan kuninkaaksi.

Lähteet
-------

1. 1 2  Apollodoros: *Bibliotheke* ('Kirjasto') 3.5.5 (engl. käännös).
2. ↑  Tripp, Edward. *Crowell's Handbook of Classical Mythology*. New York: Thomas Crowell Company, 1970, s. 44.
3. ↑  Tripp, Edward. *Crowell's Handbook of Classical Mythology*. New York: Thomas Crowell Company, 1970, s. 43
4. ↑   Gantz, Timothy. Early Greek Myth. Baltimore: Johns Hopkins University Press, 1993, s. 539

  



|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä:**Lykos** | **Theban kuningas(yhdessä Zethoksen kanssa)**1300-luku eaa.Kuvitteellinen kronologia | Seuraaja:**Laios** |
**Amfipoliin leijona** on leijonaa esittävä antiikin kreikkalainen veistos antiikin Amfipoliista. Se on tehty hellenistisellä kaudella 300-luvulla eaa.

Amfipoliin leijona.
Veistoksen oletetaan olleen pystytetty Aleksanteri Suuren sotapäälliköihin kuuluneen Laomedon Mytileneläisen kunniaksi. Erään toisen teorian mukaan veistos olisi alun perin seissyt niin kutsutun Kastán haudan päällä, mutta tämä ei todennäköisesti pidä paikkansa muun muassa ajoituksen sekä veistoksen painon vuoksi. Veistos löydettiin osina Strymónas-joen varrelta ensimmäisen Balkanin sodan aikana vuonna 1912. Se entisöitiin 1930-luvulla ja on nykyisin sijoitettu tien varteen Strymónaksen etelärannalla Amfípolin kunnassa lähellä Néa Amfípolin ja Néa Kerdýlian kyliä.

Varsinaisen leijonaveistoksen korkeus on 5,3 metriä ja koko veistoksen jalusta mukaan lukien 15,84 metriä. Veistoksen ja jalustan yhteispaino on noin 1 500 tonnia.

Lähteet
-------

1. 1 2  Broneer, Oscar: The Lion Monument at Amphipolis The American School of Classical Studies at Athens.
2. 1 2 3  Amphipolis Lion not Part of Casta Hill, Researcher Tells Congress *The Greek Reporter*.  7.3.2015. Viitattu 22.8.2016.
3. 1 2 3  The Lion *The Amphipolis Tomb*. Viitattu 22.8.2016.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Amfipoliin leijona** Wikimedia Commonsissa
*Tämä artikkeli käsittelee lämmityslaitetta. Kongon demokraattisessa tasavallassa sijaitsevaa kaupunkia kuvaa artikkeli Kamina.*
Erämökin kamiina, jossa on valmispiippu.
Asuinrakennuksen kamiina.
**Kamiina** on pieni, yleensä metallirakenteinen lämmityslaite asuintilojen lämmittämiseen. Kamiina lämmitetään yleensä puilla, mutta on olemassa myös kivihiili-, petroli-, nestekaasu- ja sähkökäyttöisiä malleja. Sotilas- ja retkeilykäyttöön on kehitetty kevyt, siirreltävä telttakamiina. Kamiinan ominaisuuksiin kuuluvat nopea lämmönluovutus ja pieni lämmönvarauskyky.

Rakenne
-------

Kamiinan rakenteeseen kuuluvat tulipesä, savuhormi ja tulipesän luukku, lisäksi joissakin malleissa keittotaso tai jalat. Hormin liitäntä on malleittain riippuen kamiinan päältä tai takaa. Materiaali on valurautaa tai teräslevyä tai näiden yhdistelmä. Näkyvät teräspinnat voivat olla emaloituja. Joissakin malleissa tulipesän luukku on lasiaukollinen.

Pysyvästi hormiin kytketyn kamiinan perinteinen materiaali on valurauta, mutta niitä valmistetaan myös pellistä, vuolukivestä ja keraamisista laatoista.

Kamiinatyyppejä
---------------

* puukamiina
* valopetrolikamiina
* telttakamiina

Telttakamiina
-------------

Telttakamiina on kevytrakenteinen, koottava ja helposti siirreltävä kamiina. Kamiinan päällä voi lämmittää kenttäkeittoastiassa eli pakissa vettä tai valmistaa ruokaa.

### Telttakamiinan käyttö

Telttakamiinan tulipesä on vaatimaton.*kenen mukaan?* Tulen ylläpitämiseksi tarvitaan kipinämikoksi kutsuttu tulivahti, joka lisää kamiinaan puita ja valvoo, etteivät esimerkiksi teltassa kuivatettavat vaatteet tai teltta itse syty palamaan kamiinan hormista lentävistä kipinöistä. Käytön jälkeen kamiina tyhjennetään tuhkasta sen jäähdyttyä ja savupiipun putket nuohotaan esimerkiksi havunoksalla, jottei hormiin jää seuraavassa lämmityksessä teltan katolle kipinöinä lentävää nokea.*lähde?*

Lähteet
-------

1. 1 2  Maija Suova (toim.): *Emännän tietokirja I–II, 4. uudistettu laitos*, s. 378. WSOY, 1958.
2. ↑  Porin Matti *Porin Matti*. Viitattu 16.10.2017.
**Koirakuiskaaja** (*Dog Whisperer with Cesar Millan*) on Emmy-palkittu televisiosarja, jota on esittänyt vuodesta 2004 National Geographic Channel. Suomessa sarjaa on esittänyt Ava ja Liv. Sarjan pääosassa on "koirakuiskaaja" Cesar Millan, jonka työtä sarja seuraa.

Cesar Millan
------------

Millan on erikoistunut koiriin, joilla on aggressiivisia taipumuksia tai muita vakavia käytöshäiriöitä. Millan uskoo, että koirasta tulee tasapainoinen ja onnellinen kun ihminen ottaa johtajan aseman koiraan nähden. Ohjelmassa hän opettaa koiran omistajaa kuinka tämä saavutetaan ja ylläpidetään liikunnan, kurin ja hellyyden avulla.

Millanilla itsellään on noin 40 koiraa, jotka elävät yhtenä laumana tasapainossa ja onnellisena. Lauma koostuu lähinnä ns. voimakkaista roduista, kuten pitbulleista, rottweilereista ja saksanpaimenkoirista. Suurin osa näistä koirista on entisiä ongelmakoiria, jotka Cesar on pelastanut ihmisiltä tai koiratarhoista.

TV-sarja
--------

Sarjan jaksot ovat yleensä jaettu kahteen tai kolmeen osaan, kahden tai kolmen eri koiran tai koirien ja näiden perheiden ympärille. Ensin koiran omistaja saa kertoa millainen ongelma koiraa vaivaa, ja sitä kuvataan "ennen" tilassa. Sitten Cesar Millan saapuu paikalle, vie koiran kävelylle ja ohjeistaa sitten omistajia miten koiran ongelma korjataan ihmisen käytöksen muuttamisella. Millan opettaa, kuinka koiraa tulee taluttaa hihnassa, ja palkita ja korjata oikealla hetkellä. Vaikka ohjelmassa näytetään, kuinka koira muuttuu nopeasti kun otetaan Millanin opit käyttöön, hän painottaa, että mikään hänen metodeistaan ei ole pikaratkaisu, vaan koiran kuntoutus vie aikaa ja vaatii ihmisen ymmärrystä muuttaa eniten itseään.

Kritiikki
---------

Useat suomalaiset koira-asiantuntijat ovat kyseenalaistaneet Cesar Milanin rankaisemista ja alistamista sisältävät koulutusmetodit. Lisäksi jaksoja on sensuroitu, sillä ne sisältävät Suomen eläinsuojelulain vastaisia koulutusvälineitä. HESY:n puheenjohtajan mukaan väkivaltaisilla koulutusotteilla on vahingollisia seurauksia ja saadaan aikaan vain entistä arvaamattomampia koiria.

Lähteet
-------

* National geographic channel (englanniksi)
* Cesar Millan (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
* MTV3[vanhentunut linkki]
* Millan,C ja Peltier, M.J.: *Cesar's Way, Harmony Books, 2006*
* SEY suomen eläinsuojelu

### Viitteet

1. 1 2  SEY suomen eläinsuojelu: Eläinten hyvinvointijärjestöt: Rankaiseminen ei tee koirasta tottelevaista Cesar Millanin koulutusmetodit voivat jopa pahentaa koiran käytösongelmia  18.8.2014. SEY suomen eläinsuojelu. Viitattu 5.2.2021.

Aiheesta muualla
----------------

* 
* (Arkistoitu – Internet Archive)
*
**Laanemaa järv** tai myös **Orkjärv**  on Virossa Harjumaalla Sauen kunnassa sijaitseva järvi.

Maantietoa
----------

Järven pinta-ala on 9 hehtaaria ja se on 400 metriä pitkä ja 280 metriä leveä. Saaria on kaksi, joiden yhteinen pinta-ala on 0,47 ha. Saariksi voidaan tulkita muutkin ruovikkosaaret, joita järvellä esiintyy monia.

Järven suurin syvyys noin 2 metriä. Sen rantaviivan pituus on 2,9 kilometriä ja rannat ovat suomaata tai ruovikkoa. Se kuuluu Orkjärven luonnonsuojelualueeseen ja sijaitsee sen luoteispäässä. Sillä ei ole ollut luontaista laskuojaa, mutta sellainen on kaitettu ja juhdettu pohjoisessa olevan metsäalueen ojiin. Ne laskevat edelleen Munalaskme ojaan, joka yhtyy Vasalemma jõgeen.

Järven luokittelu ja ekologia
-----------------------------

Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) (vir. *Veepoliitika Raamdirektiivi, (VRD)*) luokituksen (VRD 4) mukaan veden kovuuden osalta pehmeävetinen järvi, jonka vedenväri on tumma (vir. *pehme- ja tumedaveeline järv*).

Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti sekä pehmeävetiseksi että miksotrofiseksi järveksi (vir. *pehmeveeline miksotroofne tai pehmeveeline segatoiteline*, PM). Silloin veden kalkkipitoisuus on pieni, mutta samalla sen ravinnepitoisuudet ja humuspitoisuudet ovat korkeat.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5 6  Tamre, Ruta (toim.): *Eesti järvede nimestik*. Tallinna, Viro: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus, 2006. ISBN 978-9985-881-40-8. Teoksen verkkoversio (PDF) (viitattu 31.3.2017). (viroksi) (Arkistoitu – Internet Archive)
2. 1 2 3  Keskkonnaregister: Laanemaa järv (vee2028800) *Keskonnainfo*. Tallinna, Viro:  Keskkonnaministeerium. Viitattu 31.3.2017. (viroksi)
*Tämä artikkeli käsittelee säiliötä. Laatikko on myös ruokalaji.*
Tyhjä, aaltopahvista valmistettu laatikko
Puinen laatikko ilotulitteita.

**Laatikko** on esineiden tai kuiva-aineiden säiliö. Ne ovat useimmiten suorakulmion tai neliön muotoisia ja niillä on usein irrotettava tai saranallinen kansi. Laatikkoon voi kuulua kansi, mutta se ei ole välttämätön. 

Laatikkoa kuvataan usein valmistusaineensa mukaan: puhutaan esimerkiksi pahvi-, puu-, muovi- ja metallilaatikoista. Toisaalta laatikkoa voidaan luonnehtia sen sisällön mukaan (esimerkiksi heinälaatikko). Muuttolaatikko-nimitys viittaa käyttötarkoitukseen. *Muuttolaatikko* on vakiomittainen, pinoutuva muovilaatikko, joita myydään ja vuokrataan muuttoja tai muuta kuljetus- tai varastointitarvetta varten. Vetolaatikko on huonekaluista kuten lipastosta esiin vedettävä säilytyslaatikko.

Pientä laatikkoa kutsutaan yleensä rasiaksi tai lippaaksi. Suurta, kannellista laatikkoa puolestaan nimitetään arkuksi tai kirstuksi. Suomen kielen sana *laatikko* on neutraali, niinpä sitä ei käytetä ylätyyliä edellyttävissä yhteyksissä, vaan puhutaan esimerkiksi ruumisarkusta ja öylättirasiasta.

Laatikko-termiä käytetään myös kuvaamaan rakenteita, jotka ovat laatikon kaltaisia, vaikka niiden pääasiallinen merkitys ei liitykään varastointikykyyn. Niinpä paperikoneen eräs osa on perälaatikko ja vaihteistoa (oikeammin sen osaa) voidaan kutsua *vaihdelaatikoksi*. Kojeiden ja laitteiden ympärille asennettua usein suorakulmaista suojakuorta kutsutaan koteloksi tai koteloinniksi.

Toisella tavalla laatikko-sanan merkitys on laajentunut ruoanlaitossa. Sen yhteydessä laatikko tarkoittaa uunivuoassa – eräänlaisessa laatikossa – kypsennettäviä laatikkoruokia, kuten peruna-, maksa- tai silakkalaatikkoa. Ruoanlaitossa välineenä käytettävä laatikko on keittolaatikoksi tai heinälaatikoksi kutsuttu hauduttamisväline.

Laatikko on lainasana muinaisruotsista, jossa oli pientä laatikkoa merkitsevä sana *lâdika*. Se on johdos alun perin kirstua merkitsevästä sanasta. Suomen kirjakielessä laatikko-sanaa on ensi kertaa käytetty 1637 asussa *laitikka*. Nykyasu on tullut käyttöön 1700-luvulla.

Lähteet
-------

1. ↑  Kaisa Häkkinen: *Nykysuomen etymologinen sanakirja*, s. 554. Sanoma Pro oy, 2013.

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Laatikko**.
*Tämä artikkeli kertoo Neuvostoliiton toisen maailmansodan rintamasta. Suomen sisällissodan rintamasta katso artikkeli Karjalan rintama (Suomen sisällissota).*

|  |
| --- |
|  **Puna-armeijan rintamat toisessa maailmansodassa**

---

 |
| **Baltian rintamat** |
| Baltian rintama |
| 1. Baltian rintama |
| 2. Baltian rintama |
| 3. Baltian rintama |
| Brjanskin rintama |
| Luoteisrintama |
| Orjolin rintama

---

 |
| **Valko-Venäjän rintamat** |
| Valko-Venäjän rintama |
| 1. Valko-Venäjän rintama |
| 2. Valko-Venäjän rintama |
| 3. Valko-Venäjän rintama |
| Keskustan rintama |
| Kurskin rintama |
| Lännen rintama

---

 |
| **Ukrainan rintamat** |
| 1. Ukrainan rintama |
| 2. Ukrainan rintama |
| 3. Ukrainan rintama |
| 4. Ukrainan rintama |
| Arorintama |
| Etelän rintama |
| Lounaan rintama |
| Voronežin rintama |
| Reservirintama

---

 |
| **Kaukoidän rintamat** |
| Kaukoidän rintama |
| 1. Kaukoidän rintama |
| 2. Kaukoidän rintama |
| Transbaikalin rintama

---

 |
| **Moskovan rintamat** |
| Moskovan puolustuslinja |
| Moskovan reservirintama |
| Možaiskin puolustuslinja |
| Kalininin rintama |
| Reservirintama

---

 |
| **Pohjoiset rintamat** |
| Karjalan rintama |
| Leningradin rintama |
| Pohjoinen rintama |
| Olhavan rintama

---

 |
| **Kaukasuksen rintamat** |
| Kaukasuksen rintama |
| Pohjois-Kaukasuksen rintama |
| Transkaukasian rintama |
| Krimin rintama

---

 |
| **Stalingradin rintamat** |
| Donin rintama |
| Kaakon rintama |
| Stalingradin rintama |

**Karjalan rintama** oli Neuvostoliiton puna-armeijan toisen maailmansodan rintama, joka perustettiin 23. elokuuta 1941 jakamalla Pohjoinen rintama Leningradin- ja Karjalan rintamiksi. Rintama lakkautettiin 15. marraskuuta 1944. Karjalan rintaman rintamavastuuseen kuului alue Syvärin alajuoksulta Jäämerelle.

Vuoden 1944 alussa Karjalan rintaman alaisuuteen kuului viisi armeijaa: 14. armeija Murmanskin suunnassa, 19. armeija Kantalahden suunnassa, 26. armeija Uhtuassa, 32. armeija Maaselän kannaksella ja 7. armeija Syvärillä. Näistä armeijoista kolme ensimmäistä taisteli Saksan 20. vuoristoarmeijaa vastaan Lapissa. Karjalan rintama aloitti suurhyökkäyksensä (7. ja 32. armeija) 20.–21. kesäkuuta 1944 vallaten Itä-Karjalan, mutta suomalaiset pysäyttivät rintaman hyökkäyksen U-asemaan ja viimeistään Ilomantsissa. Hyökkäyksen päätyttyä Karjalan rintama ryhtyi asemasotaan ja alkoi luovuttaa joukkojaan "tärkeimmille" sotatantereille muun muassa Valko-Venäjälle. Lapin sodassa Karjalan rintama valloitti Petsamon, Sallan, Kuusamon ja Suomussalmen saksalaisilta. Kahdesta jälkimmäisestä neuvostojoukot lähtivät marraskuun alussa 1944.

Komentajat
----------

Rintamankomentajina olivat:

* 1. syyskuuta 1941 – 21. helmikuuta 1944 kenraalieversti Valerian Frolov
* 22. helmikuuta – 15. marraskuuta 1944 Neuvostoliiton marsalkka Kirill Meretskov

Lähteet
-------

1. 1 2  Auke de Vlieger: De Slag om Stalingrad - Fronten *stalingradbattle.nl*. Viitattu 3.4. 2007. (hollanniksi)
**Hjärne** (myös **Hiärne**) on ruotsalainen aatelissuku, joka on ollut edustettuna myös Suomen aatelissa. Suomessa sukuun kuului 1800-luvulla myös vapaaherrallinen haara. Suomalainen sukuhaara on kuitenkin sammunut kokonaan.

Suurvalta-ajalla aateloitu Hjärne-suku ei ole sukua samannimiselle keskiaikaiselle norjalais-ruotsalaiselle Hjärnen valtaneuvossuvulle, vaikka näin 1700-luvulla luultiinkin.

Suku on lähtöisin Ruotsin Värmlannista ja sen varhaisin tunnettu esi-isä oli 1500-luvulla Älgån pitäjän Fröbolissa asunut lautamies Jon Torsteninpoika. Hänen poikansa oli Nevanlinnassa kirkkoherrana toiminut Erlandus Jonæ (1596–1654), jota alettiin kutsua nimellä Hiärne hänen kotipitäjänsä lähellä sijainneen Hiernskog-nimisen paikan mukaan. Hänen poikansa, maaherra, arkkiatri ja Vuorikollegion varapuheenjohtaja Urban Hjärne aateloitiin nimellä *Hiärne* (*Hjärne*) vuonna 1689. Suku esiteltiin samana vuonna Ruotsin ritarihuoneelle aatelisena sukuna numero 1149. Sukuun kuulunut valtaneuvos Gustaf Adolf Hjärne korotettiin vuonna 1762 vapaaherraksi ja 1770 kreiviksi, mutta introduktio Ritarihuoneelle jäi kummallakin kerralla suorittamatta ja tämä sukuhaara sammui mieslinjalta hänen kuollessaan vuonna 1805. Suku korotettiin 1779 ritaristoon eli aateliston toiseen luokkaan.

Suomessa asuneen Gustaf Hjärnen sukuhaara merkittiin Suomen ritarihuoneelle sen järjestäytymisen yhteydessä vuonna 1818 aatelisena sukuna numero 87. Hänet korotettiin vuonna 1841 vapaaherraksi ja vapaaherrallinen sukuhaara sai kaksi vuotta myöhemmin numeron 34. Suomessa suku sammui mieslinjalta 1880 ja lopullisesti 1905. Sukua on 1920-luvulta alkaen asunut myös Yhdysvalloissa.

Suvun jäseniä
-------------

* Urban Hjärne (1641–1724), ruotsalainen lääkäri, kirjailija ja luonnontieteilijä
* Gustaf Hjärne (1768–1845), suomalainen sotilas ja senaattori, Viaporin asevaraston hoitaja, Urban Hjärnen pojanpojan poika
* Gustafva Sofia Hjärne (1780–1860), suomalainen runoilija, kääntäjä ja kulttuurivaikuttaja, Gustaf Hjärnen puoliso
* Harald Hjärne (1848–1922), ruotsalainen historioitsija
* Erland Hjärne (1887–1969), ruotsalainen historioitsija

Lähteet
-------

1. 1 2  / Hjärne, Gustaf (1768–1845) *Kansallisbiografia-verkkojulkaisu (maksullinen)*. Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura.
2. 1 2 3 4 5 6  Adliga ääten Nr. 1149: Hjärne Ätt- och vapendatabas, Ruotsin ritarihuone. (ruotsiksi) Viitattu 20.10.2012.
3. 1 2  Hjärne, aatelinen. Suvut ja vaakunat, Suomen Ritarihuone.
4. ↑  Hjärne, vapaaherrallinen. Suvut ja vaakunat, Suomen Ritarihuone.
5. ↑  / Hjärne, Gustafva (1780–1860) *Kansallisbiografia-verkkojulkaisu (maksullinen)*. Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura.
**Al-Rama** on kylä Israelin Pohjoisella hallintoalueella. Kylän asukkaat ovat pääosin arabeja ja vuoden 2017 sen asukasluku oli 7 580.

Historia
--------

Al-Ramaa on asutettu jo pitkään ja sen asukkaat ovat saaneet perinteisesti elinkeinonsa kasvattamalla oliiveja. Kylän kerrottiin vuonna 1729 olevan raunioina ja hylättynä, mutta se asutettiin uudelleen 1800-lukuun mennessä. Juutalaisten joukot valtasivat kylän Israelin itsenäisyyssodan aikana lokakuussa 1948 ja oma kuntansa siitä tehtiin vuonna 1954.

Väestö
------

Al-Raman asukasluku vuoden 2017 lopussa oli 7 580.

Lähteet
-------

1. ↑  Fred Skolnik ja Michael Berenbaum: *Encyclopaedia Judaica Volume 17 Ra-Sam*, s. 77. Thomson Gale, 2007. ISBN 978-0-02-865928-2. (englanniksi)
2. ↑  List of localities, in Alphabetical order (pdf) ("Rame") Central Bureau of Statistics. Viitattu 5.6.2019. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **al-Rama** Wikimedia Commonsissa
**Kosovon albaanit** ovat Kosovon suurin etninen väestöryhmä. Vuoden 1991 väestönlaskennan mukaan Kosovossa oli noin 1 600 000 albaania, eli 81,6 prosenttia Kosovon kokonaisväestöstä. Vuoteen 2000 mennessä albaanien osuuden arvioidaan nousseen jo yli 90 prosenttiin Kosovon sodan takia. Ainoastaan Pohjois-Kosovossa ja Štrpcen kaupungin ympäristössä on huomattavia alueita, joilla serbit ovat paikallisesti enemmistönä.

Kosovossa asuu etnisiä albaaneja eniten maailmassa Albanian ulkopuolella, ja heidän osuutensa maailman albaanien kokonaismäärästä on arvioiden mukaan noin neljännes.

Historia
--------

Kosovon kartta kunkin alueen suurimman etnisen ryhmän mukaan (albaanienemmistö merkitty punaisella, serbienemmistö keltaisella ja goranienemmistö vaalean sinisellä 
Kosovon albaaneja tanssimassa perinteisissä asuissaan.
Traakialais-illyrialainen dardanien heimo asutti antiikin Makedonian pohjoispuolella olevaa Dardaniaa, joka oli suunnilleen nykyisen Kosovon alueella. Varhaisimpia mainintoja dardaneista tunnetaan jo 12. vuosisadalta eaa. Dardanien kaupunkeja olivat muun muassa Ulpiana, Naissus (Niš), Vicianum ja Scupi. Heimon pääkaupunki oli Damastion. Dardanit olivat uhkana makedonialaisille, jotka joutuivatkin usein sotaan dardaneja vastaan. Muun muassa Makedonian kuningas Perseus teki sotaretken heitä vastaan vuonna 170 eaa.

Ensimmäisellä vuosisadalla eaa. dardanit hyökkäsivät yhdessä scordiscien ja maedien kanssa Rooman Macedonian provinssiin. Roomalaiset kuitenkin kukistivat dardanit 6 jaa. ja vuonna 87 Dardania liitettiin Moesia superiorin provinssiin. Keisari Diocletianus erotti Dardanian Moesia superiorista vuonna 284 ja teki siitä erillisen Dardanian provinssin. Illyrialaisuudestaan ylpeät dardanit eivät kuitenkaan suostuneet sulautumaan roomalaiseen kulttuuriin vaan säilyttivät oman kielensä ja perinteensä. He olivat silti yksi ensimmäisistä kristinuskon omaksuneista eurooppalaisista kansoista. Rooman valtakunnan jakautumisen yhteydessä Kosovo jäi Bysantin alaisuuteen, ja siltä ajalta on perua Kosovon monien kolmilaivaisten basilikojen rakennusperinne. Illyrialaisia alettiin vasta myöhemmin kutsua yleisesti albaaneiksi erään toisen, nykyisen Albanian alueella asuneen *Albanoi*-heimon mukaan.

Lähteet
-------

1. ↑  Albanian historia: Esihistoria ja antiikki
2. ↑  N. G. L. Hammond: *A History of Macedonia: 336–167 B. C.*, s. 521. Oxford University Press, 1988. ISBN 0-19-814815-1. (englanniksi)
3. ↑  John Wilkes: *The Illyrians*, s. 210. Blackwell Publishing, 1995. ISBN 0-631-19807-5. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Kosovon albaanit** Wikimedia Commonsissa

* Albanian historia (Albanian Kulttuurikeskus)
**Tähtivalokuvaus** on valokuvauksen alalaji, joka on erikoistunut kuvaamaan taivaan astronomisia kohteita, kuten Kuuta, Aurinkoa, planeettoja, tähtiä tai tähtisumuja ja galakseja.

Tähtivalokuvat voivat olla yksinkertaisia kirkkaiden kohteiden kuvia tai monimutkaisia valotuksia, joiden tarkoitus on tuoda esiin kohteita, jotka ovat liian heikkovaloisia paljaalla silmällä nähtäviksi. Lähes aina tähtivalokuvauksessa käytetään pitkiä valotusaikoja. 

Useimmat kohteet ovat heikkovaloisia ja pieniä. Tehokkaassa tähtivalokuvauksessa käytetään monia menetelmiä, kuten kameran kiinnittämistä suureen tähtikaukoputkeen. Kuvauksessa käytetään valoherkkää kennoa tai erityisherkkää filmiä. Valotusajat voivat olla erittäin pitkiä, tai sama kuva valotetaan yli 20 kertaa. Taustan sumentumista valosaasteen vuoksi estetään suodattimilla. Seurantalaitteistoilla kompensoidaan sitä, että tähdet liikkuvat maasta nähtynä maan pyörimisliikkeen takia.

Harrastaja tarvitsee tähtivalokuvauksen kokeiluun kameran, johon on mahdollista valita pitkä valotusaika. Myös lankalaukaisin ja jalusta ovat avuksi. Kun kuva on otettu kuvat pinotaan yhteen tietokoneohjelmalla kuten DeepSkyStacker - ohjelmalla taustakohinan hillinäksi.

Lähteet
-------

* Hotakainen, Markus: *Tähtitaivas*. Helsinki: WSOY, 2003. ISBN 951-0-28402-5.

Kirjallisuutta
--------------

* Mäntylä, Jorma (toim.): *Tähtivalokuvaus: Digitaalinen harrastajakuvaus*. Helsingissä: Ursa, 2005. ISBN 952-5329-49-6.
O’Neillin sylinterin sisänäkymä.
O’Neillin sylinterin sisänäkymä, maanpinta kaareutuu sylinterin pinnalla.
**O’Neillin sylinteri** on avaruusasemakonsepti, jonka yhdysvaltalaisprofessori Gerard O’Neillin esitteli kirjassaan *The High Frontier: Human Colonies in Space*. O’Neillin teos julkaistiin vuonna 1976 muutamaa vuotta ennen ensimmäisten avaruusasemien laukaisua. Hän visioi avaruuteen perustettavan siirtokunnan, joka rakentuisi suuren sylinterimäisen avaruusaseman sisäpinnalle. O’Neillin sylinterit olisivat pituudeltaan noin 32 kilometriä ja niiden halkaisija olisi noin kahdeksan kilometriä. O’Neillin esittelemä siirtokunta koostuisi kahdesta vastakkaissuuntaisesti pituusakselinsa ympäri pyörivistä sylintereistä. Pyöriminen aikaansaisi sylinterin pinnalla keinotekoisen painovoiman ja vastakkaiset pyörimissuunnat kumoaisivat pyörimissuunnan aiheuttamat gyroskooppiset vaikutukset. Asemalle voitaisiin asuttaa tuhansista miljooniin ihmisiä.

Kahden O’Neillin sylinterin muodostama siirtokunta.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **O’Neillin sylinteri** Wikimedia Commonsissa

* O’Neill, Gerard: *The High Frontier: Human Colonies in Space*. New York: William Morrow & Company, 1977. ISBN 0-688-03133-1. (englanniksi)
* Tiilikuusta Spacelabiin – Avaruusasemat kautta aikain – ESA

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.   
Alkuperäinen artikkeli: en:O'Neill cylinder
**Tähtäimessä** (*Target*) on Arthur Pennin ohjaama jännityselokuva vuodelta 1985. Sen pääosia, Euroopan-matkalla kadonnutta äitiä etsivää isää ja poikaa esittävät Gene Hackman ja Matt Dillon.

Juoni
-----

Walter Lloyd (Hackman) on teinipoikansa Chrisin (Dillon) mielestä tylsä lähiöisä, kunnes perheen äiti yhtäkkiä katoaa lomamatkallaan Pariisissa ja mies ja poika lähtevät tutkimaan asiaa. Pojalle paljastuu, että isä on entinen CIA-agentti eikä lainkaan niin tylsä kun on aina luullut.

Vastaanotto
-----------

DVDTalk-sivuston Scott Weinberg luonnehtii *Tähtäimessä*-elokuvaa varsin onnistuneeksi sekoitukseksi Polanskin trilleriä *Frantic* ja Jeff Kanew’n vuoden 1985 toimintakomediaa *Täysosuma*. DVD Verdict -sivuston Mac McEntire pitää veteraani Arthur Pennin ohjausta kovin hidastempoisena, Dillonin roolityötä ylinäyttelevänä eikä Hackmankaan hänestä onnistu niin kuin yleensä. Myös *Video-oppaan 1995* Bello Romano piti elokuvaa liian hidastempoisena trilleriksi ja antoi elokuvan Suomessa julkaistulle VHS-kasettiversiolle kolme tähteä viidestä, mikä teoksen mukaan vastaa sanallista arviota "hyvä".

Lähteet
-------

1. ↑  Weinberg, Scott: Target (1985), DVD Talk -sivusto 14.6.2005. Viitattu 13.6.2016.
2. ↑  McEntire, Mac: Target (1985) (Arkistoitu – Internet Archive), DVD Verdict -sivusto 12.8.2005. Viitattu 13.6.2016.
3. ↑  Bello Romano (toim.): *Video-opas 95, Yli 8500 elokuvaa, 2000 uutuutta*. WSOY, 1994. ISBN 951-0-19839-0.
**Pasi Antero Holm** (s. 16. huhtikuuta 1962 Helsinki) on suomalainen taloustieteilijä. Hän toimii elokuusta 2015 Taloustutkimuksen tutkimusjohtajana. Aiemmin Holm oli Pellervon taloustutkimuksen toimitusjohtaja vuosina 2004–2015.

Holm valmistui ylioppilaaksi 1981, valtiotieteen maisteriksi 1986 Helsingin yliopistosta ja valtiotieteen lisensiaatiksi 1988. Valtiotieteen tohtoriksi hän väitteli Helsingin yliopistossa 1994 yhdestä kansantaloustieteen osa-alueesta eli kansainvälisen kaupan teoriasta, joka silloin oli voimakkaassa käymistilassa. Väitöskirja *Essays on international trade and tax policy in vertically related markets* julkaistiin VATT-tutkimuksia sarjassa.

Työuransa alkupuolella Holm toimi Alkon tutkijana 1985–1987 ja Helsingin yliopiston assistenttina 1987–1993. Hän oli yliopiston valtiotieteellisen tiedekunnan tiedekuntaneuvoston jäsen 1992–1993. Holm on toiminut taloustieteen dosenttina vuodesta 1995. Valtion taloudellisen tutkimuskeskuksen (VATT) johtavana ekonomistina hän työskenteli 1994–1995 ja laitoksen tutkimusjohtajana 1995–1999. VATT:sta Holm siirtyi Suomen Yrittäjät ry:n pääekonomistiksi vuosiksi 1999–2004. Vuodesta 2004 hän toimi Pellervon taloudellisen tutkimuslaitoksen (vuodesta 2010 Pellervon taloustutkimus) toimitusjohtajana. Hän jätti tehtävän kesäkuussa 2015.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Paavilainen, Ulla (päätoim.): *Kuka kukin on: henkilötietoja nykypolven suomalaisista 2015*, s. 209. Helsinki: Otava, 2014. ISBN 978-951-1-28228-0.
2. 1 2  Pasi Holm siirtyy Taloustutkimuksen tutkimusjohtajaksi *Taloussanomat.fi*.  25.6.2015. Viitattu 1.9.2015.
3. ↑  Palokangas, Tapio: Väitöskirja kansainvälisestä kaupasta ja veropolitiikasta.  *Kansantaloudellinen aikakauskirja*, 1995, 90. vsk, nro 1, s. 87–88.  Taloustieteellinen Yhdistys. Artikkelin verkkoversio (pdf). Viitattu 1.9.2015.
4. ↑  Helsingin yliopiston taloustieteen oppiaineen dosentit Viitattu 15.7.2016


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Saksa
* Suomi (KANTO)

 |
|  |
| Muut | 
* IdRef

 |

 |
**Al-Qantara** (arab. القنطرة‎) on kaupunki Egyptissä Suezin kanavan varrella.

Maantiede
---------

Al-Qantara (*Kantara*) vuonna 1917.
Al-Qantara sijaitsee Egyptissä Suezin kanavan varrella. Kaupunki on suurin piirtein Port Saidin ja Ismailian kaupunkien keskivälissä. Kanavan yli kulkee al-Qantarassa nykyisin vuonna 2001 valmistunut Suezin kanavan silta.

Historia
--------

Nykyinen al-Qantara sijaitsee lähellä Tell Aby Sefen rauniokumpua. Kumpu on puolestaan yhdistetty muinaisen Egyptin aikaiseen *Zarun* (*Ṭꜣrw*) kaupunkiin. Bysantin valtakunnan aikaisissa lähteissä kaupunki tunnettiin nimellä Sele tai Sile.

Keskiajalta lähtien paikkaa alettiin kutsua nimellä *al-Akula*. Vielä myöhemmin paikasta alettiin käyttää sen nykyistä nimeä *al-Qantara*, joka tarkoittaa siltaa. Nimi viittasi ilmeisesti paikalla keskiajalta lähtien sijainneeseen siltaan. Maantieteilijä Ibn Allah al-Umari mainitsee sillan nimeltä *Kantarat al-Džisr* teoksessaan vuodelta 1340. Al-Akula oli tuolloin pysähdyspaikka vanhalla karavaanireitillä. Karavaaneja kulki Egyptin ja Syyrian välillä.

Nykyaikainen asuttu paikkakunta muodostui Suezin kanavan rakennuttamisen yhteydessä 1800-luvulla. Paikan läpi rakennettiin myös Port Saidin ja Suezin välinen rautatie. Ensimmäisen maailmansodan jälkeen rakennettiin rautatieyhteys kohti Syyriaa. Myöhemmin alkaen Israelin itsenäisyyssodasta vuonna 1948 kaupunki kärsi vahinkoja Egyptin ja Israelin välisissä sodissa.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  C.E. Bosworth, E. van Donzel, B. Lewis and Ch. Pellat, Assisted by C. Dumont ja M. Paterson: *Encyclopaedia of Islam, Volume IV (Iran-Kha)*, s. 555-556. BRILL, 1998. ISBN 9789004057456. (englanniksi)
2. ↑  Suez Canal Bridge *Structurae*. Viitattu 24.2.2022. (englanniksi)
**Ahmad ibn Ali al-Nasa'i** (830–915) oli kuuluisa shafi'i -oppinut ja tuomari sekä *hafiz* ja imaami. Hän oli kotoisin Persian Nasasta, ja vaellettuaan laajasti eri puolilla hän asettui Egyptiin. Al-Nasa'in tärkein teos on *hadith* - kokoelma *Sunan an-Nasa'i*, joka sisältää 5 270 hadithia profeetta Muhammedista. Se kuuluu islamin kuuden tärkeimmän hadth -kokoelman *(kutub al-sittah)* joukkoon. Nämä kirjat määrittelevät Koraanin ohella oikean uskon sekä sunneille että valikoiden myös šiioille.

Kerrotaan, että al-Nasa'i paastosi joka toinen päivä. Hän oli myös kiinnostunut naisista, joita hänellä oli neljän vaimon lisäksi useita jalkavaimoja. Al-Nasa'in väitetään kuolleen kharijiittien lahkoon kuolleen muslimin murhaamana. Syynä oli se, että Nasa'i oli mieltynyt imaami Aliin, jota nämä pitivät petturina.

Katso myös
----------

* Kutub al-sittah
* Hadith

Lähteet
-------

1. 1 2  Ahmad ibn Naqib al-Misri: *Reliance of the Traveller (Umdat al-Salik)*, s. 1085 (x283). Beltsville, Maryland: amana publications, 2017. Teoksen verkkoversio. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Sunan an-Nasa'i
**Euroopan demokraatit** (ED) on löyhähkö konservatiivisten puolueiden liittouma, jonka jäsenet kuuluivat europarlamentissa samaan EPP-ED-ryhmään Euroopan kansanpuolueen (EPP) kanssa vuosina 1992–2009. Euroopan demokraatit muodostivat oman ryhmänsä 1979–1992.

ED:n historia alkaa Britannian konservatiivipuolueen jäsenten muodostettua Euroopan konservatiivien ryhmän Britannian liityttyä EY:hyn 1973. Ryhmän nimi oli aluksi European Conservative Group. Myöhemmin siihen liittyi muitakin oikeistolaisia konservatiiveja ja vuonna 1979 se vaihtoi nimensä Euroopan demokraateiksi. 1970-luvun lopulla ED oli parlamentin kolmanneksi suurin ryhmä.

Sen jäsenmäärä alkoi vähetä nopeasti 1980-luvun lopulla, jolloin monet jäsenet siirtyivät Saksan CDU:n hallitsemaan lähinnä kristillisdemokraattiseen Euroopan kansanpuolueen ryhmään. Siihen verrattuna ED on jonkin verran oikeistolaisempi ja vähemmän Euroopan integraatiota ajava.

Pääryhmittymä ED:ssä on edelleen Britannian konservatiivit. Vuoden 2005 johtajavalinnassa David Cameron sanoi erottavansa konservatiivit EPP-ED-liitosta, mutta hänen vastaehdokkaansa David Davis väitti nykyisen järjestelyn olevan toimiva, koska ED:llä on edelleen vaikutusvaltaa suurimmassa ryhmässä, mutta silti etäisyyttä EPP:stä.

Jäsenet
-------

* Občanská demokratická strana (ODS), Tšekki
* Partito dei Pensionati, Italia
* Konservatiivipuolue, Britannia
* Ulster Unionist Party (UUP)
**Galasy ZMesta** (valkoven. Галасы ЗМеста) on valkovenäläinen yhtye, joka perustettiin vuonna 2020 Baranavitšyn kaupungissa Valko-Venäjällä. 

Belteleradyjokampanija valitsi yhtyeen edustamaan Valko-Venäjää vuoden 2021 Eurovision laulukilpailuun venäjänkielisellä kappaleella *Ja nautšu tebja* (suom. *Opetan sinua*), joka julkaistiin 9. maaliskuuta 2021. Kuitenkin 11. maaliskuuta 2021 Euroopan yleisradioliiton mukaan heidän laulunsa oli asettanut "Euroviisujen ei-poliittisen luonteen kyseenalaiseksi" ja kappale hylättiin. Yleisen tulkinnan mukaan kappaleen sanoitus teki avoimesti pilkkaa Valko-Venäjän vuosien 2020–2021 demokratiamielenosoituksista, tukien itsevaltaista presidentti Aljaksandr Lukašenkaa ja mielenosoitusten väkivaltaista tukahduttamista. Yhtyeen oli valittava uusittu versio kappaleesta ilman poliittista asialistaa tai uusi kappale, tai muuten Valko-Venäjä diskattaisiin vuoden 2021 Euroviisuista. 26. maaliskuuta 2021 ilmoitettiin, että Galasy ZMesta oli valinnut uuden kappaleen, mutta siihen sisältyi jälleen poliittinen sanoma. Tämän vuoksi Valko-Venäjä diskattiin vuoden 2021 Eurovision laulukilpailusta.

Lähteet
-------

1. ↑  EBU statement on Belarusian participation *eurovision.tv*.  26.3.2021. EBU. Viitattu 26.3.2021. (englanniksi)
Eva Knardahl (keskellä) vuonna 1970.
**Eva Knardahl** (10. toukokuuta 1927 – 3. syyskuuta 2006 Oslo) oli norjalainen pianisti. Hänet tunnetaan parhaiten Edvard Griegin teosten tulkinnoistaan; hän levytti säveltäjän koko pianotuotannon BIS Recordsille. Griegin ohella hänen ohjelmistoonsa kuului muiden muassa Isaac Albénizin, Samuel Barberin, Johannes Brahmsin, Franz Lisztin ja George Gershwinin teoksia.

Knardahl oli varhaiskypsä lahjakkuus. Hän esiintyi 12-vuotiaana Oslon filharmonikkojen kanssa konsertissa, jossa tulkitsi Johann Sebastian Bachin, Joseph Haydnin ja Carl Maria von Weberin teoksia pianolle ja orkesterille. Knardahl lähti Norjasta 19-vuotiaana ja sai pian paikan Minneapolisin sinfoniaorkesterin nimikkopianistina. Hän työskenteli ensin Antal Dorátin, sitten Stanisław Skrowaczewskin johdolla. Hän vietti ulkomailla kaikkiaan pari vuosikymmentä (joista 15 vuotta Minneapolisissa), mutta palasi Norjaan vuonna 1967. Kotimaassaan hän jatkoi uraansa pitämällä resitaaleja ja esiintymällä orkesterien kanssa.

Knardahl aloitti Griegin soolopianoteosten levyttämisen BIS:lle vuonna 1977. Hanke ulottui kattamaan myös Griegin kahdelle pianolle säveltämät teokset ja pianokonserton. Vuonna 1987 BIS julkaisi kaikki nämä äänitykset kymmenen CD-levyn kokonaisuutena. Knardahl alkoi vuonna 1986 levyttää Simax Classics -levymerkille. Hän esiintyi myös televisiossa rock- ja populaariyhtyeiden kanssa. Knardahl sai Spellemannprisenit vuosina 1982 ja 1986. Hän työskenteli kamarimusiikin professorina Norjan valtiollisessa musiikkikorkeakoulussa. Yksi Knardahlin myöhemmistä levytyksistä (Aurora-levymerkillä) on vuoden 2000 julkaisu, jolla hän soittaa Oslon filharmonikkojen kanssa Øistein Sommerfeldtin teoksen *Towards a Yearning*.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Eva Knardahl: Biography AllMusic
2. ↑  Spellemannprisen Store norske leksikon


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Norja
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Israel
* Suomi (KANTO)
* Yhdysvallat
* Latvia
* Alankomaat
* Puola

 |
|  |
| Taiteenala | 
* MusicBrainz

 |
|  |
| Muut | 
* Europeana

 |

 |
**Eva Louise Wilhelmina Tigerstedt** (o.s. **Donner**, 19. huhtikuuta 1890 Helsinki – 8. joulukuuta 1967 Hyvinkää) oli suomalainen Lotta Svärd -järjestön aktiivi.

Hänen vanhempansa olivat professori Otto Donner ja Vilhelmina "Minette" Munck (1848–1922), jotka omistivat Hyvinkäällä sijaitsevan Ahdenkallion kartanon. Tigerstedt kirjoitti ylioppilaaksi Helsingin Suomalaisesta Yhteiskoulusta ja opiskeli Dresdenissä vuosina 1907–1910. Hän oli mukana Lotta Svärd -järjestön toiminnassa sen perustamisesta lähtien. Tigerstedt oli Hyvinkään Lotta Svärd -paikallisosaston puheenjohtaja sekä kuului myös Pohjois-Uudenmaan piirijohtokuntaan. Vuodesta 1930 lähtien hän toimi piirin muonituspäällikkönä vastaten muun muassa heinäkuussa 1930 järjestetyn talonpoikaismarssin muonituksesta. Talvisodan aikana Tigerstedt johti lottien muonitus- ja huoltotehtäviä Hyvinkäällä.

Tigerstedin puoliso oli taiteilija Gregori Gustaf Tigerstedt (1891–1968). Pariskunta asui Ahdenkallion kartanon lähistöllä sijaitsevassa Tiikerinkalliossa. Hänen veljensä oli Harry Donner. Heidän tuttavapiirinsä kuului muun muassa Helene Schjerfbeck, jonka vuonna 1924 maalaama Eva Tigerstedtin muotokuva on arvioitu yli 250 000 euron hintaiseksi.

Lähteet
-------

1. ↑  Eva Louise Wilhelmina Donner (g. Tigerstedt) *Peter Nolskog's Family Tree*. Geneanet. Viitattu 17.4.2019.
2. ↑  Tigertstedt, Eva Lotta Svärd verkkomuseo. Viitattu 17.4.2019.
3. 1 2  Helene Schjerfbeck: Eva Tigerstedt  2019. Bukowskis. Viitattu 17.4.2019.
4. ↑  Ylönen, Seppo: Hyvinkään rikkaat ja köyhät puntarissa  22.5.2015. Aamuposti.  Arkistoitu 17.4.2019. Viitattu 17.4.2019.