recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Drama Queen Communications toimistorakennus Turun Itäisellä Pitkälläkadulla.
**Drama Queen Communications Oy** (ent. *SFB Agency*, ent. *Mainostoimisto Satumaa Oy*) on pohjoismainen markkinointiviestintätoimisto. Vuonna 2018 Drama Queen työllisti 75 markkinointiviestinnän ammattilaista Turussa, Helsingissä ja Tukholmassa. Yrityksen toimitusjohtajana vuodesta 2019 toimii Matias Mero. Drama Queen Communications on voittanut Vuoden Toimisto -kultamitalit vuosina 2023 ja 2024.

Historia
--------

Fuusioituneen Drama Queenin historia alkoi vuonna 1996, kun Mainostoimisto Satumaa Oy perustettiin Turussa. Omistajina ja perustajina toimivat Minna Koivurinta, Jari Salonen ja Juha Saarinen. Mainostoimisto Satumaan toimitusjohtajana toimi Minna Koivurinta ja myöhemmin Marko Edfelt.

Mainostoimisto Satumaa laajentui 2015, kun yritys osti ruotsalaisen Family Busineksen koko osakekannan ja omistajat Mårten Knutsson sekä John Lagerqvist siirtyivät Satumaa Oy:n osakkaiksi. Vuonna 2002 perustettu Family Business oli ollut vähittäiskauppaan erikoistunut mainostoimisto.

Yritysten yhdistymisestä syntyi SFB Agency, johon myöhemmin myös liitettiin Ilona Kankaan johtama viestintään ja sosiaaliseen mediaan erikoistunut sisaryritys DQ Communications Oy. SFB Agencyn toimitusjohtajaksi nimitettiin Johan Birath alkuvuodesta 2017.

Laajentuneena markkinointi- ja viestintäpalveluiden yrityksenä SFB Agency vaihtoi nimensä Drama Queeniksi syksyllä 2018, jolloin Ilona Kangas toimi yrityksen toimitusjohtajana.

Asiakkaat
---------

Yrityksen asiakkaita ovat mm. Absolut Vodka, Airam, Anora, Avainapteekit, Carlsberg Group, Finnkino, Geberit, Gofore, Hesburger, Heering, IDO, Jalostaja, Juustoportti, Keiju, Lantmännen Unibake, Larsen Cognac, L'Oréal Nordic, Lundén Foods Pro, Neste, Neste K, Olvi, Orthex Group, Suoma ry. Swedish Match, Tampere, Turku, Turku Energia, Vaasa, Vaasan ja Valopilkku.

Lähteet
-------

1. 1 2  SFB Agency sai uuden nimen – toimisto on nyt Drama Queen: "Selvästi SFB Agency ei iskostunut ihmisten mieliin"  1.10.2018. Markkinointi & Mainonta. Viitattu 25.2.2019.
2. ↑  Drama Queen Comms about *dqcomms.com*.  Arkistoitu 28.2.2019. Viitattu 25.2.2019.
3. ↑  Satumaa on Turussa  2.12.2001. Helsingin Sanomat. Viitattu 25.2.2019.
4. ↑  Mainostoimisto Satumaa ja ruotsalainen Family Business yhdistyvät  5.3.2015. Aamuset.  Arkistoitu 28.2.2019. Viitattu 25.2.2019.
5. ↑  Mainostoimisto Satumaa ja Family Business yhdistyvät  5.3.2015. Turun Sanomat. Viitattu 25.2.2019.
6. ↑  Mainostoimisto Satumaa ja ruotsalainen Family Business yhdistyvät  5.2.2015. Aamuset.  Arkistoitu 28.2.2019. Viitattu 25.2.2019.

Aiheesta muualla
----------------

Drama Queenin kotisivut
**UDK ry** on Tampereen yliopiston informaatiotutkimuksen ja mediatutkimuksen ainejärjestö. UDK (lyhenne sanoista *Universelle Dezimalklassifikation)* on nimetty yleisen kymmenluokittelun mukaan.

Ainejärjestön tarkoituksena on "yhdistää oppiaineen opiskelijoita, ajaa heidän etujaan ja järjestää monipuolista toimintaa jäsenilleen". UDK:n arvoja ovat yhdenvertaisuus, avoimuus, ekologisuus ja yhteisöllisyys.

UDK on Tampereen ylioppilaskunta TREYn piirissä toimiva järjestö.

Historia
--------

UDK ry on perustettu 1968 ja rekisteröity ensimmäisen kerran yhdistykseksi vuonna 1974. UDK:n nettisivuilla oleva arkisto on suojattu salasanalla.

Toiminta
--------

UDK järjestää jäsenilleen paljon tapahtumia, kuten sitsejä ja viikottaisia kahvihetkiä. Erityisen perinteikkäitä tapahtumia ovat tutustumisbileet ja Kintulammen retket.

Ainejärjestö julkaisee myös omaa lehteä, Asiasanaa, jota on julkaistu jo yli viisikymmentä vuotta. Lehti ilmestyy digitaalisena kokonaisuutena neljä kertaa vuodessa. Asiasanalla on myös video- ja podcast-sisältöjä. UDK:n mukaan tämä keski-ikäinen lehti "jortsaa kuin parhainkin diskolisko".

Lisäksi ainejärjestö pitää yhteyttä alumneihinsa ja järjestää tapahtumia myös heille. UDK:lle on myönnetty Suomen Punaisen Ristin Veripalvelun hopeinen kunniakirja vuonna 2022.

Lähteet
-------

1. ↑  Yhdistyksen säännöt – UDK ry *udk.fi*. Viitattu 28.10.2023.
2. ↑  Strategia – UDK ry *udk.fi*. Viitattu 28.10.2023.
3. ↑  Ylioppilaskunnan piirissä toimivat järjestöt *TREY*. Viitattu 28.10.2023.
4. ↑  UDK ry – Tampereen yliopiston informaatiotutkimuksen ja mediatutkimuksen opiskelijat *udk.fi*. Viitattu 28.10.2023.
5. ↑  Tapahtumat – UDK ry *udk.fi*. Viitattu 28.10.2023.
6. ↑  Spotify *open.spotify.com*. Viitattu 28.10.2023.
7. ↑  Asiasana – UDK ry *udk.fi*. Viitattu 28.10.2023.
8. ↑  Strategia – UDK ry *udk.fi*. Viitattu 28.10.2023.
9. ↑  Palkitut luovuttajaryhmät *Veripalvelu*. Viitattu 28.10.2023.
**Jiřina Švorcová** (myös *Rohanová* ja *Šoltová*, 25. toukokuuta 1928, Kociánovice u Hradce Králové, Tšekkoslovakia – 8. elokuuta 2011 Praha, Tšekki) oli yksi näkyvimmistä normalisaation aikakauden näyttelijöistä sosialistisessa Tšekkoslovakiassa. Eläköidyttyään hänet tunnettiin erityisesti kommunistisen aatteen puolustajana.

Elämä
-----

Švorcová syntyi työväenluokkaiseen perheeseen lähellä Hradec Královéa vuonna 1928. Švorcován isän kuoltua tämän ollessa viisivuotias perhe muutti pääkaupunki Prahaan. Nuorena hän opiskeli valtion konservatoriossa (nykyään DAMU) teatteria. Hän valmistui vuonna 1950, jonka jälkeen hän muutti Hradec Královéen saatuaan sieltä näyttelijän paikan. Kuitenkin jo vuoden jälkeen Švorcová muutti takaisin Prahaan ja liittyi Vinohradissa sijainneeseen teatteriin, jossa hän lopulta naytteli peräti 40 vuotta.

Teatterin lisäksi Švorcová näytteli myös lukuisissa elokuvissa ja tv-sarjoissa. Hänen ensimmäinen elokuvaroolinsa oli elokuvassa *Temno* (*Tumma*) vuonna 1950. Tunnetuimman roolinsa hän teki tv-sarjassa *Žena za pultem* (*Nainen tiskin takana*), joka oli yksi suosituimmista normalisaation ajan tv-ohjelmista. Švorcová eläköityi näyttelemisestä vuonna 1990, kun hän jätti Vinohradyn teatterin samettivallankumouksen jälkeen.

### Politiikassa

Švorcován hauta Prahan Střešovicessä.Švorcová liittyi Tšekkoslovakian kommunistiseen puolueeseen jo vuonna 1946 eli ennen helmikuun vallankaappausta. Tšekkoslovakian miehityksen jälkeen 1968 maassa koitti niin sanottu normalisaation aika. Švorcová kannatti vanhollisten kommunistien harjoittamaa politiikkaa ja nousi pian tärkeisiin asemiin puolueessa. Vuonna 1972 hänestä tuli vastaperustetun tšekkiläisten näytelmätaiteilijoiden liiton puheenjohtaja ja vuodesta 1976 hän toimi kommunistisen puolueen keskuskomitean jäsenenä. Vuonna 1977 hän oli yksi Peruskirja 77:tä vastustaneen Antiperuskirjan (*Anticharta*) allekirjoittajista.

Švorcová ei muuttanut kantaansa kommunismista samettivallankumouksen jälkeenkään, vaan pysyi aktiivisena puolueen tukijana aina elämänsä loppuun asti. Hän esiintyi lukuisissa KSČM:n tilaisuuksissa ja asettui puolueen listalta ehdolle vuoden 1996 senaatin vaaleissa, muttei tullut valituksi. Švorcová kuoli sairaalassa Prahan Malvazinkyssä elokuussa 2011.

Yksityiselämä
-------------

Myös Švorcován isoveli Václav Švorec oli näyttelijä.

Palkinnot ja kunnianosoitukset
------------------------------

* Voittoisan helmikuun ritarikunta (*Řád Vítězného února*) – 1978
* Tšekkoslovakian kansantaiteilija

Lähde

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Jiřina Švorcová *Filmový přehled*. Viitattu 11.4.2024. (tšekiksi)
2. 1 2 3 4 5  Zemřela Jiřina Švorcová, zarytá obhájkyně komunismu *Lidovky.cz*.  8.8.2011. Viitattu 11.4.2024. (tšekiksi)
3. ↑  Machalická, Jana: Jiřina Švorcová, žena, která nic nepochopila *Lidovky.cz*.  6.10.2010. Viitattu 12.4.2024. (tšekiksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Jiřina Švorcová** Wikimedia Commonsissa
**Kangasniemen Musiikkiviikot** on Kangasniemellä kesäisin järjestettävä musiikkitapahtuma, johon kuuluu konsertteja ja musiikkikursseja.

Historia
--------

Tapahtuma sai alkunsa vuodesta 1980 järjestetyistä musiikkikursseista. Ensimmäiset musiikkiviikot järjestettiin vuonna 1983.

Tapahtuman ensimmäisenä taiteellisena johtajana toimi professori Matti Tuloisela vuoteen 1995 saakka.

Tapahtuman yhteydessä on järjestetty vuodesta 1987 Kangasniemen laulukilpailu sekä vuosina 1992–2008 Liedpianistikilpailu Pieksämäellä.

Tuloiselan jälkeen taiteellisena johtajana toimi FM Markku Turunen vuoteen 2001 asti.

Organisaatio
------------

Tapahtumaa järjestää Kangasniemen Musiikinystävät ry. Tapahtuman taiteellisena johtajana on toiminut Mikko Franck vuodesta 2002 lähtien.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Info: Taustayhteisö Kangasniemen Musiikkiviikot. Viitattu 11.9.2016.
2. 1 2 3  Kangasniemen XXXI Musiikkiviikot (esite) *spotidoc.com*. Viitattu 11.9.2016.

Aiheesta muualla
----------------

* Kangasniemen Musiikkiviikot
**Rakugo** (jap. 落語) on japanilaista kerronnallista komiikkaa. Se on eräänlainen sekoitus stand up -komiikkaa ja teatteria. Esiintyjät istuvat yleisön edessä tyynyllä ja kertovat ja näyttelevät istualtaan humoristisia tarinoita. Apunaan esiintyjät käyttävät japanilaista viuhkaa ja kangaspalaa, joiden avulla pyritään havainnollistamaan tarinaan liittyviä elementtejä. Esimerkiksi viuhka saattaa muuttua esityksen aikana syömäpuikoiksi ja kangaspala kulholliseksi nuudeleita.

Ennen rakugo-sanan vakiintumista laji tunnettiin Edossa (nyk. Tokio) nimellä *otoshibanashi* (落し噺). Tämä tarkoittaa tarinaa, jossa on *ochi* (落ち, '(koominen) huipentuma', kirjaimellisesti 'pudotus'). Rakugo-sanan kirjoitusasu koostuu otoshibanashi-sanan ensimmäisestä merkistä 落 ja kerrontaa tai kieltä tarkoittavasta 語-merkistä; ääntämys puolestaan vastaa näiden merkkien kiinalaisperäistä lukutapaa. Tokiossa Shitayan pyhäkössä 1798 rakugoa esitettiin ensimmäisen kerran tavalliselle kansalle maksua vastaan.

Kansaissa otoshibanashista käytettiin nimeä *karukuchibanashi* (軽口噺, 'kevyt tarina').

Lähteet
-------

1. ↑  Tajeshi Yoro, Taku Miki, Genjiro Ito: *Japani, Pienoishakuteos Japanista*, s. 52-53. Japanin ja Suomen kulttuurivaihdon toimeenpanokomitea, 2019.

Aiheesta muualla
----------------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Rakugo**.
* "Rakugo" (The Art of Storytelling) (englanniksi)
**Fysiikan tutkimuslaitos** (engl. *Helsinki Institute of Physics*, HIP) on Helsingin yliopiston, Aalto-yliopiston, Jyväskylän yliopiston, Lappeenrannan teknillisen yliopiston ja Tampereen teknillisen yliopiston yhteinen tutkimuslaitos. Laitos toimii hallinnollisesti Helsingin yliopiston yhteydessä.

Fysiikan tutkimuslaitoksessa tehdään sekä fysiikan perustutkimusta että soveltavaa tutkimusta, ja laitos osallistuu alan tutkijakoulutukseen. Soveltavan tutkimuksen merkittävä osa on hiukkaskiihdytinkeskusten toimintaan liittyvä teknologiankehitys. Laitos huolehtii myös Suomen yhteistyöstä Euroopan ydinfysiikan tutkimusjärjestön CERNin kanssa. 

Laitoksen tutkimus keskittyy seuraaviin osa-alueisiin:

* **Teoreettisen fysiikan ohjelma**
	+ Biofysiikka
	+ Kosmologia
	+ Hiukkasfysiikan fenomenologia
	+ Säieteoria
	+ Kvanttikenttäteoria
	+ Ultrarelativistiset raskasionitörmäykset
* **Kokeellisen fysiikan ohjelmat**
	+ Suurenergiafysiikan ohjelma
		- Etusuunnan fysiikka TOTEM-koeasemien ympäristössä
		- Elektroni-positroni-fysiikka
		- COMPASS-kokeet
		- Ilmaisinlaboratorio
	+ CMS-ohjelma (kompakti myonisolenoidi -ohjelma)
		- CMS-ohjelmistot ja -fysiikka
		- CMS-jäljitin
	+ Ydinaineen ohjelma
		- LHC-törmäyttimen ALICE-ilmaisimen kehitys
		- ISOLDE-laitteiston kehitys
* **Teknologiaohjelma**

Teoreettisen fysiikan tutkimusohjelma pyrkii tekemään eturintaman tutkimustyötä ja antamaan teoreettista tukea kokeellisille tutkimushankkeille. Teknologiaohjelma tukee CERNin ja Suomen välistä teknologiayhteistyötä ja teknologian siirtoa. Laitos edistää teknologiayhteistyötä yhteistyössä TEKESin kanssa.

Tutkimuslaitos osallistuu myös CERNissä tehtävään CLOUD-kokeeseen, jossa pyritään simuloimaan yläilmakehän olosuhteita ja tutkimaan energeettisen säteilyn vaikutuksia hiukkasten muodostukseen näissä olosuhteissa.

Lähteet
-------

* Fysiikan tutkimuslaitos (HIP) (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi, suomeksi, ruotsiksi)
**Kommutatiivisuus** eli **vaihdannaisuus** on algebrallinen käsite. Se tarkoittaa sitä, että tietyn operaation lopputulos on sama, olivatpa operandit kummassa järjestyksessä tahansa.

Kommutatiivisuus voidaan määritellä seuraavasti: Olkoon {\displaystyle X} joukko ja {\displaystyle a} ja {\displaystyle b} sen alkioita. Operaatio {\displaystyle \otimes :X\times X\mapsto X} on kommutatiivinen, jos kaikilla {\displaystyle a} ja {\displaystyle b} toteutuu {\displaystyle a\otimes b=b\otimes a}.

Esimerkkejä kommutatiivisista operaatioista
-------------------------------------------

Luonnollisten lukujen yhteen- ja kertolasku ovat kommutatiivisia operaatioita, sillä a + b = b + a ja c \* d = d \* c kaikilla luonnollisilla luvuilla a, b, c ja d.

Määritellään vektorien pistetulo:
Olkoot {\displaystyle \mathbf {x} =x\_{1}+x\_{2}+\ldots +x\_{n}} ja {\displaystyle \mathbf {y} =y\_{1}+y\_{2}+\ldots +y\_{n}} reaalisia tai kompleksisia vektoreita. Vektorien x ja y pistetulo määritellään seuraavasti:

{\displaystyle \mathbf {x} \cdot \mathbf {y} =x\_{1}y\_{1}+x\_{2}y\_{2}+\ldots +x\_{n}y\_{n}}
Pistetulon määritelmästä ja kertolaskun kommutatiivisuudesta seuraa että pistetulo on kommutatiivinen:

{\displaystyle \mathbf {x} \cdot \mathbf {y} =x\_{1}y\_{1}+x\_{2}y\_{2}+\ldots +x\_{n}y\_{n}=y\_{1}x\_{1}+y\_{2}x\_{2}+\ldots +y\_{n}x\_{n}=\mathbf {y} \cdot \mathbf {x} }

Esimerkkejä ei-kommutatiivisista operaatioista
----------------------------------------------

Vähennyslasku ja jakolasku eivät ole kommutatiivisia operaatioita, sillä 4−3 ≠ 3−4, ja 8:2 ≠ 2:8.

Katso myös
----------

* liitännäisyys
* osittelulaki
* antikommutatiivisuus

Lähteet
-------

1. ↑  Thompson, Jan & Martinsson, Thomas: *Matematiikan käsikirja*, s. 18–19. Helsinki: Tammi, 1994. ISBN 951-31-0471-0.

Kirjallisuutta
--------------

* Thompson, Jan & Martinsson, Thomas: *Matematiikan käsikirja*. Helsinki: Tammi, 1994. ISBN 951-31-0471-0.
* Häsä, Jokke; Rämö, Johanna: *Johdatus abstraktiin algebraan*. Helsinki: Gaudeamus, 2015. ISBN 978-952-495-361-0.
Brionin logo.
Brionin myymälä Las Vegas Stripillä.
**Brioni** on italialainen vaateyhtiö, joka on erikoistunut korkealaatuisiin käsin tehtyihin miesten pukuihin. Brionin perustivat vuonna 1945 Nazareno Fonticoli ja Gaetano Savini. Nimen yhtiölleen perustajat ottivat Adrianmerellä sijaitsevasta Brioni-saaristosta, koska paikka tunnettiin tuohon aikaan ylellisenä lomakohteena.

Brionin vaatetehdas sijaitsee Abruzzossa, Keski-Italiassa. Yhtiön tunnetuin tuote on mittatilauksena korkealaatuisesta kankaasta tehdyt puvut, joiden hinta on yleensä 3 000 ja 36 000 euron väliltä. Yhden puvun tekoon käytetään vähintään 30–35 tuntia, ja asiakas voi valita yli 5 000 erilaisen kankaan väliltä. Brionin asiakaskuntaan on kuulunut useita rikkaita, kuuluisia ja vaikutusvaltaisia miehiä presidenteistä tähtinäyttelijöihin.

Pukujen lisäksi Brioni valmistaa muun muassa paitoja, solmioita ja naisten vaatteita. Yhtiön liikevaihto vuonna 2006 oli 180 milj. €.

*Kauppalehti Optio 3/2012* sijoitti Brionin sijaluvulle 3 listallaan "101 vaikuttavinta miestenvaatevalmistajaa".

Lähteet
-------

1. ↑  Roetzel, Bernhard. "Täydellinen herrasmies" Tandem Verlag GmbH, 2009, ss. 111–112.
2. 1 2  Brioni Targets Richest Asians, Casual Wear After Family Feud (englanniksi)
3. ↑  A tailor who won't let on (englanniksi)
4. ↑  Kauppalehti Optio 3/2012

Aiheesta muualla
----------------

* Brioni.com
**Vanhempainilta** on tavallisesti saman koulun samaa luokkaa käyvien oppilaiden vanhempien tapaaminen, joka järjestetään tavallisesti arki-iltana. Kuitenkin ainakin osassa kouluissa järjestetään myös vanhempainiltoja, jotka on tarkoitettu kaikille kyseistä koulua käyvien oppilaiden vanhemmille, eli koko koulun vanhempainiltoja. Vanhempainillat ovat keskustelullisia, yhteisöllisiä tilaisuuksia. Vanhempainilloissa vanhemmat tapaavat koulun opettajia ja joskus muutakin henkilökuntaa. He voivat saada tietoa koulun toiminnasta ja mahdollisuuksistaan osallistua lastensa opiskeluun ja koulunkäyntiin. Vanhempainillassa saatetaan tiedottaa esimerkiksi kotitehtävien tekemisestä ja uusista oppiaineista. Vanhempainiltojen avulla voidaan yrittää edesauttaa kodin ja koulun välistä yhteistyötä. Tavallisesti vanhempainiltoihin eivät saa tulla opettajien lisäksi muut kuin kyseisten oppilaiden vanhemmat; harvemmin saatetaan joissakin kouluissa järjestää tällaisesta normaalista vanhempainillasta poikkeava vanhempainilta, johon saavat tulla oppilaatkin ja joka on siten perhetapaaminen, jossa on aiheena koulunkäynti.

Lähteet
-------

1. ↑  Koko koulun vanhempainilta klo 18.00 alk. *Tiedotteet*.  2015. Lumijoen peruskoulu.  Arkistoitu 13.7.2015. Viitattu 12.7.2015.
2. ↑  Uutisarkisto *Perusopetus*.  12.3.2015. Lumijoen peruskoulu. Viitattu 12.7.2015. [vanhentunut linkki]
3. ↑  Koko koulun vanhempainilta klo 18 *Halssilan koulu*.  21.3.2015. Jyväskylän kaupunki.  Arkistoitu 4.3.2016. Viitattu 12.7.2015.
4. ↑  Koko koulun vanhempainilta *Koulut*.  2011. Kangasalan kunta.  Arkistoitu 12.7.2015. Viitattu 12.7.2015.
5. ↑  2. Koulun ja kodin yhteistyö *Koululainen: huoltajan opas*.  2008. Etelä-Pohjanmaan sairaanhoitopiiri (EPSHP).  Arkistoitu 13.7.2015. Viitattu 12.7.2015.
6. 1 2  Opetussuunnitelma Oriveden yhteiskoulu.  Arkistoitu 24.9.2015. Viitattu 12.7.2015.
7. ↑  Seppänen, Pekka: Vanhempain näytelmäkerho *Kotimaa*.  3.9.2014. Ilta-Sanomat.  Arkistoitu 13.7.2015. Viitattu 12.7.2015.

Aiheesta muualla
----------------

* Vanhempainliitto
* Viisi vinkkiä vanhempainiltaan *Yle Oppiminen*.  18.1.2017. Yleisradio (Yle). Viitattu 9.4.2022.
**Fighter Wing Skrydstrup** on Tanskan kunikaallisten ilmavoimien Etelä-Tanskassa sijaitseva lentotukikohta. Alueen pinta-ala 856 hehtaaria. Tukikohdassa on kolme kiitotietä, jotka kaikki ovat 3,5 kilometrin pituisia ja 25–50 metrin levyisiä. Leveimmällä kiitotiellä kaksi konetta voi nousta ja laskeutua samaan aikaan. Tukikohdassa toimii 30 F-16-hävittäjää ja T-17 Saab Supporter, jota käytetään koulutus- ja kuljetustehtäviin. Lisäksi lentokentällä on jatkuvassa hälytysvalmiudessa oleva etsintä- ja pelastushelikopteri (SAR) valmiina auttamaan Etelä-Tanskan etsintä- ja pelastustehtävissä. Lentotukikohdassa työskentelee noin 700 työntekijää.

Tanskan ja Yhdysvaltojen 21. joulukuuta 2023 solmiman DCA-sopimuksen perusteella Yhdysvallat saa tarvittaessa käyttöönsä Skrydstrupin lentotukikohdan.

Lähteet
-------

1. ↑  Om Fighter Wing Skrydstrup *Fighter Wing Skrydstrup*. Viitattu 28.3.2024. (tanskaksi)
2. ↑  Tanska allekirjoittaa puolustussopimuksensa USA:n kanssa pian – Ei salli ydinaseiden sijoittamista *Helsingin Sanomat*.  19.12.2023. Viitattu 28.3.2024.
**Archy Ivan Marshall** (s. 24. elokuuta 1994), tunnetaan paremmin taiteilijanimellään **King Krule**, on englantilainen laulaja ja tuottaja. Hän aloitti musiikin äänittämisen nimellä **Zoo Kid** vuonna 2010, mutta muutti nimekseen King Krule seuraavana vuonna. Hän on julkaissut nimen alla kaksi studioalbumia. Hän käytti nimensä inspiraationa Donkey Kong -pelisarjan King K. Rool -hahmoa*lähde?*.

King Krulen ja rnb-laulaja Frank Oceanin kollaboraatiosta on liikkunut paljon huhuja ja Frank pyysi Krulea äänittämään sanoituksia Blonde-albumille, mutta Krule uskoo, ettei Frank pitänyt niistä. Hän on myös tuottanut kappaleen *Death Whistles* Earl Sweatshirtille. Krule on myös vieraillut Ratkingin ja Mount Kimbien kappaleilla. 

Lapsena Krule tykkäsi tehdä musiikkia niin paljon ja hän myöhästyi niin paljon koulusta, että sosiaalipalvelut uhkasivat Krulen vanhempia vankilatuomiolla. Hänet hyväksyttiin 14-vuotiaana BRIT Schooliin, joka keskittyy luovaan taiteeseen ja teknologiaan. Hän alkoi julkaisemaan musiikkia Bandcamp-sivustolle vuosina 2010–2011, jonka jälkeen True Panther -levy-yhtiö huomasi hänen lahjakkuutensa ja julkaisi *King Krule EP*:n vuonna 2011. 

Hän oli myös vuonna 2013 ehdolla BBC Sound -kilpailussa.

Diskografia
-----------

**Studioalbumit**

* *6 Feet Beneath The Moon* (2013)
* *A New Place 2 Drown* (nimellä Archy Marshall) (2015)
* *The OOZ* (2017)
* *Man Alive!* (2020)
* *Space Heavy* (2023)

**EP:t**

* *U.F.O.W.A.V.E* (2010)
* *Out Getting Ribs/Has This Hit*? 12" (2010)
* *King Krule EP* (2011)
* *Rock Bottom/Octopus* 12" (2012)

Lähteet
-------

1. ↑  Pitchfork: King Krule on Music He Wrote for Frank Ocean: "I Don’t Think He Liked It" (21.8.2017) (englanniksi)
2. ↑  Rolling Stone: *King Krule: Rock's Coolest New Crank Sounds Off* (21.11.2017) (englanniksi) (Arkistoitu – Internet Archive)
3. ↑  BBC: BBC Sound Of: Past Nominees (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **King Krule** Wikimedia Commonsissa

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Yhdysvallat
* Tšekki

 |
|  |
| Taiteenala | 
* MusicBrainz

 |
|  |
| Muut | 
* Europeana
* IdRef

 |

 |
**Cota** on Kolumbian kunta, joka sijaitsee Cundinamarcan departementissa Andeilla. Se sijaitsee 26 kilometriä Bogotán koillisosasta. Lähellä sijaitsevia kuntia ovat Chía, Funza ja Tenjo. Cotassa oli vuoden 2009 laskelmien mukaan 21 873 asukasta, joista enemmistö oli alle 40-vuotiaita. Vuonna 2005 Cotassa laskettiin olevan naispuolisia asukkaita 51 % ja miespuolisia asukkaita 49 %.

Cotan nimen alkuperä viittaa muisca-kansan kieleen ja nimen alkuperä liittyy kihariin hiuksiin. Cota perustettiin 29. marraskuuta 1604. Cotan keskuspuiston kahdeksankulmainen muoto on saanut innoituksensa Pariisin Place Charles de Gaullen pyöreästä aukiosta.

Talous
------

Cotan pääelinkeino on maa- ja karjatalous. Siellä viljellään paljon esimerkiksi salaattia ja kaalia. Moni elättää itsensä myös myyntitöillä.

Ilmasto
-------

Cota kuuluu lauhkean ilmaston vyöhykkeeseen. Vuosittainen keskilämpötila on 13,7 astetta. Vuosittainen sademäärä on 816 millimetriä.

Väestö
------

Cotassa asuu paljon alkuperäiskansaan kuuluvaa väestöä. Vuoden 2005 väestölaskennan mukaan Cotassa asui 2 410 muisca-kansaan kuuluvaa ihmistä.

Nähtävyydet
-----------

Cotassa on useita luonnonsuojelualueita, puistoja ja myös terveyskylpylöitä.

Lähteet
-------

1. 1 2  Nuestro Municipio *cota-cundinamarca.gov.co*.  Arkistoitu 20.5.2015. Viitattu 22.6.2016.
2. ↑  Censo General 2005 Perfil Cota - Cundinamarca *DANE*. Viitattu 22.6.2016.
3. ↑  PERFIL EPIDEMIOLÓGICO 2009 *Municipio de Cota*. Viitattu 22.6.2016. [vanhentunut linkki]
4. ↑  COTA *Colombia Turismo Web*. Viitattu 22.6.2016.
5. ↑  CLIMATE: COTA *climate-data.org*. Viitattu 22.6.2016.
6. ↑  Pueblo muisca *siic.mininterior.gov.co*.  Arkistoitu 18.1.2021. Viitattu 22.6.2016.
7. ↑  Nuestro Municipio - turismo *cota-cundinamarca.gov.co*. Viitattu 22.6.2016. [vanhentunut linkki]
**Abdullah al-Baradouni** (arab. عَبْدُ الله البَرَدُونِي‎; Al Hadan piirikunta, Dhamarin maakunta 1929 – 30. elokuuta 1999 Sana'a, Jemen) oli jemeniläinen runoilija, kolumnisti ja kirjallisuuskriitikko.

Al-Baradouni sai lapsena uskonnollisen koulutuksen ja osasi Koraanin ulkoa 7-vuotiaana. Hän sokeutui 6-vuotiaana sairastuttuaan Jemenissä laajalle levinneeseen isorokkoon. Al-Baradouni lähti opiskelemaan Dhamarin kaupunkiin, josta vuonna 1949 siirtyi Sana'ahan. Hän aloitti uransa arabialaisen kirjallisuuden ja poliittisen historian opettajana. Al-Baradouni vietti useita jaksoja vangittuna, koska hänen poliittisesti latautuneet kirjoituksensa osoittivat kritiikkiä sekä uskonnollisia johtajia että Jemenin arabitasavallan perustaneita vallankumouksellisia kohtaan. Demokratian ja naisten oikeuksien puolestapuhujana hän sai tappouhkauksia Jemenin fundamentalistimuslimeilta, jotka pitivät häntä uskonluopiona. Al-Baradouni kieltäytyi hänelle tarjotusta poliisin suojelusta.

Al-Baradouni teki ensimmäisen ulkomaanmatkansa vuonna 1971 Mosulissa järjestettyyn runofestivaaliin, joka toi hänelle suosiota eri puolilla arabimaailmaa. Hän työskenteli Sana'an radiossa vuodesta 1964 kuolemaansa, vuodesta 1980 lähtien ohjelmajohtajana. Al-Baradouni myös kirjoitti kolumneja eri lehtiin. Hänellä oli erityinen kyky oppia runoutta ulkoa, minkä hän selitti sokeudellaan. Al-Baradouni julkaisi kaksitoista runokokoelmaa sekä kuusi muuta kirjaa politiikasta, kirjallisuudesta ja kansanperinteestä. Monista hänen teoksistaan on tehty käännöksiä vieraille kielille. Al-Baradouni toi arabialaiseen runouteen uusia tyylikeinoja ja esimerkiksi käytti runoissa vuoropuhelua. Hän sai uransa aikana useita palkintoja, kuten Al Owais -palkinnon Arabiemiraateissa vuonna 1993.

Al-Baradouni kuoli sydäninfarktiin 70-vuotiaana. Leskeksi jäi hänen toinen puolisonsa Fatima al-Garafi.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Yemen's Most Famous Poet Dies The New York Times
2. 1 2 3  Abdullah Al-Baradouni: A Biography Ibnulyemen Arabic
3. ↑  Abdullah al Baradouni Sultan Bin Ali al Owais Cultural Foundation


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Saksa
* Israel
* Yhdysvallat
* Ruotsi
* Alankomaat

 |
|  |
| Tieteilijät | 
* CiNii

 |
|  |
| Muut | 
* IdRef

 |

 |
Englannin lippu
**Englannin lippu** on valkoisella kentällä oleva punainen Pyhän Yrjön risti. Vaakasakaroista tangon puoleinen on pitempi. Lipun mittasuhteet ovat 3:5. Pyhästä Yrjöstä tuli Englannin suojelupyhimys 1200-luvulla, ja lippua on käytetty Englannin lippuna keskiajalta alkaen. Ensimmäinen merkintä sen käytöstä tunnetaan vuodelta 1300. Virallinen lipusta tuli 1500-luvulla. Englannin lippu on myös osana Yhdistyneen kuningaskunnan lippua.

Englantilainen urheiluyleisö on heiluttanut Englannin lippua 1990-luvulta alkaen urheilukilpailuissa, joissa Englannilla on oma joukkue. Lippua käytetään myös virallisesti Englannin urheilujoukkueiden symbolina.

Lähteet
-------

1. 1 2  England: St George's Cross Flag Institute. Viitattu 14.7.2013.
2. ↑  England Flag Maps of World. Viitattu 14.7.2013.
3. ↑  The Saturday Soap Box: We have to make Jerusalem England's national anthem  17.9.2005. Daily Mirror.  Arkistoitu 11.10.2006. Viitattu 14.7.2013.
4. ↑  2014 FIFA World Cup Brazil, England FIFA.  Arkistoitu 8.7.2013. Viitattu 14.7.2013.
**Kiurunkulma** on suomalainen televisiosarja vuosilta 1966–1969. Sarjan teki Yle TV2:n teatteritoimitus. Sitä käsikirjoitti Liisa Vuoristo ja ohjauksesta vastasivat Eila Arjoma ja Antero Nurminen.

*Kiurunkulma* on tyypiltään lähinnä journalistinen. Se tarjosi vastapainoa aikansa konservatiivisille perhesarjoille ja pyrki kritisoimaan äärivanhoillisia arvoja. Fiktiivinen Kiurunkulman kylä sijaitsee jossakin Keski-Suomessa, alueella, jossa lestadiolaisuus vaikuttaa vahvasti ihmisten elämään. Sarjan aiheita ovat muun muassa keskioluen vapauttaminen, kehitysvammaisten hoito, abortti, keinomunuaishoito, lapamatovitsaus ja Koulutelevisiosta lestadiolaisalueilla kehkeytynyt kiista.

Vuoden 1969 alussa *Kiurunkulma* siirrettiin tuolloin vain Etelä-Suomen kattaneesta kakkosverkosta koko Suomessa näkyneen television ykkösverkon maanantai-illan ohjelmistoon yhdessä muiden kakkosverkon suosikkisarjojen kuten *Heikki ja Kaija* ja keskusteluohjelma *Lähimmäinen* kanssa. Jo sitä ennen *Kiurunkulman* jaksoja oli näytetty kesäuusintoina ykkösverkon puolella.

Yleisradion sisäinen raportti *Sarjafilmien maailmat* (Otavan Delfiinikirjat, 1970) nosti *Kiurunkulman* hyväksi esimerkiksi tuolloin ihanteena pidetystä informatiivisesta ohjelmapolitiikasta: sarjan kautta "avautui näkökulmia maaseudun proletariaatin ongelmiin, sillä sarja otti aineksensa suomalaisen yhteiskunnan todellisuudesta ja pyrki asettamaan niitä laajempiin yhteiskunnallisiin kehyksiin". Myös *Helsingin Sanomien* nuori tv-kriitikko Jukka Kajava kehui sarjaa monessa kirjoituksessaan.

Rooleissa
---------

* Eira Soriola – Lintunen
* Orvokki Mäkinen – Eetla
* Tuija Vuolle – Mirkku
* Keijo Lindroos – Kaarakka
* Irma Tanskanen – Koskiska
* Martti Pennanen – Koskinen
* Tuula Parkusjärvi – Annuli

Lähteet
-------

* Häggman, Kai – Anttila, Anu-Hanna: *Suomalaisen arjen suuri tarina*. WSOY, 2010. ISBN 978-951-0-36732-2.

### Viitteet

1. ↑  Suomalaisen arjen suuri tarina, s. 220
2. 1 2  Lapamatokampanja Kiurunkulmassa.  *Helsingin Sanomat*, 19.6.1968, s. 39. Näköislehti (maksullinen). Viitattu 4.4.2021.
3. ↑  Tv-2:n suosituimmat sarjat ykkösverkkoon maanantaisin.  *Helsingin Sanomat*, 18.12.1968, s. 39. Näköislehti (maksullinen). Viitattu 17.11.2020.
4. ↑  Rönty, Markku: *Talonpojan tappolinjalla : televisiosarja Rintamäkeläiset 1970-luvun maaseudun ja pienviljelijöiden elämänpiirin kuvaajana sekä aikansa poliittisen ilmaston heijastajana*, s. 24. Journalistiikan pro gradu. Jyväskylän yliopisto, 2000. Teoksen verkkoversio (viitattu 4.4.2021).
5. ↑  Kajava, Jukka: Kiurunkulma hyvällä asialla.  *Helsingin Sanomat*, 4.3.1969, s. 29. Näköislehti (maksullinen). Viitattu 4.4.2021.
6. ↑  Kajava, Jukka: Mikä eteen Koskinen.  *Helsingin Sanomat*, 2.8.1968, s. 27. Näköislehti (maksullinen). Viitattu 4.4.2021.
7. ↑  Kajava, Jukka: Alkoholistin muotokuva.  *Helsingin Sanomat*, 8.1.1969, s. 31. Näköislehti (maksullinen). Viitattu 4.4.2021.

Aiheesta muualla
----------------

* Ote *Kiurunkulman* jaksosta "Noidankehä" (1969), kesto 7 min. 46 sek.
* Yle.fi Muistikuvaputki
**Cynthia Rosenzweig** on yhdysvaltalainen ilmaston ja maatalouden tutkija. Hän on tutkija NASAn Goddard Institute for Space Studies -laitoksessa ja lisäksi professori Barnard Collegessa ja vanhempi tutkija Columbian yliopiston Earth Institutessa.

Rosenzweig on keskittynyt selvittämään, miten maailman ruokatuotannon pitää sopeutua ilmastonmuutokseen. Hän on tarkastellut maataloutta sekä kasvihuonekaasujen lähteenä että alana, johon kohoavat lämpötilat ja muutttuvat sadeolot vaikuttavat suuresti. Hän sai maailman ruokapalkinnon vuonna 2022.

Rosenzweig on ollut mukana lukuisissa kansallisissa ja kansainvälisissä työryhmissä, joista monet liittyvät kaupunkien ilmastonmuutostutkimustyöhön. Hän oli hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin IPCC:n neljännen arviointiraportin työryhmän II koordinoiva johtaja.

Rosenzweig suoritti kandin- ja maisterintutkintonsa Rutgers Universityssä ja väitteli Massachusettsin yliopistossa Amherstissa.

Lähteet
-------

1. 1 2  Cynthia Rosenzweig *NASA GISS personnel directory*. Viitattu 7.4.2024.
2. ↑  Nasa climate research scientist awarded World Food prize *The Guardian / Associated Press*.  5.5.2022. Viitattu 7.4.2024.
3. ↑  Cynthia Rosenzweig, vice chair *climatemuseum.org*. Viitattu 7.4.2024.
**Kinoliini** (C9H7N) on heterosyklinen aromaattinen yhdiste, joka sisältää yhden typpiatomin. Se on huoneenlämmössä väritöntä ja voimakkaalle tuoksuvaa nestettä. Se on hygroskooppinen eli vettä imevä aine. Kinoliinin leimahduspiste on 105 °C, taitekerroin 1,623–1,626, itsesyttymislämpötila 480 °C ja CAS-numero 91-22-5. Kinoliinia löytyy luonnossa kivihiilitervasta, josta se eristettiin ensimmäisen kerran vuonna 1834.

Jos kinoliinia altistetaan valolle, se muuttuu vähitellen keltaiseksi ja lopulta ruskeaksi. Se liukenee huoneenlämmössä huonosti veteen, mutta paremmin orgaanisiin liuottimiin. Kinoliini on välituote metallurgiassa sekä väriaineiden ja polymeerien valmistuksessa. Sitä käytetään myös säilöntäaineena, desinfiointiaineena ja liuottimena.

Lyhytaikainen altistuminen kinoliinihöyrylle ärsyttää hengitysteitä ja silmiä, ja voi aiheuttaa myös huimausta. Pidempiaikaisen altistumisen arvellaan aiheuttavan maksavaurioita*lähde?*.

Katso myös
----------

* Isokinoliini
* Pyridiini
* Naftaleeni
* Indoli

Aiheesta muualla
----------------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Kinoliini**.
* Kinoliinin kansainvälinen kemikaalikortti
* PubChem: Quinoline (englanniksi)
* KEGG: Quinoline (englanniksi)
* ChemBlink: Quinoline (englanniksi)
CsepelsaariSatelliittikuva Csepelsaaresta.

|  |  |
| --- | --- |
| Sijainti | 
BudapestUnkari |
| Vesialue | 
Tonava |

Karttamuokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa WikidataaTietolaatikon dokumentaatioNäytä Wikidatasta tulevat arvot

**Csepelsaari** on saari Tonavassa, Budapestin keskustan eteläpuolella. Sen pituus on 48 kilometriä ja leveys enimmillään 8 kilometriä, ja se on Unkarin suurin saari.

Csepelsaari on matalaa, loivasti kumpuilevaa hiekkamaata, jonka eteläosat ovat tulvaniittyjen peitossa. Tonavan tulvat aiheuttivat saarella jatkuvasti ongelmia, kunnes jokea alettiin säännellä 1900-luvun alussa. Tonavan itäisen, Ráckeven-Tonavaksi kutsutun haaran pohjois- ja eteläpäähän rakennettiin sulut vuosina 1910 ja 1928. Virtaus on ollut sen jälkeen hyvin pieni, minkä vuoksi joenhaara on ollut altis saastumiselle.

Csepelsaari on melko tiheästi asuttu, ja 1900-luvulla sinne syntyi paljon raskasta teollisuutta. Nykyään saari on enimmäkseen asuin- ja virkistysaluetta. Saarella on kuitenkin myös suuri Csepelin vapaasatama, jonka kautta kulki vuonna 2007 yli 270 tonnia rahtia. Saaren pohjoisosa kuuluu hallinnollisesti Budapestin kaupunkiin ja muodostaa sen XXI osa-alueen. Osa-alueella on 76 000 asukasta (2010). Lisäksi saarella ovat muun muassa Ráckeven, Szigethalomin, Szigetszentmiklósin ja Tökölin kaupungit.

Lähteet
-------

1. 1 2  Csepel Island *Budapest City Guide*.  2011. Viitattu 18.1.2012. (englanniksi)
2. 1 2  Small region *Tourinform Ráckeve*. Viitattu 18.1.2012. (englanniksi)[vanhentunut linkki]
3. 1 2  Ráckeve-branch of river Danube (HU) *Geowaters*.  Arkistoitu 20.4.2011. Viitattu 18.1.2012. (englanniksi)
4. ↑  Port of Csepel *World Port Source*.  Arkistoitu 25.10.2011. Viitattu 18.1.2012. (englanniksi)
5. ↑  *Gazetteer of the Republic of Hungary*, s. 29. Budapest: Központi Statisztikai Hivatal, 2010. ISSN 1217-2952. Teoksen verkkoversio (pdf) (viitattu 18.1.2012). (englanniksi)
**Hammaskaarten ahtaus** on kaikkein tavallisin purentavirhe. Ahtautta esiintyy eniten alahammaskaaren etualueella. Hampaiden ahtaus voi aiheuttaa sekä toiminnallisia että kosmeettisia haittoja.

Etiologia
---------

Ihmisellä leuka kasvaa voimakkaasti 6–9 vuoden iässä sekä murrosiässä. Leukaluut kasvavat normaaleiksi, jos lapsi saa pureskeltavaa ruokaa jo mahdollisimman nuorena heti imetyksen loppumisen jälkeen. Pelkällä pehmeällä ruoalla leuka jää alikehittyneeksi ja pieneksi, ja hammaskaari ahtaaksi. Ahtauden ilmaantumisen nykyväestössä arvellaan johtuvan pääasiassa siitä, että sivilisaation myötä ruoan pureskelu on vähentynyt. Tällöin leukaluiden kehitys on jäänyt vajaaksi, mutta hampaiden koko on säilynyt ennallaan.

Hoito
-----

Hammaskaarten ahtaus hoidetaan joko laajentamalla hammaskaaria tai poistamalla hampaita. Pysyviä hampaita ei poisteta ennen kuin on ehdottoman varmaa, ettei kaikille hampaille ole mahdollista tehdä tilaa hammaskaarella. Poistojen jälkeen purenta on vielä hoidettava kiinteillä kojeilla.

Lähteet
-------

1. ↑  Sisko Honkala: Leukaluut ja purentaelimistö *Duodecim Terveyskirjasto*.  1.11.2022. Viitattu 7.4.2024.
2. ↑  Sarah K Hornsby: Facial Development And Chewing *Faceology*.  10.10.2018. Viitattu 7.4.2024.
3. ↑  Meurman JH, Murtomaa H, Le Bell Y, Autti H. Therapia Odontologica. Hammaslääketieteen käsikirja. Academica-Kustannus Oy 2002. Kappale: Ortodontia.  (Arkistoitu – Internet Archive)
Martta Bröyer 1933 
**Martta Alina Bröyer** (vuoteen 1919 *Nevalainen*, 20. lokakuuta 1897 Helsinki – 23. heinäkuuta 1979 Helsinki) oli suomalainen tanssitaiteilija, lausuja ja koreografi. Hän kehitti oman Bröyer-suunnan, jossa yhdistyvät lausunta ja liikunta.

Martta Bröyer kävi tyttölukiota ja Porvoon naisopiston ja opiskeli 1910- ja 1920-luvulla musiikkia, laulua, tanssia ja lausuntaa Suomen lisäksi Émile Jaques-Dalcrozen johdolla Helleraussa ja Mary Wigmanin johdolla Dresdenissä, sekä Pariisissa ja Zürichissä. Hän perusti Bröyer-koulun ja opetti siellä 45 vuoden ajan omaa taidemuotoaan. Bröyer-suunnan ensiesityksessä Helsingissä 1927 taiteilija itse esittei seitsenosaisen *Dramaattisen sarjan*. Muita kantaesityksiä olivat *Espressivo* ja *Kuolontanssi-sommitelma* Oopperassa 1930 sekä kansansävelmiin ja -runoihin perustuva *Suomalainen sarja* Kansallisteatterissa 1931. Hän esiintyi ennen sotia myös Saksassa.

Bröyer sai vuonna 1956 Pro Finlandia -mitalin.

Martta Bröyer asui vielä eläkeiässäkin omassa ja äitinsä syntymäkodissa, Helsingin vanhimmassa säilyneessä puurakennuksessa Ruiskumestarin talossa Kruununhaassa.

Lähteet
-------

1. 1 2  Suomen Leijonan Pro Finlandia -mitalin saajat 1945-2017 Ritarikunnat. Viitattu 23.7.2018.
2. 1 2  Sirén, Erkko: Ruiskumestarin talon viimeinen asukas *Työn alla -blogi*.  22.5.2017. Helsingin kaupunginmuseo. Viitattu 22.7.2018.
3. 1 2  Kuolleita: Martta Bröyer.  *Helsingin Sanomat*, 27.7.1979, s. 10. Näköislehden aukeama (tilaajille).
4. ↑  Makkonen, Anne: Tanssitaiteilijoita ja tanssinäkemyksiä *Suomen taidetanssin historiaa*.  2017. Taideyliopiston Teatterikorkeakoulu. Viitattu 22.7.2018.
5. 1 2  70 vuotta tänään: Martta Bröyer. Elämänurana liikunnan ja runouden yhdistäminen.  *Helsingin Sanomat*, 20.10.1967, s. 9. Näköislehden aukeama (tilaajille).
6. ↑  Vanhat helsinkiläiskodit elävät.  *Helsingin Sanomat*, 20.4.1962, s. 16. Näköislehden aukeama (tilaajille).
**Visa Anton Julius Kurki** (s. 1. tammikuuta 1988 Turku) on suomalainen oikeustieteilijä. Hän toimii Helsingin yliopiston yleisen oikeustieteen apulaisprofessorina.

Elämä ja ura
------------

Kurki valmistui oikeustieteen maisteriksi Helsingin yliopistosta vuonna 2012. Hän suoritti Doctor of Philosophy (PhD) -tutkinnon vuonna 2017 Cambridgen yliopistossa, jossa hänen väitöskirjansa palkittiin York Prize ja Salje Medal -palkinnoilla.

Kurki on työskennellyt Tampereen yliopiston julkisoikeuden yliopistolehtorina vuonna 2018, Helsingin yliopiston tutkijatohtorina vuosina 2018–2019, Suomen Akatemian tutkijatohtorina vuosina 2019–2021 ja Helsingin yliopiston yleisen oikeustieteen apulaisprofessorina vuodesta 2022 alkaen. Vuonna 2020 Turun yliopisto myönsi Kurjelle yleisen oikeustieteen dosentin arvon. Kurki on myös Nuorten Tiedeakatemian jäsen toimikaudella 2022–2026.

Kurjen tutkimus sijoittuu oikeusteorian alalle. Hän on tutkinut etenkin oikeussubjektin käsitettä. Kurki on puoltanut käsitystä siitä, että eläimillä voidaan katsoa olevan jo nykyään voimassa olevan lainsäädännön puitteissa joitain oikeuksia. Kurki sai Lakimies-lehden nuoren kirjoittajan palkinnon vuonna 2013 artikkelillaan *Voiko eläin olla oikeussubjekti?*.

Kurki toimii Suomen Eläinoikeusjuristit ry:n varapuheenjohtajana. Hän on ollut mukana laatimassa kansalaisaloitetta eläinten oikeuksien kirjaamisesta perustuslakiin ja on muutenkin julkisuudessa puhunut eläinten oikeuksien puolesta. Kurki toimii myös Suomen oikeusfilosofisen yhdistyksen varapuheenjohtajana.

Julkaisuja
----------

* *A Theory of Legal Personhood*. Oxford: Oxford University Press, 2019. ISBN 978-0-19-884403-7.
* *Haluatko juristiksi?*. 4. uudistettu painos. Helsinki: Kauppakamari, 2019. ISBN 978-952-246-573-3.
* Kostiainen, Aura; Kurki, Visa; Määttä, Tapio; Rautiainen, Pauli; Soininen, Niko: *Oikeus ja sen tutkiminen*. Tampere: Vastapaino, 2023. ISBN 978-952-397-044-1.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Tuominen, Tia (toim.): *Suomen Lakimiehet 2019*, s. 362. Helsinki: Alma Talent, 2019.
2. 1 2  CV *Visa A.J. Kurki*.  4.2.2016. Viitattu 16.3.2024. (englanniksi)
3. ↑  Dosentin arvo PhD Visa Kurjelle  9.11.2020. Turun yliopisto. Viitattu 16.3.2024.
4. ↑  Jäsenet ja alumnit toimikausittain Nuorten Tiedeakatemia. Viitattu 16.3.2024.
5. 1 2  Oikeussubjektin käsite on eläinten kohdalla ymmärretty väärin, näkee apulaisprofessori Visa Kurki  29.1.2024. Nuorten Tiedeakatemia. Viitattu 16.3.2024.
6. 1 2  Tutkijan mukaan eläinten perusoikeudet on kirjattava perustuslakiin  15.4.2020. Helsingin yliopisto. Viitattu 16.3.2024.
7. ↑  Lakimies-aikakauskirjan kirjoittajapalkinnot Suomalainen Lakimiesyhdistys. Viitattu 16.3.2024.
8. ↑  Suomen Eläinoikeusjuristit *elaintenvuoro.fi*. Viitattu 16.3.2024.
9. ↑  Yhteystiedot Suomen oikeusfilosofinen yhdistys. Viitattu 16.3.2024.


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Israel
* Suomi (KANTO)

 |
|  |
| Tieteilijät | 
* CiNii
* ORCID
* PhilPeople

 |

 |
**Olympiakos SC** on kreikkalainen lentopalloseura ja osa Olympiakos CFP -urheiluseuraa. Seura on perustettu vuonna 1926. Olympiakos on koko Kreikan menestynein seura kautta aikain, myös kansainvälisesti mitattuna. Toinen ateenalainen seura Panathinaikos VC on Olympiakoksen suurin kilpailija Kreikassa samoin kuin muissakin lajeissa kuten jalkapallossa ja koripallossa. Olympiakos on arvostettu yhdeksi Euroopan huippuseuraksi. Olympiakos on voittanut 29 kertaa Kreikan liigan ja 17 kertaa cupin. Se on myös ainoa kreikkalainen seura, joka on onnistunut voittamaan kansainvälisen turnauksen, minkä se on tehnyt kahdesti voittamalla Euroopan Cup-voittajien cupin vuosina 1996 ja 2005.

Mestaruudet
-----------

* Kreikan liiga (31 kertaa):
	+ 1968, 1969, 1974, 1976, 1978, 1979, 1980, 1981, 1983, 1987–1994, 1998–2001, 2003, 2009, 2010, 2011, 2013, 2014, 2018, 2019, 2021, 2023
* Kreikan Cup (17 kertaa):
	+ 1981, 1983, 1989, 1990, 1992, 1993, 1997, 1998, 1999, 2001, 2009, 2011, 2013, 2014, 2016, 2017, 2024
* Kreikan Liigacup (6 kertaa):
	+ 2013, 2015, 2016, 2017, 2018, 2019
* Kreikan Super Cup (2 kertaa):
	+ 2000, 2010
* Euroopan Cup-voittajien cup (2 kertaa):
	+ 1996, 2005
* Challenge Cup (1 kerran):
	+ 2023
**Joseph Almog** (s. 1958 Jerusalem, Israel) on israelilaissyntyinen filosofi, joka asuu nykyisin Suomessa. Hän on ollut vuodesta 2014 lähtien Turun yliopiston filosofian professori. Tätä ennen hän asui 30 vuotta Yhdysvalloissa.

Elämä ja teot
-------------

Joseph Almog syntyi vuonna 1958 uskonnolliseen perheeseen Jerusalemissa, Israelissa. Hän sanoo uskovansa Jumalaan yhä, mutta ei harjoita uskontoa. Lapsuudessaan Almog asui eri puolilla maailmaa, muun muassa seitsemän vuotta Pariisissa. Israelin kolmivuotisen armeijan jälkeen hän aloitti matemaattisen logiikan opinnot Oxfordin yliopistossa.

Almog valmistui Oxfordista tohtoriksi vuonna 1983, minkä jälkeen hän muutti Yhdysvaltoihin filosofi David Kaplanin kutsumana. Almog oli vuosina 1983–1984 Stanfordin yliopiston ja vuodesta 1984 lähtien Kalifornian yliopiston filosofian professori opettaen matemaattista logiikkaa, metafysiikkaa, kielifilosofiaa ja filosofian historiaa. Hän kyllästyi Yhdysvaltoihin ja amerikkalaiseen filosofiaan. Almog päätyi vuonna 2014 Turun yliopiston filosofian professoriksi tavattuaan Olli Koistisen eräässä konferenssissa.

Yksityiselämä
-------------

Almogilla on kaksi lasta. Hän asuu yliopiston lukuvuosien aikana Turussa ja kesäisin Alpeilla Italiassa.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5  Kuusela, Anna: Filosofi Joseph Almog karsastaa älypuhelimia ja rakastaa Turkua – "Suomi tuntui kuin keitaalta" *Turun Sanomat*.  12.5.2019. Viitattu 12.4.2024.
2. ↑  Turun yliopisto: Profiili: Joseph Almog *utu.fi*. Viitattu 11.9.2021.


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Norja
	+ 2
* Ranska
* BnF data
* Katalonia
* Israel
* Belgia
* Yhdysvallat
* Ruotsi
* Kroatia
* Alankomaat

 |
|  |
| Tieteilijät | 
* CiNii
* MathSciNet
* Mathematics Genealogy Project
* ORCID

 |
|  |
| Muut | 
* IdRef

 |

 |
|  |
| --- |
| **Vuorelan Veikot**
 |
| **Perustettu** | 2004 |
| **Kotikaupunki** | Siilinjärvi, Suomi |
| **Kotihalli rullakiekossa** | Niiralan Monttu, Kuopio |
| **Kotihalli salibandyssa** | Ahmon koulu, Siilinjärvi |
| **SM-liigassa** | 2007– |
| **Värit** |                |

**Vuorelan Veikot ry** on vuonna 2004 rekisteröity siilinjärveläinen rullakiekko-, salibandy- ja katukiekkoseura. Päälajeina seuralla ovat rullakiekko, salibandy, frisbeegolf sekä streethockey eli tossulätkä. Nimensä seura on saanut yhdistävästä ihailusta Mika "Veikko" Niemisen taitoja kohtaan sekä Etelä-Siilinjärvellä sijaitsevasta Vuorelan kylästä, jossa seuran perustajajäsenet asuivat lapsina.

Historia
--------

### Rullakiekko

Joukkue debytoi rullakiekon SM-liigassa kaudella 2007 pelaten kotiottelunsa Kuopiossa. Ensimmäisellä kahdella kaudella joukkue sijoittui SM-liigassa viidenneksi. Kaudella 2009 Vuorelan VEikot pääsivät juhlimaan historiansa ensimmäistä Suomen mestaruutta. Joukkueen yleisöennätys on vuoden 2009 ratkaisevasta finaalista 651 katsojaa. Kaudella 2010 Veikot saavuttivat SM-pronssia ja kaudella 2011 SM-hopeaa. 2012 Vuorelan Veikot palasivat jälleen mestaruuskantaan. Kaudella 2013 Veikot jäi SM-sarjassa pronssille, mutta voitti MLRH-Europe-karsintaturnauksen ja lunasti paikkansa seurajoukkueiden MM-turnaukseen Mannheimiin keväälle 2014, jossa juhlittiin kauden 2014 alkajaisiksi historiallista maailmanmestaruutta. Kesällä 2015 ja 2016 Veikot voittivat kolmannen ja neljännen Suomen mestaruutensa.

### Salibandy

Veikot aloittivat sarjamuotoisen kilpailutoiminnan osallistumalla Savo-Karjala -alueen V-divisioonaan vuonna 2005. Tuloksena 16 voittoa 16 ottelusta ja nousu IV-divisioonaan. Sama tahti jatkui ja keväällä 2007 Veikot juhlivat nousua III-divisioonaan, jossa vierähtikin kaksi seuraavaa vuotta. Kaudella 2008-2009 Vuorelan Veikot voitti Savo-Karjalan III-divisioonan lohkon ja nousi II-divisioonaan kaudeksi 2009-2010. Joukkue putosi II-divisioonasta kahden kauden jälkeen keväällä 2011 ja pelaa nykyään IV-divisioonassa.

### Katukiekko eli streethockey

Streehockeyta on pelattu Suomen mestaruustasolla turnausmuotoisena vuodesta 2004 lähtien. Vuorelan Veikot ovat olleet mukana ainoana joukkueena alusta lähtien. 10. kerta sanoi toden, kun Veikot juhlivat viimein mestaruutta vuonna 2013. Saavutuksina Veikoilla on mestaruuden lisäksi yksi SM-hopea ja viisi SM-pronssia.

Saavutukset
-----------

* Rullakiekko:
	+ MM-kultaa 2014
	+ SM-kultaa 2009, 2012, 2015, 2016
	+ SM-hopeaa 2011,2017, 2018
	+ SM-pronssi 2010, 2013, 2014

* Salibandy:
	+ V-divisioona, 1.sija (Savo-Karjala) 2005-2006
	+ IV-divisioona, 1.sija (Savo-Karjala) 2006-2007
	+ III-divisioona, 1.sija (Savo-Karjala) 2008-2009
	+ III-divisioona, 1.sija (Savo-Karjala) 2019-2020
	+ III-divisioona, 1.sija (Savo-Karjala) 2020-2021
	+ III-divisioona, 1.sija (Savo-Karjala) 2021-2022

* Streethockey:
	+ SM-kultaa 2013
	+ SM-hopeaa 2005
	+ SM-pronssia 2004, 2006, 2007, 2009, 2011

Lähteet
-------

1. ↑   (Arkistoitu – Internet Archive)

Aiheesta muualla
----------------

* Seuran kotisivut