Käytössä oleva palju.
Puulämmitteinen palju on varustettu ulkoisella kiukaalla ja se soveltuu noin 6 kylpijälle.Puulämmitteinen palju ympärivuotiseen käyttöön.
**Kylpytynnyri** eli **hulju** tai **palju** on yleensä puusta valmistettu tynnyri, jota käytetään ulkona kylpemiseen. Kylpytynnyrissä on yleensä mukana veden lämmittämiseen tarkoitettu kamiina, jossa polttoaineena useimmiten käytetään polttopuita. Kylpemiseen tarkoitettuja paljuja valmistetaan yleensä puusta, joka voi olla lämpökäsiteltyä, tai merialumiinista.

Materiaalit ja rakenne
----------------------

Kylpytynnyreitä valmistetaan useista eri puulajeista, joista kaikilla on omat hyvät ja huonot puolensa. Suomessa käytetään pääasiassa tavallista kuusta sekä lämpökäsiteltyä puuta. Tynnyri sidotaan teräksisillä vanteilla, kuten esimerkiksi säilytykseen käytetyt viinitynnyrit. Markkinoilla on viime vuosina siirrytty paljon käsittelemättömistä puulaaduista lämpökäsiteltyyn puuhun, jonka etuna on pienempi kosteuseläminen. Tämä vastaavasti näkyy tynnyrin huollon helpottumisena. Myös muita valmistusmateriaaleja käytetään, kuten lasikuitua, erilaisia muoveja ja metalleja, mutta näistä altaista käytetään monesti muita nimityksiä, kuten kuumakylpyallas tai pelkkä palju. Kylpytynnyrit ovat yleensä melko syviä (90–120 cm), ja niissä on sisään rakennettu penkki, jolla voi istua. Perinteisessä kylpytynnyrissä ei yleensä ole poreita tai muita teknisiä laitteita, jotka taas kuuluvat kiinteänä osana porealtaisiin. Tynnyreihin on kuitenkin yleensä liitetty ulkopuolinen kamiina veden lämmittämiseksi suoraan altaassa.

Paljun käyttö
-------------

Ennen tulien sytyttämistä paljun kiukaaseen on palju täytettävä vedellä. Paljujen yleisin käyttövirhe on puulämmitteisen paljun lämmittäminen tyhjänä tai riittämättömällä vesimäärällä, jolloin paljun kamiina saattaa palaa puhki. Vakuutusyhtiön Pohjola Vakuutuksen korvauspäällikkö Sini Kujalan mukaan paljuvahinkojen suuruusluokka vaihtelee tilanteesta riippuen muutamasta tuhannesta eurosta jopa yli 10 000 euroon. 

Paljua täyttäessä on hyvä huomioida kylpijöiden lukumäärä, sillä ihmiset syrjäyttävät vettä tullessaan altaaseen ja osa vedestä valuu yli jos palju on liian täynnä vettä. Palju on kuitenkin aina täytettävä vähintään 5 cm kamiinan ylempien liitosputkien yläpuolelle ennen tulen sytyttämistä kamiinaan, jotta vesi pääsee täyttämään kiukaan kokonaan. Tynnyrin kamiinaa ei saa koskaan sytyttää altaan ollessa tyhjä tai vajaasti täytetty. Vajaan altaan lämmittäminen johtaa helposti kamiinan sulamiseen. Allasta ei saa myöskään alkaa tyhjentämään ennen kuin tuli on kokonaan sammunut kamiinasta ja hiillos hiipunut jotta kuuma hiillos ei vaurioita tai sulata kiukaan metalliosia. 

Täytettyä allasta ei saa päästää jäätymään talvella, vaan tyhjennä allas käytön jälkeen heti, tai huolehdi riittävästä lämmityksestä. Jäätyessään laajeneva vesi voi vaurioittaa kiuasta avaten kiukaan saumoja ja aiheuttaen siten vuotoja, jotka voivat pahimmassa tapauksessa rikkoa paljun kiukaan käyttökelvottomaksi. 

Paljun käyttöön liittyy myös hygieniariskejä, jotka on hyvä tunnistaa jo ennen paljun käyttöönottoa. Oulun yliopiston kardiologian professori Heikki Huikurin näkemyksen mukaan paljujen suurimpina vaarana onvat bakteerit ja niiden aiheuttamat mahdollisesti aiheuttamat vakavat komplikaatiot. Paljujen lämmin, noin 38 asteinen vesi, luo otolliset olosuhteet bakteereille. Siksi palju tulisi aina tyhjentää ja puhdistaa jokaisen käyttökerran jälkeen ohjeiden mukaan antibakteerisilla pesuliuoksilla.

Myös paljun kiuas tulee muistaa tyhjentää käytön jälkeen. Jos veden jättää kiukaaseen, voi vesi talvella jäätyä ja laajetessaan viottaa kaminan saumoja ja siten rikkoa kamiinan. Pakkasöiden mahdollisuus on hyvä pitää mielessä vielä keväälläkin. Jos kamiina pääsee jäätymään, varovainen sulattaminen kamiinan ulkopuolelta esimerkiksi kevyellä sähkölämmityksellä vielä pelastaa tilanteen. 

Yllä mainittyjen lisäksi paljun potentiaalisia riskejä ovat hukkumisvaara, elimistön kuivuminen ja sydänkohtausvaara lämpimän veden vaikutuksesta ja liukastumisvaara etenkin talvella, kun paljusta roiskuva vesi jäätyy kylmille pinnoille nopeasti.

Lähteet
-------

* Hyvärinen, Hanna: Puhtaana paljuun ja takaisin *Aamulehti*.  18.6.2009. Aamulehti.  Arkistoitu 3.7.2009. Viitattu 11.11.2009. (suomeksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Kylpytynnyri** Wikimedia Commonsissa



1. ↑  Ruissalo, Pekka: Ole tarkkana paljun kanssa! Voi aiheuttaa yli 10 000 euron laskun – vakuutus korvaa vain alle puolet vahingoista.  *Vantaan sanomat*, 28.12.2022.  Keskisuomalainen Oyj.
2. ↑  Palju Kivikoski (Paljun täyttäminen) Suomen Kotteria Oy. Viitattu 19.1.2024.
3. ↑  Palju Kaunisvirta Savantum Oy. Viitattu 19.1.2024.
4. ↑  Nykänen, Maria: Asiantuntija huolissaan paljujen riskeistä: Muista nämä neljä asiaa paljuillessasi  25.07.2018. Yle. Viitattu 17.1.2024.
5. ↑  Ervasti, Anu-Elina: Ethän pilaa kylpypaljuasi käyttökelvottomaksi vahingossa? Nämä ovat neljä yleisintä virhettä!.  *Iltasanomat*, 24.4.2014.  Sanoma Media Finland.
6. ↑  Kotiaho, Minna: Vuokramökki paljulla, luksusta lomalle! Suomen Kotteria oy. Viitattu 17.1.2024.