recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Miehet ejakuloivat polvistuneen naisen päälle.
**Bukkake** on ryhmäseksin muoto, jossa joukko miehiä ejakuloi polvistuneen naisen päälle. Tähän voi myös liittyä eroottista alistamista. Japanissa sana bukkake tarkoittaa yleensä nuudeleiden valmistamistapaa.

Historia
--------

Kertomuksissa bukkaken on väitetty olevan peräisin feodaaliajan Japanista, jossa sitä olisi käytetty uskottomien naisten rankaisemiseen. Nainen, joka oli pettänyt miestään, köytettiin kiinni pylvääseen polvilleen ja tämän jälkeen jokainen mies yhteisössä sai ejakuloida hänen päälleen. Takana oli ilmeisesti ajatus siitä, että jos naiselle ei riitä yksi mies, hänen täytyy ottaa kaikki miehet vastaan. Tämä on kuitenkin todennäköisesti vain kaupunkitarina.*lähde?*

Bukkaken käyttö pornovideoissa on lähtöisin Japanin pornoteollisuudesta, jossa miehen tai naisen sukupuolielimet eivät saa olla näkyvillä, vaan ne sumennetaan tai pikselöidään. Siemennestettä kuitenkin saa näkyä, joten ainut tapa tehdä pornoelokuvista "hardcorempia" on siemennesteen määrän lisääminen ja siten bukkaken keksiminen. Bukkaken merkitys vaihtelee hieman maittain. Japanilaisessa bukkakessa ejakuloinnin kohteena oleva henkilö on hiljainen ja alistettu kun taas esimerkiksi amerikkalaisessa hän on iloinen ja tyytyväinen.*lähde?*

Kielellinen määritelmä
----------------------

*Bukkake* yksittäin käytettynä tarkoittaa "roiske" tai "loiske" ja sitä käytetään Japanissa monissa muissakin yhteyksissä. Esimerkiksi *bukkake-udon* on ruokalaji, jossa kastike kaadetaan nuudeleiden päälle.

Verbi *bukkakeru* (ぶっ掛ける, "läiskyttää vettä") voidaan jakaa kahdeksi verbiksi: *butsu* (ぶつ) ja *kakeru* (掛ける). Butsu tarkoittaa kirjaimellisesti iskua, mutta sitä käytetään usein vahvistamaan toista verbiä, esim. *buttamageru* (ぶったまげる) "täysin ällistynyt" tai *butchigiri* (ぶっちぎり) "ylivoimainen voitto", kun taas *kakeru* tarkoittaa "kaataa, suihkuttaa".

Gokkun
------

Gokkunissa, bukkakesta poiketen, siemenneste yleensä ejakuloidaan suuhun ja niellään. Gokkun tarkoittaa niellessä kuuluvaa ääntä.

Sukupuolitaudit
---------------

Bukkakesta voi saada HIV:n tai muun veripohjaisen taudin kuten hepatiitin siemennesteen kohdatessa silmän pinnan kanssa.

Lähteet
-------

1. ↑  
Marko Ahonen: Seksin freak show  19/2000. City-lehti. Viitattu 3. toukokuuta 2007.
**Pierre Charles** (30. kesäkuuta 1954 – 6. tammikuuta 2004) oli Dominican pääministeri 2000–2004.

Charles opiskeli opettajaksi. Hän perusti tovereineen vasemmistolaisen aktivistiryhmän vuonna 1975.

Dominican itsenäistyessä 1978 Charles luopui opettajan virastaan. Kun pääministeri Patrick John syrjäytettiin asemastaan 1979, Charles toimi väliaikaishallituksessa. Hänet valittiin ensi kerran parlamenttiin 1985.

Dominican työväenpuolue (DLP) voitti vuoden 2000 parlamenttivaalit saaden kymmenen paikkaa. Sen johtaja Rosie Douglas nimitettiin pääministeriksi. Charles sai viestintä- ja yleisten töiden ministerin aseman. Douglas kuitenkin kuoli lokakuussa samana vuonna, jolloin Charles tuli hänen seuraajakseen. Charles sairastui helmikuussa 2003 ja joutui leikkaukseen. Hän ei kuitenkaan luopunut virastaan, vaan kuoli sairauslomansa aikana. Hänen seuraajakseen tuli Osborne Riviere, joka oli vt. pääministeri. Paria päivää myöhemmin virkaan astui Roosevelt Skerrit.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Biography *Jrank*. Viitattu 2.7.2021.


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Saksa

 |
|  |
| Muut | 
* IdRef

 |

 |
Kim Weckström
**Kim Weckström** (s. 13. huhtikuuta 1952 Helsinki) on suomenruotsalainen media-alan vaikuttaja ja kirjailija.

Elämä
-----

Weckström perusti *City*-lehden vuonna 1985 yhdessä Eero-Pekka Rislakin kanssa. Vuonna 1994 hän perusti *Markkinointi & Mainonta* -lehden Talentumin toimeksiannosta. Vuonna 1996 Weckström ja Aleksi Nieminen perustivat yhden Suomen ensimmäisistä Internet-konsulttiyrityksistä The Works Finlandin. Talentumin ja Harri Roschierin toimeksiannosta hän oli käynnistämässä Satama Interactiven vuonna 1997. Talentum myi omistuksensa yhtiössä vuonna 2005. (Yritys sulautui vuonna 2007 Trainer's Housen kanssa.) Vuosina 1999–2004 Weckström toimi e-Strategy Advisorsin konsulttina Lontoossa.

Media- ja internetyrittäjäuran alkuvaiheessa Weckström hoiti ensin Helsingin yliopiston ja myöhemmin Åbo Akademin tiedotus- ja valtio-opin apulaisprofessorin virkoja vuoteen 1992 saakka. Weckström on lisäksi toiminut toimittajana ja kirjailijana.

Koulutukseltaan Weckström on yhteiskuntatieteilijä, pääaineenaan tiedotusoppi. Weckström valmistui Tampereen yliopiston tiedotusopin laitokselta (nyk. informaatiotieteiden laitos) vuonna 1981 yhteiskuntatieteen lisensiaatiksi. Weckström on opiskellut stipendiaattina Sorbonnessa 1978–1979 ja World Press Institutessa vuosina 1983–1984.

Weckström harrastaa kilpapurjehdusta veneellään Vågspel (FIN-6), joka on Birger Slotten 1941 suunnittelema ja Wilenius Båtvarvin vuonna 1943 rakentama 8mR-vene. Weckström toimi Helsingfors Segelsällskapetin HSS:n kommodorina vuodesta 2009-2012.

Weckström toimi perustamansa Avauksen partnerina 2005-2021.

Kirjat
------

* *Päälaelleen käännetty tietoisuus. Ideologiakäsitteen historian pääpiirteet*. Lisensiaattitutkimus. Tampere: Tampereen yliopisto, 1981. ISBN 951-44-1095-5.
* *Puuluola*. (Trägrottan, 1984). Suomentanut tekijä. Helsinki: Tammi, 1984. ISBN 951-30-6131-0.
* *Viimeinen kesä*. (Sista sommaren, 1995). Suomentanut Petri Aalto. Helsinki: Tammi, 1997. ISBN 951-31-1008-7.

Elokuva
-------

* *Ursula*, 1986 (*Puuluolan* filmatisointi, ohjaus Jaakko Pyhälä)

Aiheesta muualla
----------------

* Vågspel[vanhentunut linkki]
* LinkedIn
* Conversational Media (Arkistoitu – Internet Archive)
* Magnus Londénin haastattelu (ruotsiksi)  (Arkistoitu – Internet Archive)

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Norja
* Ranska
* BnF data
* Suomi (KANTO)
* Yhdysvallat

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Uppslagsverket Finland

 |

 |
*Tämä artikkeli käsittelee oopperaa, merovingikuningasta artikkeli Guntram (Burgundi).*
**Guntram**, Op. 25 (TrV 168) on Richard Straussin säveltämä kolminäytöksinen ooppera, joka sai ensi-iltansa 1894. Se oli myös ensimmäinen Straussin viidestätoista oopperasävellyksestä. Teos sävellettiin vuosien 1887–1893 aikana.

Strauss, noudattaen varhaisen esikuvansa Richard Wagnerin esimerkkiä, kirjoitti teoksen libreton itse ja oopperan librettoa pidetään yleisesti teoksen heikoimpana osana. Myöhäisemmissä oopperoissa Strauss tekikin yhteistyötä libretisti Hugo von Hofmannsthalin kanssa. Teos sai myös laimean vastaanoton. Strauss uudisti Guntramia vuosina 1934–40 teoksen vuosina 1940 ja 1942 tapahtuneita uudelleenesityksiä varten. Uudistuksissa säveltäjä lyhensi aikaisempaa työtään saadakseen tiivistettyä teoksen dramatiikkaa ja uudisti orkestrointia.

Lähteet
-------

1. 1 2  James Zychowicz: Guntram, opera, Op. 25 (TrV 168) allmusic website. Viitattu 22.3. 2007. (englanniksi)
2. ↑  DONAL HENAHAN: OPERA: RICHARD STRAUSS'S 'GUNTRAM'  January 21, 1983. New York Times. Viitattu 22.3.2007. (englanniksi) "..rather clumsy libretto. Concocted by the composer himself, .."

Aiheesta muualla
----------------

* Synopsi (englanniksi)
**Tuulikki Katriina Hämäläinen** (o.s. **Ojala**, 25. marraskuuta 1940 Helsinki – 23. lokakuuta 2023) oli suomalainen toimittaja ja SDP:n kansanedustaja ja ministeri.

Hämäläisen vanhemmat olivat laitosmies Jaakko Kustaa Ojala ja kutoja Alma Anna-Liisa Hellberg. Hämäläinen pääsi ylioppilaaksi 1959 ja suoritti ekonomin tutkinnon 1964. Hän oli Valtion tietokonekeskuksessa sihteerinä 1963–1964, Radion uutistoimituksessa politiikan ja työmarkkina-asioiden erikoistoimittajana 1965–1983 sekä sosiaali- ja terveysministerin poliittisena sihteerinä 1979–1980.

Hämäläinen oli SDP:n kansanedustajana Uudenmaan läänin vaalipiiristä 1983–1999. Hän oli eduskunnan maa- ja metsätalousvaliokunnan varapuheenjohtajana 1983–1986, talousvaliokunnan puheenjohtajana 1995–1998 ja valtiovarainvaliokunnan varapuheenjohtajana 1995. Hämäläinen toimi II sosiaaliministerinä Holkerin hallituksessa 1990–1991 alanaan sosiaali-, alkoholi- ja tasa-arvoasiat. 

Hämäläinen oli presidentin valitsijamiehenä vuosien 1982 ja 1988 presidentinvaaleissa. Hän oli mukana kunnallispolitiikassa Hyvinkään kaupunginvaltuuston jäsenenä vuodesta 1977, valtuuston puheenjohtajana 1984–1987 sekä kaupunginhallituksen puheenjohtajana 1981–1984.

Lähteet
-------

* .aspx Tuulikki Hämäläinen *Suomen kansanedustajat*. Eduskunta.
* Valtioneuvoston ministeritietojärjestelmä (Arkistoitu – Internet Archive)

### Viitteet

1. ↑  IS: Tuulikki Hämäläinen on kuollut


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt Muokkaa Wikidatassa | 
* Eduskunta
* Valtioneuvosto

 |

 |
**Eksogeeniset prosessit** ovat luonnonmaantieteessä ja geomorfologiassa ulkosyntyisiä prosesseja, joissa energia on peräisin suoraan tai välillisesti Auringon säteilystä. Joissain prosesseissa mukana on myös painovoima.

Eksogeenisiin tapahtumiin kuuluvat rapautuminen lämpötila ja kasaantuminen toiseen paikkaan, jolloin muodostuu sedimenttiä. Maaperän sedimentoituessa syntyy sedimenttikiviä. Yleisempi seuraus rapautumisesta on pinnanmuotojen muuttuminen.

Rapautuminen
------------

Rapautuminen voi olla fysikaalista tai kemiallista. Fysikaaliseen rapautumiseen kuuluvat auringon aiheuttama lämpörapautuminen sekä pakkasrapautuminen. Auringon lämmittäessä kallion pintaa kallion sisältämät mineraalit laajenevat. Kun nämä mineraalit laajenevat eri tahtiin, kallioon syntyy halkeamia. Kun sitten pakkasella näihin halkeamiin syntyy jäätä, tapahtuu pakkasrapautumista ja kallio rikkoontuu, jolloin syntyy suuria kivilohkareita.

Kemiallinen rapautuminen on enimmäkseen merieliöden, kuten simpukoiden ja korallien aiheuttamaa. Tarkemmin sanoen niiden kalkkia sisältävän kuoren jäännökset aiheuttavat rapautumista kalkkia sisältävistä kivilajeista muodostuville kallioille ilmaston ollessa lämmin ja kostea. Kun nämä tekijät ovat aiheuttaneet joitakin kemiallisia ilmiöitä, sadeveden vaikutuksesta kalkkikiviseen kallioon muodostuu onkaloita. Kemiallista rapautumista tapahtuu myös fysikaalisen rapautumisen jälkeen esimerkiksi suolaisen veden vaikutuksesta.

Rapautuminen voi olla myös biologista. Biologinen rapautuminen voi olla fysikaalista tai kemiallista. Kasvien juuret aiheuttavat fysikaalista rapautumista ja esimerkiksi jäkälien orgaaniset hapot aiheuttavat kemiallista rapautumista.

Eroosio
-------

Eroosiota aiheuttaa jäätiköt, vesi, tuuli ja massaliikunnot. Jäätikkö aiheuttaa eroosiota liikkuessaan hitaasti ja sulaessaan. Vesi aiheuttaa eroosiota kuluttamalla ja kuljettamansa maa-aineksen välityksellä. Erittäin voimakasta vesieroosio on merten rannikoilla, joilla eroosio muovaa rannikkoa merkittävästi. Myös joet muovaavat jokiuomaa. Yläjuoksulla jokiuoma muodostuu jykkäpiirteisemmäksi kuin alajuoksulla, missä voi syntyä meandereita. Tuuli aiheuttaa eroosiota aavikoilla, missä tulen mukana lentävä hiekka kuluttaa aavikon keskellä olevia kallioita. Massaliikuntoja syntyy maanjäristysten yhteydessä, jolloin irtain maa-aines lähtee liikkeelle ja tätä kautta massaliikunnot voivat aiheuttaa eroosoita.

Lähteet
-------

1. ↑  Olav Eklund: Johdatus sedimenttikiviin *Geologia*.  25.6.2022.  [vanhentunut linkki]
2. ↑  Rapautuminen *GTK*.  Arkistoitu 25.7.2021. Viitattu 12.6.2022.
3. ↑  Rapautuminen ja eroosio *Tellus1-Sininen planeetta*. Viitattu 12.6.2022.

Katso myös
----------

* Endogeeniset prosessit
**Adriana Krnáčová** (s. 26. syyskuuta 1960 Bratislava) on tšekkiläinen poliitikko, joka toimi Prahan pormestarina vuosina 2014–2018. Aikaisemmin hän toimi Transparency Internationalin Tšekin yksikön johtajana. Hän edusti ANO 2011 -puoluetta ja oli valituksi tullessaan ensimmäinen nainen Prahan pormestarina. ANO 2011 kampanjoi Prahassa korruptionvastaisuudellaan, mikä saattoi auttaa Transparency International -taustaisen Krnáčován valinnan taustalla. Hänet äänestettiin virkaan niukalla enemmistöllä, 65 valtuutetusta 33 äänesti häntä. Virkakautensa jälkeen hän ilmoitti ettei palaa enää takaisin politiikkaan. Hän kirjoitti kirjan, joka käsittelee fiktion kautta Prahan politiikkaa, korruptiota ja valtataisteluita.

Lähteet
-------

1. ↑  Adriana Krnáčová *Novinky*.  31.10.2014. Viitattu 21.5.2021. (tšekiksi)
2. ↑  Lazarová, Daniela: Prague gets its first female mayor *Radio Prague International*.  27.11.2014. Viitattu 21.5.2021. (englanniksi)
3. ↑  Fast Confession: Former mayor Adriana Krnáčová: I won't return to politics *Luxury Prague Life*.  15.11.2020.  Arkistoitu 21.5.2021. Viitattu 21.5.2021. (englanniksi)


|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Tšekki

 |

 |
**Novoselski** (ven. Новосельский) on maalaiskunta ja sen keskustaajama Novgorodin alueen Staraja Russan piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Porusjajoen varrella 16 kilometriä Staraja Russasta etelään. Taajamassa on reilut 700 ja kunnassa 2 300 asukasta (vuonna 2009).

Novoselskin kunnan pinta-ala on 364,59 neliökilometriä. Se rajoittuu lännessä Staraja Russan piirin Ivanovskojen, pohjoisessa Staraja Russan, koillisessa Mednikovon ja kaakossa Zalutšjen kuntiin sekä etelässä Poddorjen piiriin. Pinta-alasta 67,1 % on metsää. Seudun jokia ovat Polist, Holynja ja Porusja.

Keskustaajaman lisäksi kuntaan kuuluu 39 kylää: Arinino, Bor, Borok, Bolšaja Kozona, Derevkovo, Gluhaja Goruška, Glušitsa, Gorbovastitsa, Ištšino, Jablonovo, Kamenka, Klinkovo, Kozlovo, Lisji Gorki, Losytino, Marfino, Mavrino, Medvedovo, Nagatkino, Ožedovo, Penno, Podtšepotšje, Priplekino, Probuždenije, Pskovitino, Rattša, Sadovaja, Sanakovštšina, Sevrikovo, Sjomkina Goruška, Sokolovo, Teremovo, Tsapovo, Tšernyšovo, Tširikovo, Utšno, Vasilevštšina, Zui ja Žukovo. Novoselskin ohella suurempia asutuskeskuksia ovat reilun 500 asukkaan Bolšaja Kozona ja vajaan 300 asukkaan Nagatkino. Probuždenijen kunta liitettiin Novoselskiin vuonna 2010.

Novoselskin kautta kulkee Staraja Russan ja Poddorjen välinen maantie. Työvoimasta 77 % työskentelee kunnan ulkopuolella. Paikallisista elinkeinoista tärkeimmät ovat jalostus (50 %) sekä maa- ja metsätalous (19 %). Kunnassa toimii metallialan yrityksiä.

Keskustaajaman palveluihin kuuluu lastentarha, keskikoulu, lasten taidekoulu, kulttuuritalo, kirjasto, lääkärin vastaanotto, yleinen sauna ja postikonttori. Kunnan alueella on useita muinaisia hautapaikkoja sekä toisen maailmansodan muistomerkkejä.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5  Generalnyi Plan: Novoselskoje selskoje poselenije, Starorusski munitsipalnyi raion, Novgorodskaja oblast. Tom 1: Obštšaja pojasnitelnaja zapiska  2011. Veliki Novgorod:  Novgorodgraždanprojekt. Viitattu 13.10.2012. (venäjäksi)
2. ↑  Oblastnoi zakon O preobrazovanii nekotoryh munitsipalnyh obrazovani, vhodjaštših v sostav territorii Starorusskogo munitsipalnogo raiona, i vnesenii izmeneni v nekotoryje oblastnyje zakony *regionz.ru*.  Arkistoitu 15.3.2014. Viitattu 13.10.2012. (venäjäksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Novoselskin kunnan sivusto (venäjäksi)
* Novoselskin kunta Staraja Russan piirin sivustolla (venäjäksi)
**Johannes Angelus Arcimboldus** (k.1555) toimi paavi Leo X:n nimittämänä anekaupan yliasiamiehenä Saksassa ja pohjoismaissa. Tässä toimessaan hän vieraili 1518 Ruotsissa.

Arcimboldus kuului vanhaan aatelissukuun ja nousi pian paavi Leo X:n lähipiiriin. 1514 hänet nimitettiin anekaupan yliasiamieheksi suureen osaa Saksaa sekä pohjoismaihin. 1516 hän saapui Kööpenhaminaan ja jatkoi matkaa 1518 Ruotsiin luvattuaan kuningas Kristian II:lle toimia unioniaatteen hyväksi ja Sten Sturea vastaan. Sture kuitenkin taivutteli vaikutusvaltaisen paavin lähettilään puolelleen, ja niinpä palatessaan 1519 Ruotsista Arcimboldus oli joutua Kristian-kuninkaan vangiksi. Itse hän pääsi pakenemaan Lyypekkiin, mutta anekaupasta saadut rikkaudet joutuivat kuninkaan käsiin. Roomaan päästyään yhteistoiminta Sten Sturen kanssa uhkasi kääntyä Arcimboldukselle vaaralliseksi, mutta hänen onnistui päästä paavin suosioon. Hän kohosi pian arvoasteissa ja kuoli Milanon arkkipiispana.

Lähteet
-------

1. ↑  Tietosanakirja, s 523, Helsinki 1909


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Espanja
* Saksa
* Italia

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Dizionario Biografico degli Italiani
* Deutsche Biographie

 |
|  |
| Muut | 
* Historical Dictionary of Switzerland
* IdRef

 |

 |
**9** on 9. syyskuuta 2009 ensi-iltansa saanut animoitu fantasiaelokuva, jonka on ohjannut Shane Acker ja tuottaneet Tim Burton ja Timur Bekmambetov. Elokuva perustuu Ackerin Oscar-ehdokkaana olleeseen samannimiseen lyhytelokuvaan. Tietokoneanimoinnista huolimatta elokuvan yleiskuva muistuttaa stop motion -tyyliä. Elokuvan roolijaon suoritti Mindy Marin, tuotannon suunnittelivat Robert St. Pierre ja Fred Warter ja art directorina toimi Christophe Vacher.

Juoni
-----

Elokuva sijoittuu rinnakkaismaailmaan, jossa ihmiskunnan perintö on uhattuna. Joukko viisaita räsynukkeja, jotka elävät maailmanlopun jälkeistä aikaa, löytävät yhden omistaan, 9:n (Elijah Wood), joka yrittää johtaa heidät pelastukseen.

Riitaisassa mutta sitkeässä ryhmässä ovat 1 (Christopher Plummer), sotaveteraani; 2 (Martin Landau), keksijä; 5 (John C. Reilly), mekaanikko; 6 (Crispin Glover), taiteilija; ja 7 (Jennifer Connelly), soturi. Trailerissa esitellään myös 3 ja 4 identtisinä ja huppupäisinä räsynukkeina, joiden numerot ovat edessä, sekä 8 suurena soturina, jonka numero on merkitty oikeaan olkapäähän. Muilla räsynukeilla numerot ovat selässä.

Lähteet
-------

1. ↑  All StarCast to Voice Main Characters  25.3.2007. countingdown.  Arkistoitu 25.6.2009. Viitattu 1.6.2009.

Aiheesta muualla
----------------

* Virallinen kotisivu

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **9 (elokuva)** Wikimedia Commonsissa
**Kristaps Porziņģis** (s. 2. elokuuta 1995 Liepāja) on latvialainen koripalloilija, pelipaikaltaan iso laitahyökkääjä. Hän edustaa NBA:n Washington Wizardsia. Espanjaan 15-vuotiaana lähtenyt Porziņģis on yksi ikäluokkansa lahjakkaimmista pelaajista maailmassa. Porziņģisin isoveli Jānis Porziņģis on myös ollut ammattilaiskoripalloilija.

Porziņģis aloitti koripallon 6-vuotiaana perheessä, jossa on koripallotaustaa. Hän aloitti pelaamisen kotikaupunkinsa BK Liepājas Lauvasissa, jota hän edusti 15-vuotiaaksi asti. Tuolloin hänet houkuteltiin Baloncesto Sevillaan try-outille ja lopulta 2010 hän allekirjoitti seuran kanssa pelaajasopimuksen.

Eurocupissa Porziņģis debytoi kaudella 2012–2013 seuran uuden valmentajan, Aíto García Renesesin, alaisuudessa. Ensimmäisellä kaudella hänen vastuunsa oli pientä, mutta kasvoi merkittävästi kaudelle 2013–2014.

Hän ilmoittautui alun perin NBA:n vuoden 2014 NBA:n varaustilaisuuteen, mutta vetäytyi pari päivää ennen tilaisuutta. Näin ollen hän oli automaattisesti mukana seuraavana vuonna, jolloin hän liittyi New York Knicksin joukkueeseen.

Basketball-Referencen tilastojen mukaan Porziņģisista tuli maaliskuussa 2016 ensimmäinen NBA:ssa tulokaskaudellaan 1 000 pistettä + 500 levypalloa + 75 onnistunutta kolmen pisteen heittoa + 100 heitontorjuntaa kirjauttanut pelaaja. Ensimmäisellä NBA-kaudellaan hän pelasi 72 ottelua, joissa kaikissa hän kuului avauskokoonpanoon, ja teki ottelua kohden 14,3 pistettä sekä otti 7,3 levypalloa. Kaudella 2016–2017 hän pelasi 66 ottelua (65 kertaa avauksessa) ja teki keskimäärin 18,1 pistettä ja 7,2 levypalloa. Kaudella 2017–2018 hän pelasi 48 ottelua (kaikki avauksessa) tehden 22,7 pistettä ja 6,6 levypalloa ottelua kohden. Helmikuussa 2018 ottelussa Milwaukee Bucksia vastaan hänen vasemman polvensa eturistiside repesi eikä hän pelannut seuraavalla kaudella lainkaan.

Tammikuussa 2019 Porziņģis siirtyi usean pelaajan kaupassa Dallas Mavericksiin. Helmikuussa 2022 hän siirtyi Washington Wizardsiin.

Lähteet
-------

1. 1 2  Gancedo, Javier: Kristaps Porzingis, Baloncesto Seville  9.10.2014. Eurocup. Viitattu 11.11.2015. (englanniksi)
2. ↑
3. 1 2  Basketball-Reference.com
4. ↑  Porzingis sivussa jopa vuoden.  *Turun Sanomat*, 8.2.2018, s. 27.
5. ↑  Mavericks acquire All-Star Kristaps Porzingis, Tim Hardaway Jr. Courtney Lee, and Trey Burke in trade with Knicks  31.1.2019. Dallas Mavericks. Viitattu 19.3.2019. (englanniksi)
6. ↑  Washington acquires Kristaps Porzingis  10.2.2022. NBA. Viitattu 13.2.2022. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Kristaps Porziņģis** Wikimedia Commonsissa

* ACB:n pelaajaprofiili (Arkistoitu – Internet Archive) (espanjaksi)
* Basketball-Referencen pelaajaprofiili (englanniksi)

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Saksa
* Yhdysvallat

 |

 |
**Ibeerin kieli** oli Pyreneiden niemimaan itä- ja kaakkoisalueilla eläneen alkuperäiskansan puhuma kieli. Ibeereistä ei tiedetä paljoa, mutta he asuttivat aluetta vuosien 700–100 eaa. välillä. Ibeeri sammui muiden paleohispaanisten kielten (baskia lukuun ottamatta) joukossa 100–200-luvulle jaa. mennessä, kun niiden sijaan siirryttiin käyttämään latinaa. Historioitsija Menéndez Pidalin mukaan se saattoi kuitenkin säilyä joillain alueilla Visigoottien valtakunnan perustamiseen asti.

Ibeerin kielestä on säilynyt joukko piirtokirjoituksia, ja niitä pystytään lukemaan, mutta ei tulkitsemaan. Niiden perusteella ei myöskään ole voitu selvittää, onko ibeeri sukua millekään muulle tunnetulle kielelle. Kielen katsotaan olevan isolaattikieli. Sen on arveltu olevan sukua baskin kielelle, koska baskin ja ibeerin numerojärjestelmät muistuttavat toisiaan.

Ensimmäiset kirjalliset todisteet ibeerin kielestä ovat peräisin 300-luvulta eaa. ja sata vuotta myöhemmin kieli alkoi kadota. Tähän vaikutti mm. se, että ensin karthagolaiset ja sitten roomalaiset valloittivat ibeerin kielen puhuma-alueita.

Levinneisyys
------------

Ibeeriä puhuttiin laajalti Välimeren rannikolla Pyreneiden niemimaan alueella. Pohjoisessa kielellä tehtyjä kaiverruksia on löydetty jopa Ranskan Hérault-joelta asti. Tärkeitä tekstien jäänteitä on löydetty Ranskan Oppidum d'Ensérunen historiallisesta kylästä, Narbonnen ja Béziers'n välistä. Etelässä kielen puhujien asuinala rajoittui Espanjan Jaénin Porcunaan, josta on myös löydetty ibeeriratsastajia kuvaavia patsaita. Levinneisyyttä sisämaassa ei tunneta varmasti. Ilmeisesti ibeerien elinalue ulottui sisämaassa vain nykyiseen Zaragozaan asti.*lähde?*

Ennen roomalaisten saapumista Pyreneiden niemimaalle alueella asui lukuisia kansoja, joista seuraavat ehkä puhuivat ibeeriä: Ausetanit (Koillis-Katalonia), Ilegetet (Lleida ja Huesca), Indigetet (Gironan rannikko), Layetanot (Barcelona), Cosetanot (Tarragona), Ilercavonet (Murcia ja Levante), Edetanot (Caencia, Castellón ja Teruel), Contestanot (Valencia, Alicante, Cartagena ja Albacete), Bastetanot (Granada, Almería ja Murcia) ja Oretanit (Jaén, Ciudad Real, Albacete ja Cuenca). 

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.   
Alkuperäinen artikkeli: en:Iberian language

Lähteet
-------

1. ↑  Garatea Grau, Carlos.: *El problema del cambio lingüistico en Ramón Menéndez Pidal : el individuo, las tradiciones y la historia*. Tübingen: Narr, 2005. 58549004. ISBN 3823360078, 9783823360070. Teoksen verkkoversio (viitattu 6.7.2018).
2. 1 2  Jaakko Anhava: "Euroopan ja Lähi-Idän isolaatteja", *Maailman kielet ja kielikunnat*, s. 103–104. Gaudeamus, 2005. ISBN 951-662-734-X.
3. ↑  Glottolog 4.5 - Iberian *glottolog.org*. Viitattu 10.5.2022.
4. ↑  Iberian scripts *omniglot.com*. Viitattu 10.5.2022.
**Tuscaroran kieli** (omakielinen nimi: *Ska꞉rù꞉ręʼ*) on Yhdysvaltain New Yorkin osavaltiossa ja Kanadan Ontarion provinssissa puhuttava irokeesikieli. Käytännössä kuolleella kielellä oli vain kolme puhujaa vuonna 2008, joista kaikki ovat yli 80-vuotiaita. Viime aikoina on kuitenkin aloitettu elvytysohjelma, jossa lapsille opetetaan kieltä koulussa.

Kielen katsotaan olevan lähes kuollut ja sen läheinen sukulaiskieli on nottoway.

Kieltä kirjoitetaan latinalaisin aakkosin.

Fonologia
---------

### Vokaalit

|  | Etinen | Keskinen | Takainen |
| --- | --- | --- | --- |
| oraali | nasaali | oraali |
| Suppea | /i/ /iː/ |  | /u/ /uː/ |
| Puoliväljä | /ɛ/ /ɛː/ | /ə̃/ /ə̃ː/ |  |
| Väljä | /a/ /aː/ |  |

Lähde:

### Konsonantit

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Dentaali | Alveolaari | Palataali | Velaari | Glottaali |
| **Klusiili** |   | t | ʧ | k | ʔ |
| **Frikatiivi** | θ | s |   |   | h |
| **Nasaali** |   | n |   |   |   |
| **Approksimantti** |   |   | j | w |   |
| **Likvida** |   | r |   |   |   |

Lähde:

Soinnilliset klusiilit [g] ja [d] esiintyvät ainoastaan vokaalien edellä /k/:n ja /t/:n allofoneina. Morfeemin rajoilla tapahtuu muitakin äänteenmuutoksia, joita ei voi sovittaa nähtävissä olevaan taulukkoon.

Tuscarorassa sananpaino on tavallisesti toiseksi viimeisellä tavulla.

Kielioppi ja sanasto
--------------------

Tyypillisenä pohjoisamerikkalaisena intiaanikielenä tuscarora on polysynteettinen kieli. Tällaisille kielille on tyypillistä suuri morfeemien määrä sanaa kohden; täten yksi tuscaroran sana vastaa joskus kokonaista ei-polysynteettisen kielen (kuten saksan tai suomen) lausetta. Esimerkiksi "Sinun on valmistettava minulle lääkettä" on tuscaroraksi *ęhskwanęhkwaʔčrę·tyęʔ*. Etuliitteinä käytettyjen pronominien vuoksi tuscarorassa on myös eräitä fuusiokielen piirteitä; esimerkiksi etuliitteessä *-hsk-* toisen persoonan yksikön agentti yhdistyy ensimmäisen persoonan yksikön patientiiviin.

Polysynteettisen kieliopin takia kielestä on erittäin vaikea tunnistaa niitä yksiköitä, jotka muodostavat syntaktisia rakenteita ja siten "eurooppalaistyylisiä" lauseita. Sanajärjestyksen määräävät lähinnä pragmaattiset tekijät.

Lähteet
-------

1. ↑  Tuscarora | Ethnologue Free *Ethnologue*.  2023. Viitattu 18.4.2023. (englanniksi)
2. ↑  Did you know Tuscarora is critically endangered? *Endangered Languages*. Viitattu 18.4.2023. (englanniksi)
3. ↑  Glottolog 4.7 - Tuscarora *glottolog.org*. Viitattu 18.4.2023.
4. ↑  ScriptSource - Tuscarora written with Latin script *scriptsource.org*.  2023. Viitattu 18.4.2023. (englanniksi)
5. 1 2  Tuscarora language, alphabet and pronunciation *omniglot.com*. Viitattu 18.4.2023.

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.   
Alkuperäinen artikkeli: de:Tuscarora (Sprache) 

Irokeesikielet

|  |  |
| --- | --- |
| Pohjoiset | 
* cayuga
* erie
* mohawk
* neutral huron
* nottoway
* oneida
* onondaga
* seneca
* susquehannock
* tuscarora
* wenrohronon
* wyandot

 |
| Eteläiset | 
* cherokee

 |
| Luokittelemattomat | 
* laurentian

 |
| Kantakieli | 
* kantairokeesi

 |
*Tämä artikkeli käsittelee media sanaa. Muita merkityksiä on erillisellä täsmennyssivulla.*
**Juonipaljastus** (eng. *spoiler*) tarkoittaa ei-toivottua tietoa kirjallisuus-, teatteri-, televisio- tai elokuvateoksen lopun yksityiskohdista tai tärkeästä käänteestä. Termiä käytetään myös viittaamaan pelien ja pulmien vihjeisiin tai ratkaisuihin. Käytetään yleensä verkkosivustoilla ja Internet-foorumeilla, mutta yleinen myös arkikielessä.

Verkkosivuston "Spoiler Alert" grafiikka

Historia
--------

Yksi termin ensimmäisistä käyttöpaikoista oli huhtikuussa 1971 julkaistussa National Lampoon -lehdessä, jossa Doug Kenneyn artikkeli "Spoilerit" paljasti kuuluisien elokuvien loput. Kenney kirjoitti: "Spoilerit! Mitä ne ovat? Yksinkertainen temppu jokaiselle mysteeriromaanille ja elokuvalle, jonka olet koskaan nähnyt. Säästää aikaa ja rahaa!"

Termi spoileri otettiin käyttöön Internetin alkuaikoina, ja se tuli esiin uutisryhmäkeskusteluissa. Se on edelleen yleistä Internet-artikkeleissa ja sosiaalisen median keskusteluissa. Nettietiketin varhaiset säännöt vaativat, että spoilereita voidaan ja pitäisi välttää normaalisti, mutta jos "pilaavan" tiedon lähettäminen on väistämätöntä, sitä on edeltävä varoitus, kuten "SPOILER ALERT". Itse spoileri on suotuisaa peittää siten, että se ei voi olla kenenkään nähtävissä, mutta niille, jotka ovat kiinnostuneita yksityiskohdista juonipaljastus on saatavilla. Tämä käytäntö on yleinen teoksen arvosteluissa.

Joskus nämä varoitukset jätetään pois vahingossa tai tahallaan, jotta lukijat saavat kokea "pilaantuneen fiiliksen".

Reaktiot
--------

Henri-Georges Clouzot'n vuonna 1955 julkaistun Les Diaboliques -elokuvan loppuarvostelut sisältävät kortin, jossa on varhainen ohjaajan spoilerin vastainen viesti: "Älä ole DIABOLINEN! Älä tuhoa ystävien kiinnostusta tähän elokuvaan. Älä kerro heille mitä olet nähnyt. Kiitos heidän puolestaan."

Samoin Alfred Hitchcock pyysi yleisöä olemaan paljastamatta hänen 1960-trillerinsa Psycho loppua, sanoen "Älä spoilaa loppua, se on ainoa, joka meillä on."

Peleissä spoilerit ovat valmiita vihjeitä tai ratkaisuja pulmiin, joiden ratkaisu on välttämätön pelin suorittamiseksi. Äärimmäisessä tapauksessa pelit ovat erittäin vaikeita suorittaa ilman viittausta spoilereihin (esim. Nethack).

Otsikot
-------

Kaikki yksityiskohdat teoksen lopusta eivät ole spoilereita.

Titanic-elokuvassa ei sanota siitä, että alus uppoaa, vaikka se on jo tiedossa. Mutta ei tiedetä ketkä vuoden 1997 version elokuva hahmoista selviää.

Samoin Game of Thrones viittaa, jonkinmoiseen sotaan valtaistuimesta, mutta katsoja ei tiedä kuka tai ketkä voittaa sodan.

Aiheesta muualla
----------------

Spoiler artikkeli TV Tropessa.

Lähteet
-------

1. ↑  Juonipaljastus *blogs.sun-sentinel.com*.  Arkistoitu 3.2.2016. Viitattu 30.3.2021.
2. ↑  Spoilerit *marksverylarge.com*.  Arkistoitu 7.2.2016. Viitattu 30.3.2021.
3. ↑  Diabolique *tcm.com*.
4. ↑  Alfred Hitchcock *techtimes.com*.
**Interaktiivinen video** on digitaalisen videon muoto, joka tukee katsojan vuorovaikutusta videon kanssa.  Vuorovaikutus interaktiivisen videon kanssa tapahtuu katsojan klikatessa hiirellään tai koskiessa mobiililaitteella ennalta määriteltyjä videon kohteita tai painikkeita, jotka vaikuttavat videon kulkuun. 

Katsojan klikatessa tai koskiessa videon kohteita, hän voi nähdä videossa lisätietoa klikatusta kohteesta tai katsoja voi siirtyä videon eri osioon tai toiseen videoon. Katsoja voi myös muuttaa videon tarinaa tekemillään valinnoilla videon kohteita tai painikkeita klikkaamalla tai painamalla. 

Suomessa interaktiivisia videoita toteuttaa esimerkiksi tamperelainen Choosera Oy.

Lähteet
-------

1. ↑  Interactive Video Definition *techterms.com*. Viitattu 30.3.2022.
2. 1 2  paul-clothier: Interactive Video: The Next Big Thing in Mobile *Learning Solutions Magazine*.  28.10.2013. Viitattu 30.3.2022. (englanniksi)
3. ↑  Choosera: Interaktiiviset videot ja 360-esittelyt *Choosera.io*. Viitattu 30.3.2022.
**Matias Pohto** on kuvitteellinen hahmo Yle TV2:n tuottamassa *Maalaiskomedia*-televisiosarjassa. Hän ja Suvi-Tuuli Aaltonen ovat protagonisteja sarjan ensimmäisen tuotantokauden (*Vain muutaman huijarin tähden*) jaksoissa. Matiaksen antagonisteja ovat kuvitteellisen Kuusniemen kunnan mahtimies Urmas Hakkarainen, kunnanjohtaja Ahti Kiiski ja Varma Kylmälehto.

Etelä-Pohjanmaalta kotoisin oleva Matias Pohto muuttaa Kuusniemelle, joka on piskuinen maalaiskunta Pirkanmaalla Tampereen kupeessa. Nuori ja nätti Suvi-Tuuli on niin ikään matkalla Kuusniemelle, jonne hänet on palkattu kulttuurisihteeriksi kesän ajaksi. "Pääseekö kyytiin", kysyy Suvi ja Matias vastaa "Kyllä kai". Suvi tarinoi kokemuksiaan katolisesta papista Matiakselle, ennen kuin tämä on kertonut olevansa pappi. Heidän suhteessaan koittaa lyhyeksi jäävä jääkausi, sillä Suvin mielestä Matias on pitänyt häntä pilkkanaan.

Kunnan mahtimiehet huomaavat pian, että Matias on oppositiossa heihin nähden. Matias ja Suvi alkavat selvittää Urmaksen ja Ahdin hämärähommia. Kitkaa lisää Urmaksen tytär Virpi Hakkarainen, jonka romanttinen kiinnostus alkaa kohdistua Ahdin sijasta Matiakseen. Suvi vie lopulta kuitenkin Matiaksen sydämen ja päätyy avioliittoon tämän kanssa.

Toisen tuotantokauden (*Peräkamaripojat*) jaksoissa Matias ja Suvi-Tuuli Pohto ovat taustahahmoja. Seuraavien tuotantokausien (*Mooseksen perintö*, *Turvetta ja timantteja*) jaksoissa heidän roolinsa ovat jälleen isommat. Heille on syntynyt poika Raineri ja tytär Minttu. Matias valmistelee väitöskirjaa, jonka aiheesta Suvi-Tuuli närkästyy.

Kuusniemen pappilaan on jäänyt edellisen kirkkoherran jäljiltä taloudenhoitaja Valma Ala-Viehko, joka ei halua luopua vanhoista tavoista runsaine kahvituksineen. Valma muuttaa ensimmäisen tuotantokauden lopussa pois pappilasta, mutta palaa jälleen viimeisen tuotantokauden jaksoissa.

Suvi-Tuulin enon Rainerin mielestä Matiaksen silmistä näkee, että tällä on erämiehen veri, kuten Rainerillakin.

Matiaksen ensimmäinen tulkitsija on Jarkko Tiainen. Tuonnempana hahmo on näytelty useaan otteeseen kesäteattereissa, muun muassa Pyynikillä ja Jämsässä.

Lähteet
-------

1. 1 2  Maalaiskomedia - Vain muutaman huijarin tähden *Näytelmät.fi*. Viitattu 23.2.2023.
2. ↑  Jegorow, Sirpa: Maalaiskomedioiden Kuusniemellä eletään ihmisen näköistä elämää *Yle.fi*. Viitattu 23.2.2023.
3. ↑  Jämsän Kesäteatteri *Jämsänkesäteatteri.fi*. Viitattu 23.2.2023.

*Maalaiskomedia*

| Maalaiskomediat |
| --- |

Vain muutaman huijarin tähden | Peräkamaripojat | Mooseksen perintö | Turvetta ja timantteja

| Muuta |
| --- |

Luettelo henkilöistä | Matkalaukkukostaja | Kuusniemi | Luettelo tapahtumapaikoista ja yrityksistä  | Turpeisen baari
Sivukuva sikiöstä, jolla on anenkefalia.
Ultraäänikuva anenkefalisesta sikiöstä.
**Aivottomuus** eli **anenkefalia** on epämuodostuma, jossa sikiö syntyy ilman suurinta osaa aivoista. Anenkefalia todetaan yleensä ennen lapsen syntymää ultraäänitutkimuksella. Aivottomuuden aiheuttaa hermostoputken sulkeutumishäiriö, joka tapahtuu raskauden varhaisessa vaiheessa, 22.–28. raskauspäivän tienoilla. Monesti siitä kärsivä lapsi syntyy kuolleena. Vaikka anenkefalinen lapsi olisi vielä raskauden loppuvaiheessa elossa, hän todennäköisesti kuolee synnytyksessä tai pari tuntia sen jälkeen. Jotkut kuitenkin elävät useita päiviä tai viikkoja, jopa pidempään.

Anenkefaliasta kärsivältä lapselta puuttuvat isoaivot. Jäljellä oleva aivojen osa on usein paljas, ilman luun tai nahan peittoa. Aivoton lapsi on useimmiten kuurosokea, tajuton ja kykenemätön tuntemaan kipua. Isoaivojen puuttumisen vuoksi hänellä ei ole mahdollisuutta saavuttaa tilaa, jota nykytietämyksen mukaan pidetään tietoisuutena. Hän saattaa kuitenkin refleksinomaisesti hengittää taikka reagoida ääneen tai kosketukseen. Ainoa anenkefaliaan käytettävissä oleva hoito on elintoimintojen ylläpitäminen.

Suomessa vuosina 1981–2010 syntyneistä sadasta tuhannesta lapsesta keskimäärin kolme oli aivottomia. Samalla aikavälillä naisista, jotka kuulivat tulevansa saamaan anenkefalisen lapsen, 90 prosenttia päätti valita raskaudenkeskeytyksen.

Jos nainen on synnyttänyt yhden anenkefaliasta tai spina bifidasta kärsivän lapsen, hänen riskinsä saada toinen on noin viisi prosenttia. Tiedetään, että anenkefalisen lapsen synnyttämisen riskiä kasvattavat tiettyjen epilepsialääkkeiden käyttö ja se, että joku lähisukulainen on aiemmin synnyttänyt anenkefalialapsen. Viimeaikaisissa tutkimuksissa on todettu äidin raskausaikana riittävässä määrin nauttiman foolihapon (B9-vitamiinin) pienentävän sikiön mahdollisuutta syntyä anenkefalisena.

Lähteet
-------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Aivottomuus**.
1. ↑   (Arkistoitu – Internet Archive)
2. 1 2   (Arkistoitu – Internet Archive)
3. ↑  Epämuodostumat. Annukka Ritvanen Epämuodostumarekisteri THL, Helsinki - PDF Free Download *docplayer.fi*. Viitattu 30.1.2021.
4. ↑   (Arkistoitu – Internet Archive)
Muistomitalin kunniamerkkinauha
**Muistomitali inhimillisestä auliudesta** (**Pro Benignitate Humana**, PBH) on pohjoismaissa Suomen hyväksi sodan aikana tehdystä työstä jaettu muistomitali. Tasavallan presidentti C.G.E Mannerheim hyväksyi muistomitalin jakoa koskevan Tasavallan presidentin asetuksen 1. kesäkuuta 1945. Ensimmäiset muistomitalit jaettiin Ruotsiin, Tanskaan ja Yhdysvaltoihin.

Mitalin saajat olivat vastaanottaneet sotalapsia tai tehneet Suomea tukevaa työtä talvi- ja jatkosodan aikana tai jälkeen. Ruotsiin on jaettu 4200 mitalia ja Suomeen 800. Mitalin jako Suomen kansalaisille päättyi vuonna 1952 ja vielä seuravana vuonna joitakin mitaleja jaettiin ulkomaille.Tasavallan presidentti Mauno Koivisto myönsi poikkeuksellisesti vuonna 1986 kuusi Pro Benignitate Humana -mitalia sekä vielä vuonna 1988 yhden mitalin. Erityisesti huomiota saivat pitkäaikaisesta humanitaarisesta avustustyöstä Veikko ja Lahja Hurstille myönnetyt mitalit.

Kunniamerkkien kesenäisessä järjestyksessä Muistomitali inhimillisestä auliudesta (Pro Benignitate Humana) sijoittuu Suomen Punaisen Ristin hopeisen ansiomitalin ja Suomen Punaisen Ristin pronssisen ansiomitalin väliin.

Lähteet
-------

1. 1 2  Keskinäinen järjestys - Ritarikunnat *ritarikunnat.fi*.  9.10.2020. Viitattu 29.8.2023.
2. 1 2  Nuorteva, Jussi: Tiivistelmä Suomen Valkoisen Ruusun ja Suomen Leijonan Ritarikunnat. Viitattu 28.8.2023.
*Tämä artikkeli käsittelee yhtiötä. Nimen muita merkityksiä on lueteltu täsmennyssivulla.*
Alimmaisena Steinberg MR816 CSX 
**Steinberg Media Technologies GmbH** eli **Steinberg** on saksalainen musiikkiohjelmistoja ja niihin liittyvää elektroniikkaa valmistava yhtiö, jonka päätoimisto sijaitsee Hampurissa. Steinberg julkaisi vuonna 1989 Cubasen, joka on yksi markkinoiden johtavista musiikkiohjelmistoista. Yhtiön perustivat vuonna 1984 Karl Steinberg ja Manfred Rürup, ja sen ensimmäinen ohjelmisto oli Atarille suunniteltu Pro 16. Yamaha alkoi tehdä yhteistyötä Steinbergin kanssa 1990-luvun puolivälissä, jolloin se alkoi käyttää Steinbergin kehittämiä ohjelmistoja soittimissaan. Vuonna 2003 Steinberg myytiin Pinnacle Systems Groupille. Vuonna 2005 Yamaha osti Steinbergin alaisuuteensa.

Steinbergin tuotteita
---------------------

* Cubase
* Nuendo
* WaveLab
* HALion
* Dorico

Lähteet
-------

1. ↑  About Steinberg Media Technologies *steinberg.net*. Viitattu 10.2.2021. (englanniksi)
2. ↑  Yamaha Announces Acquisition of Steinberg - Yamaha - United States *usa.yamaha.com*. Viitattu 10.2.2021. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Steinberg.net (Arkistoitu – Internet Archive) – yhtiön kotisivu
Havainnekuva mongolinkielisestä näppäimistöstä
**Mongolia on kielellisesti** melko yhtenäinen maa, jossa mongolin kielellä on hyvin vahva asema. Ethnologuen mukaan maassa puhutaan 12 elävää kieltä.

Mongoli ja mongolialainen viittomakieli
---------------------------------------

Mongolian perustuslain mukaan maan ainoa virallinen kieli on mongoli. Se myös takaa vähemmistöille oikeuden käyttää kieltään.. Mongolian väestöstä 95 % puhuu mongolia. Kieltä puhutaan Mongolian lisäksi Kiinan Sisä-Mongoliassa, ja yleiskielen pohjana toimii Halha-murre.

Vuonna 2020 Mongolian hallitus ilmoitti, että maa korvaa kyrilliset aakkoset perinteisillä mongolialaisilla aakkosilla vuoteen 2025 mennessä. Perinteisiä aakkosia käytetään entuudestaan jo Sisä-Mongoliassa..

Mongolialaista viittomakieltä käyttää arviolta 16 000 ihmistä.

Muut kielet
-----------

Mongoliassa puhutaan myös jonkin verran tuvaa ja kazakkia. Näiden kielten puhuma-alueet rajoittuvat Mongolian rajaseuduille.

Mongolialaiset puhuvat vieraina kielinä venäjää ja yhä enemmän englantia. Myös korea on suosittu kieli Etelä-Koreaan suuntautuvan maastamuuton vuoksi..

Lähteet
-------

1. ↑  Eastern Asia *Ethnologue*. Viitattu 22.5.2021. (englanniksi)
2. ↑  The Constitution of Mongolia *conscourt.gov.mn*. Viitattu 22.5.2021.
3. 1 2  What Languages Are Spoken In Mongolia? *WorldAtlas*. Viitattu 22.5.2021. (englanniksi)
4. ↑  Mongol language *Encyclopedia Britannica*. Viitattu 22.5.2021. (englanniksi)
5. ↑  China aims to divide Mongolians *Taipei Times*.  18.9.2020. Viitattu 22.5.2021.
6. ↑  Tang, Didi: Mongolia abandons Soviet past by restoring alphabet *The Times*.  20.3.2020. Viitattu 22.5.2021. (englanniksi)
7. ↑  Deaf in Mongolia *joshuaproject.net*. Viitattu 22.5.2021. (englanniksi)
8. ↑  The Languages spoken in Mongolia *SpainExchange*.  2021. Viitattu 22.5.2021. (englanniksi)
**Timo Antero Roos** (5. elokuuta 1936 Karkku – 22. lokakuuta 2023 Hämeenlinna) oli suomalainen erityisopettaja ja poliitikko, joka toimi SDP:n kansanedustajana vuosina 1983–1995.

Elämä ja ura
------------

Roos valmistui kansakoulunopettajaksi Jyväskylän kasvatusopillisesta korkeakoulusta vuonna 1959 ja työskenteli kansakoulunopettajana Uuraisilla 1959–1960 sekä Karkun Heinoossa 1960–1970. Vuonna 1969 Roos suoritti erityisopettajan tutkinnon Jyväskylän yliopistossa, jonka jälkeen hän toimi opettajana Vammaskosken erityiskoulussa Vammalassa 1970–1983.

Roos valittiin eduskuntaan vuonna 1983 Turun läänin pohjoisesta vaalipiiristä. Kansanedustajankausi kesti vuoteen 1995, jolloin hän ei enää asettunut ehdolle. Roos oli Karkun kunnanvaltuuston jäsen 1965–1972 ja Vammalan kaupunginvaltuuston jäsen 1973–2000. Presidentin valitsijamiehenä hän oli 1982 ja 1988. Vuosina 1993–1997 Roos toimi Pirkanmaan maakuntavaltuuston puheenjohtajana. Vuonna 2000 hänelle myönnettiin kunnallisneuvoksen arvonimi.

Roos kirjoitti yli 2 000 kolumnia tai pakinaa muun muassa *Tyrvään Sanomiin* ja *Demariin*, jossa hän käytti nimimerkkiä "Nieminen Vee". Vuonna 1997 Roos julkaisi muistelmateoksensa *Minulta on tiedusteltu*. Hän oli myös innokas harmonikansoittaja.

Roos on eduskunnan perinteisen kuttupuheen isä. Kyseessä on epävirallinen tapa, jossa joku kansanedustaja pitää kuttu-aiheisen puheen maataloutta koskevan budjettikeskustelun yhteydessä. Roos piti ensimmäisen kuttupuheensa vuonna 1983. Roos ei itse arvostanut, että hänen kuttutalouden merkitystä korostanut puheensa oli myöhemmin muutettu kaksimielisyyksiä ja sananmuunnoksia sisältäneeksi vitsiksi.

Perhe
-----

Roosin puoliso oli Tuuloksesta kotoisin ollut lehtori Kaija Terho (k. 2019), jonka kanssa hän avioitui vuonna 1960. He asuivat Hämeenlinnassa vuodesta 2003 lähtien.

Teokset
-------

* *Minulta on tiedusteltu : elämyksiä ja näkemyksiä kansanedustajan työstä*. Jyväskylä: Gummerus, 1997. ISBN 951-20521-0-5.

Lähteet
-------

1. 1 2  Petman, Erkki: Muistokirjoitus: Kunnallisneuvos Timo Roos oli arvostettu vaikuttaja yli puolue- ja maakuntarajojen.  *Alueviesti*, 25.10.2023, s. 14.
2. 1 2 3  .aspx Timo Roos *Suomen kansanedustajat*. Eduskunta. Viitattu 31.10.2010.
3. ↑  Hyvärinen, Irja: Satakunnan demarit aikovat vallata neljännen paikan.  *Helsingin Sanomat*, 14.3.1995, s. A8. HS Aikakone (vain tilaajille). Viitattu 28.5.2020.
4. 1 2  Petman, Erkki: Harrastukset pitävät Roosit virkeinä Hämeenlinnassakin.  *Alueviesti*, 26.7.2006, nro 30, s. 7. Artikkelin verkkoversio. Viitattu 28.5.2020.
5. ↑  Heikura, Pasi: Kuttu juttu (arkistoitu sivu) *Aristoteleen kantapää*.  24.10.2010. Yle.  Arkistoitu 21.12.2013. Viitattu 29.12.2010.
6. ↑  Eduskunnan puhujanpöntöstä lauottiin härskejä – kuttupuheen isä: "Törkeää – puhemies vain yllytti!" *demokraatti.fi*.  29.12.2016. Viitattu 23.10.2023.


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Saksa

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Eduskunta

 |

 |
**Kaisarianín luostari** (kreik. Μονή Καισαριανής, *Moní Kaisarianís*) on ortodoksinen luostari, joka sijaitsee Ateenan itäpuolella Kaisarianín kaupungin alueella. Luostari on rakennettu Ymittós-vuoren pohjoisrinteelle.

Kaisarianín luostarin kirkon katto- ja seinämaalauksia.
Kaisarianín luostari on perustettu bysanttilaisella ajalla 1100-luvun lopulla tai 1200-luvun alussa, jolloin sen pääkirkko (*katholikon*) on rakennettu. Kirkko on omistettu Neitsyt Marian temppeliin tuomiselle. Antiikin aikana sama paikka on ollut mahdollisesti omistettu Afroditeen kultille.

Luostarin muihin rakennuksiin kuuluu muun muassa kylpyrakennus, joka oli osmanivallan aikana käytössä oliivinpuristamona. Lähellä luostaria on varhaiskristillisen basilikakirkon sekä 900-luvulla rakennetun kirkon rauniot. Luostarilla oli aiemmin suuri kirjasto, joka siirrettiin sittemmin Ateenan Akropoliille ja tuhoutui vuoden 1821 kansannousussa.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Monastery of Kaisariani Ministry of Culture and Sports.  Arkistoitu 18.5.2021. Viitattu 2.3.2015.
2. ↑  Stillwell, Richard et al.: Kaisariani, Attica, Greece *The Princeton Encyclopedia of Classical Sites*. Viitattu 2.3.2015.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Kaisarianín luostari** Wikimedia Commonsissa
*Tämä artikkeli kertoo kaupunginosasta Valkeakoskella.* Lotila *-sanan muista merkityksistä katso Lotila (täsmennyssivu).*
**7. kaupunginosa** Valkeakoskella on rakentunut Lotilan kartanon ympärille. Kaupunginosa sijaitsee Lotilanjärven rannalla ja rajoittuu lännessä uuteen Juusonrannan kaupunginosaan. 7. kaupunginosaan kuuluvia alueita ovat Lotila, Matinmäki, Mäntylä, Vääräkoivu ja Roukonperä, ja siihen rajoittuu Lotilanvainion koulukeskittymä. Lotilan ympäristö on lähellä kaupungin palveluita. Alueella on luonnonläheisyyden ansiosta hyvät virkistyspalvelut. Suurehkon Lotilanjärven kiertää *Lotilan lenkki*. Lotila on myös hyvien liikenneyhteyksien äärellä.

Osa-alueita
-----------

### Lotilanvainio

Lotilanvainio on vanhoja Lotilan kartanon maita, josta on lohkottu Hämeen ammattikorkeakoulun kampusalue.*lähde?*

### Matinmäki

Matinmäki on 1970- ja 1980-luvuilla rakennettua omakotialuetta.

### Mäntylä

Mäntylä on asuinalue 7. kaupunginosassa kaupungin pohjoisosassa. Mäntylää ruvettiin rakentamaan 1950-luvun rintamamiestaloilla. Aluetta on sittemmin täydennetty 1970-luvun kerrostaloilla. Mäntylän keskustassa on ollut kauppa.

### Vääräkoivu

Vääränkoivun tornitaloista koostuva pienalue on rakennettu 1960-luvun loppupuolella.*lähde?*

### Lintulanmäki

Lintulanmäen pienalue on rakennettu Mäntylän taakse pääosin 1970-luvulla omakoti- ja rivitaloilla. *lähde?*

Lähialueita
-----------

### Juusonranta

Juusonranta (22. kaupunginosa) on yksi kaupungin uusimmista asuinalueista. Se on 2000-luvulla rakennettua omakotialuetta.

### Maijankoski

Kaupunginosiin kuulumaton Maijankoski sijoittuu pienenä asuinalueena Pispantallin eteläpuolelle. Sen asutus keskittyy pääosin *Raksantie*n varteen.

Lähteet
-------

1. 1 2  7. kaupunginosa Valkeakosken kaupunki.  Arkistoitu 26.6.2009.
2. ↑  22. kaupunginosa Valkeakosken kaupunki.  Arkistoitu 26.6.2009.

Valkeakosken kaupunginosat

* 1. kaupunginosa
* 2. kaupunginosa
* 3. kaupunginosa
* 4. kaupunginosa
* Antinniemi
* Roukko
* 7. kaupunginosa
* Lintula
* Kirjasniemi
* Ulvajanniemi
* 11. kaupunginosa
* 12. kaupunginosa
* Raija-Koivuniemi
* Sointula
* Eerola
* Pispantalli
* Holmi-Varsanhäntä
* Kärjenniemi
* Irjala
* Kemmola
* Juusonranta