Luutnantti Bernhard Widnäs vuoden 1903 keisarillisissa juhlissa pukeutuneena 1600-luvun kasakkapukuun.
**Bernhard Otto Widnäs** (25. toukokuuta 1869 Kokkola – 17. syyskuuta 1950 Helsinki) oli suomalainen kenraalimajuri ja Vaasan sekä Uudenmaan läänin kuvernööri.

Henkilöhistoria
---------------

Widnäsin vanhemmat olivat tilanomistaja Anders Widnäs ja Brita Gabrielsdotter Widnäs. Hän kävi Haminan kadettikoulun ja siirtyi vuonna 1890 kornettina palvelemaan Henkivartioväen ratsastavaan krenatöörirykmenttiin. Widnäs kävi Nikolain yleisesikunta-akatemian kurssin 1893–1895 ja Pietarin arkeologisen instituutin kurssin 1900–1902. Widnäs oli Paavalin sotilasoppilaitoksessa luokkientarkastajan apulaisena vuodesta 1906 alkaen ja hän toimi siellä myös taktiikan ja sotahistorian opettajana 1907–1910. 

Widnäs oli Vaasan läänin kuvernöörinä 1910–1913 ja Uudenmaan läänin kuvernöörinä 1913–1917. Tämän jälkeen hän toimi vuonna 1908 perustetussa Haminan kadettikoulusta valmistuneiden upseerien muodostamassa Suomen Kadettiklubissa ja oli viimeksi klubin arkistonhoitajana 1936–1950. Hän sai klubin kultaisen ansiomerkn 1949.

Widnäs kirjoitti artikkeleita taktiikasta ja sotahistoriasta, tutkien erityisesti Venäjän ratsuväen historiaa. Hänestä tuli Venäjän Sotahistoriallisen Seuran jäsen 1908.

Widnäs ylennettiin aliratsumestariksi 1897, ratsumestariksi 1904, everstiksi 1906 ja kenraalimajuriksi 1911. Hän oli naimisissa 1897–1928 Vera Ivanovna Mihailovan (1873–1928) kanssa, jonka isä oli kenraalimajuri Ivan Mihailov. Perheen tyttärestä Karin Widnäsistä (s. 1898) tuli keuhkosairauksiin erikoistunut lääketieteen ja kirurgian tohtori. Nuorempi tytär Maria Widnäs oli filosofian tohtori, professori, kirjastonhoitaja ja kielenkääntäjä.

Teoksia
-------

* *Fredrik af Forselles : en Nylands dragon från kriget 1808-09* ; av B. O. Widnäs. Kouvola 1943

Lähteet
-------

1. ↑  SKS Biografiakeskus : Kenraalit ja amiraalit : Widnäs, Bernhard Otto
2. ↑  Geni.com : Bernhard Otto Andersson Widnäs
3. ↑  Juhani Kirpilä, Sisko Motti, Anna-Marja Oksa (toim.): *Suomen lääkärit 1962*, s. 747. Helsinki: Suomen Lääkäriliitto, 1963.
4. ↑  Vem och vad? Biografisk handbok 1967 (Projekt Runeberg)


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Vaasan läänin maaherrat ja kuvernöörit (1775–1997) |
| --- |
|  |
| Ruotsi (1776–1809) | 
* Cedeström (1775–1785)
* Tandefelt (1785–1794)
* Krabbe (1794–1805)
* Wanberg (1805–1808)
* von Schoultz (1808)

 | Vaasan läänin vaakuna |
|  |
| Venäjän keisarikunta (1809–1917) | 
* de Carnall (1808–1822)
* Wärnhjelm (1822–1830)
* Armfelt (1830–1832)
* Mannerheim (1832–1834)
* Cronstedt (1834–1845)
* Bergenheim (1845–1847)
* Federley (1847–1854)
* von Rechenberg (1854–1858)
* von Blom (1858–1861)
* Wrede (1862–1884)
* Procopé (1884–1888)
* Järnefelt (1888–1894)
* Schauman (1894–1898)
* von Kothen (1898–1900)
* Björnberg (1900–1903)
* Knipovitš (1903–1906)
* de Pont (1906–1910)
* Widnäs (1910–1913)
* Sillman (1913–1916)
* Sirelius (1916–1917)

 |
|  |
| Suomi (1917–1997) | 
* *Torppa* (vt. 1917)
* Heikel (1917–1920)
* Sarlin (1920–1930)
* Heinrichs (1930)
* Martonen (1930–1938)
* Lahdensuo (1938–1943)
* Tarjanne (1943–1944)
* Ahlbäck (1944–1967)
* Viitanen (1967–1977)
* Pohjonen (1977–1978)
* Kangasniemi (1978–1991)
* Westergård (1991–1997)

 |

 |