*Tämä artikkeli käsittelee Alankomaiden prinsessaa ja entistä kuningatarta. 83 Beatrix on asteroidi.*

**Beatrix Wilhelmina Armgard van Oranje-Nassau** (s. 31. tammikuuta 1938) on entinen Alankomaiden kuningatar. Oranje-Nassaun prinsessa, Lippe-Biesterfeldin prinsessa Beatrix hallitsi Alankomaita 30. maaliskuuta 1980 lähtien, kunnes hän luopui kruunusta poikansa Willem-Alexanderin hyväksi 30. huhtikuuta 2013. Kruunusta luopumisen jälkeen hänen puhuttelunimensä on Beatrix, Alankomaiden prinsessa, Oranje-Nassaun prinsessa, Lippe-Biesterfeldin prinsessa.

Beatrix oli kolmas peräkkäinen hallitseva kuningatar Alankomaissa. Hän kuuluu isänsä puolelta myös Lippen ruhtinassukuun. Vuodesta 1980 kuningatar asui Huis ten Boschin palatsissa Haagissa. Kaikkiin työhön liittyviin tilaisuuksiin kaytettiin Noordeinden palatsia. Vallasta luopumisensa jälkeen prinsessa Beatrix on asunut Drakensteyn linnassa lähellä Lage Vuurschen kylää Baarnin kunnassa.

Perhetausta
-----------

Prinsessa Beatrix kuuluu tunnetun saksalaisen aatelissuvun Lippen Lippe-Biesterfeld-haaraan. Hän polveutuu myös Oranian (hollanniksi Oranje) suvun friisiläisestä haarasta ja sen kantaisästä nimeltä Jan de Oude (vanhempi), joka oli Nassaun kreivi ja Vilhelm Oranialaisen vanhempi veli. Jan de Oudea pidetään Alankomaiden perustajana. Friisinmaan käskynhaltijat ovat olleet tästä haarasta vuodesta 1548 alkaen. Ensimmäinen oli Vilhelm Fredrik, Jan de Ouden poika.

Oranian (Oranjen) suvun hollantilaisen haaran mieslinja katkesi, kun Vilhelm III Oranialainen, Hollannin käskynhaltija sekä Englannin, Skotlannin ja Irlannin kuningas, putosi hevoseltaan ja kuoli vuonna 1702.

Van Oranje-Nassau
-----------------

Nimi vahvistettiin kuningasperheen nimeksi asetuksella 8. tammikuuta 1901. Siinä säädettiin, että kuningatar Wilhelminan mahdolliset lapset saisivat tämän nimen – nimi oli silloin muodossa "van Oranje Nassau". Alankomaat halusi näin säilyttää historiallisen nimen jälkipolville. 8. tammikuuta 1937 säädettiin uudella asetuksella, että silloisen prinsessa Julianan mahdolliset lapset kantaisivat nimeä "van Oranje-Nassau", nyt väliviivalla. 16. helmikuuta 1966 vahvistettiin, että prinsessa Beatrixin lapset olisivat nimeltään "van Oranje-Nassau". 2. tammikuuta 1967 säädetyssä viimeisimmässä asetuksessa säädetään, että hänen sisarensa mahdolliset lapset saisivat isänsä sukunimen lisäksi henkilökohtaiset arvonimet Oranje-Nassaun prinsseinä ja prinsessoina. Nämä nimet eivät kuitenkaan periytyisi.

Elämäkerta
----------

Alankomaiden vaakuna
Prinsessa Beatrix syntyi Oranje-Nassaun sukuun 31. tammikuuta 1938. Hänen vanhempansa ovat Alankomaiden kuningatar Juliana (1909–2004), joka hallitsi 1948–1980 ja saksalaissyntyinen prinssipuoliso Bernhard zur Lippe-Biesterfeld (1911–2004), Lippe-Biesterfeldin herttua sekä Schwalenberg ja Sternbergin herttua. Beatrixin äidinäiti on Alankomaiden kuningatar Vilhelmiina.

Toisen maailmansodan aikana Alankomaiden kuninkaallinen perhe pakeni Saksan miehitystä. He siirtyivät toukokuussa 1940 ensin Britanniaan ja sieltä edelleen Ottawaan, Kanadaan. Perhe asui Stornowayssa, jossa prinsessa Beatrix aloitti koulunkäynnin. Perheen palattua kotimaahan 1945 Beatrix jatkoi koulunkäyntiä äidinkielellään. Hän valmistui Baarnsch Lyceumista 1956. Täytettyään 18 vuotta 31. tammikuuta 1956 prinsessa sai maan perustuslain mukaisesti valtaoikeuksia: kuningatar Juliana asetti hänet valtaneuvostoon. Beatrix aloitti samana vuonna opiskelunsa Leidenin yliopistossa. Prinsessa tutustui korkeakouluvuosinaan useihin eurooppalaisiin ja kansainvälisiin järjestöihin Genevessä, Strasbourgissa, Pariisissa ja Brysselissä. Hän oli myös Leidenin naisopiskelijoiden järjestön aktiivijäsen. Beatrix aloitti vielä samana vuonna oikeustieteen opinnot Leidenin yliopistossa, jossa hän suoritti oikeustieteen loppututkinnon heinäkuussa 1961.

Prinsessa Beatrixin poliittinen toiminta johti lähes välittömästi ristiriitoihin. Vuonna 1965 hän kihlautui saksalaisen aatelismiehen, Claus von Amsbergin kanssa. Tämä oli diplomaatti ja työskenteli Saksan ulkoministeriössä. Häät vietettiin Amsterdamissa 10. maaliskuuta 1966 mielenosoitusten kaikuessa kaduilla. Claus oli kuulunut Hitler-Jugendiin ja palvellut Wehrmachtissa, siksi osa hollantilaisista yhdisti hänet natsismiin. Iskulauseena kuultiin muun muassa "haluan polkupyöräni takaisin", joka viittasi saksalaisten sotilaiden miehityksen aikana takavarikoimiin polkupyöriin. Ajan kuluessa prinssipuolisosta tuli kuitenkin yksi suosituimmista kuninkaallisen perheen jäsenistä Alankomaissa.

Nuoripari asettui asumaan Drakensteynin linnaan Lage Vuurschessa, jossa prinsessa oli asunut vuodesta 1963. Pari sai kolme poikaa:

* Willem-Alexander nykyinen kuningas (27. huhtikuuta 1967)
* Johan Friso Orania-Nassaun prinssi (25. syyskuuta 1968 – 12. elokuuta 2013)
* Constantijn Orania-Nassaun prinssi (11. lokakuuta 1969)

Kuningatar Julianan luovuttua vallasta Beatrixistä tuli 42-vuotiaana Alankomaiden kuningatar 30. huhtikuuta 1980. Kuningatar Beatrix asuu Huis ten Boschissa, lähellä Haagia. Hän menetti puolisonsa vuonna 2002 ja molemmat vanhempansa vuonna 2004. Vuonna 2005 vietettiin kuningatar Beatrixin 25-vuotishallitsijajuhlaa. Hän oli silloin 67-vuotias. Juhlapäivä oli Alankomaiden kansallispäivä ja koko maa muuttui suureksi markkinapaikaksi. Kuningatar perheineen vietti päivän Scheveningenissä, joka on kylpylä lähellä Haagia. Juhlaan liittyi myös kiertomatka Hollannin 12 maakuntaan sekä Hollannin hallitsemiin maihin.

Prinsessa Beatrix on pitkäaikainen Rooman Klubin kunniajäsen. Hänen mukaansa on nimetty Oranjestadin lentokenttä *Aeropuerto Intenacional Reina Beatrix* Aruballa.

Hollantilainen mies yritti murhata kuningatar Beatrixin 30. huhtikuuta 2009 Apeldoornissa. Karst Tates yritti ajaa Suzukillaan päin kuninkaallisten avokattoista bussia. Hän ajoi kaksinkertaisten metallibarrikadien läpi ja useiden ihmisten yli, joista kuusi kuoli, mutta auto vaurioitui niin ettei se osunut bussiin. Tates kuoli vammoihinsa. Hän oli aiemmin menettänyt työnsä ja asuntonsa talouskriisin vuoksi.

28. tammikuuta 2013 kuningatar Beatrix ilmoitti aikeistaan luopua kruunusta poikansa hyväksi.

Kaksoiskansalaisuus
-------------------

Prinsessa Beatrix on siirtolaisoikeuden professorin Ulli d’Oliveiran mukaan kahden maan kansalainen. Hän on automaattisesti Britannian kansalainen, sillä hän on Hannoverin vaaliruhtinattaren jälkeläinen suoraan alenevassa linjassa. Kansalaisuus perustuu brittiläiseen lakiin, joka tunnetaan nimellä *The Act for the Naturalization of the Most Excellent Princess Sophia, Electress And Duchess Dowager of Hanover, And the Issue of Her Body*, vuodelta 1705. Beatrix ei ole koskaan vahvistanut Britannian kansalaisuuttaan tai hakenut brittiläistä passia. Laki kumottiin vuonna 1948, mutta Beatrix on syntynyt vuonna 1938, joten lain kumoaminen ei koske häntä.

Alankomaissa on käyty vilkasta keskustelua tärkeissä yhteiskunnallisissa tehtävissä olevien kaksoiskansalaisuuksista.

Asema hallitsijana
------------------

Alankomaissa hallitsija ja ministerit muodostavat yhdessä hallituksen. Vuodesta 1848 alkaen perustuslaki säätää, että ministerit ovat toimissaan tilivelvollisia parlamentille. He ovat myös poliittisessa vastuussa hallitsijan lausunnoista ja hänen käytöksestään.

Kuningattarena Beatrixilla oli enemmän valtaa kuin monilla muilla Euroopan monarkeilla. Sisäpolitiikassa valtaa ei ollut paljon, mutta ulkopoliittisissa asioissa hänellä oli liikkumavaraa. Hänen kerrotaan kerran uhanneen erottaa ministerin, jos hänen pyyntöään avata lähetystö Jordaniaan ei noudatettaisi.

Kuningattaren puhetta lainataan harvoin suoraan lehdistössä, sillä tiedotustoimisto (*Rijksvoorlichtingsdienst*) pitää haastattelujen ehtona, että monarkin sanoja ei lainata suoraan. Tämä sääntö otettiin käyttöön pian kuningattaren valtaannousun jälkeen – kertoman mukaan suojaamaan häntä äkkinäisesti annetuilta lausunnoilta.

Kunnianosoituksia
-----------------

Hallitsevana monarkina Beatrix toimi seuraavien ritarikuntien suurmestarina:

* Orania-Nassaun ritarikunta (Alankomaat)
* Alankomaiden leijonan ritarikunta (Alankomaat)
* Vilhelmin sotilasritarikunta (Alankomaat)

### Ulkomaalaiset

* Itävallan tasavallan kunniamitali (Itävalta)
* Leopoldin ritarikunta (Belgia, 2012)
* Marianmaan ristin ritarikunta (Viro, 2008)
* Valkoisen ruusun ritarikunta (Suomi, 1990)
* Italian tasavallan ansioritarikunta (Italia, 1973)
* Asteekkikotkan ritarikunta (Meksiko, 2009)
* Henrik Purjehtijan ritarikunta (Portugali, 1991)
* Valkoisen kaksoisristin ritarikunta (Slovakia, 2007)
* Kultaisen taljan ritarikunta (Espanja, 1985)
* Isabella Katolilaisen ritarikunta (Espanja, 1980)
* Zayedin ritarikunta (Arabiemiraatit, 2012)
* Sukkanauharitarikunta (Iso-Britannia, 1989)

Lähteet
-------

1. ↑  Hollannin kuningatar luopuu kruunusta *Ilta-Sanomat*.  28.1.2013.
2. ↑  Hollannin Beatrix aikoo luopua kruunusta *Kymen Sanomat*.  29.1.2013. Kotka:  Kaakon Viestintä Oy. Viitattu 29.1.2013. [vanhentunut linkki]
3. ↑  Kuningatar Beatrix luopui kruunusta.  *Turun Sanomat*, 30.4.2013.  TS-Yhtymä. Artikkelin verkkoversio. Viitattu 3.5.2013.  (Arkistoitu – Internet Archive)
4. ↑  Willem-Alexander julistautui kansan kuninkaaksi.  *Turun Sanomat*, 30.4.2013.  TS-Yhtymä. Artikkelin verkkoversio. Viitattu 3.5.2013.  (Arkistoitu – Internet Archive)
5. ↑  Luettelo Rooman klubin kunniajäsenistä (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
6. ↑  Karst Tates, Driver Who Attacked Dutch Royals, Was ’in Despair’ Over Recession The Times. Viitattu 3.5.2009. (englanniksi)
7. ↑  Wallius, Anniina: Kuningatar Beatrix luopuu kruunusta  28.1.2013. Yle Uutiset. Viitattu 29.1.2013.
8. ↑  Queen Beatrix of the Netherlands *I Am Expat*. Viitattu 20.3.2016. (englanniksi)
9. ↑  Double nationalité (Ranskan Alankomaiden lähetystön verkkosivun *Presse néerlandaise du mercredi 28 février 2007* lehdistöraportti. Tieto julkaistu alun perin Volkskrant-lehdessä, s. 3) Ranskan Alankomaiden lähetystö.  (ranskaksi)
10. ↑  Kuningashuoneen verkkosivut. (Arkistoitu – Internet Archive)
11. ↑  The Big Question: What Is the Extent of European Royalty, And Does It Still Have a Role? *The Independent*.  2009. Viitattu 20.3.2016. (englanniksi)
12. ↑  Personal decorations - Decorations and honours *Royal House of the Netherlands*.  14.4.2015. Viitattu 8.3.2023. (englanniksi)
13. ↑  Anfragebeantwortung (pdf) (s. 974) *parlament.gv.at*.  2012. Viitattu 8.3.2023. (saksaksi)
14. ↑  Koninklijk Besluit nationale orden bij koninklijk besluit van 27 maart 2012 wordt mevr. straven, beatrice tot ridder in de leopoldsorde benoemd. zij zal het burgerlijk ereteken dragen. zij neemt vanaf 27 maart 2012 haar rang in de orde in *Etaamb*.  19.4.2012. Viitattu 8.3.2023. (hollanniksi)
15. ↑  Teenetemärkide kavalerid *Vabariigi Presidendi Kantselei*.  2023. Viitattu 8.3.2023. (viroksi)
16. ↑  Suomen Valkoisen Ruusun ritarikunnan suurristin ketjuineen ulkomaalaiset saajat *Ritarikunnat*.  9.10.2020. Viitattu 8.3.2023.
17. ↑  S.A.R. Beatrice Guglielmina Armgard Principessa dei Paesi Bassi *Palazzo del Quirinale*.  2023. Viitattu 8.3.2023. (italiaksi)
18. ↑  ACUERDO por el que se otorga a Su Majestad Beatrix Reina de los Países Bajos, la Condecoración de la Orden Mexicana del Aguila Azteca en el grado de Collar. (pdf) *Diario Oficial*.  2.11.2009.  Arkistoitu 2013. Viitattu 8.3.2023. (espanjaksi)
19. ↑  ENTIDADES ESTRANGEIRAS AGRACIADAS COM ORDENS PORTUGUESAS *Página Oficial das Ordens Honoríficas Portuguesas*.  2023. Viitattu 8.3.2023. (portugaliksi)
20. ↑  State Honours *Slovak-Republic.org*.  2023. Viitattu 8.3.2023. (englanniksi)
21. ↑  III. Otras disposiciones (pdf) *Boletín Oficial del Estado*.  1985.  (espanjaksi)
22. ↑  III. Otras disposiciones (pdf) *Boletín Oficial del Estado*.  1980. Viitattu 8.3.2023. (espanjaksi)
23. ↑  H.H Sheikh Khalifa welcomes HM Queen Beatrix of Netherlands *Ministry of Foreign Affairs*.  2012.  Arkistoitu 2013. Viitattu 8.3.2023. (englanniksi)
24. ↑  Page 8095 | Issue 51806, 11 July 1989 | London Gazette *The Gazette*.  1989. Viitattu 8.3.2023. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Beatrix** Wikimedia Commonsissa

* Alankomaiden kuningashuoneen viralliset sivut (englanniksi)

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Edeltäjä:**Juliana** | **Alankomaiden hallitsija**1980–2013 | Seuraaja:**Willem-Alexander** |

Kaarle Suuren palkinnon saajat

|  |  |
| --- | --- |
| 1950–1975 | 1950 Richard Coudenhove-Kalergi
· 1951 Hendrik Brugmans
· 1952 Alcide De Gasperi
· 1953 Jean Monnet
· 1954 Konrad Adenauer
· 1956 Winston Churchill
· 1957 Paul-Henri Spaak
· 1958 Robert Schuman
· 1959 George Marshall
· 1960 Joseph Bech
· 1961 Walter Hallstein
· 1963 Edward Heath
· 1964 Antonio Segni
· 1966 Jens Otto Krag
· 1967 Joseph Luns
· 1969 Euroopan komissio
· 1970 François Seydoux de Clausonne
· 1972 Roy Jenkins
· 1973 Salvador de Madariaga |
| 1976–2000 | 1976 Leo Tindemans
· 1977 Walter Scheel
· 1978 Konstantínos Karamanlís
· 1979 Emilio Colombo
· 1981 Simone Veil
· 1982 kuningas Juan Carlos I
· 1984 Karl Carstens
· 1986 Luxemburgin kansa
· 1987 Henry Kissinger
· 1988 François Mitterrand, Helmut Kohl
· 1989 Veli Roger (Taizé-yhteisö)
· 1990 Gyula Horn
· 1991 Václav Havel
· 1992 Jacques Delors
· 1993 Felipe González
· 1994 Gro Harlem Brundtland
· 1995 Franz Vranitzky
· 1996 kuningatar Beatrix
· 1997 Roman Herzog
· 1998 Bronisław Geremek
· 1999 Tony Blair
· 2000 Bill Clinton |
| 2001– | 2001 György Konrád
· 2002 Euro-valuutta 
· 2003 Valéry Giscard d’Estaing
· 2004 Pat Cox, paavi Johannes Paavali II (erikoispalkinto)
· 2005 Carlo Azeglio Ciampi
· 2006 Jean-Claude Juncker
· 2007 Javier Solana
· 2008 Angela Merkel
· 2009 Andrea Riccardi
· 2010 Donald Tusk
· 2011 Jean-Claude Trichet
· 2012 Wolfgang Schäuble
· 2013 Dalia Grybauskaitė
· 2014 Herman Van Rompuy
· 2015 Martin Schulz
· 2016 paavi Franciscus
· 2017 Timothy Garton Ash
· 2018 Emmanuel Macron
· 2019 António Guterres
· 2020 Klaus Johannis
· 2022 Svjatlana Tsih’anouskaja, Maryja Kalesnikava, Veronika Tsapkala |



|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Italia
* Israel
* Belgia
	+ 2
* Yhdysvallat
* Tšekki
* Alankomaat
* Puola

 |
|  |
| Taiteenala | 
* RKD Artists

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Deutsche Biographie

 |
|  |
| Muut | 
* Europeana
* NARA
* SNAC
* IdRef

 |

 |