*Tämä artikkeli käsittelee kuntaa. Päätettä **-iitti** käytetään myös happiatomeja sisältävien anionien nimissä.*

**Iitti** (ruots. *Itis*) on Suomen kunta, joka sijaitsee Päijät-Hämeen maakunnan kaakkoisosassa. Kunnassa asuu 6 736 ihmistä, ja sen pinta-ala on 685,09 km², josta 97,26 km² on vesistöjä. Väestötiheys on 12,2 asukasta/km². Ennen vuotta 2021 Iitti kuului Kymenlaakson maakuntaan.

Maantiede
---------

Iitin kuntakeskus on valtatie 12:n varrella oleva Kausala, jossa sijaitsee muun muassa rautatieasema. Iitin kirkonkylä sijaitsee pohjoisempana. Sitä ympäröi lännessä Iitin Kirkkojärvi, idässä Urajärvi ja pohjoisessa Pyhäjärven Pelinginselkä. Iitin naapurikunnat ovat Heinola, Kouvola (Elimäki, Kuusankoski ja Jaala vuoteen 2008), Lahti (Nastola vuoteen 2015), Lapinjärvi ja Orimattila.

Historia
--------

Iitin kirkko
Iitin kirkkopitäjä perustettiin vuonna 1539 Hollolan kirkkopitäjästä silloisten Hollolan, Lappeen ja Vehkalahden kirkkopitäjien ja Hämeen ja Karjalan raja-alueelle. Vuosina
1743–1812 Ruotsin ja Venäjän raja kulki Iitin itäpuolitse. Riihimäki–Pietari-radan rakentaminen 1860-luvun lopulla vaikutti siihen, että Iitin kirkonkylä jäi syrjään ja Kausalasta alkoi muodostua kunnan keskustaajama.

Iitistä on erotettu Valkeala (1640), Jaala (1879) ja osittain Kuusankoski (1921). Kuusankosken itsenäistymisen myötä Iitti menetti suurimman osan teollisuusseuduistaan. Iitti kuului aiemmin Uudenmaan lääniin, kunnes se siirrettiin vuonna 1948 osaksi Kymen lääniä ja Kymenlaakson maakuntaa.

Iitin kunnanvaltuusto hyväksyi vuonna 2011 kunnanhallituksen esityksen, jonka mukaan Iitti siirtyisi Kymenlaakson maakunnasta Päijät-Hämeen maakuntaan. Yksi peruste siirrolle on se, että Iitti kuuluu jo Päijät-Hämeen sosiaali- ja terveysyhtymään. Maankäytöstä vastaavan ympäristöministeriön mielestä Iitti suuntautuu selkeästi Kymenlaaksoon ja Kouvolan seutuun. Asiasta teki lopullisen päätöksen valtioneuvosto, joka hylkäsi Iitin ehdotuksen maakuntajaon muuttamisesta toukokuussa 2015. Kielteisen päätöksen seurauksena Iitin kunta järjesti syyskuussa 2015 neuvoa-antavan kansanäänestyksen maakunnan vaihdoksesta, jossa 90,78 % äänestäneistä kannatti Iitin siirtymistä Päijät-Hämeen maakuntaan. Toukokuussa 2016 valtioneuvosto lopulta hyväksyi Iitin siirtymisen Päijät-Hämeen maakuntaan vuoden 2019 alussa osana suunniteltua sote-uudistusta. Sipilän hallituksen hajottua Iitin ja neljän muun kunnan sote-uudistukseen liitetyt maakunnanvaihdokset kaatuivat. Lopulta Rinteen hallitus päätti elokuussa 2019 siirtää Iitin ja muut neljä kuntaa haluamiinsa maakuntiin. Iitti siten liittyi Päijät-Hämeen maakuntaan 1.1.2021.

Vuoden 2022 aluevaaleissa valittiin kolme iittiläistä valtuutettua Päijät-Hämeen aluevaltuustoon.

### Iitin maakuntahistoria

* Uudenmaan lääni (1831–1948)
* Kymen lääni (1949–1997)
* Etelä-Suomen lääni (1997–2009)
* Kymenlaakson vaakuna Kymenlaakson maakunta (1997–2021)
* Päijät-Hämeen vaakuna Päijät-Hämeen maakunta (2021–)

Koulutus ja kulttuuri
---------------------

### Perusopetus

Iitin alakouluja ovat Iitin kuntakeskuksessa Kausalassa oleva Kausalan koulu Valtatie 12:n varrella, Vuolenkoskella oleva Vuolenkosken koulu ja Haapa-Kimolassa oleva Haapa-Kimolan koulu. Iitin yläkoulu sijaitsee Kouvolan ja Lahden välisen rautatien varrella Kausalassa.

### Toinen aste

Kausalassa sijaitsee Iitin lukio, joka tarjoaa lukiokoulutusta iittiläisille ja lähikunnista tuleville opiskelijoille. Ammatillista koulutusta annetaan Kouvolan kaupungissa, jossa toimii Kouvolan ammattiopisto (Eduko), sekä Lahden kaupungissa Koulutuskeskus Salpauksessa. Iitistä on mahdollista myös käydä musiikkialan ammattiopintoja Lahden konservatoriossa.

### Korkea-aste

Iitissä ei ole korkeakoulutason koulutustarjontaa, mutta Iittiä lähimmät yliopistot ovat LUT-yliopisto Lahdessa ja Lappeenrannassa, Aalto-yliopisto Espoossa ja Helsingin yliopisto Helsingissä. Lähimmät ammattikorkeakoulut ovat Lahdessa toimiva LAB-ammattikorkeakoulu sekä Kouvolassa, Kotkassa, Mikkelissä ja Savonlinnassa toimiva Kaakkois-Suomen ammattikorkeakoulu.

### Kirjastot

Kausalassa toimii Iitin kirjasto.

### Musiikkikoulutus

Iitin kunta on sopimuskuntana pääosin Kouvolassa toimivassa Pohjois-Kymen musiikkiopistossa, joka tarjoaa taiteen laajaa perusopetusta sekä Lahdessa toimivassa taiteen laajaa perusopetusta ja musiikkialan ammattikoulutusta tarjoavassa Lahden konservatoriossa.

### Musiikkitapahtumat

Iitin kirkonkylällä järjestetään vuosittain kesäkuussa Iitin musiikkijuhlat, joilla esitetään sekä länsimaista taidemusiikkia että kevyempää musiikkia.

Liikenne
--------

Iitin kuntaa halkoo itä-länsisuunnassa valtatie 12, joka on kunnan alueella pääosin kapea kaksikaistainen tie lukuun ottamatta lyhyitä keskikaiteellisia osuuksia. Valtatie 12 kulkee Kausalan taajaman läpi, ja Väyläviraston tarkoituksena olisikin parantaa tie jatkuvaksi keskikaiteelliseksi ohituskaistatieksi, mihin sisältyisi muun muassa Kausalan ohitustien rakentaminen. Iitin kunnan alueella kulkee kolme eri seututietä: 360 Kausalasta Elimäelle, 362 Kausalasta Iitin kirkonkylän kautta Kimolaan ja Vuolenkoskella lyhyen matkaa seututie 363. Kunnan alueella kulkevia nelinumeroisia yhdysteitä ovat 1731, 3136, 3601, 3603, 3621, 3622, 3623 ja 3631.

Kausalan rautatieasemalla pysähtyy kaikki Lahden ja Kouvolan väliset O- ja Z-lähijunat, joista on yhteys Lahden kautta Helsinkiin ja Riihimäelle joko vaihdon kanssa tai ilman.

Kausalassa Ravilinnan kohdalla pysähtyy joka päivä yksi OnniBusin C12-bussilinjan linja-auto suuntaansa. Kouvolan ja Kausalan välillä ajetaan muutama paikallisbussivuoro. Muuta ylikunnallista bussiliikennettä Iitin kunnan alueella ei ole, vaikka Iitti kuuluu Lahden seudun liikenteeseen. Iitin kunnan sisällä on koulukyytien yhteydessä toimivaa asiointiliikennettä Kausalan ja muun kunnan välillä.

Liikunta ja vapaa-aika
----------------------

Iitin kuntakeskuksessa, Kausalassa Valtatie 12:n varrella sijaitsee Ravilinnan urheilukeskus. Siellä sijaitsee ravirata, yleisurheilukenttä, liikuntahalli, kuntosali sekä muita liikuntatiloja ja vuonna 2013 valmistunut Iitin jäähalli. Tämän lisäksi mm. Iitin yläkoululla ja Kausalan koululla on omat liikuntasalit.

Myllytöyryssä, Kausalassa sijaitsee Hiihtomajan alue, jonka ympäristössä on iso kuntopolkujen verkosto ja kunnan kuntoportaat sekä talvisin hiihtoladut ja pulkkamäet.

Kausalan pohjoispuolella lähellä Iitin kirkonkylää, Radansuussa Urajärven rannalla sijaitsee Iitti Golf -niminen golfkeskus ja uimaranta sekä leirintäalue. Radansuun alueella sijaitsee majoituspalveluina Radalla Resort ja Lomakivi.

Hiidensaaressa sijaitsee kukkula nimeltä Hiidenvuori, joka on suosittu ulkoilupaikka. Sieltä on laajat näkymät Pyhäjärvelle ja jopa Kuusankoskelle asti.

Iitin alueella Tillolassa sijaitsee Suomen ensimmäinen korkeatasoisiin moottoriurheilukilpailuihin soveltuva moottorirata KymiRing. KymiRingin radalla tullaan ajamaan muun muassa MotoGP-luokan Suomen osakilpailu vuonna 2022.

Kaavoitus
---------

Iitin kunnan alueella on voimassa oleva asemakaava Pohjanmäen, Kausalan, Sorronniemen ja Vuolenkosken Koskenrannan alueilla. Kunnan alueella on erillisiä ranta-asemakaavoja yhteensä 21 kappaletta.

Kunnan alueella on kaksi osayleiskaavaa: Kausala-Kirkonkylän osayleiskaava, joka käsittää Kausalan, Radansuun ja Iitin kirkonkylän alueen, sekä Perheniemen tuulivoimapuiston osayleiskaava. Kunnassa on kolme rantayleiskaavaa: Kymijoki-Konnevesi, Pyhäjärvi-Leininselkä-Urajärvi ja Kymijoki-Mankala.

Päijät-Hämeen maakuntakaava 2014 ei ole voimassa Iitin kunnan alueella, vaan Iitissä on voimassa aikaisemman maakunnan Kymenlaakson vaihemaakuntakaavat.

Iitin kunta on mukana Lahden kaupunkiseudun MAL-sopimuksessa vuosille 2021-2031.

Väestö
------

### Väestönkehitys

Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.


| Iitin väestönkehitys 1980–2020 |
| --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1980 |    | 7 770 |
| 1985 |    | 7 690 |
| 1990 |    | 7 889 |
| 1995 |    | 7 687 |
| 2000 |    | 7 534 |
| 2005 |    | 7 265 |
| 2010 |    | 7 005 |
| 2015 |    | 6 910 |
| 2020 |    | 6 689 |
| Lähde: Tilastokeskus. |

### Taajamat

Vuoden 2020 lopussa Iitissä oli 6 625 asukasta, joista 3 913 asui taajamissa, 2 638 haja-asutusalueilla ja 74:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Iitin taajama-aste on 59,1 %. Iitin taajamaväestö jakautuu kahden eri taajaman kesken:

| # | Taajama | Väkiluku(31.12.2020) |
| --- | --- | --- |
| 1 | **Kausala** | 3 677 |
| 2 | Iitin kirkonkylä | 236 |

Kunnan keskustaajama on lihavoitu.

Seurakunnat
-----------

Vuoden 2018 aluejaon mukaan Iitissä toimii luterilainen Iitin seurakunta.

Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Iitin alueella toimii Helsingin ortodoksinen seurakunta.

Roomalaiskatolisen kirkon osalta Iitti kuuluu Pyhän Ursulan seurakunnan alueeseen. Kyseinen seurakunta on osa Katolisen kirkon Helsingin hiippakuntaa.

Kylät
-----

Tässä on lueteltu Iitin rekisterikylät. Niiden perässä on niihin kuuluvat osakylät tai merkittävän kokoiset alueet. Iitissä on 19 rekisterikylää. 

* Haapakimola
* Kauramaa
	+ Jokue
	+ Leininkulma
	+ Lapinkulma
* Kausala
	+ Karjalaiskylä
	+ Kaivomäki
	+ Torinmäki
	+ Pentinmäki
	+ Konttila
	+ Kansanmäki
	+ Laineenpelto
	+ Teilimäki
	+ Ainola
	+ Aholanpelto
	+ Holstila
	+ Mikkolanpelto
	+ Karkenperi
* Kimola (itse Kimolan kyläkeskus sijaitsee Kouvolan Jaalan puolella)
	+ Väärtti
	+ Haukkala
	+ Hiidensaari
* Iitin kirkonkylä
	+ Sorronniemi
* Koliseva
* Koskenniska
* Lyöttilä
	+ Kymentaka
	+ Nirvinen
	+ Metsäkylä
* Muikkula
* Niinimäki
	+ Tillola
	+ Kuukso
* Perheniemi
	+ Erottaja
	+ Kurri
	+ Metsälä
* Radansuu
	+ Myllytöyry
	+ Haravakylä
	+ Pohjanmäki
	+ Jänispaju
* Saaranen
* Sitikkala
* Säyhtee
* Sääskjärvi
	+ Sampola
	+ Hiisiö
	+ Kujansuu
	+ Metsämäki
	+ Rieska
* Taasia
* Tapola
	+ Mankala
	+ Perä-Mankala
	+ Marjokangas
* Vuolenkoski
	+ Huutotöyry
	+ Kalaksue
	+ Supinkulma

Postinumeroalueet
-----------------

Asteriskillä (\*) merkityt alueet ulottuvat myös toisen kunnan alueelle.
Kahdella asteriskillä (\*\*) merkityt alueet kuuluvat vain pieniltä osin Iitin alueelle. 

| Postinumero ja toimipaikka | Alueen nimi | Väkiluku | Huomautus |
| --- | --- | --- | --- |
| 16100 Uusikylä | Uusikylä | 1 366\*\* | Suurin osa alueesta sijaitsee Lahden puolella. |
| 45740 Kuusankoski | Maunuksela | 2 778\*\* | Suurin osa alueen väestöstä asuu Kouvolassa, mutta pinta-alasta suurin osa ja jonkin verran asukkaita on Iitissä. |
| 47310 Haapa-Kimola | Haapa-Kimola | 245 |  |
| 47400 Kausala | Kausala | 4 638 |  |
| 47440 Sääskjärvi | Sääskjärvi | 143 |  |
| 47450 Perheniemi | Perheniemi | 260 |  |
| 47460 Hiisiö | Hiisiö | 69\* | Alue ulottuu myös Lahden puolelle. |
| 47490 Mankala | Mankala-Hiisiö | 324\* | Alue ulottuu myös Lahden puolelle. |
| 47520 Iitti | Iitti kk. | 166 |  |
| 47540 Lyöttilä | Lyöttilä | 178\* | Muutama alueen talous on Kouvolan puolella. |
| 47610 Kymentaka | Kymentaka | 135 |  |
| 47650 Kimola | Kimola | 201\*\* | Suurin osa alueesta sijaitsee Kouvolan puolella. Iitin puolella vain muutama talous. |
|

Tunnettuja iittiläisiä
----------------------

* Aune Haarla (1923–1976), toimittaja
* Aimo Halila (1912–1998), professori
* Viljo Heino (1914–1998), kestävyysjuoksija
* Albert Järvinen (1950–1991), kitaristi
* Rosa Kettumäki (s. 1991), toimittaja
* Lasse J. Laine (1946–2023), tietokirjailija
* Juhani Linnoinen (s. 1933), diplomi-insinööri ja yritysjohtaja, teollisuusneuvos
* Salomon Majander (1822–1886), pappi, kristillinen kirjailija ja suomentaja
* Harri Marstio (1957–2019), muusikko
* Olavi Martelius (1910–1987), kauppaneuvos
* Pekka Mäkelä (1913–2002), yrittäjä ja yritysjohtaja, teollisuusneuvos
* Juhani Niemelä (s. 1941), näyttelijä
* Kaarlo Partanen (1915–2006), raviohjastaja ja -valmentaja, ravihevosten kasvattaja ja raviurheiluvaikuttaja
* Mikko Pesälä (s. 1938), poliitikko
* Lauri Saari (1893–1988), teollisuusneuvos
* Vihtori Simonen (1882–1951), toimittaja ja kirjailija
* Pentti Suppala (1904–1975), kauppaneuvos
* Anders Johan Sjögren (1794–1855), historioitsija
* Olga Temonen (s. 1978), näyttelijä, tuottaja
* Tuukka Temonen (s. 1975), muusikko, ohjaaja, tuottaja
* Antti Törneroos ("Tuokko", 1835–1896), runoilija
* Aino Valli (1902–1987), murretutkija
* Hella Wuolijoki (1886–1954), kirjailija

Ruokakulttuuri
--------------

Iitin pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla *lampahkäppä, potaattiloota*, kaalinlehdellä paistettavat ruispuolukkaleivonnaiset *lehikäiset* luumukiisselillä sekä juustokehässä paistettava Iitin juusto.

Katso myös
----------

* Luettelo Iitin julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

Lähteet
-------

1. ↑  Pinta-alat kunnittain (Excel) 1.1.2022  1.1.2022. Maanmittauslaitos. Viitattu 29.1.2022.
2. ↑  Väkiluku kasvoi eniten Uudellamaalla vuonna 2023  31.12.2023. Tilastokeskus. Viitattu 26.1.2024.
3. ↑  Väestö iän (1-v.) ja sukupuolen mukaan alueittain, 1972–2020  31.12.2020. Tilastokeskus. Viitattu 13.5.2021.
4. ↑  Väestörakenne  26.5.2022. Tilastokeskus. Viitattu 12.9.2023.
5. ↑  Kuntien ja seurakuntien tuloveroprosentit vuonna 2024  22.11.2023. Verohallinto. Viitattu 23.1.2024.
6. ↑  Kuntavaalit 2021, Iitti Oikeusministeriö. Viitattu 12.11.2021.
7. ↑  Mikko Heikkilä: Iidesjärvi ja Iisalmi pisteenä Iin päälle - tutkielma Suomen Ii-alkuisten paikannimien alkuperästä ja suhteesta lapinrauniohin.  *Muinaistutkija*, nro 3/2015, s. 30–48.  Suomen arkeologinen seura.
8. ↑  Suomen kansalaiset vaalipiireittäin ja kunnittain  31.1.2018. Väestörekisterikeskus.  Arkistoitu 4.3.2018. Viitattu 3.3.2018.
9. ↑  Maanmittauslaitoksen kuntien pinta-alojen vuositilastot 2008 Maanmittauslaitos.  Arkistoitu 23.10.2007. Viitattu 8.3.2008.
10. ↑  Korhonen, Antti-Jussi: Iitti vaihtaa maakuntaa huomenna – kaikkiaan viisi kuntaa vaihtaa maakuntaa *Yle Uutiset*.  31.12.2020. Yleisradio. Viitattu 31.12.2020.
11. 1 2  Historia Iitin kunta. Viitattu 12.9.2011. [vanhentunut linkki]
12. ↑  Iitti haluaa vaihtaa maakuntaa Kymenlaaksosta Päijät-Hämeeseen *YLE - Kymenlaakso*.  Arkistoitu 13.1.2012. Viitattu 14.12.2011.
13. ↑  Päätös Iitin maakuntavaihdosta syksyyn *YLE - Kymenlaakso*. Viitattu 2.7.2012.
14. ↑  Vaatimukset eivät täyttyneet — Iitti pysyy osana Kymenlaaksoa *Kouvolan Sanomat*.  Arkistoitu 9.5.2015. Viitattu 8.5.2015.
15. ↑  Pikkukunta ei sulata hallituksen päätöstä – Iitti äänestää maakuntavaihdoksesta ensimmäisenä Suomessa *Yle Uutiset*. Viitattu 26.6.2020.
16. ↑  Iittiläiset sanovat Päijät-Hämeelle kyllä *Yle Uutiset*. Viitattu 26.6.2020.
17. ↑  Uusi maakuntajako lihottaa toisia – Etelä-Savo menettämässä kaksi kuntaa *Yle Uutiset*.  26.5.2016. Yle. Viitattu 26.5.2016.
18. ↑  Vuosikausien odotus päättyy viimeinkin Iitissä: "Tätä on toivottu kauan" – se ja 4 muuta kuntaa vaihtavat maakuntaansa *Yle Uutiset*. Viitattu 26.6.2020.
19. ↑  Päijät-Häme | Tulospalvelu | Aluevaalit 2022 | yle.fi *vaalit.yle.fi*. Viitattu 30.1.2022.
20. 1 2  maaret: Lukukausimaksut *Concis*. Viitattu 1.1.2021.
21. ↑  Palvelupisteet ja aukioloajat | Kyyti-Finna *kyyti.finna.fi*. Viitattu 26.6.2020.
22. ↑  Toimipisteet – Pohjois-Kymen musiikkiopisto *pkmo.fi*. Viitattu 1.1.2021.
23. ↑  IITIN MUSIIKKIJUHLAT - Etusivu *www.iittifestival.fi*. Viitattu 1.1.2021.
24. ↑  Uudistunut vr.fi – tervetuloa yhteiselle matkalle - VR *www.vr.fi*. Viitattu 30.1.2022.
25. ↑  Etusivu *Onnibus*. Viitattu 30.1.2022.
26. ↑  Kouvola – Kausala – Bussimatkatoimisto *bussimatkatoimisto.fi*.  Arkistoitu 30.1.2022. Viitattu 30.1.2022.
27. ↑  Etusivu *Etusivu*. Viitattu 30.1.2022.
28. ↑  tuija.pohjanvirta@iitti.fi: Joukkoliikenne *www.iitti.fi*. Viitattu 30.1.2022.
29. ↑  KymiRing: MotoGP *KymiRing*.  Arkistoitu 26.1.2022. Viitattu 9.3.2022. (englanniksi)
30. ↑  marja.karhu@iitti.fi: Asemakaavoitus *www.iitti.fi*. Viitattu 9.3.2022.
31. ↑  Iitin karttapalvelu *iitti.karttatiimi.fi*. Viitattu 9.3.2022.
32. ↑  Lainvoimaiset maakuntakaavat *Päijät-Hämeen liitto*. Viitattu 9.3.2022.
33. ↑  MAL-sopimus *Lahti*. Viitattu 9.3.2022.
34. ↑  Väestö kielen mukaan sekä ulkomaan kansalaisten määrä ja maa-pinta-ala alueittain 1980 - 2016  29.3.2017. Tilastokeskus.  Arkistoitu 17.6.2018. Viitattu 9.1.2018.
35. ↑  Taajama- ja haja-asutusalueväestö iän ja sukupuolen mukaan kunnittain, 2020 *Tilastokeskuksen PxWeb-tietokannat*.  Arkistoitu 28.4.2021. Viitattu 8.5.2022.
36. ↑  Yhteystiedot - Suomen evankelis-luterilainen kirkko evl.fi.  Arkistoitu 23.8.2018. Viitattu 23.8.2018.
37. ↑  Mihin seurakuntaan kuulun? Suomen ortodoksinen kirkko. Viitattu 29.3.2024.
38. ↑  Kolmonen, Jaakko (toim.): *Kotomaamme ruoka-aitta: Suomen, Karjalan ja Petsamon pitäjäruoat*, s. 99. Helsinki: Patakolmonen, 1988. ISBN 951-96047-3-1.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Iitti** Wikimedia Commonsissa

* Iitin kunnan kotisivut
* Tilastokeskus - Iitin avainluvut
* Kuvia ja vähän tekstiäkin Iitistä, Jukkajoutsi.com

Iitin kylät

* Haapa-Kimola
* Kauramaa
* Kausala
* Kimola
* Kirkonkylä
* Koliseva
* Koskenniska
* Lyöttilä
* Muikkula
* Niinimäki
* Perheniemi
* Radansuu
* Saaranen
* Sitikkala
* Säyhtee
* Sääskjärvi
* Taasia
* Tapola
* Vuolenkoski



|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Päijät-Hämeen maakunnan kunnat |
| --- |
|  |
| Nykyiset kunnat | 
* Asikkala
* Hartola
* Heinola
* Hollola
* Iitti
* Kärkölä
* Lahti
* Orimattila
* Padasjoki
* Sysmä

 |
|  |
| Entiset kunnat | 
* Artjärvi
* Heinolan maalaiskunta
* Hämeenkoski
* Nastola

 |

 |