recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Mathias Clason** (30. heinäkuuta 1963 Oslo – 11. toukokuuta 2020 Billiesholm) oli ruotsalainen lavastaja, puvustaja, näytelmäkirjailija ja libretisti.

Clason aloitti uransa pukusuunnittelijana 20-vuotiaana ja toimi myöhemmin myös lavastajana. Hän työskenteli ooppera-, baletti-, teatteri- ja musikaalituotannoissa sekä Ruotsissa että kansainvälisesti. Clason palkittiin Guldmaskenilla hänen puvustuksestaan *Skönheten och odjuret* -tuotantoon Göta Lejon -teatterissa. Hän työskenteli lisäksi muun muassa Richard Wagnerin koko *Nibelungin sormuksen* tuotannossa Dalhallassa.

Clason laati libreton Thomas Lindahlin säveltämään koko perheen oopperaan *Karlsson på taket* (*Katto-Kassinen*). Hän oli myös Paula af Malmborg Wardin oopperan *Kärlekskriget* libretisti ja lavastaja. Clason kirjoitti näytelmät *Jenny Lind* ja *Ett isberg i Medelhavet*. Hän kuoli vuonna 2020 pitkään sairastettuaan.

Lähteet
-------

1. ↑  Mathias Clason. (Kuolinilmoitus) *Svenska Dagbladet*, 14.6.2020. Artikkelin verkkoversio.
2. 1 2 3  Logan Martell, Obituary: Swedish Designer and Director Mathias Clason Dies at 56 OperaWire 17.5.2020, viitattu 25.2.2024 (englanniksi)
3. 1 2  Bo Löfvendahl, Trio som fyllde Operan med liv Opus, viitattu 25.2.2024 (ruotsiksi)
4. ↑  Karlsson på taket Malmö Opera, viitattu 25.2.2024 (ruotsiksi)
*Tämä artikkeli käsittelee Sinéad O’Connorin kappaletta. Santa Cruzin kappaleesta kertoo artikkeli "Nothing Compares to You"*

| "Nothing Compares 2 U"Sinéad O’Connor |
| --- |
| Singlen "Nothing Compares 2 U" kansikuva |
| Singlen tiedot |
|  Albumilta | *I Do Not Want What I Haven’t Got* |
|  Julkaistu | 8. tammikuuta 1990 |
|  Formaatti | CDS, 7″ ja 12″ vinyyli |
|  Tekijä(t) | Prince |
|  Tuottaja(t) | Sinead O’Connor, Nellee Hooper |
|  Tyylilaji | pop |
|  Kesto | 05.10 |
|  Levy-yhtiö | Chrysalis |
| Listasijoitukset |
| Suomi Suomen virallinen lista: 1. |
| Sinéad O’Connorin muut singlet |
| "Jump in the River"1988 | "Nothing Compares 2 U"1990 | "The Emperor's New Clothes"1990 |

"**Nothin Compares 2 U**" on Sinéad O’Connorin levyttämä hittikappale vuodelta 1990. Sen on kirjoittanut Prince.

Kappaleen levytti alun perin The Family -yhtye vuonna 1985. Tätä versiota ei julkaistu singlenä, eikä se herättänyt huomiota. Sinéad O’Connorin coveroimana kappaleesta tuli vuonna 1990 kansainvälinen menestys: se nousi listaykköseksi 17 maassa ja piti ykköspaikkaa hallussaan pitkiä ajanjaksoja, esimerkiksi 11 peräkkäistä viikkoa sekä Irlannissa että Saksassa. 

"Nothing Compares 2 U" on herkkä popballadi, jota säestävät hitaat, jämäkät rummut ja voimakas syntetisaattori. Sävelmää leimaavat sävelien a ja as välillä aprikoiva melodia, ajoittaiset intervallihypyt sekä siirtyminen A-duurisoinnusta Es-duuriin kertosäkeeseen tultaessa. Sinéad O’Connorin tulkinta kappaleesta sai maailmanlaajuista kiitosta ja toi hänelle Grammy-palkinnon sarjassa *Best Alternative Music Performance* sekä muita ehdokkuuksia, esimerkiksi *Record of the Year* ja *Best Female Pop Vocal Performance*. Myös kappaleen taajaan MTV:llä pyörinyt musiikkivideo palkittiin: O’Connor voitti ensimmäisenä naisena MTV Video Music Awardsin Best Video of the Year -palkinnon. O’Connorin versio "Nothing Compares 2 U:sta" äänestettiin vuonna 2006 viidenneksi listalla *Britain’s Favourite Break-up Songs*.

Kappaleen kirjoittaja Prince levytti myöhemmin itse version kappaleesta. Princen ja Rosie Gainesin duetoima "Nothing Compares 2 U" äänitettiin livenä ja julkaistiin Princen kokoelma-albumeilla *The Hits/The B-Sides* ja *The Hits 1*.

Suomalainen yhtye Manboy levytti oman versionsa kappaleesta vuonna 2010, ja se julkaistiin singlenä ja musiikkivideona. Kappale löytyy myös vuonna 2011 julkaistulta *Something Wonderful* -levyltä.

Lähteet
-------

1. ↑  Listalevyt: Sinead O’Connor

Aiheesta muualla
----------------

* Discogs
Sikoja sikalassa.
**Sikala** on maatalousrakennus, jossa kasvatetaan sikoja. Siat elävät tavallisesti karsinoissa, joissa on yleensä kymmeniä sikoja. Sikalalla ja sikakarsinalla on erilaisia vaatimuksia kuin esimerkiksi lampaiden tai lehmien oleskelutiloilla:

* Siat syövät kaikkia kasveja. Ne syövät ajan mittaan minkä tahansa ulkotarhan kaikki kasvit juurineen.
* Sioilla ei ole toimivia hikirauhasia. Liian kuumassa niiden on päästävä rypemään liejussa viilentyäkseen.
* Siat tonkivat maata. Ne voivat kaivaa käytävän kevytrakenteisen aidan ali.

Lihasioilla on yleensä betoni- ja ritiläpohjainen karsina, josta lanta valuu ritilän läpi lietelantasäiliöön. Sikala on täysin riippuvainen koneellisesta ilmanvaihdosta: jos sähköt katkeavat, siat kuolevat hapenpuutteeseen niiden lannasta erittyvän ammoniakin täyttäessä ilmatilan.

Emakkosikalassa elävät yleensä vastasyntyneet siat eli porsaat. Vähän yli kahden kuukauden ikäisinä porsaat myydään lihasikaloihin. Parhaat yksilöt jätetään kuitenkin emakkosikaloihin jatkamaan sukua.

Sikalat Suomessa
----------------

Suomalainen sikala.
Maataloustuotannon teollistuessa Suomessakin ovat yleistyneet ns. suursikalat. Suomessa sikalan keskikoko on 100–200 sikaa, mutta useiden satojen sikojen sikalat ovat yleistymässä. Suurissa sianlihantuottajamaissa, kuten Tanskassa, Yhdysvalloissa ja Kanadassa, pihattosikalat ovat harvinaisia ja tuhansien sikojen lihantuotantoyksiköt yleisiä.

Pihattosikalassa siat saavat liikkua vapaasti noin kymmenen sian ryhmänsä alueella; yksittäishäkissä sika ei välttämättä mahdu edes kääntymään. Emakkoa kohti on eläinsuojelulainsäädännön perusteella oltava pinta-alaa vähintään 2,25 m² ja ensikkoa eli ensiraskauttaan elävää emakkoa kohti 1,64 m².*lähde?* Sikoja on eläinsuojeluasetuksen mukaan pidettävä ryhmässä, ellei "*ryhmästä erottamiseen ole eläinlääketieteellistä tai eläinten vihamieliseen käyttäytymiseen liittyvää syytä*". Vuodesta 2013 alkaen emakoiden pitäminen erillään ryhmästä on kiellettyä muulloin kuin odotetun porsimisen ja tiineytyksen välisenä aikana. Sikalassa, joka rakennetaan, peruskorjataan tai sen osasto peruskorjataan tätä ennen, ei saa myöskään pitää emakkoa erikseen muista muuten kuin edellä mainituista syistä.

Luomusikaloissa emakoita ei saa porsimisen ja imetyksen ajan pitää niin pienessä häkissä, ettei emakko mahdu kääntymään. Emakot ja siitoskarjut pääsevät ulos toukokuun ja lokakuun välisenä aikana. Vuodesta 2011 lähtien kaikkien luomulihasikojen on täytynyt päästä ulkoilemaan.

Sikalan työntekijöiden työsuojelu edellyttää kuulonsuojausta ruokinta-aikana.*lähde?*

Katso myös
----------

* Kanala
* Lampola
* Navetta

Lähteet
-------

1. ↑  McGlone, John J.: Managing heat stress in the outdoor pig breeding herd Texas Tech University. Viitattu 1.12.2011.
2. ↑  Eläinsuojeluasetus 7.6.1996/396 *Finlex*. Edita ja Oikeusministeriö.  Arkistoitu 12.12.2011. Viitattu 1.12.2011.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Sikala** Wikimedia Commonsissa
Siipirataslaiva **Salama** oli Porin ja Reposaaren välisessä matkustajaliikenteessä vuosina 1857–1885. Laiva kuljetti matkustajien lisäksi myös rahtia hinaamissaan jokiproomuissa. Laivassa oli myös ravintola matkustajia varten. Ennen Salamaa Reposaareen oli liikennöinyt jokihinaaja *Sovinto,* mutta se oli jouduttu luovuttamaan Krimin sodan aikana englantilaiselle laivasto-osastolle.

*Salaman* omistanut porilainen osakeyhtiö purettiin vuonna 1875, ja seuraavana vuonna laiva ja sen kuusi lastiproomua myytiin huutokaupalla. Uudet omistajat kauppaneuvos A. Ahlström ja kapteeni Östling jatkoivat liikennettä entisellä Reposaaren reitillä. Syyskuussa 1885 *Salama* ajoi Smöröga-nimiselle karille ollessaan tulossa Merikarvialta Reposaareen. *Salama* irtosi karilta seuraavana päivänä ja upposi heti sen jälkeen. Laivasta saatiin nostettua erilaista irtaimistoa, mutta laivaa itseään ei enää onnistuttu nostamaan. Laivan koneet ja höyrykattila nostettiin myöhemmin, ja nykyisin laivan hylystä on enää vähäisiä jäänteitä merenpohjassa karin luona.

*Salama* oli rakennettu vuonna 1857 Newcastlessa. Sen pituus oli 27,6 metriä, leveys 5,3 ja syväys 2,1 metriä. Vetoisuus oli 18 lästiä, kantavuus 75 tonnia, ja höyrykoneen teho oli 30 hevosvoimaa. Suurin nopeus oli noin 6–8 solmua.

Lähteet
-------

* Seppo Salosen merihistoria-sivut: Rataslaiva Salama (Arkistoitu 2007)
| "Macarena"Los del Río |
| --- |
| Kappaleen "Macarena" kansikuva |
| Kappaleen tiedot |
|  Julkaistu | 14. elokuuta 1995 (engl. versio) |
|  Tyylilaji | dancepop |
|  Kesto | 04.13 |
|  Levy-yhtiö | RCA |

"**Macarena**" on Los del Río -yhtyeen singlenä julkaistu musiikkikappale, joka on kaupallisesti yksi kaikkien aikojen suurimpia hittejä. Kappaleeseen liittyy myös tietynlainen tanssi.

Macarena julkaistiin alun perin vuonna 1993 espanjankielisenä, jolloin se saavutti huomattavaa menestystä Meksikossa ja Espanjassa. Vuonna 1996 Bayside Boys -niminen ryhmä miksasi sen uudelleen englanninkielisin sanoituksin, jolloin kappaleesta tuli maailmanlaajuinen hitti. Macarena pysyi Yhdysvalloissa Billboard-singlelistan ykkösenä 14 viikkoa ja pysyi listalla noin 15 kuukautta. Radiosoiton lisäksi kappaletta soitettiin runsaasti muun muassa urheilutapahtumissa. Kappaleessa yhdistyvät flamencon, rumban ja tanssipopin vaikutteet. Kappaleen sanoitus kertoo samannimisestä naisesta. Jotkut tunnetut amerikkalaiset konservatiivipoliitikot kritisoivat kappaleen sanoja moraalittomiksi.

Los del Mar -niminen ryhmä teki kappaleesta coverversion jo vuonna 1995, ja se julkaistiin Britanniassa samaan aikaan kuin suositumpi versio, jotta ihmiset erehtyisivät ostamaan coverversion. Tämä versio ei kuitenkaan noussut listoille, vaikka Los del Ríon "Macarena" nousi parhaimmillaan Britannian singlelistalla toiselle sijalle.

VH1-kanavan ohjelmassa *100 suurinta yhden hitin ihmettä* "Macarena" valittiin suurimmaksi. Eräässä saman kanavan toisessa ohjelmassa kappale valittiin huonoimmaksi listaykköseksi.

Kappaleeseen liittyy myös tanssi, jonka eräs venezuelalainen flamencon opettaja keksi oppilaitaan varten. Tanssi levisi pian maailmalle – se ei kuulunut alun perin lauluun, mutta näkyi jo vuonna 1996 julkaistun version musiikkivideolla.

Aiheesta muualla
----------------

* Todd in the Shadows: One Hit Wonderland – "Macarena" by Los del Rio Kappaleen historiikki. Video, 25 min.
**Attalos** (noin 390–336 eaa.) oli makedonialainen sotilas ja Makedonian kuninkaan Filippos II:n vaimon Kleopatran holhooja. 

Vuonna 337 eaa. Attaloksen veljentytär ja holhokki Kleopatra avioitui Filippos II:n kanssa. Filippoksella oli jo aikaisemmin useita vaimoja ja lapsia. Plutarkhoksen mukaan Attalos oli hääjuhlan aikana toivonut, että Filippos nyt saa laillisen kruununperillisen. Tästä Filippoksen vanhin poika Aleksanteri oli suuttunut. Tarinan mukaan Filippos oli aikonut nuhdella poikaansa mutta oli juovuksissaan kompastunut. Riidan vuoksi Aleksanteri ja hänen äitinsä Olympias matkustivat Olympiaan veljen Aleksanteri I:n luokse Epeirokseen. Aleksanteri ei koskaan antanut nöyryytystä Attalokselle anteeksi. Erään tulkinnan mukaan Filippos avioitui Kleopatran kanssa, koska vaikutusvaltaiset makedonialaiset, kuten Attalos ja hänen appensa Parmenion, vaativat sitä. Toisaalta Attaloksesta ei tiedetä mitään ennen vuotta 337 eaa. ja ilmeisesti hänen arvovaltansa kasvoi vasta sen jälkeen kun Filippos oli avioitunut Kleopatran kanssa.

Attalos oli tiettävästi nuoren Pausaniaan ystävä. Pausanias oli kertonut Attalokselle erään Pausanias Orestislaisen pilkanneen häntä. Attaloksen ystävä suunnitteli kuolevansa urhollisesti tämän takia. Näin kävikin vuonna 336 eaa. Illyriassa käydyssä taistelussa. Attalos kosti ystävänsä kuoleman juottamalla toisen Pausaniaan humalaan ja antamalla palvelijoidensa raiskata hänet. Justinuksen mukaan Attalos olisi itse raiskannut Pausaniaan.

Vuoden 336 eaa. keväällä Attalos nimitettiin johtamaan Vähään-Aasiaan lähetettävää armeijaa Parmenionin kanssa. Filippos oli haluton tuomitsemaan Attalosta, ja tämän takia Pausanias suuntasi kostonsa kuningasta kohden. 

Vähässä-Aasiassa Attalos ja Parmenion sotivat persialaisia vastaan. Persialaisia johti Memnon Rhodoslainen, joka kukisti makedonialaiset Magnesian lähettyvillä. Makedonialaiset joutuivat pakenemaan kaupunkiin. Kun Attaloksen ja Parmenionin armeija oli perääntymässä Hellespontokselle, he saivat kuulla, että Filippos oli salamurhattu ja että Aleksanterista oli tullut uusi kuningas. Attalos suunnitteli kapinaa, koska hän oli suosittu armeijan sotilaiden keskuudessa. Hän neuvotteli myös Makedonian vihollisten kanssa Ateenassa. Attaloksen väitettiin myös olleen mukana olleessa salajuonessa, joka johti Filippoksen murhaan, mutta tästä ei ole mitään varmuutta. Aleksanteri lähetti erään Hekaitoksen vangitsemaan tai teloittamaan Attaloksen. Parmenion ei estänyt vävynsä teloitusta. Justinuksen mukaan Aleksanteri tapatti kaikki Kleopatran sukulaiset, mutta ilmeisesti hän teloitutti vain Attaloksen.

Aleksanteri Suuren ratsuväenkomentaja Hegelokhos Hippostratoksen poika oli ehkä Attaloksen holhokin Kleopatran veli.

Lähteet
-------

* Hecke, Waldemar: *The Marshals of Alexander’s Empire*, s. 4–5. Routledge, 1992. ISBN 0-415-05053-7.
Aleksanteri I aikana lyöty raha.
**Aleksanteri I** (noin 362 eaa. – 331/330 eaa.) oli Epeiroksen kuningas vuodesta 343 eaa./342 eaa. kuolemaansa asti. Hän oli Aleksanteri Suuren eno.

Aleksanterin isä oli Epeiroksen kuningas Neoptolemos ja hänen siskonsa oli Olympias, joka meni naimisiin Makedonian kuninkaan Filippos II:n kanssa. Vuonna 336 eaa. Aleksanteri meni naimisiin Filippoksen ja Olympiaan tyttären, oman siskontyttärensä Kleopatran kanssa.

Samalla kun Aleksanteri Suuri aloitti Persian valtakunnan valloituksen, sai Aleksanteri avunpyynnön Italiasta eräältä kreikkalaiselta kolonialta, joka taisteli italialaisia heimoja vastaan. Aluksi Aleksanterin sotaretki sujui hyvin, mutta pian kreikkalaiset alkoivat epäillä, että hän aikoi liittää valloituksensa omaan valtakuntaansa. Vuonna 330 eaa. tai 331 eaa. Aleksanterin joukot kukistettiin taistelussa ja hänet surmattiin.

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Saksa
* Israel
* Yhdysvallat

 |
|  |
| Muut | 
* IdRef

 |

 |
**Erik Edmund Edmundsson** (alk. **Johansson**, 15. elokuuta 1902 Lohja – 6. heinäkuuta 1928 Viipuri) oli suomalainen näyttelijä. Hän edusti lähinnä buffo-alaa*selvennä* ja näppärää salonkikomiikkaa.

Ura
---

Edmundssonin vanhemmat olivat maalari Frans Edmund Johansson ja Alma Hakala. Ruotsinkielisen kansakoulun ja lyseon käytyään Edmundsson opiskeli laulua Dagmar Klemetin johdolla ja lausuntaa Katri Raution johdolla. Vuosina 1918–1920 Edmundsson kävi Ruotsalaisen Teatterin oppilaskoulun, ja työskenteli 1920–1922 samassa teatterissa näyttelijänä. Sen jälkeen hän suoritti asepalveluksensa ja toimi jonkin aikaa sanomalehtimiehenä. Syksyllä 1924 Edmundsson palasi näyttelijän uralle, alkuun hän oli oppilaana Suomen Näyttämöopistossa. Hän näytteli Porin Näyttämöllä 1925–1926, Viipurin Työväen Teatterissa 1926–1927 ja Viipurin Näyttämöllä 1927–1928.

Edmundssonin roolitehtäviä olivat muun muassa Caliban (*Myrsky*), Orfeus (*Orfeus manalassa*), Hans Weiring (*Kuhertelua*), Brunio von Popiel (*Puolalaista verta*), Fritz Pappenstiel (*Eläköön, – poika tuli*) ja tenorilaulaja Fred Milardo (*Naisista kaunein*).

Edmundssonin on mainittu onnistuneen Orfeuksen ja Popielin rooleissaan Viipurin Näyttämöllä "odottamattoman hyvin".

Lähteet
-------

* *Kotimaisia näyttämötaiteilijoita sanoin ja kuvin - Inhemska scenkonstnärer i ord och bild*. Viipuri: Kustannusliike Opas, 1930.
* Veistäjä, Verneri: *Viipurin ja muun Suomen teatteri*. Helsinki: Kustannusosakeyhtiö Tammi, 1957.

### Viitteet

1. 1 2 3 4 5 6  Kotimaisia näyttämötaiteilijoita sanoin ja kuvin, s. 46
2. ↑  Veistäjä, s. 203
3. ↑  Veistäjä, s. 210
**Peter Sampo** (s. 16. toukokuuta 1974 Vantaa) on entinen suomalainen jalkapalloilija. Hän oli pelipaikaltaan hyökkääjä.

Ura
---

Peter Sampon liigaura alkoi Finnairin Palloilijoissa, jossa hän pelasi kaudet 1995-1998 kasaten 89 ottelussa 9 maalia. Vuonna 1995 hän pelasi myös yhden alle 21-vuotiaiden maaottelun. 

Ykkösen Hangö IK (HIK) oli Sampon joukkue kaudella 1999. Vuonna 2000 Sampo liittyi Kuopion Palloseuran paitaan tehden debyyttikaudellaan ykkösessä 13 maalia 27 ottelussa. Seuraavalla kaudella Veikkausliigassa syntyi 12 maalia 33 ottelussa ja viimeiseksi jääneellä KuPS-kaudellaan Sampo osui viidesti 17 Veikkausliigaottelussa. KuPSista Sampo siirtyi kauden 2002 jälkeen lyhytkestoiseksi jääneeseen AC Allianssiin, jossa hän pelasi lopulta kolme kautta, tehden 10 maalia 60 ottelussa. Vuonna 2005 seura joutui konkurssiin.

Yhteensä Sampo pelasi 199 ottelua Suomen pääsarjassa ja viimeisteli niissä 36 maalia.

Allianssista Sampo siirtyi valmennuspäälliköksi Suomen kolmanneksi suurimpaan junioriseuraan Hyvinkään Palloseuraan, jonka edustusjoukkueessa hän myös pelaa. Sampo oli urallaan ensimmäistä kertaa miesten joukkueen päävalmentajana, kun hän toimi 14.6.2009 HyPSin pelaajavalmentajana ottelussa Warkaus JK:ta vastaan. Vuoden 2015 alusta lähtien Sampo toimii Malmin Palloseuran valmennuspäällikkönä.

Lähteet
-------

1. 1 2 3
2. ↑   (Arkistoitu – Internet Archive)
3. ↑
4. ↑
5. ↑
6. ↑
7. ↑

Aiheesta muualla
----------------

* HyPS:n sivusto (Arkistoitu – Internet Archive)
| "Low"Flo Rida feat. T-Pain |
| --- |
| Singlen "Low" kansikuva |
| Singlen tiedot |
|  Albumilta | *Mail on Sunday* |
|  Julkaistu | Yhdysvallat Kanada 9. lokakuuta 2007 Australia Uusi-Seelanti 20. joulukuuta 2007 Yhdistynyt kuningaskunta Irlanti 3. maaliskuuta 2008 Maailma 6. huhtikuuta 2008 |
|  Tuottaja(t) | DJ Montay |
|  Tyylilaji | elektrosouthern hip hop |
|  Kesto | 03.50 |
|  Levy-yhtiö | Atlantic |
| Flo Ridan muut singlet |
|  | "Low"2007 | "Elevator"2007 |

**Low** on yhdysvaltalaisen rap -artisti Flo Ridan kappale sekä esikoissingle hänen *Mail on Sunday* -debyyttialbumiltaan. Single löytyy myös *Step Up 2 the Streets* -soundtrackiltä. Singlellä vierailee myös R&B -laulaja T-Pain.

Listasijoitukset
----------------

Single sijoittui ilmestyttyään, 6. marraskuuta 2007 Billboard Hot 100 -listan 91. sijalle, mutta nousi jo tammikuun viides päivä ykköspaikalle. Single on kaikkien aikojen toiseksi parhaiten myydyin (Flo Ridan *Right Round* -kappaleen jälkeen) digitaalisingle ensimmäisellä viikollaan. Singleä myytiin 467,000 kappaletta ensimmäisellä viikolla sen ilmestyttyä. Single syrjäytti näin ollen Black Eyed Peasin naisvokalisti Fergien toisen *Fergalicious* (feat. will.i.am) -soolosinglen, jota oli myyty 295,000 kappaletta ensimmäisellä viikolla. *Low* -single piti Billboard Hot 100 -listan kärkipaikkaa hallussaan jopa 10 viikkoa.

Listat
------

| Lista (2008) | Listasijoitus |
| --- | --- |
| Australian ARIA Singles Chart | 1 |
| Austrian Singles Chart | 9 |
| Belgian Singles Chart | 7 |
| Canadian Hot 100 | 1 |
| Danish Singles Chart | 9 |
| Eurochart Hot 100 Singles | 3 |
| French Singles Chart | 33 |
| German Singles Chart | 13 |
| Greek Singles Chart | 8 |
| Irish Singles Chart | 1 |
| Norwegian Singles Chart | 12 |
| New Zealand RIANZ Singles Chart | 1 |
| Suomen virallinen singlelista | 9 |
| Sverigetopplistan | 17 |
| Swiss Singles Chart | 13 |
| Portuguese Singles Chart | 39 |
| UK Singles Chart | 2 |
| U.S. *Billboard* Hot 100 | 1 |
| U.S. *Billboard* Hot Rap Tracks | 1 |
| U.S. *Billboard* Hot R&B/Hip-Hop Songs | 9 |
| U.S. *Billboard* Pop 100 | 1 |

Musiikkivideo
-------------

Singlestä on julkaistu myös musiikkivideo. Videolla näkyy Flo Ridan ja T-Painin lisäksi Rick Ross, DJ Khaled, Cool & Dre sekä Torch ja Gunplay Triple C's -yhtyeestä. Videolla Flo Rida ja T-Pain räppäävät yökerhossa.

Remixit
-------

Kappaleesta on tehty remix -versio, jolla Flo Ridan ja T-Painin lisäksi räppää Pitbull. Myös rumpali Travis Barker on tehnyt kappaleesta oman version.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4
2. ↑
3. ↑
4. ↑   (Arkistoitu – Internet Archive)
5. ↑
6. ↑   (Arkistoitu – Internet Archive)
7. ↑   (Arkistoitu – Internet Archive)
8. ↑
9. ↑
10. ↑
11. ↑
12. ↑
13. ↑
14. ↑
15. ↑
16. ↑
17. ↑
**Oksana Vasylivna Savtšuk** (os. *Kryvolinska*; ukr. Оксана Василівна Савчук (Криволінська); s. 20. maaliskuuta 1983) on ukrainalainen Svoboda-puolueen poliitikko ja kansanedustaja.

Oksana Kryvolinska syntyi Tšernivin kylässä Ivano-Frankivskin alueella. Hän valmistui ukrainan kielen ja kirjallisuuden opettajaksi Vasyl Stefanykin Etu-Karpatian kansallisesta yliopistosta. Vuonna 2020 hän valmistui Kansallisesta julkishallintoakatemiasta.

Savtšuk valittiin Ivano-Frankivskin kaupunginvaltuustoon vuosien 2010 ja 2015 paikallisvaaleissa. Vuosina 2015–2019 hän toimi valtuuston sihteerinä. Vuoden 2019 parlamenttivaaleissa hänet valittiin ainoana Svobodan ehdokkaana Ukrainan parlamenttiin Verh’ovna Radaan Ivano-Frankivskin kaupungissa sijaitsevasta 83. vaalipiiristä. Hän on parlamentin liikenne- ja infrastruktuurivaliokunnan jäsen.

Lähteet
-------

1. 1 2  Савчук Оксана Василівна *LB.ua*.  Arkistoitu 24.2.2024. Viitattu 24.2.2024. (ukrainaksi)
2. 1 2  Савчук Оксана Василівна *ПолітХаб*.  Arkistoitu 24.2.2024. Viitattu 24.2.2024. (ukrainaksi)
Grimmelshausen muotokuvassa vuodelta 1641.
**Hans Jacob von Grimmelshausen** (n. 1622 Gelnhausen – 17. elokuuta 1676 Renchen) oli saksalainen kirjailija, jonka tunnetuin teos on *Der Abenteuerliche Simplicissimus Teutsch*, 1676 eli *Seikkailukas Simplicissimus* (suom. Werner Anttila, 1950, toinen painos Karisto 1977). Humoristinen teos on omaelämäkerrallinen kuvaus, joka on sijoitettu kolmikymmenvuotisen sodan aikaan.

Lähteet
-------

* Toim. Risto Rantala ja Kaarina Turtia, Otavan kirjallisuustieto. Otava, 1990.

### Viitteet

1. ↑  Otavan kirjallisuustieto, sivu 257

WikiaineistoWikiaineisto
Wikiaineistoon on tallennettu tekstiä aiheesta: 
***Hans Jakob Christoffel von Grimmelshausen*** 

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Hans Jacob von Grimmelshausen**.

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Norja
* Chile
* Espanja
* Ranska
* BnF data
* Katalonia
* Saksa
* Israel
* Suomi (KANTO)
* Belgia
* Yhdysvallat
* Ruotsi
* Latvia
* Japani
* Tšekki
* Australia
* Korea
* Kroatia
* Alankomaat
* Puola
* Portugali
* Vatikaani

 |
|  |
| Tieteilijät | 
* CiNii

 |
|  |
| Taiteenala | 
* MusicBrainz

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Deutsche Biographie
* Trove

 |
|  |
| Muut | 
* Europeana
* RISM
* SNAC
* IdRef

 |

 |
**Anna Margareta Salmelin** (1716 – 8. syyskuuta 1789 Ilomantsi) oli suomalainen sotavanki. Hän oli ilomantsilaisen lukkarin Johan Lackmanin (1702–1770) puoliso. Hän tuli kuuluisaksi pikkuvihan miehityksen aikana 1742–1743 onnistuttuaan vapauttamaan suuren joukon venäläisten ottamia suomalaisia sotavankeja. Venäjän miehityksen aikana hänet oli perheineen viety sotavangiksi Venäjälle monen aikansa suomalaisen tavoin.

Vihamielisyydet Ilomantsissa
----------------------------

Elokuussa 1741 perusteettiin vartiosto siviiliväestön suojelemiseksi Ilomantsin pitäjän kirkolle. Venäläiset yllättivät ja vangitsivat tämän vartioston marraskuussa 1741, hävittivät koko pitäjän itäosan ja raahasivat sadoittain siviiliväkeä Venäjälle Laatokan kaupunkiin ja Belozerskiin. 

Lukkari Lackmanin perhe sekä 26 muuta kirkonkyläläistä vangittiin. Vangittuja myytiin orjiksi ja kastettiin uudelleen ortodoksiuskontoon.

Pelastusoperaatio
-----------------

Salmelin palasi sotatoimien lakattua ensimmäisen kuuden palautetun sotavangin joukossa Ilomantsiin. Hän oli huolissaan perheestään, joka oli jäänyt Belozerskiin. Kun kirkkoherra otti toisen miehen lukkariksi, Salmelin lainasi matkarahat ja matkusti Pietariin. Pietarista hän jatkoi matkaansa Ruotsin lähetystön komissiosihteeri Karl Bertil Lagerflychtin avustuksella Belozerskiin. 

Kielitaitoisen adjutantin avulla sanavalmiiksi ja yli-innokkaaksi kuvailtu Salmelin onnistui vapauttamaan perheensä ja naapurinsa, vaikka venäläiset orjanomistajat yrittivät salailla tai väittää orjiensa mieluummin jäävän Venäjälle. Belozerskista palautettiin todennäköisesti hänen ansiostaan 16 miestä ja 12 naista. 

Anna Margareta Salmelin ei tyytynyt pelkästään sankaruuteen, vaan vaati pelastetuilta naapureiltaan korvauksia pelastusoperaatiosta syyskäräjillä 1748. Vastaajina oli 13 perhekuntaa, yhteensä 22 henkeä, jotka lupasivat maksaa vaurastuttuaan. Vuonna 1756 hän vielä velkoi kuuksenvaaralaisen Iivana Puharisen vaimolta Outilta lehmää korvauksena hänen poikansa Ontrein pelastamisesta. Neljä muuta pelastettua puolestaan todisti päässeensä pois Ontrein mukana ilman lukkarinvaimon apua.

Lapset
------

Anna Margareta Salmelinin ja Johan Lackmanin lapsia olivat Beata Juliana (1735), Ericus (1736), Mats (1738–1791), Anna Christina (1739), Brita (1746–1749), Johannes (1748–1750), Catharina (1750–1753) ja Samuel (1753).

Lähteet
-------

* Saloheimo, Veijo: / Salmelin, Anna Margareta (1716–1789) *Kansallisbiografia-verkkojulkaisu*.  22.4.1998. Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura. Viitattu 2.1.2017.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt Muokkaa Wikidatassa | 
* Kansallisbiografia

 |

 |
"**Love Is a Many-Splendored Thing**" (suom. *Niin paljon kuuluu rakkauteen*) on Sammy Fainin säveltämä ja Paul Francis Websterin sanoittama musiikkikappale vuoden 1955 elokuvasta *Päivien kimallus*. Se palkittiin parhaan laulun Oscarilla. Lauluyhtye The Four Acesin äänittämästä cover-versiosta tuli merkittävä hitti, joka pysyi Yhdysvaltain *Top Ten* -listalla yhteensä 20 viikkoa. Kappaleen ovat nauhoittaneet myös muun muassa Frank Sinatra, Kenny Rogers, Ringo Starr ja Nat King Cole.

Sauvo Puhtila sanoitti kappaleen suomeksi vuonna 1955. Suomenkielisillä sanoilla kappaleen ovat äänittäneet Harmony Sisters 1955, Juha Eirto 1956, Annikki Tähti 1956, Erkki Pohjanheimo 1965, Eino Grön 1966, Fredi 1972 ja lukuisat muut artistit.

Lähteet
-------

1. ↑  The 28th Academy Awards (1956) Nominees and Winners *Oscars.org*.  Arkistoitu 6.10.2014. Viitattu 11.11.2013. (englanniksi)
2. ↑  MacDonald, Laurence E.: *The Invisible Art of Film Music: A Comprehensive History*, s. 161. Scarecrow Press, 2013. (englanniksi)
3. ↑  Frank Sinatra: Love Is a Many Splendored Thing *Allmusic*. Viitattu 11.11.2013. (englanniksi)
4. ↑  Kenny Rogers: Love Is a Many Splendored Thing *Allmusic*. Viitattu 11.11.2013. (englanniksi)
5. ↑  Ringo Starr: Love Is a Many Splendored Thing *Allmusic*. Viitattu 11.11.2013. (englanniksi)
6. ↑  Nat King Cole: Love Is a Many Splendored Thing *Allmusic*. Viitattu 11.11.2013. (englanniksi)
7. ↑   |Osoite=
**Ewan MacColl** (alk. **James Henry Miller**, 25. tammikuuta 1915 Salford, Englanti – 22. lokakuuta 1989 Lontoo) oli brittiläinen folktyylinen laulaja-lauluntekijä. Skottilaissukuisen MacCollin tunnetuimpia lauluja ovat hänen synnyinkaupungistaan Salfordista kertova "Dirty Old Town" ja hänen vaimolleen Peggy Seegerille omistama romanttinen balladi "The First Time Ever I Saw Your Face", josta MacColl sai parhaan laulun Oscar-palkinnon Roberta Flackin tulkittua sen Clint Eastwoodin elokuvassa *Yön painajainen* (1971).

MacColl sai vanhemmiltaan kosketuksen skottilaiseen balladiperinteeseen ja vaikutti 1950-luvun puolestavälistä alkaen folkmusiikin uuteen suosioon yhdessä elämänkumppaninsa Peggy Seegerin kanssa, joka oli yhdysvaltalaisen folkmuusikon Pete Seegerin sisar. Pariskunta oli mukana perustamassa radikaalia muusikoiden yhteenliittymää The Critics Groupia ja johti myös brittiläistä Vietnamin sotaa vastustanutta oppositioliikettä niin, että joutuivat Yhdysvaltojen mustalle listalle jo 1960-luvun alussa.

MacColl ja Seeger kehittivät niinsanotun *topical song* -taidemuodon, kantaaottavan ajankohtaisen laulumusiikin eli protestilaulut. MacColl teki BBC:lle radio-ohjelmia, jotka nostivat folkmusiikkia uudelleen esiin Britanniassa ja toivat haastatteluin esiin myös työväenluokan tilannetta. Hän oli kommunisti ja ihaili muun muassa Neuvostoliiton johtajaa Josif Stalinia. Vuoden 1954 Dien Bien Phun taistelun jälkeen MacColl julkaisi kommunistijohtaja Ho Tši Minhiä ylistävän laulun "The Ballad of Ho Chi Minh", joka saavutti suuren suosion eri puolilla maailmaa, erityisesti Ho Tši Minhin hallitsemassa Pohjois-Vietnamissa. Agit Prop -kvartetti on levyttänyt runoilija Elvi Sinervon suomentaman laulun nimellä "Balladi Ho Tshi Minhistä".

MacColl levytti noin 120 musiikkialbumia Argo-, Folkways-, Rounder- ja Topic-levymerkeille, monet niistä yhdessä Peggy Seegerin kanssa.

Laulaja-lauluntekijä Kirsty MacColl oli Ewan MacCollin ja tanssija-koreografi Jean Newloven tytär.

Lähteet
-------

1. 1 2  Spencer, Neil: Ewan MacColl: the godfather of folk who was adored – and feared.  *The Guardian*, 25.1.2015. Artikkelin verkkoversio. Viitattu 1.3.2023.
2. 1 2 3  Kuolleita: Folk-laulaja Ewan MacColl.  *Helsingin Sanomat*, 9.11.1989, s. 20. Näköislehti (maksullinen).
3. ↑  Ewan McColl: Ballad of Ho Chi Minh (1954) (englanniksi) Alphahistory.com. Viitattu 25.2.2024.
4. ↑  (haku nimellä ’Balladi Ho Tshi Minhistä’) Fono.fi. Viitattu 25.2.2024.
5. ↑  Sweeting, Adam: Kirsty MacColl (muistokirjoitus) *The Guardian*.  20.12.2000. Viitattu 3.5.2013. (englanniksi)


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
	+ 2
	+ 3
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Norja
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Israel
* Suomi (KANTO)
* Yhdysvallat
* Ruotsi
* Tšekki
* Australia
* Alankomaat
* Puola

 |
|  |
| Tieteilijät | 
* CiNii

 |
|  |
| Taiteenala | 
* Grammy Awards
* MusicBrainz

 |
|  |
| Muut | 
* Europeana
* SNAC
* IdRef

 |

 |
**Heini Anna Sofia Ikonen** (s. 22. maaliskuuta 1999 Jyväskylä) on suomalainen keskimatkanjuoksija, joka edustaa Jyväskylän Kenttäurheilijoita. Hänen valmentajansa on Ari Nummela.

Ikonen saavutti sisäratojen SM-kilpailuissa vuonna 2020 hopeaa 800 metrin juoksussa, 2022 kultaa viestissä ja 2023 pronssia 800 metrillä. Viestijuoksun SM-kilpailuissa hän on saavuttanut 4 × 400 metrin viestissä kultaa 2019, hopeaa 2017 ja pronssia 2022, 4 × 800 metrin viestissä kultaa 2019 sekä hopeaa 2017 ja 2018, 4 × 1 500 metrin viestissä hopeaa 2020 ja 2021 sekä 4 000 metrin viestissä pronssia 2022. Kalevan kisoissa hän on parhaimmillaan sijoittunut 800 metrillä neljänneksi 2019.

Ikosen ennätys 800 metrillä on Kuortaneella 17. kesäkuuta 2023 juostu 2.05,37.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Heini Ikonen Tilastopaja (vaatii kirjautumisen, maksullinen palvelu).


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt Muokkaa Wikidatassa | 
* World Athletics
* Tilastopaja 🔒

 |

 |
*Tämä artikkeli kertoo Ylen ohjelmasta. Kaupallisesta kanavasta katso Sävelradio.*

**Sävelradio** oli alun perin Yleisradion musiikkiohjelma vuodesta 1963 lähtien. Yleisradion kotimaisen radio-organisaation ohjelmistoon kuului muitakin musiikkia sisältäviä ohjelmia, sekä klassista että iskelmämusiikkia. Myöhemmin on kuultu muun muassa *Jokamiehen sävelradio*, johon kuka tahansa sai valita koko soitettavan aineiston.

*Sävelradio* syntyi 1960-luvulla toimineiden merirosvoradioiden eli aluevesirajojen ulkopuolella laivoilta käsin toimineiden laittomien radioasemien, lähinnä Lounais-Suomessa kuuluneen Radio Nordin, paineesta. Merirosvoradiot kiellettiin, ja Radio Nord lopetti toimintansa kesäkuun 30. päivänä 1962.

*Sävelradio* mainitaan Rauli "Badding" Somerjoen rock 'n' roll -kappaleessa "Luut kasaan, Beethoven!".*lähde?*

Lähteet
-------

1. ↑  Yleisradion historia
2. ↑  Levy-yhtiöt, Pomus.net, viitattu 23.3.2013
3. ↑  Veli Junttila, Merirosvoradiot kiellettiin, (Arkistoitu – Internet Archive) Turun Sanomat, 25.6.2012, viitattu 23.3.2013
Vesa Kautto (2014)
**Vesa Kautto** (s. 15. kesäkuuta 1936 Jaakkima) on suomalainen kirjastonjohtaja.

Perhetausta
-----------

Kauton isä oli Äänekosken yhteiskoulun pitkäaikainen rehtori Paavo Kautto (1907–1975). Äiti oli Vieno Kautto (1909–1996), jonka isä oli tehtailija August Saaristo. Vesa Kauton puoliso on vuodesta 1970 Anna Kautto, jonka isä oli tuomiorovasti K. H. Seppälä.

Opinnot
-------

Kautto tuli ylioppilaaksi Äänekosken yhteiskoulusta 1955, valmistui teologian maisteriksi Helsingin yliopistossa 1963 ja suoritti kirjastotutkinnon Yhteiskunnallisessa korkeakoulussa 1965. Hän valmistui filosofian lisensiaatiksi Oulun yliopistossa 1997 ja väitteli filosofian tohtoriksi samassa yliopistossa 2004.

Ura
---

Kauton kirjastoura alkoi harjoittelijana Helsingin yliopiston kirjastossa 1961. Tämän jälkeen hän työskenteli Helsingin yliopiston teologisen tiedekunnan kirjastossa, Jyväskylän kasvatusopillisen korkeakoulun kirjastossa ja Uppsalan yliopiston kirjastossa. Vuosina 1966–1969 hän hoiti kirjasto-opin lehtorin viransijaisuutta Tampereen yliopistossa. Hänet nimitettiin Oulun yliopiston kirjaston vanhemmaksi alikirjastonhoitajaksi 1969 ja Tampereen teknillisen korkeakoulun kirjastonjohtajaksi 1971. Vuonna 1983 hän palasi Oulun yliopiston kirjastoon ylikirjastonhoitajaksi, mistä virasta jäi eläkkeelle 1999. Tästä ajasta hän toimi kuitenkin vuodet 1988–1998 ensin kirjastotieteen ja informatiikan, sitten informaatiotutkimuksen määräaikaisena professorina.

Kautto toimi Tieteellisen informoinnin neuvoston jäsenenä 1972–1981 ja tieteellisten kirjastojen atk-yksikön johtoryhmässä 1974–1993, josta puheenjohtajana 1982–1987. Hänen puheenjohtajakaudellaan valmisteltiin päätöstä yhdysvaltalaisen VTLS-ohjelmiston hankkimisesta opetusministeriön rahoituksella kaikkiin yliopistokirjastoihin. Toinen hänen johtamansa merkittävä projekti oli Yleisen suomalaisen asiasanaston luominen. Kautto oli ensin varapuheenjohtajana suunnitteluryhmässä ja sitten puheenjohtajana projektin johtoryhmässä 1982–1985.

Julkaisuja
----------

* *Kirjallisuuden haun ja käytön opetus yliopisto-opetuksen osana* ( Oulun yliopiston informaatiotutkimuksen ja sosiologian laitos 1998)
* *Tieteellisen kirjallisuuden arvioinnin ohjaus yliopisto-opetuksessa*. Väitöskirja. (Oulun yliopisto 2004)

Lähteet
-------

* Kautto, Vesa: Elämäni kirjastot. Teoksessa Pilkkeitä kirjastosta. Oulun yliopiston kirjaston 40-vuotisjuhlajulkaisu. Oulun yliopisto 1999.
* Kautto, Vesa: Käymään vain. Teoksessa Muistamisen arkea ja juhlaa Oulun yliopiston kirjastossa. Oulun yliopisto 2012.
* Kuka kukin on 1998, Otava 1998.

### Viitteet

1. ↑  Rantala, Risto ym.: *Kuka kukin on*, s. 342. Helsinki: Otava, 1998. 17. laitos. ISBN 951-1-14344-1.
**Petri Karra** (s. 1969) on suomalainen kirjailija ja käsikirjoittaja.

Karra on opiskellut Helsingin yliopistossa teoreettista filosofiaa ja oikeustiedettä sekä sivuaineena yleistä kirjallisuustiedettä. Hän on tehnyt useita elokuvakäsikirjoituksia.

Vuonna 2008 Gummerus julkaisi Karran esikoisteoksen *Haarautuvan rakkauden talo*, joka on tyyliltään satiirinen farssi parisuhteista. Romaanin elokuvaoikeudet myytiin jo käsikirjoitusvaiheessa syksyllä 2007. Mika Kaurismäki ohjasi teoksen pohjalta vuonna 2009 valmistuneen, samannimisen elokuvan.

Karran toinen romaani, psykologinen trilleri *Kohtalonohjaaja* ilmestyi syyskuussa 2011. Kolmas romaani *Pakenevat unet* ilmestyi 2012. Siitä tehdään elokuva, jonka ohjaa Petri Kotwica. Vuonna 2015 ilmestyi Karran neljäs romaani, *Kotiinpaluu*.

Vaasassa syntynyt Karra asuu nykyään perheineen Helsingissä.

Teokset
-------

* *Haarautuvan rakkauden talo*. Helsinki: Gummerus, 2008. ISBN 978-951-20-7711-3.
* *Kohtalonohjaaja*. Helsinki: Gummerus, 2011. ISBN 978-951-20-8588-0.
* *Pakenevat unet*. Helsinki: Gummerus, 2012. ISBN 978-951-20-8962-8.
* *Kotiinpaluu*. Helsinki: Gummerus, 2015. ISBN 978-951-20-9649-7.
* *Musta valo*. Helsinki: Tammi, 2019. ISBN 978-952-04-0115-3.

Lähteet
-------

1. ↑  Haarautuvan rakkauden talo *Kirjasampo.fi*. Viitattu 26.4.2013.
2. ↑  Petri Karran syksyllä ilmestyvästä romaanista tehdään myös elokuva  10.4.2012. Gummerus.  Arkistoitu 24.9.2015. Viitattu 4.9.2015.

Aiheesta muualla
----------------

* Majander, Antti: Karnevaali tuli taloon HS.fi. 11.10.2008. (Arvio teoksesta *Haaratuvan rakkauden talo*)
* Mattila, Raisa: Taas jäävät lapset heitteille HS.fi. 22.10.2012. (Arvio teoksesta *Pakenevat unet*)

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Saksa

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Elonet

 |

 |
**Santtu Veli Johannes Heikkinen** (s. 12. kesäkuuta 2002 Lempäälä) on suomalainen keskimatkojen juoksija. Hän edustaa Lempäälän Kisa Yleisurheilua ja häntä valmentaa Veli-Matti Ranta. Ennen vuotta 2021 häntä valmensi Markku Heikkinen.

Heikkinen sijoittui 2 000 metrin estejuoksussa neljänneksi Bakun Euroopan nuorten olympiafestivaaleilla 2019. Hän sijoittui 1 500 metrin juoksussa vuonna 2021 alle 20-vuotiaiden EM-kilpailuissa kuudenneksi ja MM-kilpailuissa yhdeksänneksi. Espoossa kisatuissa alle 23-vuotiaiden EM-kilpailuissa heinäkuussa 2023 Heikkinen selvitti tiensä 1 500 metrin juoksussa finaaliin. Finaalissa sijoitus oli lopulta yhdeksäs ajalla 3.46,19. Maantiejuoksun MM-kilpailuissa 2023 Heikkinen sijoittui katumaililla 17:nneksi. Maastojuoksun EM-kilpailuissa 2023 hän sijoittui alle 23-vuotiaiden sarjassa henkilökohtaisessa kilpailussa 11:nneksi ja joukkuekilpailussa kahdeksanneksi.

Heikkinen on saavuttanut Kalevan kisoissa hopeaa 1 500 metrin juoksussa 2022 ja 2023 sekä pronssia 800 metrin juoksussa 2022 ja 3 000 metrin estejuoksussa 2021. Viestijuoksun SM-kilpailuissa hän on saanut 4 000 metrin viestissä kultaa 2022 ja 2023. Sisäratojen SM-kilpailuissa hän oli 800 metrillä kolmas 2021 ja 2022, 1 500 metrillä toinen 2023 ja 2024 ja voitti kultaa 3 000 metrillä 2023.

Heikkinen juoksi 3 000 metrin sisäratojen Suomen ennätyksen 7.52,12 Luxemburgissa tammikuussa 2024 rikkoen Pekka Päivärinnan yli 50 vuotta vanhan aiemman ennätyksen 85 sadasosalla.

Henkilökohtaiset ennätykset
---------------------------

Ulkoradat

| *Laji* | *Aika* | *Paikka* | *Päivä* |
| --- | --- | --- | --- |
| 800 m | 1.47,97 | Chengdu | 5. elokuuta 2023 |
| 1 500 m | 3.37,62 | Tukholma | 3. syyskuuta 2023 |
| 3 000 m | 7.50,31 | Bergen | 3. kesäkuuta 2023 |
| 3 000 m esteet | 9.07,19 | Turku | 16. elokuuta 2020 |

Sisäradat

| *Laji* | *Aika* | *Paikka* | *Päivä* |
| --- | --- | --- | --- |
| 800 m | 1.51,19 | Manchester | 28. tammikuuta 2023 |
| 1 500 m | 3.40,75 | Erfurt | 3. helmikuuta 2023 |
| 3 000 m | 7.52,12 **SE** | Luxemburg | 21. tammikuuta 2024 |

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5 6  Santtu Heikkinen Tilastopaja (vaatii kirjautumisen, maksullinen palvelu).
2. 1 2 3 4 5  Santtu Heikkinen Kansainvälinen yleisurheiluliitto.  (englanniksi)
3. ↑  Santtu Heikkinen: "Ei ollut paras päivä, paukut loppuivat"
4. ↑  Santtu Heikkiseltä huima juoksu – 50 vuotta vanha Suomen ennätys historiaan *mtvuutiset.fi*.  21.1.2024. Viitattu 24.2.2024.


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt Muokkaa Wikidatassa | 
* World Athletics
* Tilastopaja 🔒

 |

 |
**Ville Kinaret** (s. 1983 Himanka) on suomalainen muusikko, juontaja, kolumnisti ja urheiluselostaja. Kinaret on rumpali muun muassa yhtyeissä Deep Insight, Rebelhead ja hän on soittanut livekokoonpanoissa kuten Kolt, Deuteronomium ja M. A. Numminen. Suuren yleisön tietoisuuteen Kinaret tuli Radio Cityn ja SuomiRockin aamujuontajana.

Ura
---

Kinaret liittyi rumpalina Deep Insight -rockyhtyeeseen vuonna 2005 ja samoihin aikoihin myös tamperelaiseen metallibändi RebelHeadiin. Kun Deep Insightin kansainvälinen toiminta alkoi hiipua 2010 Kinaret aloitti viestintäalan opinnot Laajasalon opistossa, josta valmistui urheilutoimittajaksi. Kinaret oli lyhyen hetken *Ilta-Sanomilla* ennen kuin siirtyi 2011 The Voice -radiokanavalle. The Voicella hän juonsi muun muassa ohjelmia *Voicen iltapäivä* ja *Illan Villeimmät*. 2013 Kinaret siirtyi Radio Citylle juontamaan *Kansanvalinta*-radio-ohjelmaa. Hän aloitti vuonna 2014 Radio Cityn aamujuontajana yhdessä Mikko Honkasen kanssa *Cityn Aamussa*. Vuodet 2017–2019 Kinaret juonsi SuomiRockin aamuohjelmaa yhdessä Mikko Honkasen ja Shirly Karvisen kanssa. Vuonna 2020 Kinaret ja Honkanen palasivat Radio Cityn aamuihin ennen kuin syksyllä 2020 Kinaret ilmoitti jäävänsä radiosta juontajana pois. Nykyään hän toimii musiikkipäällikkönä Bauer Medialla ja kirjoittaa "Viiltävä kynä" -nimistä kolumnia *Kalajokiseutu*-lehteen.

2021 Viaplay julkisti, että Kinaret on yksi Viaplayn talvilajien selostajista.

Yksityiselämä
-------------

Kinaret asuu Espoossa, on naimisissa ja hänellä on kolme poikaa. Hän on kertonut harrastavansa nyrkkeilyä, pyöräilyä, metsästystä ja vaellusta.

Aiheesta muualla
----------------

* Ville Kinaret Twitterissä
* Viiltävä kynä -kolumni
* Cityn Aamu podcast
**Niko Anton Viljola** (s. 6. syyskuuta 2000 Helsinki) on suomalainen keskipitkän matkan juoksija, joka edustaa Helsingin Kisa-Veikkoja. Hänen valmentajanaan toimii Juhani Hirvonen.

Viljola voitti vuoden 2019 sisäratojen Suomen-mestaruuskilpailuissa pronssia 800 metrin juoksussa ja kultaa viestissä. Vuonna 2020 hän sai hopeaa viestistä. Vuonna 2022 hän saavutti hopeaa 800 metrillä ja pronssia viestissä. Vuonna 2023 hän sai pronssia 800 metrillä. Hän on saavuttanut viestijuoksun SM-kilpailuissa 4 × 400 metrin viestissä kultaa 2020 ja 2022 sekä hopeaa 2023, 4 × 800 metrin viestissä kultaa 2019 sekä 4 000 metrin viestissä kultaa 2020 ja 2021 ja pronssia 2022. Kalevan kisoissa hän on sijoittunut parhaimmillaan neljänneksi 800 metrillä 2020.

Viljolan ennätys 800 metrillä on 1.48,52 (Tampere 8. elokuuta 2023).

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Niko Viljola Tilastopaja (vaatii kirjautumisen, maksullinen palvelu). Viitattu 8.7.2023.


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt Muokkaa Wikidatassa | 
* World Athletics
* Tilastopaja 🔒

 |

 |
**Leppävirran lukio** on Leppävirran keskustassa toimiva suomenkielinen lukio. Vuonna 2023 koulussa oli noin 80 oppilasta.

Leppävirran lukion aiempi rakennus.
Leppävirran lukio on laadukas, kansainvälinen ja innostava lähilukio. Lukiossa on panostettu oppilaiden hyvinvoinnin edistämiseen ja kansainvälisyyteen. Leppävirran lukion on osa Kuopion seudun urheiluakatemia toimintaa ja lukio tarjoaa laadukkaat harrastamisen mahdollisuudet. 

Vuonna 2014 Leppävirran lukion opiskelijoiden puoltoäänien lukiokohtainen keskiarvo oli yli valtakunnallisen keskiarvon. Lukio menestyi hyvin Valtion taloudellisen tutkimuskeskuksen (VATT) tekemässä lukioiden laatuvertailussa, jossa se oli kolmen parhaiten pärjänneen lukion joukossa (muut Mynämäen ja Reisjärven lukio).

Katso myös
----------

*

Lähteet
-------

1. ↑  Yhteystiedot - Yhteystiedot - Leppävirran lukio Leppävirran kunta via peda.net. Viitattu 28.8.2016.
2. ↑  Henkilökunta *peda.net*.  Arkistoitu 29.6.2019. Viitattu 15.5.2019.
3. ↑  Leppävirran lukio Leppävirran kunta via peda.net. Viitattu 31.8.2016.
4. ↑  Arviointikertomus 2014Arkistoitu kopio (pdf) Leppävirran kunta, Tarkastuslautakunta, leppavirta.fi.  Arkistoitu 24.9.2016. Viitattu 31.8.2016.
*Tämä artikkeli käsittelee pilalehteä. Kansanperinteen veijarihahmosta katso Mulla Nasraddin.*
Molla Nəsrəddinin kansikuva vuodelta 1909: "Voitte opettaa mitä tahansa paitsi luonnontieteitä."
**Molla Nəsrəddin** oli vuosina 1906–1931 ilmestynyt azerinkielinen kuvitettu pilalehti. Sen nimi perustuu itämaisiin kansantarinoihin, joiden sankarina toimii samanniminen ovela ja sanavalmis mullah.

Lehden perustaja ja pitkäaikainen toimittaja oli kirjailija Cəlil Məmmədquluzadə. Se ilmestyi Tbilisissä kevääseen 1912 saakka sekä uudelleen vuosina 1913–1914 ja 1917. Vuonna 1921 Məmmədquluzadə julkaisi lehteä Täbrizissä. Vuodesta 1922 lähtien se ilmestyi Bakussa. Kahdeksansivuisen viikkolehden avustajina toimivat muun muassa runoilijat Sabir, Əli Nəzmi, Əliqulu Qəmküsar, näytelmäkirjailija Əbdürrəhim Haqverdiyev, säveltäjä Üzeyir Hacıbəyov ja romaanikirjailija Məmməd Səid Ordubadi. Taidokkaita pilakuvia piirsivät Tbilisissä asuneet saksalaiset Oscar Schimmerling ja Joseph Rotter sekä myöhemmin taiteilija Əzim Əzimzadə.

Voimakkaan uudistusmielinen *Molla Nəsrəddin* pyrki muuttamaan yhteiskuntaa satiirin keinoin. Sen vakioaiheita olivat Azerbaidžanin asema Venäjän ja Iranin puskurivyöhykkeenä, Iranin šaahien ja Venäjän tsaarien kolonialistiset asenteet, azerisivistyneistön halveksuva suhtautuminen kansallisuuteensa ja kieleensä, naisen asema patriarkaalisessa yhteiskunnassa, tavallisten ihmisten köyhyys, turvattomuus ja terveydenhoidon puute, muslimipapiston fanaattisuus ja tekopyhyys, virkamiesten korruptio, rahvaan takapajuisuus, lukutaidottomuus ja tietämättömyys. Poliittisen linjansa takia lehti joutui usein viranomaisten ja papiston vainon kohteeksi. Sillä oli suuri vaikutus Taka-Kaukasian, Iranin, Turkin ja Keski-Aasian lehdistön sekä yhteiskunnallisen ajattelun kehitykseen.

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Molla Nəsrəddin**.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Encyclopædia Iranica: Molla Nasreddin ii. Political and social weekly *iranica.com*.  Arkistoitu 12.3.2011. Viitattu 23.3.2012. (englanniksi)
2. ↑  Kratkaja literaturnaja entsiklopedija *feb-web.ru*. Viitattu 23.3.2012. (venäjäksi)
3. ↑  Molla Nasraddin - The Magazine: Laughter that Pricked the Conscience of a Nation *azer.com*. Viitattu 23.3.2012. (englanniksi)

‎
**Noora Vallinkoski** (s. 1981) on suomalainen kirjailija, joka on kirjoittanut vuosituhannen taitteen rakennemuutoksesta Pernon telakan vieressä sijaitsevassa Pernossa. 

Vallinkosken vuonna 2018 julkaistu esikoiskirja *Perno Mega City* kertoi nuoren naisen kasvamisesta lapsesta teiniksi 1980- ja 1990 -luvuilla Pernossa ja siitä miten 1990-luvun suurtyöttömyys vaikutti ihmisiin. Vallinkosken teosta on pidetty kuvauksena varsinkin siitä miten näköalattomuus vaikutti ihmisiin. Kirjaa syytettiin siitä, että siinä käytettiin todellisia ihmisiä ja tapahtumia. Vallinkoski sopi asian oikeuden ulkopuolella ja maksoi korvauksia neljälle henkilölle yhteensä 5 500 euroa.

Vuonna 2022 julkaistu *Koneen pelko* on jatkoa edelliselle ja sen teemana työväenluokan ja alemman keskiluokan muutos 2000-luvun alussa. Automaatio korvasi työtehtäviä ja samalla pelättiin myös vierastyöläisten korvaavan suomalaisen työvoiman.

Vallinkosken romaaneissa miehet ovat ristiriitaisessa asemassa. He ovat olleet aikaisemmin työväenluokan edustajina yhteiskunnassa heikommassa asemassa, mutta kuitenkin nauttien valkoisen miessukupuolen edustajina etuoikeuksista. Maailman muuttuessa myös muutkin ihmisryhmät vaativat samoja oikeuksia. Nuoret miehet ovat myös nähneet raskaan työn kuluttamien työttömien vanhempiensa kohtaloista, ettei raskas työ takaa parempaa elämää.

Vallinkoski asuu Tanskassa.

Teokset
-------

* *Koneen pelko*. Jyväskylä: Atena, 2022. ISBN 978-951-1-42384-3.
* *Perno Mega City: lähiöromaani*. Jyväskylä: Atena, 2018. ISBN 978-952-300-453-5.

Lähteet
-------

1. ↑  Vallinkoski, Noora *www.kirjasampo.fi*. Viitattu 11.3.2023.
2. ↑  Erikoinen oikeustapaus: Ankean lähiön elämästä kirjoittanut kirjailija joutuu maksamaan tonneja henkilöille, jotka tunnistivat itsensä kirjasta *mtvuutiset.fi*.  21.8.2021. Viitattu 11.3.2023.
3. 1 2  Kirjallisuus | Valkoisen työläismiehen ominaisuudet eivät enää ole kovaa valuuttaa, sanoo Noora Vallinkoski, joka halusi selvittää syyt miesten ahdinkoon *Helsingin Sanomat*.  11.9.2022. Viitattu 11.3.2023.
4. ↑  Lappi, Ilkka: Kirjailija Noora Vallinkoski päästää huono-osaiset jälleen ääneen *Aamuset.fi*.  4.9.2022. Viitattu 31.5.2023.

Aiheesta muualla
----------------

* Yle Aamun kirja: Noora Vallinkoski kertoo kirjastaan Perno Mega City
* Reivilä, Suvi-Tuulia: Köyhyyden kieli Noora Vallinkosken teoksessa Perno Mega City (pro gradu) *helda.helsinki.fi*.  2022.
* Aarnen Blogi: Ihmettelijä: Analyysiä Perno Mega City -kirjasta *Ihmettelijä*.  perjantai 21. syyskuuta 2018.

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Suomi (KANTO)

 |

 |