recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Kerenskin–Krasnovin kapina** oli ensimmäinen Venäjän vuoden 1917 lokakuun vallankumousta vastaan tehty vastavallankumousyritys. Syrjäytetyn väliaikaisen hallituksen pääministeri Aleksandr Kerenski yritti kumota bolševikkien vallan Pietarissa kasakkakenraali Pjotr Krasnovin joukkojen avulla välittömästi vallankumouksen jälkeen 10.–14. marraskuuta (J: 28. lokakuuta – 1. marraskuuta) 1917, mutta he epäonnistuivat.

Bolševikkien ottaessa vallan Pietarissa 7. marraskuuta (25. lokakuuta) pääministeri Kerenski oli onnistunut pakenemaan kaupungista. Hän kiirehti Pihkovaan kokoamaan itselleen uskollisia joukkoja Pietarin takaisinvaltaukseen. Kerenskin määräyksestä kenraali Krasnovin komentamat kasakkajoukot yrittivät hyökätä pääkaupunkiin etelästä. Samanaikaisesti Pietarin junkkarikoulujen upseerioppilaat nousivat bolševikkien vastaiseen kapinaan 11. marraskuuta (29. lokakuuta). Bolševikit saivat kuitenkin ajoissa täydennyksiä Kronstadtista ja muista vallankumousta tukeneista Venäjän Itämeren-laivaston varuskunnista. Vasemmistoeserriä kannattanut eversti Mihail Muravjov suostui johtamaan Pietarin puolustusta ja määräsi Kerenskiä inhonneen eversti Paul Waldenin puolustamaan kaupungin eteläpuolella olevia Pulkovon kukkuloita.

Muravjovin punakaarteista ja vallankumouksellisista matruuseista koostuneet joukot onnistuivat pysäyttämään Krasnovin etenemisen Hatsinassa. Ratkaiseva taistelu käytiin Pulkovon kukkuloilla 12. marraskuuta (30. lokakuuta). Krasnovilla oli vain 700 miestä, 12 kevyttä tykkiä ja yksi panssarivaunu, kun taas bolševikeilla oli ainakin 5 000 miestä. Bolševikki Pavel Dybenko sai puhuttua kasakat pettämään komentajansa, jolloin nämä luovuttivat Krasnovin vangiksi ja laskivat aseensa. Junkkarikoulut antautuivat. Kapina päättyi bolševikkien miehittäessä Hatsinan 14. (1.) marraskuuta. Kerenski pakeni maasta. Lyhyeksi jäänyttä kapinaa on luonnehdittu Venäjän sisällissodan alkusoitoksi. Vapaaksi päässyt Krasnov komensi myöhemmin Donin kasakoita valkoisten puolella.

Lähteet
-------

1. 1 2  Evan Mawdsley: *The Russian Civil War*, s. 4. Birlinn 2011. Google Books (englanniksi)
2. 1 2  Mirko Harjula: *Itämeri 1914-1921 – Itämeren laivastot maailmansodassa sekä Venäjän vallankumouksissa ja sisällissodassa*, s. 71–72. Books on Demand, Helsinki 2010. Google Books
3. 1 2  Christer Pursiainen: *Trotski*, s. 168–169. Gummerus 2011.

Kapinoita ja vallankumouksia Venäjän ja Neuvostoliiton historiassa
Suolakapina 1648 | Stenka Razin 1670 | Ivan Mazepa 1709 | Jemeljan Pugatšov 1773 | Dekabristit 1825 | Vuoden 1905 vallankumous (Verisunnuntai) | Kazakstanin kapina 1916 | Vuoden 1917 vallankumous (Helmikuun vallankumous · Heinäkuun päivät · Lokakuun vallankumous) | Bolševikkien vastaiset kapinat: Kerenskin–Krasnovin kapina 1917 · Vasemmistoeserrien kapina 1918 · Jaroslavlin kapina 1918 · Tambovin kapina 1920 · Kronstadtin kapina 1921 | Basmatšin kapina 1916–1934 | Storoževoin kapina 1975 | Sumgaitin levottomuudet 1988 | Bakun levottomuudet 1990 | Neuvostoliiton vallankaappausyritys 1991 | Perustuslaillinen kriisi 1993 | Wagner-ryhmän kapina 2023
**Marten Liiv** (s. 23. joulukuuta 1996 Jõgeva) on virolainen pikaluistelija.

Liiv on edustanut Viroa talviolympialaisissa Pyeongchangissa 2018 ja Pekingissä 2022. Pyeongchangissa 2018 hän oli 1000 metrillä 18:s ajalla 1.09,75 ja 1500 metrillä 33:s ajalla 1.50,23. Pekingissä 2022 hän oli 500 metrillä 24:s ajalla 35,26 ja 1000 metrillä 7:s ajalla 1.08,65.

Liiv saavutti 2023 Norjan Hamarissa järjestetyissä pikaluistelun EM-kisoissa pronssia sprintissä. Heerenveenin EM-kilpailuissa 2024 hän sai 500 metrillä hopeaa ajalla 34,78. Samojen kisojen 1 000 metrillä hän oli neljäs. Matkakohtaisissa MM-kilpailuissa hän on sijoittunut 1 000 metrillä viidenneksi 2021 sekä yhdeksänneksi 2023 ja 2024. Sprintti-MM-kilpailuissa hän oli kahdeksas 2024. Nuorten MM-kilpailuissa hän sai pronssia 1 000 metrillä 2016. Maailmancupin osakilpailussa hän on sijoittunut kerran kolmanneksi.

Liiv on 181 senttimetriä pitkä ja painaa 75 kilogrammaa. Hänellä on hallussaan useita Viron ennätyksiä.

Ennätykset
----------

Lähde:

| *Matka* | *Aika* | *Paikka* | *Päivä* |
| --- | --- | --- | --- |
| **500 m** | 34,39 | Yhdysvallat Salt Lake City | 27. tammikuuta 2924 |
| **1 000 m**  | 1.07,10 | Yhdysvallat Salt Lake City | 5. joulukuuta 2021 |
| **1 500 m** | 1.46,11 | Kanada Calgary | 11. joulukuuta 2021 |
| **3 000 m** | 3.55,51 | Saksa Inzell | 8. lokakuuta 2016 |
| **5 000 m** | 6.55,21 | Kiina Changchun | 11. maaliskuuta 2016 |
|

Lähteet
-------

1. ↑  Winter Olympics – List of Olympic Locations *Olympian Database*. Viitattu 14.1.2023.
2. ↑  Marten Liiv takes bronze at European Speed Skating Championships *ERR*.  7.1.2023. Viitattu 14.1.2023.
3. 1 2  Skater Profile – Marten Liiv *SpeedSkatingNews*. Viitattu 11.3.2024.
4. ↑  Marten Liiv *Eurosport*. Viitattu 14.1.2023.
Mary Akrami

Tehtävät| JohtajaAfghan Women Skills Development Center (d) |
| --- |
|  |
| JohtajaAfghan Women's Network (en) |
|  |

Muita tietoja| Palkinnot | 
International Women of Courage -palkinto (2007)100 Women (2016)N Peace Award (2018)View and modify data on Wikidata  |

muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa WikidataaTietolaatikon dokumentaatioNäytä Wikidatasta tulevat arvot

**Mary Akrami** (s. 1975 tai 1976) on afganistanilainen naisasia-aktivisti, Afghan Women Networkin (AWN) johtaja ja entinen Afghan Women Skills Development Centerin (AWSDC) johtaja.

Hän on ollut mukana perustamassa Kabulin ensimmäistä turvakotia naisille ja kouluttamassa heitä, sekä nostanut oikeusjuttuja väkivallan tekijöitä vastaan. Akrami on myös perustanut paikallisen neuvoston,shurasin, tukemaan rauhan ja demokratian keskusteluja, jossa naiset ovat mukana. Akrami on ollut Etelä-Aasian ihmisoikeusfoorumin jäsen vuodesta 2013 lähtien ja hän on Frontline Defenders -verkoston jäsen Afganistanissa. Hän on osallistunut useisiin kansainvälisiin konferensseihin naisten rauhantyöstä Afganistanin ja Pakistanin alueella. 2016 hän kokosi uskonnolliset johtajat yhteen ja yhdessä he muotoilivat kahdeksan kohdan suosituksen hallitukselle toimiksi kotiväkivaltaa vastaan. Vuonna 2021 Akrami evakuoitiin länsimaihin Talibanin otettua vallan Afganistanissa.. 

Akrami on New Yorkin yliopiston Human Rights Advocacy Fellowship -ohjelman stipendiaatti. Hän on saanut kansainvälistä tunnustusta työstään, mukaan lukien International Women of Courage -palkinnon, BBC 100 Women 2016 -listalle valinnan ja vuonna 2018 Women have wings sekä N-Peace -tunnustukset.

Tunnustukset
------------

* 2007 - *International Women of Courage*
* 2016 - *BBC 100 Women*
* 2018 - Women have wings
* 2018 - N Peace Award

Lähteet
-------

1. 1 2 3  BBC 100 Women 2016: Who is on the list? *BBC News*.  18.11.2016. Viitattu 11.3.2023. (englanniksi)
2. 1 2 3  Mary Akrami - EPDO *www.epd-afg.org*.  27.12.2015.  Arkistoitu 11.3.2023. Viitattu 11.3.2023. (englanniksi)
3. ↑  Mary Akrami | Institute for the Study of Human Rights *www.humanrightscolumbia.org*. Viitattu 11.3.2023.
4. 1 2 3  WHW Awards 2018 *Women Have Wings*. Viitattu 11.3.2023. (englanniksi)
5. ↑  Sarah Rutherford: Exiled Afghan Women Leaders Chart New Advocacy Path *GIWPS*.  24.5.2022. Viitattu 11.3.2023. (englanniksi)
6. 1 2  The Winners of 2018 N-Peace Awards are… | United Nations Development Programme *UNDP*. Viitattu 11.3.2023. (englanniksi)
7. ↑  2007 International Women of Courage Honorees – AWIU *awiu.org*.  Arkistoitu 7.6.2021. Viitattu 11.3.2023. (englanniksi)
**Päivi Lujala** on Oulun yliopiston maantieteen professori, joka on erikoistunut ihmismaantieteeseen ja taloustieteeseen. Hänen tutkimuskohteenaan on luonnonvarojen hallinta globaalissa etelässä sekä sopeutuminen ilmastonmuutokseen liittyviin luonnonriskeihin. Hän on valmistunut vuonna 2002 Helsingin yliopistosta maantieteiden kandidaatiksi ja kauppatieteiden maisteriksi Helsingin kauppakorkeakoulusta. Lujala väitteli taloustieteestä tohtoriksi Norjan teknis-luonnontieteellisestä yliopistosta vuonna 2008. Hän toimi Norjan teknis-luonnontieteellisestä yliopistossa vuosina 2011-2018 apulaisprofessorina ja professorina. Oulun yliopistossa hän on toiminut professorina vuodesta 2017 alkaen. Lisäksi hän on toiminut dosenttina Norjan kauppakorkeakoulussa Bergenissä vuosina 2022-2023. Lujala on Pohjois-Suomen maantieteellisen seuran puheenjohtaja.

Lähteet
-------

1. ↑  Päivi Lujala *Päivi Lujala*. Viitattu 9.3.2023. (englanniksi)
2. ↑  Päivi Lujala CV *paivilujala.com*.
3. ↑  Johtokunta – Pohjoista maantiedettä *northern-geography.fi*. Viitattu 9.3.2023.

Aiheesta muualla
----------------

* Päivi Lujala (kotisivut)
* Laura Siragusa, Five minutes with... Päivi Lujala

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Saksa
* Israel

 |
|  |
| Tieteilijät | 
* ORCID

 |
|  |
| Muut | 
* IdRef

 |

 |
**Hybridivaikuttaminen** (engl. *hybrid operations*) on valtion poliitti­seen järjestel­mään kohdistuvaa ulkovaltojen vihamielistä vaikuttamista. Hybridi­vaikuttami­sessa pyritään hyödyntämään monella eri tavalla kohdemaan erilaisia haavoittu­vuuksia. 

Toiminta tehdään mahdolli­simman peitellysti. Keino­valikoimaan voivat kuulua esimerkiksi poliittiset, diplomaattiset, taloudelliset ja sotilaalliset keinot sekä informaatio- ja kyber­vaikuttaminen.

Esimerkkejä hybrdivaikuttamisesta
---------------------------------

Eräs esimerkki hybridivaikuttamisesta on siirtolaisten, maahanmuuttajien ja pakolaisten ohjaileminen toisiin maihin. Esimerkiksi Valko-Venäjä on ohjannut siirtolaisia Latviaan. Vuonna 2023 kesäkuun alkuun mennessä Latvia torjui yli 3 700 maahantuloyritystä Valko-Venäjän vastaisella rajallaan. Rajanylitysyritykset olivat tapahtuneet satunnaisissa paikoissa metsissä, soilla ja joilla, eivät virallisissa rajanylityspisteissä. Valko-Venäjän presidentti Aljaksandr Lukašenka on uhkaillut maahanmuuttajien ohjailulla muita maita. Hän avasi uuden epävirallisen kulkureitin EU:hun keväällä vuonna 2021. Latvian raja ei ole sen jälkeen enää palannut ennalleen, ja siksi maassa on ollut hätätila. Aluksi Latviaan pyrkijöiden lähtömaa oli pääosin Irak, mutta nyt lähtömaihin kuuluvat myös Iran, Afganistan, Syyria ja Intia. Valko-Venäjän viranomaiset kuljettavat Puolan rajalta käännytettyjä ihmisiä Latvian rajalle. Valko-Venäjän viranomaiset auttavat rikkomaan aitaa siellä, missä sitä on. Pahimmillaan he ovat tarjonneet myös ampuma-aseita siirtolaisille. Monet turvapaikanhakijat eivät halua anoa turvapaikkaa Lativasta, sillä he eivät halua jäädä Latviaan. Jos heidät rekisteröitäisiin Latviassa ja he myöhemmin anoisivat turvapaikkaa Saksasta, jonne he pyrkinevät, Saksa palauttaisi heidät Latviaan. Latvian vastaanottokeskuksista turvapaikanhakijat katoavat usein omille teilleen.

Katso myös
----------

* Anti-gender-liike
* Euroopan hybridiuhkien torjunnan osaamiskeskus

Lähteet
-------

1. ↑  Hybridivaikuttaminen uudelleenmääriteltynä -seminaari 5.–6.3.2020. Jyväskylän yliopisto. Viitattu 14.2.2022.
2. ↑  Hybridiuhat ja hybridivaikuttaminen. Eero Kytömaa. Sisäministeriö. Viitattu 14.2.2022.
3. ↑  Hybridivaikuttaminen. Erikoisalojen sanastojen TEPA-termipankki. Viitattu 14.2.2022.
4. ↑  Latvia | Valko-Venäjä avasi taas siirtolaiskäytävän EU:hun – nyt yritetään Latvian kautta *Helsingin Sanomat*.  11.6.2023. Viitattu 19.6.2023.
*Tämä artikkeli kertoo tietokonepelistä. Yhtyeestä kertoo artikkeli Gorillaz.*

**Gorillas** on tietokonepeli, jota levitettiin Microsoftin 90-luvun käyttöjärjestelmien MS-DOS 5, Windows 3.1, Windows 95, Windows 98 sekä Windows NT 4.0 mukana. *Gorillas* on tehty Qbasic-ohjelmointikielellä ja se laitettiin Qbasicin mukaan parin muun ohjelman kanssa eräänlaisena näytteenä siitä, mitä ohjelmointikielellä voi tehdä (muut vastaavat näyteohjelmat olivat matopeli *Nibbles*, rahoituslaskuri *Money* ja basic-kielen apuohjelma *Remline*).

Pelin kulku
-----------

*Gorillas* muistuttaa suosittua *Scorched Earth* -tykkisotapeliä (osin samaan peli-ideaan perustuva peli on myös *Worms*). Pelissä sotakoneet on korvattu gorilloilla, jotka seisovat kerrostalojen katoilla, ja heittelevät toisiaan räjähtävillä banaaneilla. Pelaaja antaa vuorollaan näppäimistöltä numeerisesti heittokulman ja heiton nopeuden gorillalleen. Gorillojen välissä oleva kerrostalojen rivi luodaan satunnaisesti. Joskus joku talo voi olla niin korkea, että siihen on tehtävä reikä heittämällä siihen banaaneja, jotta avautuisi mahdollisuus osua vastapelaajan gorillaan. 

Pelissä on mukana myös tuuli, jolle annetaan satunnainen arvo väliltä 100 itään ja 100 länteen. Tuuli hankaloittaa oikean heittokulman ja -nopeuden arviointia, mutta antaa toisaalta mahdollisuuden tehdä heittoratoja, jotka kiertävät rakennukset tavalla, joka olisi mahdotonta tuulettomissa olosuhteissa pelkän parabolisen heittoradan puitteissa. Tuulen voi nähdä ruudun alareunassa olevasta punaisesta nuolesta, jonka pituus vaihtelee tuulen voimakkuuden mukaan. Pelissä on myös mahdollista asettaa arvo painovoimalle, joka vaikuttaa siihen, miten nopeasti banaanit nousevat ja putoavat. Arvon voi antaa myös negatiivisena, jolloin banaanit "putoavat" ylöspäin. Gorilloiden välissä, peliruudun ylälaidassa oleva hymynaamainen aurinko rypistää otsaansa, jos banaani osuu siihen. Pelin äänet ja grafiikka ovat minimalistisia jopa vuoden 1991 standardeille johtuen jo Qbasic-ohjelmointikielen rajoittuneisuudesta.

Pelin voi käynnistää edellä luetuissa käyttöjärjestelmissä menemällä DOS:iin tai komentoikkunaan ja kirjoittamalla:  

`qbasic.exe /run gorilla.bas`

Pelin uusi tuleminen?
---------------------

*Gorillas* on *Nibblesin* tavoin kokenut jonkinlaista uutta tulemista 2000-luvun alussa kännyköiden pelien muodossa. *Nibbles* on kuitenkin ollut kännyköissä matopelinä huomattavasti *gorillaa* useammin. Ei ole myöskään varmaa, missä määrin kännyköiden pelit pohjautuvat juuri näihin Qbasic -peleihin. Edellä mainitun Wormsin lisäksi pari muuta myöhempää peliä on käyttänyt samantyyppistä peli-ideaa kuin Gorilla. Näihin kuuluvat esimerkiksi *Base Conflict* sekä *Tanks*.

Aiheesta muualla
----------------

* Itse pelitiedosto zippinä (vaatii Qbasicin)
* Jorillas pelin avoimeen lähdekoodiin perustuva variantti
* Gorilla 2: The Return epävirallinen jatko-osa
Straße des 17. Juni Tiergartenin S-Bahn-asemalta itään nähtynä. Katu kiertää noin kilometrin päässä seisovan Siegessäulen monumentin matkallaan kohti Brandenburgin porttia.
Katu kulkee läpi Tiergartenin puiston. Kuva Siegessäulen näköalatasanteelta itään.
**Straße des 17. Juni** on katu Berliinissä. Se on läntinen jatke Unter den Lindenille.

Straße des 17. Juni kulkee itä–länsisuunnassa Tiergartenin kuuluisan puiston läpi ja yhdistää kaupungin itäisen ja läntisen keskustan. Kadun itäinen pääte on Brandenburgin portti Mittessä ja läntinen pääte on Ernst-Reuter-Platz Charlottenburgissa. Kadun keskivaiheilla sijaitsee *Großer Stern* -niminen liikenneympyrä, jonka keskellä kohoaa Berliinin voitonpylväs eli Siegessäule.

Historiaa
---------

Katu on päällystetty vuonna 1799. Se on ollut Berliinin länsiosan pääkatuja 1900-luvulta lähtien. Sen nimi oli vuoteen 1953 saakka *Charlottenburger Chaussee*. Natsi-Saksan aikaan katu oli osa hakaristilippujen reunustamaa avenueta nimeltä *Ost-West-Achse*. Saksan jaon jälkeen Unter den Linden jäi Itä-Berliinin, Charlottenburger Chaussee sen sijaan Länsi-Berliinin puolelle, sillä raja kulki Brandenburgin portin edestä.

Kadunnimen merkityksestä
------------------------

Vuonna 1953 kadun nimi päätettiin muuttaa Straße des 17. Juniksi ("kesäkuun 17. päivän katu") 17. kesäkuuta samana vuonna tapahtuneen väkivaltaisesti tukahdutetun Itä-Saksan kansannousun muistoksi. Ennen Saksojen yhdistymistä 1990, päivää vietettiin Länsi-Saksassa kansallisena muistopäivänä. Länsi-Berliinin senaatti päätti 22. kesäkuuta nimetä siihen asti nimellä Charlottenburger Chaussee tunnetun kadun tällä nimellä. Uudella päätöksellä jatkettiin katua 3. marraskuuta 1953 vielä Ernst-Reuter-Platz-aukiolta Tiergartenin S-Bahn-asemalle.*lähde?* Vuosina 1961–1989 katu päättyi itäpäässään umpikujaan Berliinin muurille.

Suurtapahtumien pitopaikka
--------------------------

Nykyään katua käytetään joskus suurtapahtumien järjestämiseen, kuten Love Paraden tai Live 8:n. Kesällä 2006 katu oli suljettuna kuusi viikkoa jalkapallon MM-kisojen yhteydessä varattuna fanitapahtumiin. Myös Berliinin maraton alkaa kadulta.

Vuonna 1963 Yhdysvaltain presidentti John F. Kennedy ja vuonna 1987 presidentti Ronald Reagan pitivät puheet kadun itäpäässä olevalla Platz des 18. März -aukiolla Berliinin muurin purkamisen puolesta.

Vuonna 2008 Yhdysvaltain presidenttiehdokas Barack Obama piti Siegessäulella puheen osana Euroopan-kiertuettaan. Straße des 17. Junille kerääntyi kuuntelemaan 24. heinäkuuta pidettyä puhetta arviolta 215 000 ihmistä.

Lähteet
-------

1. ↑  215.000 Menschen hörten Barack Obama zu  24.7.2008. Berliner Morgenpost. Viitattu 24.8.2008. (saksaksi)[vanhentunut linkki]

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Straße des 17. Juni** Wikimedia Commonsissa

* Kuva kadusta kolmannen valtakunnan ajoilta
**Liisa Tukkimäki** on suomalainen radiotoimittaja, joka teki yli 35-vuotisen uran Yleisradiossa. Vuonna 2012 hänelle myönnettiin valtion journalistipalkinto. Koulutukseltaan hän on filosofian kandidaatti.

Kuopiosta kotoisin oleva Tukkimäki valittiin ensimmäiseksi varsinaiseksi juontajaksi radion vastaperustettuun *Tänään iltapäivällä* - ajankohtaisohjelmaan vuonna 1972. Sen lisäksi Tukkimäki teki 1970-luvulla lukuisia reportaasi- ja haastattelumatkoja Suomessa ja selosti radioon muun Ruotsin kuninkaalliset häät kesäkuussa 1976. Hän on ollut toimittajana radion kulttuuritoimituksessa sekä muun muassa *Kansanradiossa* 1980-luvun alussa. Hän toimi *Pääministerin haastattelutunti* -ohjelman puheenjohtajana usean vuoden ajan.

Vuonna 1986 Tukkimäki valittiin radion ajankohtaisohjelmien toimitussihteeriksi, ja hän toimi vuodesta 1997 lähtien tuottaja- tai toimituspäällikkötehtävissä eläkkeelle siirtymiseensä 28. helmikuuta 2009 saakka.

Tukkimäki on kirjoittanut kirjan *Varuskuntaelämää Kuopion kasarmilla 1940- ja 1950-luvulla* (Snellman-Instituutti 1998, ISSN 1236-1747).

Liisa Tukkimäen äiti Hilkka Tukkimäki oli myös toimittaja ja isä Eino Tukkimäki upseeri.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Valtion journalistipalkinnot neljälle toimittajalle[vanhentunut linkki], Opetus- ja kulttuuriministeriö 4.6.2012, viitattu 9.12.2014.
2. ↑  Niiranen, Janne: Liisa Tukkimäki palkittiin valtion journalistipalkinnolla (Arkistoitu – Internet Archive), Savon Sanomat 4.6.2012, viitattu 9.12.2014.
3. ↑  Tarkkola, Riitta: Adolf Turakainen 6/7: Tänään iltapäivällä -toimitus *Yle Areena*.  14.12.2011. Yleisradio. Viitattu 6.6.2017.
**Sukuoikeus** on oikeustieteellinen käsite, jolla on kaksi merkitystä.

Sukuoikeus on ihmiselle johonkin sukuun tai perheeseen kuulumisen perusteella muodostuva oikeus. Esimerkiksi perintö on sukuoikeus. Jos joku ottaa itselleen väärän nimen tai menettelee muuten vilpillisesti hankkiakseen toiselle kuuluvan sukuoikeuden, hän syyllistyy sukuoikeuden vilpilliseen anastamiseen. Siitä seuraa rikoslaissa määrätty rangaistus (rikoslaki, 39/1889, 18 luku). Rikoksia sukuoikeutta vastaan ovat aviopetos eli väärän nimen tai säädyn ilmoittaminen avioliitoa solmittaessa ja avioesteen salaaminen, pettolapsen esiintuominen, lapsen vaihtaminen ja perinnön hankkiminen vilpillisin keinoin.

Sukuoikeus tarkoittaa myös sukujen välistä oikeutta, joka väistyi keskusvallan aseman vahvistumisen myötä syntyneen valtiollisen oikeuden tieltä, mutta sitä esiintyy yhä luonnonkansoilla. Tällainen oikeus on sukujen välistä ja yksilön asema määrittyy suvun jäsenenä. Yksilö ei ole oikeussubjekti ja suvut ovat oikeudenkäytön asianosaisia. Halveksittavan teon tai rikoksen tehnyt yksilö joutuu suvun ulkopuolelle ja jää ilman suojaa ja oikeutta. Suvun reagointikeinona on kosto, jolloin jokainen oikeudenloukkaus voi johtaa sukusotaan. Sukuoikeutta edustaa esimerkiksi 700-luvulla eaa. syntynyt Mooseksen laki. Jo varhainen valtiollinen oikeus pyrki koston estämiseen ja rajoittamiseen. Varhaiset tapaoikeuden oikeuslähteet ovat useimmiten luetteloja loukkaavista teoista seuraavista hyvityksistä. Sukuoikeus tulee esiin esimerkiksi Ruotsin keskiaikaisissa maakuntalaeissa, joiden mukaan sukulaisilla oli oikeus surmata verekseltään kiinniotettu murhaaja. Vuoden 1734 laissa sukuoikeutta edustivat sukulunastussäännökset. Sukuoikeuden jäänteet katoavat siinä vaiheessa, kun oikeudellinen sääntely keskittyy keskenään tasavertaisten kansalaisten toimintaan.

Lähteet
-------

1. ↑  *Otavan iso tietosanakirja,* Otava 1960–1965.
2. ↑  Rikoslaki, 18:1–3. (Arkistoitu – Internet Archive)
3. ↑  *Encyclopædia iuridica fennica,* Suomalainen lakimiesyhdistys 1994–1999, ISBN 951-855-135-9, osa VII palstat 1083–1084.
Valokuva suuresta kreosoottipensasrenkaasta, joka tunnetaan nimellä "King Clone"
**King Clone** on Mojaven aavikolla kasvava kreosoottipensasrengas. Pensaan on arvioitu olevan 11 700 vuotta vanha, mikä tekee siitä yhden maapallon vanhimmista eliöistä. Renkaan halkaisija on suurimmillaan 20 metriä ja keskimääräinen halkaisija on 14 metriä.

Maantiede
---------

King Clone -rengas sijaitsee Mojaven autiomaassa, Lucerne Valleyn ja Landersin kaupunkien lähellä. Se sijaitsee Luzernin laakson ja Johnson Valleyn kreosoottipensasrenkaiden suojelualueella.

Ajoitusmenetelmät
-----------------

Kalifornian yliopiston (Riversiden kampuksen) professori Frank Vasek tunnisti King Clonen ja arvioi sen iän. Vasek oletti, että kreosoottipensasrengas oli itse asiassa yksi eliö. Tämän jälkeen yksi Vasekin opiskelijoista (Leonel da Silveira Lobo O'Reilly Sternberg) dokumentoi, että renkaan sisällä kasvavilla kasveilla oli enemmän samankaltaisia ominaisuuksia kuin muiden kasviklustereiden kasveilla. Vasek käytti kahta menetelmää renkaan iän arvioimiseen. Yhdessä menetelmässä laskettiin renkaat ja mitattiin vuotuisen kasvun etäisyys, toisessa käytettiin radiohiiliajoitusta renkaan keskeltä löytyneistä puupaloista ja mitattiin niiden etäisyydet toisistaan ja elävistä pensaista. Molemmat ajoitusmenetelmät tuottivat samanlaisia tuloksia (ikä noin 11 700 vuotta).

King Clone julkisuudessa
------------------------

King Clone oli David Attenboroughin *The Green Planet* -televisiosarjan *Desert Worlds* -jaksossa, jossa Attenborough vieraili kasvin luona uudelleen vuonna 2022 kuvattuaan sitä aiemmin vuonna 1982. Kasvi oli tänä aikana kasvanut alle 25 millimetriä.

Lähteet
-------

1. ↑  Frank C. V.: Creosote Bush: Long-Lived Clones in the Mojave Desert.  *American Journal of Botany*, 1980, 67. vsk, nro 2, s. 246–255.  (englanniksi)
2. ↑  Matt Weiser: The oldest living thing is a quiet survivor *www.hcn.org*.  15.4.2002. Viitattu 31.1.2022. (englanniksi)
3. 1 2 3  Creosote Rings Preserve, Lucerne Valley / Johnson Valley *www.lucernevalley.net*. Viitattu 31.1.2022. (englanniksi)
4. ↑  Torre, Berny: Attenborough revisits desert bush 40 years on in The Green Planet *thetimes.co.uk*.  27.1.2022. The Times. Viitattu 31.1.2022. (englanniksi)

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.   
Alkuperäinen artikkeli: en:King Clone
Folland Gnat
**Folland Aircraft**  oli englantilainen lentokonetehdas, joka toimi vuodesta 1937 vuoteen 1963.

British Marine Aircraft Ltd perustettiin helmikuussa 1936 valmistamaan lisenssillä Sikorsky S-42-lentoveneitä. Yhtiö rakensi tehtaan Hambleen. Sikorsky-kaupan peruunnuttua yhtiö myytiin Henry Follandille, joka oli entinen Gloster Aircraft Companyn pääsuunnittelija. Yhtiö sai uuden nimen, Folland Aircraft Limited. 

Folland alkoi koota osia Bristol Blenheim ja Bristol Beaufort koneisiin. Folland valmisti 15 000 perärunkoa Supermarine Spitfire-koneisiin. Folland valmisti osia myös de Havilland Mosquito ja Vickers Wellington-koneisiin.

Yhtiön oma tuote oli vuonna 1940 Folland Fo.108. Se oli moottoreiden lentävä koealusta.

Edward Petter, joka uransa aikana suunnitteli Westland Lysander, English Electric Canberra ja English Electric Lightning koneet, tuli Follandin yrityksen toimitusjohtajaksi vuonna 1950.  Hän suunnitteli Folland Midgen, joka lensi 11. elokuuta 1954. Tätä seurasi Folland Gnat. Molempia valmistettiin 1960-luvulle asti.

Hawker Siddeley osti 1959 Follandin, ja Follandin nimen käyttö tuotannossa lakkasi 1963.

Lentokoneet
-----------

* Folland Fo.108
* Folland Midge
* Folland Gnat

Lähteet
-------

1. ↑   Fagan, Dave. 'Hamble' *Aviation in Hampshire UK 1900 to 2000* Retrieved 20 May 2005
2. ↑   (Arkistoitu – Internet Archive) Haselden, Derek. *Aviation at Hamble* (8 January 2005) Retrieved 20 May 2005
3. ↑   'Folland', *British Aircraft Directory* (1 May 2004) Retrieved 20 May 2005
4. ↑  Folland Aircraft Limited BAE Systems. Viitattu 9.7.2018.
**Kulttuuriykkönen** on kulttuurin ajankohtaisohjelma Yle Radio 1 -kanavan arki-iltapäivissä ja Yle Areenassa. Ohjelmaa juontavat Pauliina Grym, Pia-Maria Lehtola, Nicklas Wancke, Juhani Kenttämaa ja Ville Talola. Tuottajana toimii Olli Kangassalo.

*Kulttuuriykkönen* on keskusteluohjelma, eli studiossa tai muussa lähetyspaikassa on mukana yksi tai useampia vieraita, joiden kanssa juontaja keskustelee.

*Kulttuuriykkönen* tekee suoria lähetyksiä maanantaista perjantaihin klo 15.02–15.55. Perjantain muita päiviä viihteellisempi lähetys kulkee nimellä "Kulttuuriykkösen Perjantaistudio" (vuoteen 2022 asti "Kisastudio"), jonka vakiovieraita ovat olleet muun muassa Kari Enqvist, Helena Ranta, Sami Kuusela, Matti Rämö, Jouni Kemppainen, Heikki Pursiainen ja Jarkko Tontti. Kaikki *Kulttuuriykkösen* ohjelmat ovat kuunneltavissa myös Yle Areenassa ja podcasteina.

*Kulttuuriykkösen* ensimmäinen lähetys oli 8. tammikuuta 2018. Ohjelma korvasi aiemmin samalla lähetyspaikalla lähetetyt ohjelmat *Kultakuume* ja *Kantapöytä*.

Lähteet
-------

1. ↑  Nyrhinen, Marita: Nämä 45 erinomaista podcastia ja muuta puheohjelmaa voit kuunnella Yle Areenasta, #18 Kulttuuriykkönen *kulttuuritoimitus.fi*. Viitattu 16.2.2022.
2. ↑  Kulttuuriykkönen. Yle Radio 1 Yleisradio, yle.fi. Viitattu 14.5.2019.
3. ↑  Tuire Juusela: Kulttuuria uudella otteella!  4.1.2018. Yleisradio, yle.fi.
**GDDR7** (Graphics Double Data Rate, version 7) SGRAM (Synchronous Graphics Random Access Memory) on muistityyppi, jonka standardin JEDEC julkaisi vuonna 2024. Standardin suurin muutos aiempiin versioihin verrattuna on muistiväylän siirtyminen NRZ (*non-return-to-zero*) -koodauksesta kolmen bitin PAM3-koodaukseen. Muutoksen myötä muistiväylä voi siirtää kolme bittiä kahdessa syklissä, jonka myötä tietoa siirtyy 50 prosenttia enemmän GDDR6-versioon verrattuna. Lisäksi muistipiirille tulee virheenkorjauskoodin tuki (ECC).

GDDR-muistien aikaisemmissa versioissa nopeutta on kasvatettu suoraviivaisilla tavoilla muun muassa kasvattamalla purskeen kokoa, mutta kellotaajuuksien nostamisesta on tullut vaikeampaa. Tästä johtuen uudemmassa standardissa käytetään uusia menetelmiä nopeuttamiseen. GDDR6X käytti PAM4-koodausta neljällä signaalitasolla, jolloin voitiin siirtää kaksi databittiä sykliä kohden. PAM4-koodaus on herkempi satunnaiselle kohinalle ja muita menetelmiä tarvitaan virheiden käsittelyyn.

GDDR7 käyttää PAM3-koodausta, joka käyttää kolmetasoista pulssimodulaatiota (-1, 0, +1), jonka tietoa voi siirtää 1,5 bittiä sykliä kohden. Tiedon siirtonopeus on suurempi kuin NRZ-koodauksella ilman kellotaajuuden nostamista ja kohinasuhde on pienempi kuin PAM4-koodauksella.

Lähteet
-------

1. 1 2  JEDEC Publishes GDDR7 Graphics Memory Standard *jedec.org*.  5.3.2024. Viitattu 7.3.2024. (englanniksi)
2. ↑  Ryan Smith & Anton Shilov: JEDEC Publishes GDDR7 Memory Spec: Next-Gen Graphics Memory Adds Faster PAM3 Signaling & On-Die ECC *anandtech.com*.  6.3.2024. Viitattu 7.3.2024. (englanniksi)
3. 1 2  Anton Shilov: Cadence Delivers Technical Details on GDDR7: 36 Gbps with PAM3 Encoding *anandtech.com*.  8.3.2023. Viitattu 9.3.2024. (englanniksi)
**Vimyn harjanteen taistelu** käytiin 9.–12. huhtikuuta 1917 länsirintamalla ensimmäisessä maailmansodassa Ranskassa. Se kuului Arrasin taistelun avausoperaatioihin vuonna 1917. Taistelussa kanadalaiset joukot valtasivat vahvasti puolustetun **kukkulan 145** (engl. *Hill 145*) eli Vimyn harjanteen.

Taistelu
--------

Saksalaisten puolustus Vimyn harjanteella käsitti tunneleita, juoksuhautoja, piikkilankaa, tykistöä ja konekivääripesäkkeitä. Harjanteelta, joka ulottui Vimyn ja Farbusin länsipuolelta Givenchy-en-Gohelleen, voitiin helposti hallita ympäröivää maastoa tykistön avulla.

Ranskalaiset ja britit olivat yrittäneet ennen kanadalaisia vallata kukkulan valtavin tappioin. Ranskalaiset olivat 1915 menettäneet Vimyn harjanteella 150 000 sotilasta kuolleina ja haavoittuneina. Operaatio annettiin melko kokemattomille, mutta aikaisemmin onnistuneille kanadalaisille. Kaikki kanadalaisten neljä divisioonaa taistelivat ensimmäistä kertaa yhdessä. Kanadan joukkojen komentaja suunnitteli kuukausia hyökkäystään yrittäen ottaa oppia brittien ja ranskalaisten virheistä. Kukkulasta rakennettiin linjojen taakse jäljitelmä, jolla harjoiteltiin hyökkäystä. Jokaiselle joukkueelle annettiin erikoistehtävä eikä epämääräistä, yleistä hyökkäyskäskyä. Aiottiin käyttää myös vanhaa tekniikkaa, muun muassa räjäyttää Saksan linjojen alle kaivettuja tunneleita.

Hyökkäys
--------

2. huhtikuuta 1917 kanadalaiset alkoivat tulittaa kukkulaa 145 tykeillä ankarammin kuin koskaan aikaisemmin. Noin viikon aikana kukkulalle satoi miljoona kranaattia. Saksalaiset kutsuivat tätä viikkoa "kärsimysten viikoksi". Hyökkäyksen ääni kuultiin Lontoossa asti. 2. huhtikuuta jalkaväki alkoi edetä siirtyvän tulikuvun suojassa. Tykistö tulitti tarkan suunnitelman mukaan juuri etenevän jalkaväen eteen. Sommen taistelussa tämä oli epäonnistunut, mutta kanadalaisilta se sujui. Kanadalaiset pyrkivät myös vaientamaan heitä tulittavan vastustajan tykistön yrittämällä paikantaa sen ja tulittamalla takaisin. Tätä ei ollut aiemmin kokeiltu. Tämä vaiensi Saksan tykistön, ja suojasi etenevää jalkaväkeä. Alle kahdessa tunnissa kanadalaiset olivat edenneet tavoitteisiinsa.

Kanadan 4. divisioona jäi konekivääriansaan juuri kukkulan huipulla ja sen 87. pataljoona kärsi 50 prosentin tappiot. 12. huhtikuuta kanadalaiset hallitsivat kukkulaa 145. Brittien ja kanadalaisten samanaikaiset hyökkäykset Vimyn harjanteesta etelään olivat tuloksettomia.

Kanadalaisten suorittama kukkulan 145 valtaus oli taktinen voitto, mutta sillä ei ollut suuren mittakaavan merkitystä sodassa. Se oli silti ensimmäinen voitto ympärysvalloille melkein vuoteen ja masensi saksalaisia, jotka pitivät tätä harjannetta eräänä vahvimmista linnakkeistaan länsirintamalla.

30 000:sta kanadalaisesta ja britistä 3 598 kuoli ja 7 104 haavoittui. Saksalaisten tappiot olivat 20 000 kuollutta ja haavoittunutta sekä 4 000 sotavankia. Englantilaiset pitivät Vimyn harjanteen silloinkin, kun saksalaiset onnistuivat käynnistämään suuren rintamaa siirtäneen hyökkäyksen.

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Vimyn harjanteen taistelu**.
**Aikakausi** on ajanlaskua tai historiankirjoitusta varten määritelty, yleensä pitkä ajan jakso. Sitä voi määrittää esimerkiksi tietyn monarkian kesto, tietyn kalenterin tuntema erityinen aikaväli, tai geologinen, maapallon kehitystä kuvaava jaotus.

Aikakautta kuvaavia muita käsitteitä ovat epookki, kreikkalaisen kulttuurin aioni ja sanskritin yuga. Geologiseen aikaperspektiiviin viittaavat maailmankausi, kausi, epookki ja vaihe. Suomeksi nimityksen *aikakausi* otti kirjallisena käyttöön Johan Henrik Cajan (1815-1887) vuonna 1839.

Katso myös
----------

* Antiikki
* Elisabetin aikakausi (Britannia)
* Esimoderni
* Jaakon aikakausi (Britannia)
* Keskiaika
* Moderni
* Uusi aika
* Uusin aika
* Viktoriaaninen aikakausi (Britannia)
* Yrjöjen aikakausi (Britannia)
* Sotaherrojen aikakausi (Kiina)

Lähteet
-------

1. ↑  hakusana: aikakausi *Suomen etymologinen sanakirja*. Kotimaisten kielten keskus. Viitattu 7.3.2024.

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.   
Alkuperäinen artikkeli: en:Era
Kreikan ilmavoimien lentokone Saabin Erieye-tutkalla
**Saab GlobalEye** on ruotsalaisen puolustus- ja turvallisuusyhtiö Saabin kehittämä ennakkovaroitus- ja valvontaratkaisu (AEW&C). Se koostuu sarjasta antureita, jotka käyttävät Saabin Erieye-tutka- ja lähetysjärjestelmää, jotka on asennettu Bombardierin Global 6000 -pitkän kantaman liikelentokoneeseen.

Saab tarjosi kahta GlobalEye-lentokonetta Suomen puolustusvoimille, mikäli se valitsisi Saabin JAS 39 Gripenit uusiksi hävittäjikseen HX-hävittäjähankkeessa.

Ominaisuudet
------------

GlobalEye pystyy havaitsemaan ja seuraamaan kohteita sekä maalla että merellä. Global 6000 -lentokoneella on mahdollista suorittaa korkeimmillaan yksitoista tuntia kestäviä operaatioita. Saabin mukaan sen AWACS-tutkalaitteilla on toimintakorkeudessa parhaimmillaan 450 kilometrin (216 nm) kantama.

Lähteet
-------

1. 1 2  Huhtanen, Jarmo: Hornetin seuraajakisa kiristyy: Saab tarjoaa hävittäjien kylkiäisenä Suomelle kahta valvontakonetta *Helsingin Sanomat*.  14.6.2019. Viitattu 14.6.2019.
2. ↑  Saab launches GlobalEye multi-role airborne surveillance system *Airforce Technology*.  16.2.2016. Viitattu 14.6.2019. (englanniksi)
3. ↑  Kaario, Ahti: Saab tarjoaa Suomelle Gripenien kylkiäisenä kahta GlobalEye-ilmavalvontakonetta *Yle Uutiset*.  14.6.2019. Viitattu 14.6.2019.
4. ↑  Saab’s GlobalEye Redefines The Airborne Surveillance Market *Saab Corporate*.  16.2.2016. Viitattu 14.6.2019. (englanniksi)
5. ↑  Hoyle, Craig: Analysis: Saab on a high with GlobalEye *Flightglobal.com*.  6.11.2017. Viitattu 14.6.2019. (englanniksi)

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.   
Alkuperäinen artikkeli: en:Globaleye
**Gavalochóri** (kreik. Γαβαλοχώρι, kath.kreik. Γαβαλοχώριον, *Gavalochórion*) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kreetan saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Apokóronaksen kuntaan, Chanián alueyksikköön ja Kreetan alueeseen. Kylän väkiluku on 513 (vuonna 2011).

Gavalochórin Pyhän Katariinan (*Agía Aikateríni*) kirkko.
Gavalochórin kylä sijaitsee noin 31 kilometriä kaakkoon Chanián kaupungista ja noin neljä kilometriä sisämaahan saaren pohjoisrannikosta ja Soúdanlahden rannasta. Kylän nimi tulee bysanttilaiselta ajalta Gavalás-suvusta.

Kylässä on paikallinen historiallinen ja kansatieteellinen museo. Tärkeimmät kirkot on omistettu Neitsyt Marialle (*Panagía*), Pyhälle Sergiokselle (*Ágios Sérgios*) ja Pyhälle Paavalille (*Ágios Pávlos*).

Gavalochóri muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Γαβαλοχωρίου, *Topikí Koinótita Gavalochoríou*), johon kuuluu varsinaisen Gavalochórin kylän lisäksi Áspron kylä. Koko yhdyskunnan väkiluku on 647.

Aiemmin kylä kuului Vámoksen kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Apokóronaksen kunnan Vámoksen kunnallisyksikköön.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Απογραφή Πληθυσμού - Κατοικιών 2011. Väestönlaskennan tulokset (XLS)  2011. The Hellenic Statistical Authority (Kreikan tilastokeskus ELSTAT).  Arkistoitu 16.10.2015. Viitattu 1.9.2014. (kreikaksi)
2. 1 2  Γαβαλοχώρι Κρήτης: Ένας τόπος με ιστορία, παράδοση και φυσικό τοπίο, μέσα στην καταπράσινη χερσόνησο του Αποκόρωνα Χανίων *Chania Holidays*. Viitattu 1.9.2021.
3. 1 2  Γαβαλοχώρι: Το γραφικό χωριουδάκι των Χανίων *Maria Iliaki*. Viitattu 1.9.2021. [vanhentunut linkki]

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Gavalochóri** Wikimedia Commonsissa

Ulkoiset linkit
---------------

Gavalochorin virallinen verkkosivusto
**Kate Marvel** on Yhdysvalloissa työskentelevä ilmastotutkija. Hän vietti seitsemän vuotta tutkijana NASA Goddard Institute for Space Studiesissa ja Columbian yliopistossa. Sitä ennen hän työskenteli Lawrence Livermore National Laboratoryssa ja Stanfordin yliopistossa.

Marvel aloitti opintonsa kosmologiassa, mutta valmistui teoreettisen fysiikan tohtoriksi Cambridgen yliopistosta, jossa hän oli Gates-stipendiaatti. Marvelin kirjan *Human Nature* julkaisi Ecco Press vuonna 2023. Ennen Columbian yliopistoa Marvel työskenteli Stanfordin yliopistossa, Carnegie Institutionissa ja Lawrence Livermore National Laboratoryssa. Hänen työnsä on tunnistanut ihmisen vaikutuksen nykyisin havaittaviin pilvisyyteen, sateen rakenteisiin ja kuivuusriskiin. Marvelin tutkimus keskittyy ilmaston mallintamiseen ja sen ennustamiseen, kuinka paljon maapallon lämpötila nousee tulevaisuudessa.

Marvel on kirjoittanut *Scientific American* -lehteen kolumnia nimeltä "Hot planet".

Lähteet
-------

1. 1 2  Dr Kate Marvel *NASA*. Viitattu 9.3.2024.
2. ↑  Kate Marvel *AGU*. Viitattu 9.3.2024.


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Tieteilijät Muokkaa Wikidatassa | 
* Google Scholar
* ORCID

 |

 |
*Tämä artikkeli kertoo Nasan Marsia tutkineesta kahden luotaimen avaruusohjelmasta. Viking oli myös Ruotsin ensimmäinen satelliitti.*

**Viking-ohjelma** oli Nasan tutkimusohjelma, jonka tarkoituksena oli luotaimia käyttäen valokuvata Marsin pinta, tutkia pinnan ja ilmakehän rakennetta sekä selvittää löytyisikö Marsin pinnalta merkkejä elämästä – mikroskooppista elämää, bakteereja tai leviä. Ohjelmaan kuului kaksi alusta, Viking 1 ja Viking 2, jotka molemmat koostuivat kiertoradalle jäävästä satelliitista ja laskeutujasta. Alukset laukaistiin vuonna 1975 Titan III-raketeilla.

Satelliitit
-----------

Kun Viking-luotain oli asettunut Marsin kiertoradalle, satelliittiosat varmistivat laskeutumispaikat. Sitten satelliitti ja laskeutuja irrottautuivat toisistaan, minkä jälkeen satelliitti toimi tiedonsiirtolinkkinä Maan ja laskeutujan välillä. Satelliitit myös kartoittivat planeettaa, ottivat kuvia ja tekivät muita tieteellisiä testejä.

Satelliitti, jonka rakenne perustui Mariner 9:ään, oli läpimitaltaan noin 2,5 metriä ja painoi laukaistessa 2 328 kg, josta 1 445 kg oli ajoainetta.

Vuonna 1980, ensimmäisen satelliitin ajoaine alkoi olla lopussa, joten sen kiertoradan apoapsis nostettiin 56 000 kilometriin, jotta vältyttäisiin mahdollisten eliöiden "saastuttamiselta" ennen kuin planeettaa olisi tutkittu tarpeeksi. Viking 1 iskeytyy kitkan takia Marsin pintaan vuonna 2019. Viking 2 satelliitti sai polttoainevuodon, jolloin sen rata nostettiin 33 000 kilometriin ennen sen tehtävän päättämistä.

Laskeutujat
-----------

Molemmissa laskeutumisosissa oli pienoislaboratorio, jolla voitiin tutkia maaperänäytteissä mahdollisesti olevia elämän merkkejä. Maaperänäytteeseen lisättiin ravinteita, minkä jälkeen tutkittiin näytteestä nousevia kaasuja. Muutos kaasuissa viittasi siihen, että eliö oli todella käyttänyt ravinteet. Koska reaktiot kuitenkin hidastuivat ja lakkasivat lopulta kokonaan, tutkijat päättelivät, että muutokset olivat aiheutuneet vain kemiallisista reaktioista. Molemmat laskeutujat menivät lopullisesti epäkuntoon 80-luvulla.

Lähteet
-------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Viking-ohjelma**.
1. ↑
2. 1 2  Helsinki media, Kiehtova avaruus, 1998
3. 1 2 3 4   (Arkistoitu – Internet Archive)

Viking-ohjelma

* Viking 1
* Viking 2
**Össur Skarphéðinsson** (s. 19. kesäkuuta 1953) on islantilainen sosiaalidemokraattisen liiton poliitikko, joka istui kansanedustajana Alltingissä vuosina 1991–2016 ja toimi ympäristöministerinä, teollisuusministerinä ja ulkoministerinä sekä sosiaalidemokraattisen liiton ensimmäisenä puheenjohtajana vuosina 2000–2005.

Össur syntyi Reykjavíkissä. Hän suoritti biologian kandidaatintutkinnon Islannin yliopistossa vuonna 1979 ja väitteli tohtoriksi East Anglian yliopistossa vuonna 1983 aiheenaan fysiologia ja kalanviljely. Vuosina 1976–1977 hän oli Islannin yliopiston ylioppilaskunnan puheenjohtaja. Vuosina 1987–1988 hän toimi lehtorina Islannin yliopistossa. Vuonna 1991 hänet valittiin Alltingiin silloisen sosiaaldemokraattisen puolueen listalta. Vuosina 1993–1995 hän toimi ympäristöministerinä. Vuonna 2000 hänet valittiin vastikään perustetun Sosiaalidemokraattisen liiton puheenjohtajaksi. Vuosina 2007–2009 hän toimi teollisuusministerinä, vuosina 2007–2008 pohjoismaisen yhteistyön ministerinä ja vuosina 2009–2013 ulkoministerinä.

Össur on naimisissa Árný Erla Sveinbjörnsdóttirin kanssa. Heillä on vuosina 1994 ja 1998 syntyneet lapset.

Lähteet
-------

1. 1 2  Össur Skarphéðinsson *Æviágrip þingmanna frá 1845*. Alþingi.  Arkistoitu 10.6.2022. Viitattu 10.6.2022. (islanniksi)


|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Saksa
* Israel
* Yhdysvallat

 |

 |
**Kleomedes** (m.kreik. Κλεoμήδης, *Kleomēdēs*, lat. *Cleomedes*) oli antiikin kreikkalainen tähtitieteilijä ja filosofi, joka tunnetaan ennen kaikkea teoksestaan *Taivaankappaleiden kiertoliikkeistä* (lat. *De motu circulari corporum caelestium libri duo*).

Kleomedeen kotipaikkaa ei tunneta. Usein hänen on arveltu hänen teoksissaan olevien viitteiden perusteella syntyneen Lysimakheiassa tai ainakin asuneen siellä, mutta tämä on hyvin epävarmaa.

Myöskään Kleomedeen elinajankohtaa ei tunneta. Historioitsijat ovat ehdottaneet aikoja ensimmäisen vuosisadan puolen välin ja vuoden 400 välillä. Varhaiset ajoitukset perustuvat siihen, että Kleomedes viittaa usein matemaatikko ja tähtitieteilijä Poseidonioksen (135–51 eaa.) teoksiin, eikä lainkaan Ptolemaiokseen (85–165). Otto Neugebauer puolestaan päätteli, että Kleomedeen tähtitieteelliset havainnot täsmäävät paremmin vuoteen 371 (50 vuoden säteellä).

*Taivaankappaleiden kiertoliikkeistä* oli melko yksinkertainen tähtitieteen perusteos. Se käsitti kaksi osaa. Kleomedeen tarkoitusperät vaikuttavat olleen yhtä aikaa filosofisia kuin tähtitieteellisiäkin. Hän käyttää paljon aikaa epikurolaisten tieteellisten ajatusten arvosteluun. Itse Kleomedes edusti filosofisesti stoalaisuutta. Nykyaikana teos on arvokas lähinnä Poseidonioksen muutoin kadonneiden kirjoitusten lähteenä.

Kleomedeen mukaan on nimetty kraatteri Kuussa.

Lähteet
-------

1. ↑  Neugebauer, O.: Cleomedes and the Meridian of Lysimachia.  *The American Journal of Philology*, 1941, 62. vsk, nro 3, s. 344–347. Artikkelin verkkoversio.  (englanniksi)
2. ↑  Bowen, Alan C. & Todd, Robert B.: Cleomedes' Lectures on Astronomy: A Translation of The Heavens: Introduction Oxford University Press. Viitattu 18.3.2024. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Cleomedes, MacTutor (englanniksi)
* Helen E. Ross: Cleomedes (c. 1st century AD) on the celestial illusion, atmospheric enlargement, and size – distance invariance (Arkistoitu – Internet Archive), 2000 (englanniksi)
**Kleinias** (m.kreik. Κλεινίας, lat. *Cleinias, Clinias*) oli neljän eri henkilön nimi ateenalaisessa alkmaionidien ylimyssuvussa. Heidät erotetaan nykytutkimuksessa toisistaan roomalaisilla numeroilla.

Kleinias I
----------

Kleinias (500-luku eaa.) oli Alkibiades I:n poika ja Alkibiades II:n isä.

Kleinias II
-----------

Kleinias (500/400-luku eaa.) oli Alkibiades II:n poika ja tätä kautta johti sukutaustansa Eurysakeehen, Aiaan poikaan. Kleinias nai Deinomakhen, joka oli Megakles IV:n tytär, ja heidän lapsiaan olivat Alkibiades III ja Kleinias IV. Kleinias kunnostautui vuoden 480 eaa. Artemisionin meritaistelussa varustettuaan siihen laivan ja sen 200-henkisen miehistön omalla kustannuksellaan. Hän kaatui vuoden 447 eaa. Koroneian taistelussa, jossa ateenalaiset kärsivät tappion boiotialaisille ja Euboiasta pois ajetuille.

Kleinias III
------------

Kleinias (400-luku eaa.) oli Aksiokhoksen poika ja Alkibiades III:n serkku. Hän esiintyy nuorena miehenä Platonin dialogissa *Euthydemos*.

Kleinias IV
-----------

Kleinias (400-luku eaa.) oli Kleinias II:n poika ja Alkibiades III:n nuorempi veli. Perikles pelkäsi, että Alkibiades turmelisi hänet, ja antoi hänet siksi veljensä Arifron II:n kasvatettavaksi. Arifron kuitenkin lähetti hänet takaisin puolen vuoden päästä sanoen, ettei voinut tehdä hänelle mitään. Platonin Alkibiades kutsuu häntä hulluksi.

Lähteet
-------

1. ↑  Stanley, Phillip V.: The Family Connection of Alcibiades and Axiochus  2011. Academia.edu. Viitattu 4.9.2023. (englanniksi)
2. ↑  Nails, Debra: *The People of Plato*, s. 64. Indianapolis: Hackett Publishing, 2002. ISBN 9781603840279. Teoksen verkkoversio. (englanniksi)
3. ↑  Smith, William: "Cleinias (1)", *Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology*. Boston: Little, Brown and Company, 1849–1867. Teoksen verkkoversio. (englanniksi)
4. ↑  Herodotos: *Historiateos* 8.17; Plutarkhos: *Kuuluisien miesten elämäkertoja*, Alkibiades 1; Platon: *Alkibiades I* 112; Thukydises: *Peloponnesolaissota* 1.113.
5. ↑  Smith, William: "Cleinias (3)", *Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology*. Boston: Little, Brown and Company, 1849–1867. Teoksen verkkoversio. (englanniksi)
6. 1 2  Smith, William: "Cleinias (2)", *Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology*. Boston: Little, Brown and Company, 1849–1867. Teoksen verkkoversio. (englanniksi)
7. ↑  Platon: *Protagoras* 320.
8. ↑  Platon: *Alkibiades I* 118e.
| "Nainen, poliisi ja taksi"Leo Jokela |
| --- |
| Singlen "Nainen, poliisi ja taksi" kansikuva |
| Singlen tiedot |
|  A-puoli | "Nuoret radikaalit" |
|  Äänitetty  | 1970 |
|  Julkaistu | 1970 |
|  Formaatti | single |
|  Tyylilaji | huumorimusiikki |
|  Kesto | 02.32 |
|  Levy-yhtiö | RCA Records |

ÄäninäyteNainen, poliisi ja taksiAlle 10%:n näyte kappaleesta.Äänitiedostojen kuunteluohjeet

**Nainen, poliisi ja taksi** on Leo Jokelan esittämä vuonna 1970 levyttämä huumorimusiikkia sisältävä kappale. Kappale julkaistiin singlenä kappaleen "Nuoret radikaalit" kanssa.
Kappaleen on säveltänyt ja sovittanut Aarno Raninen. Sanoituksen kappaleeseen on tehnyt Vexi Salmi. Kappale on kuvailtu Suomen ensimmäiseksi rap-kappaleeksi. 

Kappale on julkaistu lisäksi muutamilla kokoelma-albumeilla, kuten esimerkiksi vuonna 1998 ilmestyneessä 20 suosikkia -levysarjan osassa *Huumorimiehiä: Rotestilaulu* ja vuonna 2011 ilmestyneellä kokoelmalevyllä *Rappiotaidetta: Suomiräpin Vaippaikä*.

Kappale kertoo miehestä, joka on menossa tapaamaan naisystäväänsä, mutta taksia ei saavu paikalle. Miehellä on kiire ja hän päättää käyttää oikotietä, joka menee suoraan puiston halki. Puistossa rosvo ryöstää miehen. Mies yrittää huutaa poliisia apuun, mutta sellaista ei näy. Mies lähestyy loppujen lopuksi naisystävänsä kotia, kunnes näkee naisystävänsä poliisin kainalossa, astumassa samaan taksiin.

Coverversiot
------------

Suomalainen artisti Kasmir esitti kappaleesta oman version vuonna 2020 Yle TV1-kanavalla *Elämäni biisi* -ohjelmassa. Kasmir esitti kappaleen myös ohjelman vuonna 2023 järjestetyssä Parhaat hitit -konsertissa.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Nainen, poliisi ja taksi *Fono - äänitetietokanta*. Viitattu 8.3.2024.
2. ↑  Leo Jokela – Nuoret Radikaalit *discogs.com*. Viitattu 18.3.2024. (englanniksi)
3. ↑  Huumorimiehiä / 20 suosikkia *Fono.fi - Äänitetietokanta*. Viitattu 18.3.2024.
4. ↑  Various – Rappiotaidetta: Suomiräpin Vaippaikä *discogs.com*. Viitattu 18.3.2024. (englanniksi)
5. ↑  Räisänen, Mikko: Voicen biisivinkki: Suomen parhaat huumoribiisit *Voice*.  10.2.2011. Viitattu 18.3.2024.
6. ↑  Kasmir - Nainen, poliisi ja taksi *Yle Areena*.  31.10.2020. Viitattu 18.3.2024.
7. ↑  Uotinen, Jenni: Elämäni biisi: Jarkko Ahola ja Pepe Willberg tekevät vihdoin paluun! *Iltalehti*.  30.12.2023. Viitattu 18.3.2024.
8. ↑  Elämäni biisi:K5, J12: Parhaat hitit -konsertti *Yle Areena*.  30.12.2023. Viitattu 18.3.2024.