Osa artikkelisarjaa
 **Liettuan poliittinen järjestelmä** 

Toimeenpano 

* Presidentti
	+ Gitanas Nausėda
* Pääministeri
	+ Andrius Kubilius
* Hallitus
* Liettuan puolustusministeriö
	+ Puolustusvoimat


Lainsäädäntö 

* Seimas
* Liettuan perustuslakituomioistuin
* Liettuan perustuslaki


Läänit 

* Alytus
* Kaunas
* Klaipėda
* Marijampolė
* Panevėžys
* Šiauliai
* Tauragė
* Telšiai
* Utena
* Vilna


Kunnallispiirit 

Kunta-alueet 

Muuta 

* Vaalit
* Luettelo puolueista
* Ulkopolitiikka


 

malline: näytä • keskustele • muokkaa

**Liettuan poliittinen järjestelmä** on hallintomuodoltaan parlamentaarinen edustuksellinen demokratia. Valtiomuodoltaan Liettua on tasavalta. Pääministeri on hallituksen päämies ja käytössä on monipuoluejärjestelmä. Valtionpäämiehenä toimii presidentti.

Toimeenpanovaltaa käyttää pääministerin johtama hallitus. Lainsäädäntövalta on hallituksella ja yksikamarisella Seimasilla (Liettuan parlamentilla). Oikeudellinen valta on presidentin nimittämillä tuomareilla. Oikeuslaitos, joka muodostuu perustuslakituomioistuimesta, korkeimmasta oikeudesta ja muutoksenhakutuomioistuimesta, on riippumaton toimeenpano- ja lainsäädäntövallasta. 25. lokakuuta 1992 hyväksytty perustuslaki vahvisti edellä mainitut valtaoikeudet. Koska Liettuassa vallitsee monipuoluejärjestelmä, hallitusta ei johda yksittäinen puolue vaan lukuisat eri puolueet (koalitiohallitus).

Historia
--------

Itsenäistyttyään Neuvostoliitosta 11. maaliskuuta 1990, Liettua piti kiinni toista maailmansotaa edeltävistä demokraattisista perinteistään. Sotien aiheuttamat kokemukset johtivat erilaisiin poliitikkojen ehdotuksiin, jotka vaihtelivat vahvasta parlamentarismista vallan kolmijako-oppiin. Kompromissina annettiin ehdotus semipresidentialistisesta valtiosta.
25. lokakuuta 1992 pidetyssä kansanäänestyksessä, joka oli ensimmäinen äänestys itsenäistymisen jälkeen, 56,75 % äänestäjistä kannatti uuden perustuslain hyväksymistä.

Liettua liittyi puolustusliitto Naton jäseneksi 29. maaliskuuta 2004 ja Euroopan unionin jäseneksi 1. toukokuuta 2004.

Hallinto
--------

Liettuan hallinto jakautuu kolmeen osaan: toimeenpanovaltaan, lainsäädäntövaltaan ja oikeuslaitokseen. Jokainen osa on erillinen toisistaan.

### Toimeenpanovalta

Toimeenpanovalta on presidentillä, pääministerillä ja presidentin johtamalla ministerineuvostolla.

### Presidentti

*Pääartikkeli: Liettuan presidentti*
Presidentin palatsi Vilnassa
Liettuan presidentti on valtionpäämies, joka valitaan viiden vuoden toimikaudeksi enintään kahdeksi kaudeksi peräkkäin. Presidentti valitsee (Seimasin luvalla) pääministerin, nimittää ministerit ja puolustusvoimien komentajan, päättää ulkopolitiikasta ja vahvistaa sotilaalliset ja diplomaattiset nimitykset. Lisäksi presidentti valvoo Seimasin vallankäyttöä ja hänellä on veto-oikeus sekä normaalin lainsäädännön että perustuslakien osalta. Normaalissa tilanteessa lakia ei aseteta voimaan ilman presidentin allekirjoitusta. Lisäksi hän nimittää diplomaatit ilman parlamentin suostumusta.

Liettuan presidentiksi valittiin toukokuun 2019 presidentinvaaleissa puolueisiin sitoutumaton ekonomisti Gitanas Nauseda.

### Pääministeri

*Pääartikkeli: Liettuan pääministeri*
Pääministeri on hallituksen päämies, jonka valitsee presidentti ja hyväksyy parlamentti. Pääministerillä on 15 päivää aikaa valita ministerit presidentin nimitettäväksi. Pääministeri on vastuussa sisäpolitiikasta ja turvallisuuspolitiikasta. Lisäksi pääministeri käsittelee ulko- ja sisäpolitiikkaan liittyviä ongelmia, ja tarvittaessa julistaa hätätilan.

Liettuan pääministerinä on ollut vuoden 2016 vaalien jälkeen Talonpoikien ja vihreiden liittoa edustava Saulius Skvernelis, jonka hallituksessa oli alkuun sosiaalidemokraatit sekä Talonpoikien ja vihreiden liitto. Myöhemmin laajennettuun enemmistöhallitukseen tulivat mukaan myös oikeistolainen Laki ja oikeus, puolalaisten keskustaoikeistolainen puolue sekä kristillisdemokraatit.

### Hallitus

*Pääartikkeli: Liettuan hallitus*
Hallitus, jota Liettuassa kutsutaan myös ministerineuvostoksi, on pääministerin johtama toimeenpanovallasta vastaava toimielin. Hallitukseen kuuluu pääministerin lisäksi 13 ministeriä, jotka edustavat 13 eri ministeriötä. Presidentti nimittää ministerit. Kukin ministeri vastaa omasta ministeriöstään ja on velvollinen antamaan raportteja oman ministeriönsä toiminnasta tarvittaessa.

### Nykyiset viranhaltijat

| **Virka** | **Kuva** | **Nimi** | **Puolue** | **Astunut virkaan** |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Presidentti |  | Gitanas Nausėda | Sitoutumaton | 12. heinäkuuta 2019 |
| Pääministeri |  | Saulius Skvernelis | LVŽS | 13. joulukuuta 2016 |

Lainsäädäntö
------------

*Pääartikkeli: Seimas*
Seimasin istuntosali
Parlamentti Seimas koostuu 141 edustajasta, jotka valitaan neljän vuoden toimikaudeksi parlamenttivaaleissa. Vaalit pidetään neljän vuoden välein lokakuun toisena sunnuntaina. Puolet edustajista valitaan yhden edustajan vaalipiireistä enemmistövaalilla ja loput puolet suhteellisella vaalitavalla koko maan kattavasta vaalipiiristä. Valituksi tullakseen pitää yhden edustajan vaalipiireissä saada yli puolet annetuista äänistä. Uusintakierros järjestetään niissä vaalipiireissä, joissa kukaan ehdokas ei saa ensimmäisellä kierroksella enemmistöä.

Puolueet
--------

*Pääartikkeli: Luettelo Liettuan puolueista*
### Nykyiset Seimasissa olevat puolueet

Liettuan parlamenttivaaleissa lokakuussa 2016 keskustalainen maalaisten ja vihreiden liitto LPGU saavutti yllätysvoiton parlamenttivaalien toisella kierroksella. Liittoumasta tuli Liettuan suurin puolue. LPGU sai 56 paikkaa maan 141-paikkaisessa parlamentissa. Liittouma nousi lähes tyhjästä valtapuolueeksi. LPGU:lla oli edellisessä parlamentissa vain yksi edustaja. Konservatiivinen Kotimaan liitto eli kristillisdemokraatit saavat tulevaan parlamenttiin 30 edustajaa. Liettuan pääministeri Algirdas Butkevičiusin johtama maata hallinnut sosiaalidemokraatit kärsi tappion. Puolue sai vain 17 paikkaa.

| **Nimi** | **Lyhenne** | **Aate** | **Kansanedustajia** |
| --- | --- | --- | --- |
| Kotimaan liitto - Liettuan kristillisdemokraatit | TS-LKD | konservatismi, kristillisdemokratia, nationalismi | 45 |
| Liettuan sosiaalidemokraattinen puolue | LSDP | sosiaalidemokratia | 25 |
| Kansallinen ylösnousemuksen puolue |  | keskusta-oikeisto | 16 |
| Järjestys ja oikeus | LDP | kansalliskonservatismi, konservatismi, euroskeptisismi, oikeistopopulismi | 15 |
| Liettuan tasavallan liberaalien liike |  | liberalismi | 11 |
| Työväenpuolue ja Nuoriso (koalitio) | DP | poliittinen keskusta, populismi | 10 |
| Liberaali ja keskustalainen liitto |  | liberalismi | 8 |
| Liettuan puolalaisten vaalitoiminta | AWPL | puolalaisten edunvalvonta, kristillisdemokratia, konservatismi | 3 |
| Liettuan talonpoikien kansallinen liitto | LVLS | maanviljelijöiden edunvalvonta, poliittinen keskusta | 3 |
| Uusi liitto (sosiaaliliberaalit) | NS | sosiaaliliberalismi | 1 |
|

Tuomiovalta
-----------

Liettuan perustuslakituomioistuimen päämaja Vilnassa
*Pääartikkeli: Liettuan perustuslakituomioistuin*
Seimas nimittää yhdeksän vuoden välein Liettuan perustuslakituomioistuimen (*Lietuvos Respublikos Konstitucinis Teismas*) tuomarit. Tuomariehdokkaat nimittää presidentti (kolme tuomaria), Seimasin puhemies (kolme tuomaria) ja korkeimman oikeuden puhemies (kolme tuomaria).

Hallinnollinen jako
-------------------

*Pääartikkeli: Liettuan läänit*
Liettua jakautuu kymmeneen lääniin (*apskritis*), jotka on nimetty niiden hallinnollisten keskusten mukaan. Läänit jakautuvat kuntiin, kunnallispiireihin ja kahdeksaan kaupunkikuntaan.

Kansainväliset jäsenyydet
-------------------------

| **Järjestö** | **Lyhenne** | **Liittynyt** | **Huomioitavaa** |
| --- | --- | --- | --- |
| Kansainvälinen järjestelypankki | BIS |  |  |
| Itämeren neuvosto | CBSS | 5. maaliskuuta 1992 |  |
| Euroopan neuvosto | COE | 14. toukokuuta 1993 |  |
| Euroopan yhteisö | EC |  |  |
| Euroatlanttinen kumppanuusneuvosto | EAPC |  |  |
| Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki | EBRD | 30. tammikuuta 1992 |  |
| Euroopan talouskomissio | ECE |  |  |
| Euroopan unioni | EU | 1. toukokuuta 2004 |  |
| Yhdistyneiden kansakuntien elintarvike- ja maatalousjärjestö | FAO | 9. marraskuuta 1991 |  |
| Kansainvälinen atomienergiajärjestö | IAEA | 18. marraskuuta 1993 |  |
| Maailmanpankki | IBRD | 6. heinäkuuta 1992 |  |
| Kansainvälinen siviili-ilmailujärjestö | ICAO | 27. syyskuuta 1991 |  |
| Kansainvälinen kauppakamari | ICC |  |  |
| Kansainvälinen rikostuomioistuin | ICC |  |  |
| Ammattiyhdistysliikkeen maailmanjärjestö | ITUC |  |  |
| Kansainvälinen rahoitusyhtiö | IFC | 21. maaliskuuta 1992 |  |
| Punaisen Ristin ja Punaisen Puolikuun kansainvälinen liike | IFRCS | 17. tammikuuta 1991 |  |
| Kansainvälinen työjärjestö | ILO | 4. lokakuuta 1991 |  |
| Kansainvälinen valuuttarahasto | IMF | 29. maaliskuuta 1992 |  |
| Kansainvälinen merenkulkujärjestö | IMO | 7. joulukuuta 1995 |  |
| International Telecommunications Satellite Organization | Intelsat |  | Ei allekirjoittanut jäsenyyttä |
| Interpol | Interpol | 4. marraskuuta 1991 |  |
| Kansainvälinen Olympiakomitea | IOC |  |  |
| Kansainvälinen siirtolaisjärjestö | IOM | 28. marraskuuta 1995 |  |
| International Organization for Standardization | ISO | 1. tammikuuta 1992 |  |
| Kansainvälinen televiestintäliitto | ITU | 12. lokakuuta 1991 |  |
| Pohjois-Atlantin puolustusliitto | Nato | 29. maaliskuuta 2004 |  |
| Kemiallisten aseiden kieltojärjestö | OPCW | 15. toukokuuta 1998 |  |
| Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestö | OSCE | 10. syyskuuta 1991 |  |
| Yhdistyneet kansakunnat | UN | 17. syyskuuta 1991 |  |
| Yhdistyneiden kansakuntien kasvatus-, tiede- ja kulttuurijärjestö | UNESCO | 15. lokakuuta 1991 |  |
| Yhdistyneiden kansakuntien lastenrahasto | UNICEF | 6. helmikuuta 1993 |  |
| United Nations Mission in Bosnia and Herzegovina | UNMIBH |  |  |
| United Nations Interim Administration Mission in Kosovo | UNMIK |  |  |
| Maailman postiliitto | UPU | 10. tammikuuta 1992 |  |
| Maailman tullijärjestö | WCO | 18. kesäkuuta 1992 |  |
| Länsi-Euroopan unioni | WEU |  | yhteistyökumppani |
| Maailman terveysjärjestö | WHO | 25. marraskuuta 1991 |  |
| Maailman henkisen omaisuuden järjestö | 30. maaliskuuta 1992 |  |  |
| Maailman ilmatieteen järjestö | WMO | 3. heinäkuuta 1922 |  |
| Maailman kauppajärjestö | WTO | 31. toukokuuta 2001 |  |

Lähteet
-------

1. ↑  Government and Politics countrystudies.us. Viitattu 5.9.2010. (englanniksi)
2. 1 2 3 4 5  Politics of Lithuania: The Constitution countrystudies.us. Viitattu 5.9.2010. (englanniksi)
3. ↑  Kulikauskienė, Lina: *Lietuvos Respublikos Konstitucija (Liettuan perustuslaki)*. Native History, 2002. ISBN 9986-9216-7-8.  Viitattu 5.9.2010
4. ↑  Nuo 1991 m. iki šiol paskelbtų referendumų rezultatai (Results from Refrenda 1991-Present) (Arkistoitu – Internet Archive), Microsoft Word Document, Seimas. Viitattu 5.9.2010.
5. ↑  euro.lt.: Historic Overview of Lithuanian-EU Relations *euro.lt*.  Arkistoitu 16.9.2010. Viitattu 5.9.2010. (englanniksi)
6. ↑  Ekonomisti Gitanas Nauseda voitti Liettuan presidentinvaalit *Yle Uutiset*. Viitattu 19.3.2020.
7. ↑  Seimas of The Republic of Lithuania STATUTE 17 February 1994 No I-399, Seimas. Viitattu 5.9.2010. (englanniksi)
8. ↑  Liettuan pääministeri Skvernelis voitti luottamusäänestyksen *Ilta Sanomat*.  23.7.2019. Viitattu 19.3.2020.
9. ↑  Work of the Seimas, Seimas. Viitattu 5.9.2010. (englanniksi)
10. ↑  Jussi Niemeläinen: Liettuassa vaaleissa "superjytky" *Helsingin Sanomat*.  30.10.2016.  Arkistoitu 30.10.2016. Viitattu 30.10.2016.
11. ↑  Pienpuolueesta kasvoi Liettuassa parlamenttivaalien yllätysvoittaja *Yle Uutiset*. Viitattu 19.3.2020.
12. ↑  Preliminary results of Election to the Seimas 2008 , Liettuan keskusvaalikomitea. Viitattu 5.9.2010. (englanniksi)
13. ↑  Justices of the Constitutional Court (Arkistoitu – Internet Archive), Liettuan perustuslakituomioistuin. Viitattu 5.9.2010. (englanniksi)
14. ↑  Portrait of the Regions of Lithuania (Arkistoitu – Internet Archive), Portrait of Regions of Lithuania. Viitattu 5.9.2010. (englanniksi)
15. ↑  The World Factbook (Arkistoitu – Internet Archive), CIA. Viitattu 5.9.2010. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Parlamentti Seimasin virallinen sivusto (liettuaksi) (englanniksi)