**Luvian kirkko** Eurajoen Luvialla on rakennettu vuosina 1908–1910. Josef Stenbäckin suunnitteleman kirkon materiaalina on käytetty punaista hiekkakiveä, jota saatiin Luvian Knapernummelta.*lähde?* Se rakennettiin nykyisen kappelin paikalla sijainneen vuonna 1748 valmistuneen puukirkon tilalle.

Luvian ristikirkko edustaa tyyliltään kansallisromantiikkaa, mutta siinä on myös jugendin piirteitä. Sisätilojen alkuperäinen ilme tuhottiin 1960-luvulla peittämällä koristeelliset maalaukset valkoisella maalilla korjausten yhteydessä.

Historia
--------

Luvian kappeliseurakunta mainitaan ensimmäisen kerran vuonna 1558. Luvialla on ollut jonkinlainen kappelin tai kirkko jo ainakin 1600-luvulla, mutta tämän ensimmäisen kirkon paikkaa ei enää nykyisin tunneta. Nykyistä kirkkoa edeltänyt puukirkko rakennettiin vuosina 1745–1748 ja sen suunnitteli porilainen rakennusmestari Tuomas Ravonius (1705–1784). Itsenäinen seurakunta Luviasta tuli vuonna 1901, jolloin se itsenäistyi Eurajoen emäseurakunnasta.

Kirkon esineistö
----------------

Luvian kirkon ensimmäiset urut valmisti Kangasalan urkutehdas vuonna 1912 ja niitä laajennettiin 1957. Nykyiset urut ovat saman tehtaan vuonna 1968 valmistamat ja ne siirrettiin Luvialle Vantaalta Korson kirkosta vuonna 2000. Alttaritaulu on Ilmari Launiksen 1912 maalaama *Jeesus ilmestyy opetuslapsille Genesaretjärven rannalla*. Kelloja on kaksi kappaletta, joista vanhempi on valmistettu Tukholmassa vuonna 1754. Uudempi puolestaan on hankittu haljenneen kellon tilalle Hollannista vuonna 1991. Kirkon muuhun esineistöön kuuluvat muun muassa luovutetun Karjalan Hiitolan kirkosta tuotu vuonna 1774 valmistettu 12-haarainen kattokruunu sekä edellisessä kirkossa ollut 24-haarainen kattokruunu.

Kirkon arvokkaimmat taideteokset ovat neljä keskiaikaista puuveistosta. Luviamadonna on goottilaista tyyliä edustava puuveistos, joka esittää Neitsyt Mariaa ja Jeesus-lasta. Sen on arveltu olevan noin vuodelta 1420. Kansanperinteen mukaan se on alun perin ollut Porissa sijainneessa Kappeliluodon merikappelissa. Toinen veistos on Pyhää Annaa esittävä pohjoismainen puuveistos 1440–1450-luvuilta. Kolmas veistos on Kristus - tuskien mies, joka on lyypekkiläinen puuveistos noin 1500-luvulta. Neljäs veistos esittää Pyhää Olavi ja se on pohjoismainen, mahdollisesti suomalainen, noin 1300-luvun lopulta Kirkossa on paikallisen taiteilijan Tuomo Salosen vuonna 1999 veistämä vaivaisukko.

Luvian kirkon kappeli ja sankarihaudat kesällä 2012

Kappeli
-------

Hautausmaalla sijaitsee myös erillinen puurakenteinen kappeli, joka on valmistunut vuonna 1912. Sen rakentamisessa on käytetty vanhasta kirkkorakennuksesta saatuja materiaaleja. Alun perin kappeli toimi vain siunauskappelina, mutta nykyään siellä järjestetään myös muita kirkollisia toimituksia sekä hartaushetkiä.

Kappelin esineistöön kuuluu muun muassa 1838 valettu rippikello, jonka on tehnyt tunnettu paikallinen kellonvalaja Mikal Rostedt. Lisäksi kappelissa purjelaivan pienoismalli eli ns. votiivilaiva. Sen ovat seurakunnalle lahjoittaneet luvialaiset sotilaat vuonna 1803.

Sankarihautausmaan muistomerkin on suunnitellut arkkitehti Mikael Nordenswan vuonna 1954

Lähteet
-------

1. ↑  Luvian kirkko (Arkistoitu – Internet Archive) Viitattu 14.9.2013.
2. ↑  Brita Salko: Historiaa - Luvian seurakunta; Kappeli meren rannalla tietoja Luvian vanhoista kirkoista ja kirkkoesineistä *luvianseurakunta.fi*.  Arkistoitu 26.6.2015. Viitattu 25.6.2015.
3. ↑  Eurajoen 200-vuotias kirkko Eurajoen seurakunta.  Arkistoitu 24.2.2014. Viitattu 25.6.2015.
4. 1 2  Luvian kirkon esineet[vanhentunut linkki] Viitattu 14.9.2013.
5. ↑  Satakunnan kirkkoteillä - retkiä vanhimmassa kirkkomaakunnassamme Satakuntaliitto 1995. Viitattu 14.9.2013.
6. 1 2  Luvian (Arkistoitu – Internet Archive) seurakunta
7. ↑  Antero Tuomisto: *Suomalaiset sotamuistomerkit.*. Espoo: Sotilasperinteen seuran julkaisu n:o 1, Kustannusosakeyhtiö Suomen Mies, 1998. ISBN 952-9872-05-4 Sivut 286.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Luvian kirkko** Wikimedia Commonsissa

* Luvian kirkko (rakennusperintörekisteri) *Kulttuuriympäristön palveluikkuna kyppi.fi*. Museovirasto.