Itsukushima-jinjan tunnettu "kelluva" torii nousuveden aikaan.
**Torii** (jap. 鳥居・鳥栖・鶏栖, kirjaimellisesti "linnun orsi") on perinteinen japanilainen portti, joka rakennetaan useimmiten šintolaisen pyhäkön sisäänkäynnille tai pyhäkön alueelle. Se toimii merkkinä siirtymisestä pyhästä maailmasta profaaniin, maalliseen maailmaan. Sisäänkäynnillä sijaitseva torii on yleensä helpoin tapa tunnistaa šintolainen pyhäkkö, ja japanilaisissa kartoissa pyhäkköjä edustaakin pieni torii-symboli. Toriit ovat kuitenkin myös yleinen näky buddhalaisissa temppeleissä, joissa ne seisovat temppelin oman pyhäkön (jap. 鎮守社, *chinjusha*, "suojeluspyhäkkö") sisäänkäynnillä. Nämä pyhäköt ovat yleensä hyvin pieniä.

Ensimmäiset toriit rakennettiin Japaniin viimeistään Heian-kauden keskivaiheilla, sillä ne mainitaan vuonna 922 kirjoitetussa tekstissä. Varhaisin jäljellä oleva kivinen torii on rakennettu 1100-luvulla, ja se kuuluu Hachiman-pyhäkölle Yamagatan prefektuurissa. Vanhin olemassa oleva puinen torii on vuonna 1535 rakennettu *ryōbu*-tyylinen torii Kubō Hachimanin pyhäkössä Yamanashin prefektuurissa.

Toriit rakennettiin perinteisesti puusta tai kivestä, mutta nykyään niiden rakentamiseen voidaan käyttää myös betonia, kuparia, ruostumatonta terästä tai muita materiaaleja. Ne jätetään yleensä joko maalaamatta tai maalataan kirkkaanpunaisiksi mustaa yläpalkkia lukuun ottamatta. Inari-pyhäköillä on tyypillisesti useita torii-portteja. Liike-elämässä menestynyt ihminen lahjoittaa usein toriin pyhäkölle osoittaakseen kiitollisuutensa. Kioton Fushimi Inari-taishassa on tuhansia tämäntyyppisiä toriita, joihin on jokaiseen kaiverrettu lahjoittajan nimi.

Toriin merkitys ja käyttö
-------------------------

Torii buddhalaisen Shitennō-jin temppelin sisäänkäynnillä Osakassa.
Toriin tarkoitus on olla merkki siirtymisestä pyhälle alueelle. Šintolaiselle pyhäkölle johtavan tien (*sandō*) varrella on tämän vuoksi lähes aina yksi tai useampi torii, ja ne ovatkin yleensä helpoin tapa erottaa pyhäkkö buddhalaisesta temppelistä. Jos sandō kulkee useamman toriin alitse, niistä ensimmäistä kutsutaan nimellä *ichi no torii* (jap. 一の鳥居, "ensimmäinen torii"). Seuraavia toriita lähempänä pyhäkköä kutsutaan yleensä nimillä *ni no torii* (jap. 二の鳥居, "toinen torii") ja *san no torii* (jap. 三の鳥居, "kolmas torii"). Syvemmällä pyhäkön alueella voi olla vielä muita toriita, jotka kertovat kasvavasta pyhyydestä lähestyttäessä pyhäkön sydäntä (*honden*). Šintolaisten pyhäkköjen ja Japanin keisarihuoneen välisen läheisen suhteen vuoksi myös jokaisen keisarin haudan edessä on torii.

Toriita käytetään usein myös Japanin buddhalaisessa arkkitehtuurissa. Niinkin huomattavan temppelin kuin Osakan Shitennō-jin, jonka perusti vuonna 593 Shōtoku Taishi ja joka on maan vanhin valtion rakentama buddhalainen temppeli, pääsisäänkäynnillä on torii-portti. (Alkuperäinen puinen torii paloi vuonna 1294, jolloin se korvattiin kivisellä portilla.) Monissa buddhalaissa temppeleissä on yksi tai useampi temppelin suojeluskamille omistettu pyhäkkö, jonka sisäänkäynnillä on torii.

Benzaiten on japanilainen synkreettinen jumalatar, jonka juuret ovat hindulaisessa Sarasvatī-jumalassa ja jossa yhdistyy sekä šintolaisia että buddhalaisia piirteitä. Tämän vuoksi Benzaitenille omistettuja halleja on rakennettu sekä pyhäköihin että temppeleihin, ja molemmissa tapauksissa hallin edessä seisoo torii. Jumalatar itse kuvataan joskus torii päänsä päällä. *Yamabushit*, japanilaiset vuoriaskeetikot, joita on pidetty pitkään taitavina yliluonnollisilla voimilla varustettuina sotureina, käyttävät joskus symbolinaan toriita.

Toriita käytetään myös joskus Japanin symbolina ei-uskonnollisissa yhteyksissä. Se on esimerkiksi Yhdysvaltain 101. maahanlaskudivisioonan 187. jalkaväkirykmentin ja muiden Japanissa olevien Yhdysvaltain joukkojen tunnus.

Alkuperä
--------

Benzaiten, jonka pään päällä on torii.
Toriin alkuperää ei tunneta. Siitä on esitetty erilaisia teorioita, joista yhtäkään ei ole yleisesti hyväksytty. Koska symboliset portit ovat Aasiassa yleisiä – samantapaisia rakennelmia esiintyy esimerkiksi Intiassa, Kiinassa, Thaimaassa, Koreassa sekä nikobaarien ja shompenien kylissä – monet historioitsijat uskovat, että torii saattaa olla muualta omaksuttu perinne.

Torii saattaa esimerkiksi olla peräisin intialaisesta *torana*-portista, joita on Sanchin luostarissa maan keskiosassa. Tämän teorian mukaan toranan otti käyttöön shingon-buddhalaisuuden perustaja Kūkai, joka käytti sitä erottamaan homa-rituaalille tarkoitetun pyhän tilan muusta alueesta. Hypoteesi syntyi 1800- ja 1900-luvuilla, koska molempien porttien rakenteet ja nimet ovat samankaltaisia. Teoriaa vastaan on esitetty kielitieteellisiä ja historiallisia vastalauseita, mutta sen paikkansapitävyydestä ei ole vielä päästy yksimielisyyteen.

Thaimaan Bangkokissa on uskonnollinen, Sao Ching Cha -niminen rakennelma, joka muistuttaa suuresti toriita. Sitä käytetään kuitenkin keinuna. Bramiinit keinuvat siinä seremonioiden aikana ja yrittävät napata toiseen pilareista kiinnitetyn kolikkopussin.

Muiden teorioiden mukaan torii saattaisi olla sukua kiinalaiselle *pailou*-portille. Näillä porteilla on kuitenkin suuri määrä erilaisia muotoja, joista vain osa muistuttaa edes jollain tavalla torii-porttia.

Korealainen *hongsalmun* (紅箭門) on toriin kaikkein todennäköisin sukulainen. Se maalataan punaiseksi, ja sen kahden pilarin ja kahden palkin muodostama rakenne muistuttaa vahvasti toriita. Hongsalmun seisoo myös vapaasti pyhän paikan edessä tai lähellä ja toimii ainoastaan pyhän ja profaanin välisen rajan merkkinä. Tärkein ero porttien välillä on se, että Koreassa vaakapalkit eivät ole pilarien päällä, vaan pilarit nousevat niitä korkeammalle. Ilmiselvistä samankaltaisuuksista huolimatta ei kuitenkaan varmasti tiedetä, kehittyivätkö portit eri maissa samaan aikaan vai syntyikö toinen perinne selvästi toisesta.

**Toriille ehdotettuja sukulaisia**
* Intialainen torana.Intialainen *torana*.
* Thaimaan Sao Ching Cha.Thaimaan Sao Ching Cha.
* Kiinalainen pailou.Kiinalainen *pailou*.
* Korealainen hongsalmun.Korealainen *hongsalmun*.

Toinen hypoteesi perustuu linnunorsien uskonnolliseen käyttöön Aasiassa. Korealaiset *sotdaet* (kor. 솟대) ovat keppejä, joiden päässä on yksi tai useampi veistetty lintu. Niitä on yleensä kylään johtavalla tiellä *jangseung*-nimisten toteemipaalujen rinnalla. Ne ovat talismaneja, joiden tarkoitus on karkottaa pahoja henkiä ja tuoda kyläläisille hyvää onnea. Muodoltaan ja tarkoitukseltaan samankaltaisia "linnunorsia" on käytetty myös muissa šamanistisissa kulttuureissa, kuten Kiinassa, Mongoliassa ja Siperian alueella. Vaikka ne eivät näytä torii-porteilta ja niillä on erilainen funktio, ne osoittavat, että linnuilla uskotaan monissa aasialaisissa kulttuureissa olevan taikavoimia. Ne saattavat siten auttaa selittämään, miksi sana "torii" tarkoittaa kirjaimellisesti "linnunortta".

Korealaisia *sotdae*-linnunorsia ja *jangseung*-toteemipaaluja.
*Shinmei*-torii
Sanalle "torii" on ehdotettu useita mahdollisia etymologioita. Erään etymologian mukaan sana on peräisin fraasista *tōri-iru* (jap. 通り入る "kulkea läpi ja mennä sisään"). Toinen ottaa sanan merkityksen kirjaimellisesti: portti olisi toiminut alun perin jonkinlaisena ortena. Koska linnut on Japanissa yhdistetty pitkään kuolleisiin, portti olisi saattanut syntyä jonkin esihistoriallisen hautajaisrituaalin kautta. Vanhat japanilaiset tekstit kuten *Kojiki* ja *Nihonshoki* mainitsevat esimerkiksi, kuinka Yamato Takeru muuttui kuolemansa jälkeen valkoiseksi linnuksi ja valitsi oman hautapaikkansa. Sen vuoksi hänen mausoleumiaan kutsuttiin nimellä *shiratori misasagi* (jap. 白鳥陵, "valkoisen linnun hauta"). Monissa myöhemmissäkin teksteissä on jonkinlainen yhteys kuolleiden sielujen ja valkoisten lintujen välillä, ja samanlainen yhteys on yleinen myös muissa Japanin tavoin šamanistisissa kulttuureissa. Yayoi- ja Kofun-kausien arkeologisista kohteista on löytynyt lintuaiheita, joissa linnut liitetään kuolleisiin. Tämä assosiaatio voisi olla myös selitys sille, miksi torii-porteissa ei nimestään huolimatta ole jälkiä linnuista: linnut edustivat kuolemaa, joka on šintolaisuudessa epäpuhdas (jap. 穢れ, *kegare*) asia.

Paaluja, joiden uskotaan kannatelleen puisia lintuja ja jotka ovat hyvin samantapaisia kuin *sotdaet*, on löydetty puisten lintuhahmojen luota. Jotkut historioitsijat uskovat, nettä ne kehittyivät jollakin tavalla nykyisenkaltaisiksi torii-porteiksi.

Lisäksi ei voida sulkea pois mahdollisuutta, että torii-portti on alun perin japanilainen keksintö. Ensimmäinen torii saattoi kehittyä nykyiseen tarkoitukseensa seuraavalla tavalla:

* Neljä paalua asetettiin pyhän alueen kulmiin ja yhdistettiin toisiinsa köysillä erottamaan pyhä alue profaanista alueesta.
* Kaksi korkeampaa paalua asetettiin sitten tärkeämmälle puolelle, jolta pappi astui sisään alueelle.
* Köysi sidottiin paalujen väliin merkitsemään pyhän alueen ulko- ja sisäpuolen rajaa. Tällainen hypoteettinen portti vastaa nykyisinkin käytettyä torii-tyyppiä, niin kutsuttua *shime-toriita* (jap. 注連鳥居), jollainen seisoo esimerkiksi Ōmiwa-jinjan *haidenin* edessä Kiotossa.
* Köysi korvattiin palkilla.
* Koska portin rakenne oli heikko, sitä vahvistettiin ylimääräisellä sidepalkilla, jolloin syntyi nykyisenlainen *shinmei-torii* (jap. 神明鳥居) tai *futabashira-torii* (jap. 二柱鳥居 "kaksipilarinen torii"). Tällä teorialla ei kuitenkaan ole mitään tekemistä sen kanssa, miten portit saivat nimensä.

*Shinmei-torii*, jonka rakenne myötäilee historioitsijoiden rekonstruktiota, koostuu vain neljästä kuorimattomasta ja maalaamattomasta paalusta: kahdesta pystypilarista (jap. 柱, *hashira*), joiden päällä on vaakapalkki (jap. 笠木, *kasagi*) ja joita sitoo toisiinsa välipuu (jap. 貫, *nuki*). Pilarit saattavat olla hiukan vinossa sisäänpäin, mitä kutsutaan sanoilla *uchikorobi* (jap. 内転び) tai vain *korobi* (jap. 転び). Puuosat ovat aina suoria.

Toriin osat ja koristeet
------------------------

Toriin osat ja koristeet.
* Torii voidaan jättää maalaamatta tai maalata kirkkaanpunaisella ja mustalla värillä. Mustan värin käyttö rajoittuu *kasagiin* ja *nemakiin* (jap. 根巻, katso kuva). Hyvin harvoin torii-portissa saatetaan käyttää muita värejä; Kamakuran Kamakura-gū-pyhäkössä on esimerkiksi punavalkoinen torii.
* *Kasagin* alla voi olla sitä tukeva toinen palkki, jonka nimi on *shimaki* tai *shimagi* (jap. 島木).

* *Kasagi* ja *shimaki* saattavat kaareutua ylöspäin. Tätä nimitetään sanalla *sorimashi* (jap. 反り増し).

* *Nukia* pitävät usein paikoillaan kiilat, *kusabi* (jap. 楔). *Kusabit* ovat monissa tapauksissa pelkkiä koristeita.

* *Nukin* ja *shimakin* välissä voi olla tukipuu, jonka nimi on *gakuzuka* (jap. 額束). Sitä peittää joskus laatta, johon on kirjoitettu pyhäkön nimi.

* Pilarit lepäävät usein vaalean kivilaatan päällä, jonka nimi on *kamebara* (jap. 亀腹, "kilpikonnanvatsa") tai *daiishi* (jap. 台石, "jalustakivi"). Kiven tilalla on joskus musta "hiha", jota kutsutaan nimellä *nemaki* (jap. 根巻, "juurikääre") ja joka on ainoastaan koriste.

* Pilarien yläpäässä voi olla koristerengas, jonka nimi on *daiwa* (jap. 台輪, "jalustarengas").

* Koska portilla on ainoastaan symbolinen tarkoitus, siinä ei yleensä ole ovia eikä siihen liity aitaa, mutta poikkeuksiakin on, kuten esimerkiksi Ōmiwa-jinjan kolmiosainen torii (*miwa-torii*).

Torii-tyypit
------------

Rakenteellisesti yksinkertaisin torii-tyyli on *shime-torii* tai *chūren-torii* (jap. 注連鳥居). Se on luultavasti yksi vanhimmista torii-tyypeistä ja koostuu kahdesta pylväästä, joiden väliin on sidottu pyhä *shimenawa*-köysi.

Kaikki muut toriit voidaan jakaa kahteen eri perheeseen: *shinmei*-perheeseen (jap. 神明系) ja *myōjin*-perheeseen (jap. 神明系). Ensimmäisen perheen porteissa on vain suoria puuosia, toisen perheen porteissa sekä suoria että käyriä puuosia.

* Shime-torii: vain kaksi pilaria ja shimenawa.*Shime-torii*: vain kaksi pilaria ja *shimenawa*.
* Shinmei-torii**Shinmei-torii**
* Ise-torii – shinmei-torii, jossa on leikkaukseltaan viisikulmainen kasagi, shimaki ja kusabit.*Ise-torii* – *shinmei-torii*, jossa on leikkaukseltaan viisikulmainen *kasagi*, *shimaki* ja *kusabit*.
* Kashima-torii – shinmei-torii, jossa on kusabit ja pilarien molemmille puolille ulkoneva nuki.*Kashima-torii* – *shinmei-torii*, jossa on *kusabit* ja pilarien molemmille puolille ulkoneva *nuki*.
* Kasuga-torii – myōjin-torii, jonka palkit ovat suorat ja päättyvät suoraan kulmaan.*Kasuga-torii* – *myōjin-torii*, jonka palkit ovat suorat ja päättyvät suoraan kulmaan.
* Hachiman-torii – kasuga-torii, joinka palkkien päissä on viistoleikkaus.*Hachiman-torii* – *kasuga-torii*, joinka palkkien päissä on viistoleikkaus.
* Mihashira-torii – kolminkertainen shinmei-torii.*Mihashira-torii* – kolminkertainen *shinmei-torii*.
* Myōjin-torii – kasagi ja shimaki kaareutuvat ylöspäin.**Myōjin-torii** – *kasagi* ja *shimaki* kaareutuvat ylöspäin.
* Nakayama-torii – myōjin-torii, jonka nuki ei ulotu pilarien ulkopuolelle.*Nakayama-torii* – *myōjin-torii*, jonka *nuki* ei ulotu pilarien ulkopuolelle.
* Daiwa- tai Inari-torii – myōjin-torii, jonka pilarien yläpäissä on renkaat.*Daiwa-* tai *Inari-torii* – *myōjin-torii*, jonka pilarien yläpäissä on renkaat.
* Ryōbu-torii – daiwa-torii, jonka pilarit on tuettu molemmilta puolilta.*Ryōbu-torii* – *daiwa-torii*, jonka pilarit on tuettu molemmilta puolilta.
* Miwa-torii – kolminkertainen myōjin-torii.*Miwa-torii* – kolminkertainen *myōjin-torii*.
* Usa-torii – myōjin-torii, jossa ei ole gakuzukaa.*Usa-torii* – *myōjin-torii*, jossa ei ole *gakuzukaa*.
* Nune-torii – daiwa-torii, jonka gakuzukan päällä on pieni harjakatto.*Nune-torii* – *daiwa-torii*, jonka *gakuzukan* päällä on pieni harjakatto.
* Sannō-torii – myōjin-torii, jonka kasagin päällä on harjakatto.*Sannō-torii* – *myōjin-torii*, jonka *kasagin* päällä on harjakatto.
* Hizen-torii – erikoinen torii-tyyli, jonka kasagi on pyöristetty ja pilarit paksuja ja ylöspäin kapenevia.*Hizen-torii* – erikoinen torii-tyyli, jonka *kasagi* on pyöristetty ja pilarit paksuja ja ylöspäin kapenevia.

### Shinmei-perhe

*Shinmei*-tyylisiä toriita Zeniarai Bentenin pyhäköllä Kamakurassa Kanagawan prefektuurissa.
#### Shinmei-torii

*Shinmei-torii* (jap. 神明鳥居), joka on antanut nimensä koko torii-perheelle, koostuu ainoastaan vaakapalkista (*kasagi*) ja kahdesta pilarista (*hashira*), joita yhdistää sidepalkki (*nuki*). Yksinkertaisimmassa muodossaan kaikki sen neljä osaa ovat pyöreitä, eikä pilareilla ole kallistusta. Kun *nuki* on leikkaukseltaan neliömäinen, porttia kutsutaan nimellä *yasukuni-torii* Tokion Yasukuni-jinjan mukaan. Tämän uskotaan olevan vanhin torii-tyyli.

#### Ise-torii

*Ise-torii* (jap. 伊勢鳥居) on torii-tyyppi, jota käytetään vain Isen pyhäkössä Mien prefektuurissa. Tästä syystä portteja kutsutaan myös nimellä *jingū-torii*, joka tulee Isen pyhäkön virallisesta japaninkielisestä nimestä (jap. 神宮, *Jingū*).

Toriista on kaksi erilaista muotoa. Yleisin muistuttaa erittäin paljon *shinmei-toriita*, mutta sen pilarit kallistuvat hieman sisäänpäin ja sen *nuki* pysyy paikoillaan kiilojen (*kusabi*) avulla. *Kasagin* leikkaus on viisikulmion muotoinen. *Kasagin* päät ovat hieman keskiosaa paksummat, minkä vuoksi se näyttää kaareutuvan ylöspäin. Kaikki tämäntyyppiset toriit on rakennettu 1300-luvun jälkeen.

Toinen tyyppi muistuttaa ensimmäistä, mutta siinä on myös toissijainen, neliön muotoinen vaakapalkki (*shimaki*) viisikulmaisen *kasagin* alapuolella.

Tämä torii-tyyli ja *shinmei-torii*-tyyli yleistyivät 1900-luvun alussa valtiošintolaisuuden aikaan, koska niitä pidettiin vanhimpina ja arvokkaimpina tyyleinä.

#### Kasuga-torii

*Kasuga-torii* (jap. 春日鳥居) on kuin *myōjin-torii*, mutta sen ylimmät vaakapalkit ovat suoria. Tyyli on saanut nimensä Kasuga-taishan *ichi-no-toriilta* (jap. 一の鳥居) eli päätoriilta.

Pilareilla on kallistus ja ne kapenevat hiukan ylöspäin. *Nuki* ulottuu pilarien sivuille ja sitä pitävät paikoillaan *kusabit* pilarien molemmilla puolilla. Tämä torii oli ensimmäinen, joka maalattiin Kasuga-taishassa kirkkaanpunaiseksi ja johon lisättiin *shimaki*.

#### Hachiman-torii

*Hachiman-torii* (jap. 八幡鳥居) on lähes samanlainen kuin *kasuga-torii*, mutta sen kahden ylimmän palkin päissä on viisto. Sitä alettiin käyttää Heian-kaudella. Torii on saanut nimensä siitä, että sitä käytetään usein Hachiman-pyhäköissä.

#### Kashima-torii

*Kashima-torii* (jap. 鹿島鳥居) on *shinmei-torii*, jossa ei ole kallistusta mutta jossa on *kusabit* ja pilarien sivuille ulottuva *nuki*. Se on saanut nimensä Kashima-jingūlta Ibarakin prefektuurissa.

#### Kuroki-torii

*Kuroki-torii* (jap. 黒木鳥居) on *shinmei-torii*, joka on rakennettu kuorimattomasta puusta. Koska tämäntyyppinen torii täytyy rakentaa uudestaan joka kolmas vuosi, se on harvinaistumassa. "Pahamaineisin" esimerkki on Nonomiya-jingū Kiotossa. Pyhäkössä on nykyisin torii, joka on tehty puuta muistuttavasta keinotekoisesta materiaalista.

#### Shiromaruta-torii

*Shiromaruta-torii* (jap. 白丸太鳥居) tai *shiroki-torii* (jap. 白木鳥居) on *shinmei-torii*, joka on rakennettu kuorituista tukeista. Tämäntyyppistä toriita käytetään kaikkien Japanin keisarien haudoilla.

#### Mihashira-torii

*Mihashira-torii* tai *mitsubashira-torii* (jap. 三柱鳥居, "kolmipilarinen torii"), myös *sankaku-torii* (jap. 三角鳥居), on torii-tyyppi, joka lienee muodostunut kolmen erillisen toriin yhteenliittymästä. Jotkut ajattelevat, että sen rakensivat varhaiset japanilaiset kristityt edustamaan pyhää kolminaisuutta.

### Myōjin-perhe

*Myōjin-torii*
*Myōjin*-perheen torii-porteille luonteenomaista on kaareutuva yläpalkki.

#### Myōjin-torii

*Myōjin-torii* (jap. 明神鳥居) on selvästi yleisin torii-tyyli. Sen yläpalkit (*kasagi* ja *shimaki*) kaareutuvat hieman ylöspäin. *Kusabit* ovat läsnä. *Myōjin-torii* voidaan rakentaa puusta, kivestä, betonista tai muista materiaaleista ja maalata kirkkaanpunaiseksi tai jättää maalaamatta.

#### Nakayama-torii

*Nakayama-torii* (jap. 中山鳥居) on saanut nimensä Nakayama-jinjalta Okayaman prefektuurissa. Se on käytännössä *myōjin-torii*, jonka *nukit* eivät ulotu pilarien sivuille ja jonka yläpalkit ovat tavallista kaarevampia. Alkuperäinen Nakayaman pyhäkölle rakennettu torii on yhdeksän metriä korkea ja pystytettiin vuonna 1791.

#### Daiwa-torii tai Inari-torii

*Daiwa-torii* (jap. 大輪鳥居) tai *Inari-torii* (jap. 稲荷鳥居) on *myōjin-torii*, joiden pilarien yläosassa on *daiwa*-nimiset renkaat. Nimi "Inari-torii" tulee siitä, että kirkkaanpunaiset *daiwa-toriit* tapaavat olla yleisiä Inari-pyhäköillä, mutta kuuluisan Fushimi Inari-taishankaan alueella kaikki toriit eivät edusta tätä tyyliä. Tyyli syntyi Heian-kauden loppupuolella.

#### Sannō-torii

*Sannō-torii* (jap. 山王鳥居) on *myōjin-torii*, jonka yläpalkkien päällä on harjakatto. Paras esimerkki tällaisesta toriista on Hiyoshi-taishan pyhäköllä Biwajärven lähellä.

#### Miwa-torii

*Miwa-torii* (jap. 三輪鳥居), myös *sankō-torii* (jap. 三光鳥居, "kolmen valon torii") tai *mitsu-torii* (jap. 三鳥居, "kolmoistorii"), koostuu kolmesta vierekkäisestä *myōjin-toriista*, joiden pilareilla ei ole kallistusta. Siinä saattaa olla ovet tai ei. Kuuluisin esimerkki on Naran Ōmiwa-jinjan pyhäköllä, jolta se on saanut nimensä.

#### Ryōbu-torii

*Ryōbu-torii* (jap. 両部鳥居), myös *yotsuashi-torii* (jap. 四脚鳥居, "nelijalkainen torii"), *gongen-torii* (jap. 権現鳥居) tai *chigobashira-torii* (jap. 稚児柱鳥居), on *daiwa-torii*, jonka pilarit on tuettu molemmilta puolilta neliömäisten paalujen avulla. Torii on saanut nimensä siitä, että se on yhdistetty pitkään buddhalaisvaikutteiseen šintolaiseen suuntaukseen ryōbu-shintōhon. Kuuluisa vedestä nouseva torii Itsukushima-jinjan pyhäköllä on *ryōbu-torii*.

#### Hizen-torii

*Hizen-torii* (jap. 肥前鳥居) on erikoinen torii-tyyppi, jonka *kasagi* on pyöristetty ja jonka pilarit levenevät alaspäin. Alla olevassa galleriassa oleva esimerkki on Chiriku Hachiman-gūn pyhäkön päätorii Sagan prefektuurissa.

Kuvia
-----

* Kirjoituslaatta peittää gakuzukan Nikkō Tōshō-gūn pyhäkön toriissaKirjoituslaatta peittää *gakuzukan* Nikkō Tōshō-gūn pyhäkön toriissa
* Toriin kasagin tyypillinen viisikulmainen leikkaus. Huomaa mustat nemakit.Toriin *kasagin* tyypillinen viisikulmainen leikkaus. Huomaa mustat *nemakit*.
* Rivi toriita.Rivi toriita.
* Erikoinen valkopunainen nakayama-torii.Erikoinen valkopunainen *nakayama-torii*.
* Shime-torii.*Shime-torii*.
* Pieniä uskovien lahjoittamia votiivitoriita Kamakuran Zeniarai Benten -pyhäköllä.Pieniä uskovien lahjoittamia votiivitoriita Kamakuran Zeniarai Benten -pyhäköllä.

### Shinmei-perheen toriita

*Shinmei-toriille* ja sen eri muodoille luonteenomaista ovat suorat yläpalkit.

* Ise-torii, ensimmäinen tyyppi. Huomaa kusabien läsnäolo.*Ise-torii*, ensimmäinen tyyppi. Huomaa *kusabien* läsnäolo.
* Ise-torii, toinen tyyppi. Huomaa shimaki.*Ise-torii*, toinen tyyppi. Huomaa *shimaki*.
* Hachiman-torii.*Hachiman-torii*.
* Mihashira-torii.*Mihashira-torii*.
* Shiroki-torii.*Shiroki-torii*.

### Myōjin-perheen toriita

*Myōjin-toriille* ja sen eri muodoille luonteenomaista ovat kaareutuvat yläpalkit.

* Myōjin-torii.*Myōjin-torii*.
* Sannō-torii.*Sannō-torii*.
* Daiwa-torii. Huomaa nemakit.*Daiwa-torii*. Huomaa *nemakit*.
* Sumiyoshi-torii, jonka pilarit ovat leikkaukseltaan suorakulmaisen muotoisia.*Sumiyoshi-torii*, jonka pilarit ovat leikkaukseltaan suorakulmaisen muotoisia.
* Nakayama-torii.*Nakayama-torii*.
* Ryōbu-torii.*Ryōbu-torii*.
* Miwa-torii.*Miwa-torii*.
* Hizen-torii, jonka kasagi on pyöristetty ja jonka paksut pilarit levenevät alaspäin.*Hizen-torii*, jonka *kasagi* on pyöristetty ja jonka paksut pilarit levenevät alaspäin.

Huomautukset
------------

1. ↑  Buddhalaisen temppelin symboli on hakaristi. Temppeleillä on myös symbolinen portti, joka on kuitenkin hyvin erilainen kuin torii. Katso aiheesta artikkelit shichidō garan ja sanmon.
2. ↑  Katso kuvia Soulin Sajiktan-portista.
3. ↑  Toriita kutsuttiin ennen myös nimillä *uefukazu-no-mikado* tai *uefukazu-no-gomon* (jap. 於上不葺御門, "katoton portti"). Kunnioittavan *mi-* tai *go-* etuliitteen käytön vuoksi lienee todennäköistä, että portit liitettiin jo tuolloin pyhäköihin.
4. ↑  Kaksi nimeä ovat samojen kanjien eri lukutapoja.
5. ↑  On myös muita tapoja luokitella toriita, ja ne voivat perustua esimerkiksi siihen, onko toriissa *shimakia* vai ei. Katso esimerkiksi sivu Jinja Chishiki.
6. ↑  Tämä esimerkki on Kashiin pyhäkön päätorii Sagan prefektuurissa.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5 6 7 8 9  Torii JAANUS. Viitattu 31. maaliskuuta 2010.
2. ↑  Historical Items about Japan  11.5.2007. Michelle Jarboe.  Arkistoitu 6.3.2012. Viitattu 31. maaliskuuta 2010.
3. 1 2 3 4  Torii  2.6.2005. Encyclopedia of Shinto, Kokugakuin-yliopisto. Viitattu 23. huhtikuuta 2010.
4. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12  Scheid, Bernhard: Religion in Japan University of Vienna. Viitattu 1. huhtikuuta 2010.
5. ↑  Kuva veistoksesta
6. ↑  Revised Helmet Patch Immortalizes World War II Troops DefenseLINK News. Viitattu 1. huhtikuuta 2010.
7. ↑  Ketelaar, James Edward: *Of Heretics and Martyrs in Meiji Japan*, s. 59. Princeton: Princeton University Press, 1990.
8. ↑  Onrain Shoten BK1: Kyoboku to torizao Yūgaku Sōsho *bk1.jp*.
9. ↑  Iwanami Kōjien Japanese dictionary, 6th Edition (2008), DVD version.
10. ↑  Toriimon JAANUS. Viitattu 24. huhtikuuta 2010.
11. 1 2 3 4 5 6 7  Picken, Stuart: *Essentials of Shinto: An Analytical Guide to Principal Teachings (Resources in Asian Philosophy and Religion)*, s. 148–160. Greenwood, 1994. ISBN 978-0313264313.
12. ↑  Shinmei torii JAANUS. Viitattu 8. toukokuuta 2010.
13. ↑  Ise torii JAANUS. Viitattu 8. toukokuuta 2010.
14. ↑  Kasuga torii JAANUS. Viitattu 8. toukokuuta 2010.
15. ↑  Mihashira torii JAANUS. Viitattu 8. toukokuuta 2010.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Torii** Wikimedia Commonsissa