Puhuttua katalaania
**Katalaani** (omakielinen nimi: *català*) on indoeurooppalaisen kielikunnan romaaniseen kieliryhmään kuuluva kieli, jota puhutaan etenkin Espanjaan kuuluvassa Kataloniassa, jossain määrin muualla Itä-Espanjassa Valenciaan saakka, Ranskassa pienellä raja-alueella (joskin katalaani kuuluu samaan murteeseen kuin koko oksitaania puhunut Etelä-Ranska), Andorrassa ja Italian Sardiniassa. Katalaaninkielisistä alueista käytetään katalaaniksi mielellään yhteisnimitystä *Països Catalans*. Katalaani on virallinen kieli alueellisesti Espanjassa Katalonian, Valencian ja Baleaarien itsehallintoalueilla. Se on Andorran valtion virallinen kieli.

Valencian itsehallintoalueen asukkaat kutsuvat omaa kielimuotoaan mielellään nimellä *valencià* ja mallorcalaiset *mallorquì*, ja aluehallitukset ovat pyrkineet jossain määrin ohjaamaan näiden kielimuotojen normittamista omiin suuntiinsa saadakseen ne näyttämään eri kieliltä. Kyseessä ovat kuitenkin saman kielen eri murteet, ja niiden erottamispyrkimykset ovat luonteeltaan ennen kaikkea poliittisia. Esimerkiksi vakavasti otettavista valencialaisista ja baleaarilaisista kaunokirjailijoista ehdoton enemmistö kirjoittaa samaa kirjakieltä kuin Katalonian asukkaat, ja paikallisten murteiden muotoja ja sanastoa käytetään ennen kaikkea kirjallisten tarpeiden mukaan, kuten antamaan paikallisväriä.

Katalaaninkieliset alueet
-------------------------

|  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Valtio | Alue | Katalaaninkielinen nimi | Huomioita | 

|  |
| --- |
| 

Pohjois-Katalonia
Katalonia
Alghero
Franja de Ponent
Valencia
El Carxe
*Sardinia(Italia)*
*Aragonia(Espanja)*
*Murcia(Espanja)*
*Ranska*
Andorra
Baleaarit

 |
| Katalaaninkieliset alueet tummanharmaalla. |

 |
| Espanja | Katalonia Katalonia | *Catalunya* | Itsehallintoalue, jossa katalaani on virallinen kieli espanjan ja Araninlaaksossa puhutun oksitaanin ohella. |
| Valencia Valencia | *Comunitat Valenciana* | Itsehallintoalue, jossa katalaani on virallinen kieli espanjan ohella. Paikallishallinto käyttää alueella puhutusta katalaanin murteesta nimeä valencia. |
| Baleaarien lippu Baleaarit | *Illes Balears* | Mallorcan, Menorcan, Ibizan ja Formenteran saarten muodostama itsehallintoalue, jossa katalaani on virallinen kieli espanjan ohella. |
| Aragonian lippu Franja de Ponent | *Franja de Ponent* | Aragonian itsehallintoalueen Katalonian vastainen rajaseutu. |
| Murcian lippu El Carxe | *El Carxe* | Vuoristoinen harvaan asuttu alue Murcian itsehallintoalueella, Valencian rajalla. |
| Andorra | Andorra Andorra | *Andorra* | Itsenäinen valtio, jossa katalaani on ainoa virallinen kieli. |
| Ranska | Katalonia Pohjois-Katalonia | *Catalunya del Nord* | Vastaa Roussillon’n historiallista maakuntaa ja jotakuinkin nykyistä Pyrénées-Orientalesin departementtia. |
| Italia | Algheron lippu Alghero | *L’Alguer* | Kaupunki Sassarin maakunnassa, Sardinian saarella. |

Historia
--------

Katalaani kehittyi vulgaarilatinasta pitkän ajan kuluessa. Latina saapui Kataloniaan roomalaisten mukana 218 eaa. Murteiden eriytyminen vauhdittui Länsi-Rooman luhistumisen jälkeen vuonna 476. On kuitenkin mahdoton sanoa, missä vaiheessa katalaani eriytyi omaksi kielekseen, sillä kirjoitettu latina säilytti norminsa puhutun kielen muuntumisesta huolimatta. Luultavasti suurimmat muutokset kieli koki 600- ja 700-lukujen aikana. Seuraavien kolmensadan vuoden aikana kehitys alkoi näkyä myös kirjoitetussa kielessä, ja 1100-luvulta on peräisin varhaisin tunnettu kaunokirjallinen teksti *les Homilíes d’Organyà*. Kieli eli kultakauttaan aina 1400-luvun lopulle, jolloin Aragonian ja Kastilian kuningaskunnat yhdistyivät 1469. Katalaani oli Aragonian kuningaskunnan virallinen kieli. Tällöin katalaani sai lähimmän sukukielensä oksitaanin lisäksi kilpailijakseen kastilian, jota käytetään edelleen: se on Espanjan puhutuin kieli, joka tunnetaan yleisemmin espanjan kielenä. Nimitysten espanja ja kastilia käyttö vaihtelee alueittain sekä myös asiayhteydestä riippuen.

Katalonian hallinnon kieli vaihtui katalaanista kastiliaan vuoden 1716 kansainvälisten sotatoimien jälkeen. Oikeuslaitoksissa katalaani säilytti kuitenkin asemansa vielä pitkään, ja sen käyttö opetuskielenä kiellettiin vasta 1858. Puhuttu kieli säilyi kuitenkin elinvoimaisena sortotoimista huolimatta. Lisäksi katalaaninkielinen kansanrunous eli loistokauttaan juuri tuolloin. Kansallisaate voimistui edelleen 1830-luvulta lähtien, ja aikakaudesta puhutaankin katalonialaisen kirjallisuuden renessanssina. Vuonna 1900 alkoi ilmestyä ensimmäinen sanomalehti *La Veu de Catalunya*. Vuonna 1931 kieli sai virallisen asemansa takaisin, kuitenkin vain seitsemäksi vuodeksi, sillä se pysyi kiellettynä koko Francon diktatuurin ajan vuodesta 1938 vuoteen 1976. Tuolloin kielestä tuli virallinen myös Valencian ja Baleaarien alueilla. Demokratian palauduttua saattoi alkaa katalaanin hidas normalisointihanke, joka on ollut vaikea, koska kieli oli kielletty hyvin pitkään, mikä ei tosin täysin ollut estänyt katalaaninkielisen kirjallisuuden ilmestymistä diktatuurin aikanakin. Francon ajan jälkeen katalaania on alettu opettaa valtion kouluissa kielikylvyn keinoin. Nykyään katalaania puhuu äidinkielenään noin 7,2 miljoonaa ihmistä, joista 6,89 miljoonaa Espanjassa. Kaksikielisten runsaan määrän vuoksi jotkut lähteet antavat luvuksi jopa 10,5 miljoonaa. Toisena kielenä puhujia on viisi miljoonaa. Katalaani on täten EU:n suurin vähemmistökieli. Kataloniassa kielen käyttö on paikallisten katalaanien ylpeyden aihe.

Murteet
-------

Katalaanin kielen murteet jakautuvat kahteen pääryhmään, itäkatalaaniin ja länsikatalaaniin, jotka puolestaan jaotellaan seuraavasti:

### Itä-katalaani

* baleaari (alue: Baleaarit)
* keskikatalaani (yleisin katalaanin murre; alueet: Barcelona, Girona, Tarragona)
* Roussillonin murre (alue: Pyreneet)

### Länsi-katalaani

* luoteiskatalaani (alueet: Lleida, Tarragona, Andorra, Franja de Ponent)
* Valencian murre (alueet: Alicante, Castellón, Valencia)

Valencialaiset itse usein kutsuvat murrettaan, *valenciàa*, mieluummin kieleksi kuin murteeksi. Baleaarien, erityisesti Mallorcan katalaania taas usein nimitetään myös nimellä *mallorquí*.

Äänteet ja kirjaimet
--------------------

*Pääartikkeli: Katalaanin äännerakenne*
Katalaania kirjoitetaan latinalaisin aakkosin.

### Vokaalit

|  | Etinen | Keskinen | Takainen |
| --- | --- | --- | --- |
| **Suppea** | i |  | u |
| **Puolisuppea** | e |  | o |
| **Puoliavoin** | ɛ |  | ɔ |
| **Avoin** |  | a |  |

Lähde:

### Konsonantit

|  | Bilabiaali | Labiodentaali | Dentaali | Alveolaari | Palataali | Velaari |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| **Nasaali** | m |  |  | n | ɲ | ŋ |
| **Klusiili** | p | b |  |  | t | d | c | ɟ | k | g |
| **Affrikaatta** |  |  | ts | dz | tʃ | dʒ |  |  |
| **Frikatiivi** |  | f | v | s | z | ʃ | ʒ |  |  |
| **Tremulantti** |  |  |  | r |  |  |
| **Yksitäryinen**
**tremulantti** |  |  |  | ɾ |  |  |
| **Lateraali** |  |  |  | l | ʎ |  |
| **Puolivokaali** | w |  |  |  | j |  |

Lähde:

### Ääntäminen

Ääntäminen vaihtelee suuresti eri murteiden välillä. Ne jaetaankin juuri ääntämisen perusteella karkeasti itä- ja länsimurteisiin.

Varsinkin suomalaisesta näkökulmasta katalaanin ääntämissäännöt ovat varsin monimutkaiset. Seuraavassa on esitetty joitakin ääntämisen piirteitä, mutta kattava esitys ei tässä ole mahdollinen.

Kielioppi
---------

Katalaanin kielioppi on romaanisille kielille tyypillinen ja hyvin lähellä espanjaa.

### Artikkelit

Katalaanissa käytetään muiden romaanisten kielten tapaan määräisiä ja epämääräisiä artikkeleita.

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

Epämääräinen artikkeli|  | maskuliini | feminiini |
| --- | --- | --- |
| yksikkö | un | una |
| monikko | uns | unes |

 | 

Määräinen artikkeli|  | maskuliini | feminiini |
| --- | --- | --- |
| yksikkö | el | la |
| monikko | els | les |

 |

Yksikön määräiset artikkelit lyhenevät vokaalin tai h:n edellä muotoon *l'*, mutteivät kuitenkaan puolivokaalisen i:n edellä (*el pare*, *el iode*, *l'avi*). Maskuliinin määräiset artikkelit yhdistyvät prepositioiden kanssa seuraavasti:

|  | a | de | per |
| --- | --- | --- | --- |
| el | al | del | pel |
| els | als | dels | pels |

Preposition ja *el*-artikkeli eivät kuitenkaan yhdisty vokaaliäänteen edellä (*al pare*, *a l'avi*). 

### Adjektiivit

Adjektiivit taipuvat luvun ja suvun mukaan. Nelimuotoisilla adjektiiveilla kaikki neljä muotoa ovat erilaiset, kun taas kaksimuotoiset adjektiivit eivät taivu suvun mukaan.

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

Nelimuotoinen adjektiivi|  | maskuliini | feminiini |
| --- | --- | --- |
| yksikkö | verd | verda |
| monikko | verds | verdes |

 | 

Kaksimuotoinen adjektiivi|  | maskuliini | feminiini |
| --- | --- | --- |
| yksikkö | indiferent |
| monikko | indiferents |

 |

Joidenkin adjektiivien taivutuksessa esiintyy morfofonologisia muutoksia, kuten affrikaatio (*boig*, *boja*), n:n häviäminen (*pla*, *plana*) ja loppukonsonantin soinnillistuminen (*sentit*, *sentida*).

ç-loppuiset adjektiivit taipuvat yksikössä kaksimuotoisten mutta monikossa nelimuotoisten adjektiivien tavoin, eli ne ovat käytännössä kolmimuotoisia:

Kaksimuotoinen adjektiivi|  | maskuliini | feminiini |
| --- | --- | --- |
| yksikkö | feliç |
| monikko | feliços | felices |

### Substantiivit

Substantiivit taipuvat ainoastaan luvun mukaan. Kullakin substantiivilla on suku, maskuliini tai feminiini. Yleensä monikko muodostetaan lisäämällä substantiivin loppun pääte -*s* (*gat* → *gats*). -*a*-loppuisten feminiinisanojen monikon pääte on kuitenkin -*es* (*gata* → *gates*). Jos sana loppuu -*ga*, -*ca*, -*gua*, -*qua*, -*ça* tai -*ja*, monikon pääte on -*gues*, -*ques*, -*gües*, -*qües*, -*ces* tai -*ges*. Tämä tehdään täysin oikeinkirjoituksellisista syistä eikä vaikuta ääntämiseen. Jos sana loppuu painolliseen vokaaliin, monikon pääte on yleensä -*ns* (*capità* → *capitans*; poikkeus *sofà* → *sofàs*). -*s*- ja -*ç*-loppuisten sanojen monikko muodostetaan yleensä päättellä -*os* (*gas* → *gasos*). Usempien -*os*-, -*ós*- tai -*òs*-loppuisten ja kaksi- tai useampitavuisten -*às*-, -*ís*- tai -*ús*-loppuisten maskuliinisanojen *s* kahdentuu (*fracàs* → *fracassos*; *ós* → *óssos*). -*s*-loppuiset toiseksi tai kolmanneksi viimeiseltä tavulta painotetut sanat eivät muutu (*llapis* → *llapis*). -*s*-, -*ç*-, -*x*- tai -*z*-loppuisten feminiinisanojen monikkomuoto on sama kuin yksikkömuoto, mutta oikeinkirjoituksessa lisätään *s* muihin kuin -*s*-päätteisiin sanoihin (*pols* → *pols*; *calç* → *calçs*).

### Verbit

Katalaanin verbeillä on neljä tapaluokkaa (indikatiivi, subjunktiivi, konditionaali ja imperatiivi) ja aikamuodosta riippuen enimmillään neljä yksinkertaista aikamuotoa (preesens, imperfekti, preteriti ja futuuri). Verbit jaetaan kolmeen konjugaatioon eli taivutusryhmään. Seuraavassa esimerkiksi I konjugaation verbin *cantar* taivutus:

|  |  |
| --- | --- |
| Infinitiivi | cantar |
| Gerundi | cantant |
| Partisiipin perfekti | cantat (cantada, cantats, cantades) |
| Indikatiivi | yks. 1. | yks. 2. | yks. 3. | mon. 1. | mon. 2. | mon. 3. |
| Preesens | canto | cantes | canta | cantem | canteu | canten |
| Imperfekti | cantava | cantaves | cantava | cantàvem | cantàveu | cantaven |
| Preteriti | cantí | cantares | cantà | cantàrem | cantàreu | cantaren |
| Futuuri | cantaré | cantaràs | cantarà | cantarem | cantareu | cantaran |
| Subjunktiivi | yks. 1. | yks. 2. | yks. 3. | mon. 1. | mon. 2. | mon. 3. |
| Preesens | canti | cantis | canti | cantem | canteu | cantin |
| Imperfekti | cantés | cantessis | cantés | cantéssim | cantéssiu | cantessin |
| Konditionaali | yks. 1. | yks. 2. | yks. 3. | mon. 1. | mon. 2. | mon. 3. |
| Preesens | cantaria | cantaries | cantaria | cantaríem | cantaríeu | cantarien |
| Imperatiivi | yks. 1. | yks. 2. | yks. 3. | mon. 1. | mon. 2. | mon. 3. |
| Preesens | – | canta | canti | cantem | canteu | cantin |

Sanasto
-------

Sanastoltaan katalaani muistuttaa suuresti espanjaa, mutta paljon yhteistä sanastoa on myös ranskan kanssa, vrt. esimerkiksi:

"syödä" - *menjar*, ra. *manger* (lat. *manducare* "pureskella"), mutta esp. *comer* (lat. *com-edere* "syödä yhdessä")

"löytää" - *trobar*, ra. *trouver*, esp. *encontrar* (lat. *in-contrare* "kohdata")

"puhua" - *parlar*, ra. *parler* (lat. *parabolare*, keskustella) , esp. *hablar* (lat. *fabulare*, puhua)

Se on myös säilyttänyt sanoja, jotka espanjassa ovat vanhentuneet, esimerkiksi *vegada* "kerta" (nykyespanjassa *vez*).

Kielinäyte
----------

»Tots els éssers humans neixen lliures i iguals en dignitat i en drets. Són dotats de raó i de consciència, i han de comportar-se fraternalment els uns amb els altres.»

Suomeksi:  
»Kaikki ihmiset syntyvät vapaina ja tasavertaisina arvoltaan ja oikeuksiltaan. Heille on annettu järki ja omatunto, ja heidän on toimittava toisiaan kohtaan veljeyden hengessä.»

(YK:n ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen 1. artikla)

Tunnettuja puhujia
------------------

* Antoni Gaudí, arkkitehti
* Salvador Dalí, taidemaalari
* Manuel Castells, sosiologi
* Joan Miró, taidemaalari ja graafikko

Lähteet
-------

1. ↑  iec.cat Institut d'Estudis Catalans. Viitattu 3.3.2012.
2. ↑  avl.gva.es Acadèmia Valenciana de la Llengua. Viitattu 3.3.2012.
3. ↑  Catalan *Ethnologue*.  2022. Viitattu 11.5.2022. (englanniksi)
4. ↑  Catalan Country (Catalonia)  2022. Eurominority.eu. Viitattu 11.5.2022. (englanniksi)
5. 1 2  Catalan language *omniglot.com*. Viitattu 12.5.2022.
6. ↑  Jessop, Tara: Everything You Really Need to Know About the Catalan Language  19.2.2016. Culture Trip. Viitattu 12.5.2022. (englanniksi)
7. ↑  Catalan, Català *BBC - Languages*.  2014. Viitattu 12.5.2022. (englanniksi)
8. ↑  Catalan language *Encyclopædia Britannica*.  2022. Viitattu 11.5.2022. (englanniksi)
9. ↑  Catalan: a language that has survived against the odds *the Guardian*.  22.11.2012. Viitattu 11.5.2022. (englanniksi)
10. ↑  Spain's Language Wars Reignite in Catalonia *VOA*. Viitattu 12.5.2022. (englanniksi)
11. 1 2  Ethnologue: Catalán. (englanniksi) Viitattu 10.11.2013.
12. ↑  In Catalonia, language and identity go hand in hand  21.10.2017. Deutsche Welle. Viitattu 12.5.2022. (englanniksi)
13. ↑  Glottolog 4.5 - Catalan *glottolog.org*. Viitattu 12.5.2022.
14. ↑  ScriptSource - Catalan written with Latin script *scriptsource.org*. Viitattu 12.5.2022.
15. 1 2 3  Catalan Language - Structure, Writing & Alphabet  2022. MustGo.com. Viitattu 11.5.2022. (englanniksi)
16. 1 2  Fabra, Pompeu: Gramàtica Catalana (PDF)  1933. Barcelona: Institut d'Estudis Catalans. Viitattu 14.9.2018. (katalaaniksi)
17. ↑  Ferrater; et al.: "Català", *Enciclopèdia Catalana Volum 4*, s. 628–639. Barcelona: Enciclopèdia Catalana, S.A. 1973. ISBN 84-85-194-04-7. (katalaaniksi)
18. ↑  Yhdistyneiden kansakuntien ihmisoikeusvaltuutetun toimisto

Aiheesta muualla
----------------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Katalaani**.

WikipediaWikipedia
***Katalaaninkielinen*** Wikipedia, vapaa tietosanakirja

* Generalitat de Catalunya
* Catalan 101 Learn Catalan online (englanniksi)
* Llengua catalana (Arkistoitu – Internet Archive)
* Suomi–Katalaani–Suomi-sanakirja
* Ylen Elävä arkisto, Viikon kieli: Katalaani. Toim. Hannu Reime

Romaaniset kielet

* aragonia
* aromania
* arpitaani
* asturia
* dalmaatti
* emilia
* espanja
* friuli
* galicia
* istriot
* istro-romania
* italia
* katalaani
	+ valencia
* korsika
* ladini
* ladino
* liguuri
	+ monegassi
* lombardi
* mirandeesi
* napoli
* normanni
* oksitaani
	+ provensaali
* picardi
* piemonte
* portugali
* ranska
* retoromaani
* romania
	+ moldavia
* sardi
* sisilia
* taranto
* valloni
* venetsia


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Kansalliset Muokkaa Wikidatassa | 
* Espanja
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Israel
* Yhdysvallat
* Latvia
* Tšekki

 |

 |