*Mareca penelope*
**Haapana** (*Mareca penelope*) on yleinen ja laajalle levinnyt sorsalaji.

Koko ja ulkonäkö
----------------

Haapana on 42–52 cm pitkä ja sen siipien kärkiväli on 73–87 cm. Haapana painaa 600–850 grammaa. Haapana on keskikokoinen ja lyhytkaulainen. Sillä on pyöreä ja suhteellisen suuri pää, korkea otsa, pieni nokka, kapea kaula ja terävät siivet ja pyrstö. Haapanalla on kaikissa puvuissa valkoinen vatsa ja epäselvärajaisen likaisenharmaat kainalot ja siiven alapeitinhöyhenet. Nokka on pieni ja vaaleansiniharmaa, ja siinä on tumma kärki.

Juhlapukuisella koiraalla on punaruskea pää ja kaula ja kellanbeige päälaen etuosa. Rinta on punertava, kupeet ja selkä harmaat sekä peräpää mustavalkoinen. Siiven yläpuolella on suuri valkoinen laikku ja vihreä siipipeili. Naaraan värityksessä on pientä vaihtelua, mutta punaruskea tai harmahtava ovat kaksi päävärityyppiä. Naaras on epäselvästi täplikäs, mutta jotkut yksilöt ovat hyvin yksivärisiä. Siipipeili on tumma ja sisimmät kyynärsulat ovat usein vaaleareunaiset. Sulkasatoinen koiras muistuttaa naarasta, mutta sen puku on voimakkaamman punaruskea ja sen valkoinen siipilaikku säilyy.

Vanhin suomalainen rengastettu haapana on ollut 9 vuotta 11 kuukautta ja 28 päivää vanha. Euroopan vanhin oli brittiläinen 34 vuotta ja 8 kuukautta vanha sorsa.

Levinneisyys
------------

Haapana suorittaa pesimisen Siperiassa, Skandinaviassa, Pohjois-Englannissa tai Islannissa. Suomessa haapanaa tavataan koko maassa aina pohjoisinta Lappia myöten. Etelässä kanta on harvalukuista, pohjoisessa runsaampaa.

Talven haapana viettää yleensä Keski-Euroopassa, Etelä-Euroopassa tai Pohjois-Afrikassa. Suomeen talveksi jääneet haapanat viettävät talviajan Etelä-Suomen rannikolla. Maailman haapanapopulaatioksi arvioidaan 2,8–3,3 miljoonaa yksilöä ja IUCN luokittelee lajin elinvoimaiseksi. Kanta on kuitenkin laskussa. Suomessa arvioitiin 1990-luvun lopulla pesivän noin 70 000 haapanaparia, mutta kanta on taantunut 1990-luvulta lähtien.

Elinympäristö
-------------

Haapana pesii hyvin monenlaisissa vesistöissä sekä sisämaassa että saaristossa. Karuimmissa järvissä ja lammissa se ei kuitenkaan viihdy hyvin, sillä se vaatii kasvillisuutta ruokailuun. Syksyllä haapanat ruokailevat rehevillä lahdilla ja lintujärvillä suurina parvina. Keväisin haapanat ruokailevat tulvaniityillä ja jopa taajamien nurmikoilla.

Lisääntyminen
-------------

Haapana rakentaa pesänsä ruoikon laitaan tai metsän reunaan, aluskasvillisuuden suojaan. Jotkut parit ovat alkaneet pesiä kaupunkien puistoissa ja pihoilla. Naaras munii huhti-kesäkuussa 7–9 munaa, joita se hautoo n. 24 vuorokautta. Naaras huolehtii poikasistaan noin kuusi viikkoa, jolloin poikasista tulee lentokykyisiä. Useiden muiden sorsalintujen tapaan myös haapanan poikaset ovat pesäpakoisia, eli ne etsivät ravintonsa ja varhaisessa vaiheessa itse, mutta pysyttelevät silti tiiviinä poikueena naaraan seurassa.

Talvehtimaan jääneet haapanat voivat risteytyä sinisorsien kanssa.

Ravinto
-------

Haapana on puolisukeltaja. Haapanan ravinto koostuu lähes yksinomaan kasvinosista, mutta se saattaa ajoittain syödä myös vesihyönteisiä. Suomessa rehevillä vesillä tehdyn tutkimuksen mukaan sen suosimia kasvilajeja ja kasvinosia olivat pikkulimaska, vesirutto, kilpukan talvehtimissilmut ja vesikasvien siemenet.

Nimi
----

Haapanan nimityksiä ovat olleet muun muassa Haapasorsa (Kälviä), Viusorsa (Kustavi) ja Kirnulintu (Enontekiö). Historiallisia nimiä ovat olleet muun muassa haapana (Juslenius, 1745), Wiusuorsa (Lencqvist, 1760-l.) ja haapana, haapalo, viusuorsa (Lönnrot, 1861). 

Tieteellinen nimi *Mareca* tulee Brasilian portugalista ja tarkoittaa pientä ankkaa (*marrecco).* Sana juontuu roomalaisesta mytologiasta, missä *marica* oli joen tai veden nymfi.  Lajinimi *penelope* tulee kreikan sanasta *pēnelops*. Näin kutsuttiin erästä vesilintua tarinan mukaan, joka kertoi tämän linnun pelastaneen Odysseuksen puolison Penelopen ja ruokkineen tätä. Näin tapahtui sen jälkeen, kun Penelopen vanhemmat olivat heittäneet tämän veteen. Sana *pēnē* tarkoittaa palmikkoa tai koristenauhaa ja *ops* ulkonäköä. Haapanakoiraalla on otsassaan keltainen "koristenauha".

Lähteet
-------

* Häkkinen, Kaisa: *Linnun nimi*. Teos, 2011. ISBN 978-951-851-434-6.
* Jobling, James, A.: *The Helm Dictionary of Scientific Bird Names*. Christopher Helm, 2010. ISBN 978-1-4081-2501-4.
* Kivirikko, K. E.: *Suomen linnut. Toinen osa*. Wsoy, 1927.

### Viitteet

1. 1 2 3  BirdLife International: *Mareca penelope* *IUCN Red List of Threatened Species. Version 2013.2*.  2012. International Union for Conservation of Nature, IUCN, Iucnredlist.org. Viitattu 2.6.2014. (englanniksi)
2. ↑  Esko Hyvärinen, Aino Juslén, Eija Kemppainen, Annika Uddström & Ulla-Maija Liukko (toim.): *Suomen lajien uhanalaisuus - Punainen kirja 2019*, s. 568. Helsinki: Ympäristöministeriö - Suomen ympäristökeskus, 2019. ISBN 978-952-11-4973-3. Teoksen verkkoversio (viitattu 14.8.2021).
3. 1 2 3  Svensson, Lars: *Lintuopas - Euroopan ja Välimeren alueen linnut*, s. 26. Otava, 2010. ISBN 978-951-1-21351-2.
4. 1 2  Haapana *Luontoportti*. Viitattu 9.10.2013.
5. 1 2  *Suuri eläintieto: Eläinten kiehtova maailma 2 (H)*, s. 8. Weilin+Göös, 1990. ISBN 951-35-5128-8.
6. 1 2  Haapana (Anas penelope) *Suomen lintuatlas*. Viitattu 9.10.2013.
7. ↑  Laine, Lasse J.: *Suomalainen Lintuopas*, s. 58. WSOY, 2009. ISBN 978-951-0-26894-0.
8. ↑  Veli-Matti Väänänen & Petri Nummi: Sorsasapuskan salat - ravintotutkimukset apuna kosteikoiden kunnostuksessa  2004. Metsästäjä.  Arkistoitu 13.10.2013. Viitattu 12.10.2013.
9. ↑  Kivirikko, 1927, s. 160
10. ↑  Häkkinen, 2011, s. 284
11. 1 2  Jobling, 2010, s, 241, 296

Aiheesta muualla
----------------

* Haapana viikon luontoäänenä Radio Suomessa
* Pertti Koskimies: Suomen lintu-opas. WSOY 2005.
* Haapana Lintukuva-verkkopalvelussa
* LuontoPortti: Haapana (*Anas penelope*)
* ITIS: Anas penelope (englanniksi)

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Taksonitunnisteet |
| --- |
|  |
| Mareca penelope | 
* Wikidata: Q28106837
* Wikispecies: Mareca penelope
* Avibase: 15EE0D3685082E13
* BirdLife: 22680157
* BOLD: 809071
* BOW: eurwig
* eBird: eurwig
* Fossilworks: 368604
* GBIF: 8000602
* iNaturalist: 558441
* ITIS: 1192583
* IUCN: 22680157
* NatureServe: 2.100158
* NBN: NHMSYS0021276071
* NCBI: 8838
* Neotropical: eurwig
* WoRMS: 1464521
* Xeno-canto: Mareca-penelope

 |
|  |
| Anas penelope | 
* Wikidata: Q26459
* ABA: eurwig
* ADW: Anas\_penelope
* ARKive: anas-penelope
* BioLib: 8454
* BTO: bob1790
* CoL: DGP4
* CMS: anas-penelope
* EPPO: ANAXPE
* EUNIS: 868
* Euring: 1790
* Fauna Europaea: 96496
* Fauna Europaea (new): 67fbc62c-30e7-4d00-9d37-e990825fec6a
* GBIF: 2498111
* GNAB: eurasian-wigeon
* IBC: eurasian-wigeon-anas-penelope
* iNaturalist: 6929
* IRMNG: 11307816
* ITIS: 175092
* NBN: NBNSYS0000000188
* SeaLifeBase: 155255
* TSA: 1730
* WoRMS: 159168
* Xeno-canto: Anas-penelope

 |

 |