**30. Sotasairaala** (30.SotaS) toimi talvisodan ja jatkosodan aikana Jyväskylässä sekä sen ympäristökunnissa. Sotaairaalassa hoidettiin suomalaisia sotilaita ja siviilejä. Myös joitakin venäläisiä sotavankeja hoidettiin kuin mitä tahansa muuta potilasta. Jatkosodan aikana oli myös hoidettavana saksalaisia sotilaita. Miehistö hoidettiin omalla puolellaan ja upseerit upseerihuoneissa.

Talvisota
---------

Ylimääräisten harjoitusten (YH) aikana Lotat keräsivät esimerkiksi sänkyjä, potilas- ja vuodevaatteita, sidetarvikkeita ja keittiötarvikkeita. Jyväskylän alueelta saatujen lahjoitusten kokonaisarvoksi arvioitiin 1,5 miljoonaa markkaa. Lahjoituksilla voitiin varustaa kaikki alueelle perustettavat sotasairaalat sekä yksi kenttäsairaala. Lahjoitukset kerättiin Aren liiketaloon, jossa Lotat työstivät kangapakkoja. Ne muuttuivat lakanoiksi, tyynynpäällisiksi, pyyhkeiksi, paidoksi, alushousuiksi ja lumipuvuiksi. Kaupunkilaiset lahjoittivat omia liinavaatteita ja osallistuivat leikattujen vaatekappaleiden ompeluun. Ensimmäisen sairasjunan saapuessa 30. SotaS oli toimintavalmiina.

Talvisodan aikana sotasairaalalla oli toimintaa Jyväskylän lisäksi Laukaassa, Petäjävedellä, Muuramessa, Äänekoskella ja Suolahdessa. Jämsänkoskella toimi toipilasosasto ja Jämsän kansakoululla sairaalaosasto.

Talvisodan aikana 30. Sotasairaalan sairaaloita olivat (31.8.1940 asti):|  | Sijainti | Kuva | Sairaansijat |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Jyväskylän yleinen sairaala, Jyväskylä |  | * Kirurginen osasto
 |
|  | Keski-Suomen parantola 
(Kinkomaan sairaala), Muurame |  | * 2 osastoa
 |
|  | Muuramen kansakoulu, Muurame |  |  |
| **3/I SotaS 30** | Petäjäveden kirkonkylän kansakoulu, kutomakoulu, seuakuntatalo ja kulkutautisairaala |  | * Alkuun sairaala korvapotilaile, myöhemmin 180 B-sairaansijaa
 |
|  | Pernasaaren kasvatuslaitos, Leppävesi, Laukaa |  |  |
|  | Keski-Suomen kotitalousopisto (Emäntäkoulu), Jyväskylä |  | * Toimi aluksi kaasusairaalana
* 100 sisätautisairaansijaa
 |
| **3/III/ SotaS 30** | Jyväskylän yhteislyseo, Jyväskylä |  | * Toimi aluksi kaasusairaalana
* Muutettiin myöhemmin sisätautisairaalaksi
 |
|  | Suolahden kansanopisto, Suolahti |  | * Kaksi 40 hengen osastoa kivitalossa
* Päärakenuksessa 1 osasto ja henkilökunnan asuntoja
* Toipilaskoti 45 paikkaa
 |
| **2/II/SotaS 30** | Äänekosken keskuskoulu, Äänekoski |  |  |
| **6/I/SotaS 30** | Cygneuksen kansakoulu, Jyväskylä |  | * Sisätautisairaala
* Toimi myös kaasusairaalana
 |
|  | Keljon kansakoulu, Jyväskylä |  | * Toimi kaasusairaalana
 |
|  | Jyväskylän kunnalliskoti, Jyväskylä |  | * Iho- ja sukupuolitaudit
 |
|  | Kolme ylä- ja alakoulua, Jämsänkoski |  | * 100-paikkainen toipilasosasto
 |
|  | Jämsän kirkonkylän kansakoulu, Jämsä |  | * 100-paikkainen sairaalaosasto
 |

Jyväskylään saapui hoitajia ja lääkäreitä Ruotsista ja Norjasta auttamaan haavoittuneiden hoidossa. Alan koulutuksen saaneista oli Suomessa pulaa. Vapaaehtoisina työskentelevät Lotat osallistuivat haavoittuneiden hoitamiseen sotasairaalassa. 30. Sotasairaalassa oli erikoistuttu Kinkomaalla hoitamaan silmä- ja korvapotilaita sekä leukavamman saaneita. Suolahdessa toimi sotapsykoosiosasto sekä erinomainen sisätautiosasto, jonka johdossa olivat Helsingin yliopiston parhaat erikoisosaajat.

Sairaalan toiminta
------------------

Kenttäsairaaloista saapuvat potilaat saapuivat sairasjunilla öisin Jyväskylän rautatieasemalle, jossa lääkärit lajittelivat potilaat. Tämän jälkeen potilaat kuljetettiin hoidettavaksi sotasairaalaan ambulansseiksi muutetuilla linja-autoilla.
### Potilaiden saapuminen

Kenttäsairaalat lähettivät öisin potilaita junakuljetuksilla sotasairaaloihin. Sairasjunan lähestyessä Jyväskylää asemalta lähetettiin tieto sairaaloihin. Potilaskuljetusryhmät ryhtyivät heti työhön ja lähetit lähtivät herättämään eri puolilla kaupunkia asuvia hoitajia. Ikkunaan tehty koputus herätti hoitajat, jotka lähtivät heti työpaikoilleen. Lääkärit lajittelivat potilaat junissa tai juna-asemalla, jonka jälkeen potilaat lähetettiin ambulansseiksi muutetuilla linja-autoilla sairaaloihin. Poliklinikoille syntyi ruuhkaa ja potilaat joutivat odottamaan. Vähiten haavoittuneet sijoitettiin suoaan osastoille. Potilaita siirreettiin kesällä 1944 myös Lahdesta Kinkomaalle hinaajan vetämällä proomulla koska rautateillä oli ruuhkaa.

### Tilat

Kenttäsairaala muodostui osastoista, joiden toimintaan vaikuttivat hoidettavat sairaudet ja niiden vaikeusaste. A-osastot ja sairaalat oli tarkoitettu kirurgisille potilaille, joiden hoitoon tarvittiin leikkaussalia, röntgeniä ja laboratoriota. B-osastoilla hoidettiin lievemmin haavoittuneita ja järjestettiin kirurgisten potilaiden kuntoutus. Lisäksi siellä hoidettiin sisätautien potilaita ja tartuntatauteja sairastavia. Koulujen muuttaminen sairaaloiksi tuotti haasteita. Isoissa luokkahuoneissa ei voitu järjestää yhden hengen huoneita potilaille, joiden hoito olisi sitä vaatinut. Rakennuksissa ei ollut hissejä. Pesutiloja ja vessoja ei ollut riittävästi. Luokkahuone muutettiin leikkausosastoksi jakamalla se pahviseinin pienemmiksi tiloiksi. Pommisuojia ei ollut, vaan potilaat siirrettiin esimerkiksi pannuhuoneen takana olevaan halkoliiteriin. Kaikkia potilaita ei sinne saatu pommituksen aikana. Koulu tärisi pommien pudotessa ja ovet heiluivat ilmanpaineen vaikutuksesta auki ja kiinni. Koska kaikkia ei oltu saatu pommisuojaan, jäi osa henkilökunnasta potilaiden luo pommitusten ajaksi.

### Puolutusvoimien Veripalvelu

Puolustusvoimien Veripalvelu toimi sotasairaalan alaisuudessa. Verensiirtoihin käytettiin O-verta. Veri säilytettiin virvoitusjuomapuolloissa sitraattiverenä. Luovutettu veri pelasti lukemattomien haavoittuneiden hengen. Veripalvelu toimi Jyväshovin piharakennuksessa Kauppalaisseuran tiloissa. Myös ympäröivällä maaseudulla järjestettiin verenluovutuksia.

### Lääkehuolto

Suurimmissa sotasairaaloissa oli oma apteekki, jota hoiti farmasian oppilas. Osastoilla oli omat lukitut lääkekaappinsa, jota ylläpiti osastonhoitaja. Osastonhoitaja annosteli ja jakoi lääkkeet sekä huolehti lääketilauksen tekemisestä. Kirugisia potilaita hoitavalla osastolla lääkekaapista löytyi aspiriini, codeiini, morffiini, sulfonamidi, mikstura simpelx, lakritsipulveri, opiumtipat, parafiini- ja risiiniöljy. Haavanhoidossa oli käytössä esimerkiksi vitolan-, boori- ja sinkkisalva, sterisol-liuos, kaliumpermangnaatti, jodi, rivnoli ja lyijyvesi. Sterisolia käytettiin haavojen puhdistamiseen toukista. Kaadettaessa sterisolia haavaan toukat tippuivat alla olleeseen kaarimaljaan. Lisäksi käytösä olivat sabadillaetikka, harmaasalva, ravistusmikstuura ja syyhysalva.

### Sidetarpeet ja välinehuolto

Sidetarpeiden pesusta huolehti pesula, josta ne toimitetiin osastoille. M-siteet ja kolmioliinat silitettiin pesulassa. Sideharsot rullattiin, kompressit silitettiin, taiteltiin ja käärittiin paperiin. Suojakäsineet pestiin, kuivattiin, talkittiin ja taiteltiin paperiin. Tämän jälkeen ne lähetettiin yleisen sairaalan autoklaaviin steriloitavaksi. Instrumentit, lasiset ruiskut ja muut hoitovälineet puhdistettiin, pestiin ja tämän jälkeen ne keitettiin osaston instrumenttikattilasa.

### Ruokahuolto

Ruokahuollon järjestämiseen osallistuivat Lotat. Pääemäntinä toimivat talousopettajina toimineet henkilöt. Lisäksi ruokahuoltoon osallistuivat keittiöapulaiset ja siivoajat, jotka olivat usein maalaistaloista kotoisin olevia työhön tottuneita naisia. Astioiden tiskaaminen myös työllisti. Diettiruokiin erikoistuneet emännät ohjasivat diettiruokien valmistamista. Perunoiden kuorimiseen osallistuivat myös potilaat. Ruokavaliota pyrittiin monipuolistamaan tekemällä potilaiden kanssa marja- ja sieniretkiä lähiseudulle. Muonituslotat osallistuivat myös joissakin sairaaloissa ruoan jakamiseen. Saksalaisilla potilailla oli aluksi omat ruoat, mutta myöhemmin Saksasta tullut ruoka jaettiin koko sairaalalle. Jatkosodan loppupuolella ruoka yksipuolistui. Jouluksi emännät pyrkivät tarjoamaan maukkaampaa ruokaa. Lottien mielestä keittiötyötä pidettiin henkisesti helpompana, koska potilaiden kärsimystä ja tuskaa ei tarvinnut näin joka hetki kohdata.

Toiminnan lopettaminen Talvisodan päättyttyä
--------------------------------------------

Talvisodan päättyessä Jyväskylään saapui hoidettavaksi myös tarkka-ampuja Simo Häyhä. Hänet siirrettiin Kinkomaan sairaalaan hoidettavaksi, jossa häntä leikattiin pohjoismaisena yhteistyönä. Sotainvalidien Veljesliitto perustettiin talvisodan jälkeen 18. elokuuta 1940 Jyväskylässä Cygneuksen koulun juhlasalissa. Paikalla oli esimerkiksi sotamarsalkka C. G. E. Mannerheim. Sairaaloiden luovutus takaisin niiden alkuperäisille käyttäjille tapahtui 31. elokuuta 1940. Talvisodan päätyttyä 30. Sotasairaalan materiaali varastoitiin Seppälänkankaan varastoalueelle Jyväskylän suojeluskuntapiirin toimesta.

Jatkosota
---------

Jatkosodan sytyttyä kesäkuussa 1941 suojeluskuntapiiri luovutti materiaalin uudestaan 30. Sotasairaalan käyttöön. Välineitä ei ollut riittävästi ja niitä hankittiin paikallisesti sekä puolustusvoimien eri varikoilta. Wilhelm Schauman Oy:n kanssa sovittiin sairaalasänkyjen toimittamisesta. Maakunnan sairaaloista, yksityisiltä lääkäriasemilta sekä hammaslääkäreiltä hankittin instrumenttejä, sairaanhoitovälineitä, röntgenkoneita, leikkausvalaisimia ja -pöytiä. Hankintoja tehtiin myös Lotta-Svärd yhdistyksiltä ja Jyväskylän matkailutoimikunnalta esimerkiksi liina- ja vuodevaatteiden sekä sairaalasänkyjen osalta.

Jatkosodan aikana 30. Sotasairaalan jaossairaaloita olivat (17.6.1941-30.11.1944):| Jaossairaala | Sijainti | Kuva | Sairaansijat |
| --- | --- | --- | --- |
| **J.I** | Jyväskylän yleinen sairaala, Jyväskylä |  | * 100 A-kirurgista sairaansijaa
 |
| **J.II** | Cygneuksen kansakoulu, Jyväskylä |  | * 250 A-kiurgista sairaansijaa
 |
| **J.III** | Jyväskylän yhteislyseo, Jyväskylä |  | * 230 A-kirurgista sairaansijaa
 |
| **J.IV** | Keljon kansakoulu, Jyväskylä |  | * 90 B-kirurgista sairaansijaa
 |
| **J.V** | Jyväskylän kunnalliskoti, Jyväskylä |  | * 70 sisätautisairaansijaa
 |
| **J.VI** | Jyväskylän tyttökoulu, Jyväskylä |  | * 120 sisätautisairaansijaa
 |
| **J.VII** | Kasvatusopillinen korkeakoulu, Jyväskylä |  | * 150 sisätautisairaansijaa
 |
| **J.VIII** | Kaupunginhotelli, Jyväskylä |  | * 150 A-kirurgista sairaansijaa
 |
| **J. XVI** | Säynätsalon kansakoulu, Jyväskylä |  | * 80
 |
| **K.I** | Keski-Suomen parantola 
(Kinkomaan sairaala), Muurame |  | * 550 A-kirurgista sairaansijaa
 |
| **K.II** | Muuramen kansakoulu, Muurame |  | * 120 A-kirurgista sairaansijaa
 |
|  | Jämsän kirkonkylän kansakoulu, Jämsä |  | * 120 kirurgista sairaansijaa (toimintavalmiina liikekannallepanon tapahtuessa, mutta ei käytössä)
 |
| **K.III** | Jämsän kansanopisto, Jämsä |  | * 150 kirurgista sairaansijaa (toimintavalmiina liikekannallepanon tapahtuessa, mutta ei käytössä)
 |
| **K.IV** | Muuramen kansakoulu, Muurame |  | * 150 veneeristä sairaansijaa
 |
| **S.I** | Keski-Suomen kotitalousopisto (Emäntäkoulu), Jyväskylä |  | * 100 sisätautisairaansijaa
 |
| **S.II** | Palokan kansakoulu, Jyväskylä |  |  |
| **S.III** | Jyväskylän maalaiskunnan kunnalliskoti, Kolu, Jyväskylä |  | * A-kirurginen sairaala 2.7.-10.10.1941
* 100 sisätautisairaansijaa (saksalaisille sotilaille) 14.11.1941-6.3.1942
* sisätautisairaala suomalaisille sotilaille 21.3.-21.7.1942
 |
| **L.I** | Pernasaaren kasvatuslaitos, Leppävesi, Laukaa |  | * 150 kulkutautisairaansijaa (toimintavalmiina liikekannallepanon tapahtuessa, mutta ei käytössä)
 |
| **T** | Keski-Suomen parantola 
(Kinkomaan sairaala), Muurame |  | * 150 tuberkuloosisairaansijaa
 |
| **E** | Säynätsalon kunnalliskoti, Jyväskylä |  | * 40 kulkutautisairaansijaa
 |
| **XX** | Petäjävesi (4.7.1944-30.11.1944) |  | * 300 sairaansijaa (siirto 68. SotaS jaostosairaala VI Huuhanmäestä)
 |

3o. Sotasairaalan toiminnan päättyminen
---------------------------------------

30. Sotasairaalan toiminta päättyi 30.marraskuuta 1944. Silloin kaikki sairaaalan kirjoissa olevat potilaat kotiutettiin ja siirrettiin 30. Sotavammasairaalaan, jonne potilaat kirjattiin sisään 1. joulukuuta 1944. Toimintansa lopettaneet jaossairaalat toimittivat arkistonsa 30. Sotasairaalan esikunnalle. Toimintaan jääneet jaossairalat toimittivat arkistonsa 30. Sotavammasairaalalle. Yhteislyseossa toimineen sotavammasairaalan toiminta päättyi maaliskuussa 1945, jonka jälkeen se siivottiin ja tilat siirtyivät takaisin opetuskäyttöön.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11  Sotapolku.fi - 30.SotaS Jyväskylä, Sotilaita sotasairaalassa *www.sotapolku.fi*. Viitattu 6.5.2023.
2. ↑  30. Sotasairaalan hallinnollinen arkisto (talvisota) (1939-1940) | Kokoelma | Kansallisarkisto | Finna.fi *www.finna.fi*. Viitattu 6.5.2023.
3. ↑  Karivalo, Toini: *Veljet hoidettiin*, s. 73. 30. Sota S Kilta, 1994. ISBN 952-90-5928-0.
4. ↑  Lukkarinen, Vilho: *Suomen Lotat*, s. 142. WSOY, 1981. ISBN 951-01-0301-2.
5. ↑  Karivalo, Toini: *Veljet hoidettiin*, s. 79. Jyväskylä: 30. Sota S Kilta, 1994. ISBN 952-90-5928-0.
6. 1 2 3 4 5  Salminen, Pauliina: Talvisodan legenda heräsi Jyväskylässä tasan 80 vuotta sitten – "Hän oli Jyväskylässä toimineen sotasairaalan tunnetuin potilas" *Keskisuomalainen*.  13.3.2020. Viitattu 6.5.2023.
7. ↑  Karivalo, Toini: *Veljet hoidettiin*, s. 5-9. Jyväskylä: 30. Sota S Kilta, 1994. ISBN 952-90-5928-0.
8. 1 2 3  Päämaja, Lääkintäosasto: *Kirjeryhmä I*. Helsinki: Sota-arkisto, 1940.
9. ↑  Karivalo, Toini: *Veljet hoidettiin*, s. 56-57. Jyväskylä: 30. Sota S Kilta, 1994. ISBN 952-90-5928-0.
10. ↑  Karivalo, Toini: *Veljet hoidettiin*, s. 16. Jyväskylä: 30. Sota S Kilta, 1994. ISBN 952-90-5928.
11. ↑  Keskuskoulun historia *Peda.net*. Viitattu 18.4.2024.
12. ↑  Enäkoski, Timo. Savolainen, Heimo: Ramin Kortit 137: Koulunmäen kansankynttilöitä ja haavoittuneita | ÄKS *ÄKS | Äänekosken KaupunkiSanomat*. Viitattu 19.4.2024.
13. ↑  Karivalo, Toini: *Veljet hoidettiin*, s. 80. Jyväskylä: 30. Sota S Kilta, 1994. ISBN 952-90-5928-0.
14. 1 2  Karivalo, Toini: *Veljet hoidettiin*, s. 70. Jyväskylä: 30. Sota S Kilta, 1994. ISBN 952-90-5928-0.
15. ↑  Karivalo, Toini: *Veljet hoidettiin*, s. 20. Jyväskylä: 30. Sotas S Kilta, 1994. ISBN 952-90-5928-0.
16. ↑  *Suomen sotien 1939-1945 lääkintähuolto kuvina*, s. 25. Hämeenlinna: Sotilaslääkinnän Tuki Oy.
17. ↑  Karivalo, Toini: *Veljet hoidettiin*, s. 36-37. 30. Sotas S Kilta, 1994. ISBN 952-90-5928-0.
18. ↑  Wegelius, Carl: 30. SotaS:n toimintakertomus ajata 17.6.41-15.3.43, Liite V - Kirurgisten potilaiden hoito 30. SotaS. Viitattu 19.4.2024.
19. ↑  Karivalo, Toini: *Veljet hoidettiin*, s. 58. Jyväskylä: 30. Sota S Kilta, 1994. ISBN 952-90-5928-0.
20. ↑  Karivalo, Toini: *Veljet hoidettiin*, s. 47. Jyväskylä: 30. Sota S Kilta, 1994. ISBN 952-90-5928-0.
21. 1 2  Karivalo, Toini: *Veljet hoidettiin*, s. 69. Jyväskylä: 30. Sota S Kilta, 1994. ISBN 952-90-5928-0.
22. ↑  Karivalo, Toini: *Veljet hoidettiin*, s. 90-93. 30. Sota S Kilta, 1994. ISBN 952-90-5928-0.
23. ↑  Jokinen, Esa: Kunniavieras Mannerheim seurasi, kun Sotainvalidien Veljesliitto perustettiin 80 vuotta sitten Jyväskylässä – "Normaalioloissa olisimme järjestäneet isot juhlat" *Keskisuomalainen*.  18.8.2020. Viitattu 7.5.2023.
24. 1 2  30. SotaS Taloustoimiston toimintakertomus kesäkuu 1941-15.3.1941 *astia.narc.fi*. Viitattu 10.5.2023.
25. ↑  30. SotaS / Jaossairaala XVI Toimintakertomus 1.7.-30.9.44 *astia.narc.fi*.  5.10.1944. Viitattu 11.5.2023.
26. 1 2 3  30. SotaS, Toimintakertomus 17.6.41-15.3.43, Liite Q - Hylätyt rakennukset sekä sopivat rakennukset lähiseudulla *astia.narc.fi*.  15.3.1943. Viitattu 14.5.2023.
27. 1 2 3  Kuvien tarkastelu - Kansallisarkisto | Asiointipalvelu Astia *astia.narc.fi*. Viitattu 6.5.2023.
28. ↑  30. SotaS Jaostosairaala XX Toimintakertomus 4.7.1944-30.11.1944 *astia.narc.fi*.  28.11.1944. Viitattu 11.5.2023.
29. ↑  30. SotasS Esikunta: Sotasairaala lopettaa toimintansa pvm:llä 30.11.44 *astia.narc.fi*.  23.11.1944. Viitattu 11.5.2023.
30. ↑  Karivalo, Toini: *Veljet hoidettiin*, s. 104. 30. Sota S Kilta, 1994. ISBN 952-90-5928-0.