recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Sirkka-Liisa Sjöblom** on suomalainen kirjallisuuden kääntäjä. Hän on suomentanut kauno- ja tietokirjallisuutta englannista ja ruotsista.

Sjöblom aloitti englannin kääntäjänä vuonna 1990 ja alkoi kääntää ruotsista 1990-luvun lopulla. 2000-luvun alussa hän käänsi pienkustantamo Book Studiolle, ja siirtyi yrityskaupan myötä kääntämään Gummerukselle. Sjöblom on kääntänyt erityisesti dekkareita, muun muassa Sue Graftonin aakkosdekkareita, Anna Janssonin Maria Wern -sarjaa ja Viveca Stenin Sandhamn-sarjaa. Hän on suomentanut myös lastenkirjallisuutta, esimerkiksi uudet Pekka Töpöhäntä -suomennokset. Lisäksi Sjöblom on kääntänyt nuortenkirjoja ja keittokirjoja.

Sjöblom sai vuonna 2021 kirjallisuuden valtionpalkinnon. Palkintoperusteissa nostettiin esiin erityisesti Susanna Alakosken historiallisen *Bomullsängeln*-romaanin suomennos *Pumpulienkeli*. Syksyllä 2021 Sjöblom palkittiin myös WSOY:n kirjallisuussäätiön tunnustuspalkinnolla merkittävästä tuotannosta ja elämäntyöstä.

Lähteet
-------

1. 1 2  Valtionpalkinto 13 ansioituneelle taiteilijalle ja taideyhteisölle  17.11.2021. Taiteen edistämiskeskus.  Arkistoitu 17.11.2021. Viitattu 4.1.2022.
2. ↑  Jänisniemi, Laura: Sirkka-Liisa Sjöblom – Pitkä tie viihteestä valtionpalkintoon.  *Kääntäjä–Översättaren*, 2022, nro 1, s. 4–5.  Suomen kääntäjien ja tulkkien liitto. Artikkelin verkkoversio.
3. ↑  Suomentajavierailu: Sirkka-Liisa Sjöblom  1.10.2020. Helmet. Viitattu 4.1.2022.
4. ↑  Suomentaja Sirkka-Liisa Sjöblomille ja viidelle muulle kirjallisuuden tekijälle WSOY:n kirjallisuussäätiön tunnustuspalkinnot  29.9.2021. Suomen kääntäjien ja tulkkien liitto. Viitattu 4.1.2022.

Aiheesta muualla
----------------

* Sjöblom Kirjasampo.fi-sivustolla
* Suomentajat lukijoiden luo: Rikollisten ja poliisien nahoissa, yhteiskunnallisten ongelmien tulkkina Kirjastokaista.fi.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Kansalliset Muokkaa Wikidatassa | 
* Suomi (KANTO)

 |

 |
**Antero Mellola** on kuvitteellinen sahanomistaja Väinö Linnan romaanitrilogiassa *Täällä Pohjantähden alla*. Mellola on kuvattu huomattavan ylipainoiseksi sekä kitsaaksi ja ahneeksi mieheksi, joka maksaa ostamastaan puusta niin vähän kuin suinkin kehtaa. Hän suhtautuu työväenliikkeeseen hyvin kielteisesti.

**Varoitus:  Seuraava kirjoitus paljastaa yksityiskohtia juonesta.**
Sisällissodan aikana Mellola joutuu punaisten vangitsemaksi. Valkoisten vallattua pitäjän hän kuuluu paikalliseen valkoisten kenttäoikeuteen, ja on mukana tuomitsemassa Aadolf Halmetta ja Koskelan veljeksiä kuolemaan. Mellola äänestää poikkeuksetta kuolemantuomion puolesta. Kirjasarjan päähenkilö Akseli Koskela ei koskaan anna Mellolalle anteeksi, että tämän ääni ratkaisi hänen veljiensä kuolemantuomiot.

Kirjasarjan kolmannessa osassa Mellola on mukana mittaamassa itsenäiseksi tilaksi lunastettavaa Koskelan torppaa ja vastustaa lisämaiden antamista Koskelalle. Pian sen jälkeen hän kuolee sokeritautiin. Mellolalla ei ole muita lapsia kuin yksi tytär, joten Mellolan kuoltua talo sahoineen siirtyy hänen vävylleen Päkille. Tämä osoittautuu puunostajana vielä appeaankin kitsaammaksi sekä mielipiteiltään äärioikeistolaiseksi.

**Juonipaljastukset päättyvät tähän.**
Edvin Laineen ohjaamissa elokuvissa *Täällä Pohjantähden alla* sekä *Akseli ja Elina* Mellolaa näytteli Juhani Kumpulainen. Timo Koivusalon kuvauksessa häntä näytteli Oiva Lohtander.

Lähteet
-------

* Linna, Väinö: *Täällä Pohjantähden alla*. WS Bookwell Oy, 2003. ISBN 951-01288-9-9.
**Perintöoikeuden menettäminen** tarkoittaa perillisaseman tai testamentin antaman oikeusaseman syrjäyttämistä perillisen rikollisen menettelyn tai moitittavan käyttäytymisen vuoksi. Näin tapahtuu silloin, kun perillinen aiheuttaa tahallisesti perittävän kuoleman, tai tahallaan hävittää tai salaa perittävän testamentin. Kuoleman aiheuttamiseen perustuvasta perintöoikeuden menettämisestä säädetään perintökaaressa. Jos tuomioistuin ei pidä tekoa tahallisena tai pitää tekijää syyntakeettomana, perillisen oikeutta perintöön ei rajoiteta. Kuoleman aiheuttamiseen osallistunut rinnastetaan teon tekijään.

Jos perillinen on tahallaan hävittänyt tai salannut testamentin, voi tuomioistuin määrätä hänet menettämään oikeutensa perintöön joko kokonaan tai osaksi. Osallisuus tällaiseen tekoon voi myös olla perusteena menettämisseuraamukseen. Lisäksi on huomattava, että asiaa koskevan kanteen nostamiselle ei ole laissa säädetty määräaikaa. Jos testamentti myöhemmin löydetään, toimitettu perinnönjako menettää merkityksensä. Uudessa perinnönjaossa noudatetaan tuomioistuimen ratkaisua ja testamentin määräyksiä.

Perintökaaressa moitittavalta teolta edellytetään tahallisuutta, mutta tuomioistuimella on laaja harkintavalta perintöoikeuden menettämisen suhteen siinäkin tapauksessa, että se pitää tekoa tahallisena. Se voi esimerkiksi rajoittaa menettämisseuraamuksen koskemaan vain osaa perinnöstä. Perintöoikeuden menettäminen koskee aina vain moitittavan teon tekijää. Hänen perintöosuutensa menee suoraan lain nojalla hänen perillisilleen. Näin ollen jos esimerkiksi poika surmaa isänsä, saavat pojan lapset tämän osuuden surmatun isän jäämistöstä.

Lähteet
-------

1. 1 2  Urpo Kangas: Perintöoikeuden menettäminen. Teoksessa *Encyclopædia iuridica fennica, suomalainen oikeustietosanakirja,* Suomalainen lakimiesyhdistys 1996, ISBN 951-855-135-9, osa III, palsta 447.
2. ↑  Perintökaaren 15 luvun 1 pykälä.
3. ↑  Korkeimman oikeuden ratkaisu KKO 1994:120.
4. ↑  Perintökaaren 15 luvun 3 pykälä ja korkeimman oikeuden ratkaisu KKO 1983 II 61.
5. 1 2 3  Urpo Kangas: *Perhe- ja jäämistöoikeuden perusteet,* Talentum 2013, ISBN 978-952-14-2094-8, sivu 408.
6. ↑  Perintökaaren 15 luvun 2 pykälä ja korkeimman oikeuden ratkaisu KKO 1990:44.
Kone K tarvitsee energiaa toimiakseen. Osa energiasta menee hukkaan.
**Hyötysuhde** (tunnus \eta) on fysikaalinen dimensioton suure, joka kertoo suhdelukuna, kuinka suuri osa järjestelmään syötetystä energiasta voidaan hyödyntää varsinaista tarkoitusta varten. 

Esimerkiksi kun ihminen työntää laatikkoa ylös kaltevaa lankkua pitkin, kaikki energia ei muutu potentiaalienergiaksi. Osa energiasta muuttuu kitkan vaikutuksesta lämpöenergiaksi, joka on tarkoituksen kannalta hukkaan heitettyä energiaa. Tällöin hyötysuhde on laatikon saaman potentiaalienergian ja ihmisen käyttämän työntöenergian suhde.

Hyötysuhde määritellään hieman eri tavoin riippuen koneen rakenteesta. Käsitellään seuraavaksi mekaanisen koneen ja lämpövoimakoneen hyötysuhteita:

Mekaaninen hyötysuhde
---------------------

Mekaaninen hyötysuhde \eta (eeta) määritellään:

 \eta = \frac{W\_2}{W\_1} = \frac{P\_2}{P\_1} ,

missä W\_1 on koneeseen syötetty työ ja W\_2 on koneen tekemä työ sekä P\_{1} on koneeseen tuleva teho ja P\_{2} koneesta ulos tuleva teho. Tilannetta on havainnollistettu yllä olevassa kuvassa, missä kone K tarvitsee työn W\_1, jotta se tekisi työn W\_2. Kone hukkaa energian W\_1 -W\_2.

Tästä määritelmästä ei selviä, mitä tarkoitetaan koneen tekemällä työllä. Esimerkiksi kone, joka tuottaa 30 prosentilla siihen syötetystä energiasta lämpöä ja lopulla leluja, voidaan tulkita sataprosenttisen tehokkaaksi, jos konetta käytetään myös tehtaan lämmitykseen. Käytännössä mekaaninen hyötysuhde on aina välillä [0,1). Ihannetapauksessa η=1 koneesta ei tulisi lainkaan sivutuotteita, vaan kaikki energia voitaisiin hyödyntää koneen varsinaiseen tarkoitukseen.

Millään koneella ei voi olla hyötysuhdetta η > 1, sillä energiaperiaatteen mukaan universumin energiamäärä on vakio. Muussa tapauksessa kone voisi tuottaa itselleen energiaa omaa käyntiään varten ja vielä sen jälkeen tuottaa jotain muuta tuotetta. Tämä olisi jonkinlainen ikiliikkuja.

Terminen hyötysuhde
-------------------

Terminen hyötysuhde määritellään

 \eta = \frac{W}{Q\_1} ,

missä W on koneesta saatava työ kun siihen syötetään lämpöenergia Q\_1 lämpövarastosta. Tämä voidaan kirjoittaa myös muodossa

 \eta = \frac{Q\_1 - Q\_2}{Q\_1} ,

missä Q\_2 on koneesta siirretty lämpöenergia kylmään varastoon. Lämpövarastona voisi toimia esimerkiksi hiilipannu ja kylmävarastona tyypillisesti ulkoilma tai vesi. Aluksi voi vaikuttaa siltä, että tämä määritelmä ei olisi samanhenkinen kuin mekaanisen hyötykertoimen määritelmä. Jos asia kuitenkin tulkitaan siten, että kaikki lämpö, mitä ei hyödynnetä koneessa, on hukkaan heitettyä, niin huomataan, että periaate on sama. Tässä on siis otettu kantaa siihen, mikä on koneen tarkoitus, päinvastoin kuin lelukone-esimerkissä.

Yhtälöstä nähdään suoraan, että suurin mahdollinen hyötykerroin saadaan, kun Q\_2 = 0 eli kaikki lämpöenergia kyetään hyödyntämään. Tämä ei ole mahdollista, koska alemman lämpövaraston lämpötila pitäisi olla 0 K (absoluuttinen nollapiste), jota ei pystytä saavuttamaan. Käytännössä terminen hyötysuhde on usein alle puolet.

Katso myös
----------

* Kone
* Energia
**Antero Kasper** (17. toukokuuta 1929 Helsinki – 19. helmikuuta 2010 Helsinki) oli suomalainen orkesterimuusikko ja director musices. Hänen instrumenttinsa oli käyrätorvi.

Puolustusvoimien soitto-oppilaskoulussa opiskellut Kasper pääsi professori Holger Fransmanin oppilaaksi ja Kasperista tuli hänen seuraajansa Helsingin kaupunginorkesterin käyrätorven äänenjohtajana. Kasper opetti Sibelius-Akatemiassa yli kolmekymmentä vuotta ja antoi myös kotonaan maksuttomia soittotunteja. Kasper oli uransa aikana myös mukana soittamassa Crusell-kvintetissä. Eläkkeellä Kasper jatkoi soittamista Karelia-puhallinorkesterissa lähes 80-vuotiaaksi. Tasavallan Presidentti myönsi Antero Kasperille Suomen Leijonan ritarikunnan ansioristin vuonna 1982 ja Director musices -arvonimen vuonna 1992.

Kasper oli mukana uransa aikana myös jazz- ja pop-musiikin levytyksillä. Näitä ovat muun muassa Hectorin albumi *Ruusuportti* ja Maaritin kappale "Laulu kuolleesta rakastetusta".

Kasper kuoli 80-vuotiaana helmikuussa 2010. Helsingin Sanomien muistokirjoituksen mukaan "yhdessä opettajansa Holger Fransmanin kanssa Antero Kasperin suurin ansio suomalaiselle vaskimusiikille on wieniläisen vaskikulttuurin istuttaminen maahamme".

Kasper opetti uransa aikana useita nuoria ja lupaavia käyrätorvensoiton oppilaita useilla kesäleireillä lähes 30 vuoden ajan. Näistä suurimpina Orivedellä vieläkin toimiva Klemetti-Opiston Nuorison orkesterikurssi. Lisäksi hän toimi opettajana Keuruulla, Heinolassa sekä Lieksassa järjestetyillä musiikkileireillä. Monista hänen oppilaistaan on tullut myöhemmin ammattimuusikoita sekä suomeen, että ulkomaille kansainvälisiin huippuorkestereihin. *lähde?*

Antero Kasperin poika Jukka Kasper soitti myös käyrätorvea Suomen Kansallisoopperan orkesterissa vuodesta 1973 aina vuoteen 2015, jolloin jäi eläkkeelle. Antero Kasperin veli Juha Leppämäki soittaa edelleen käyrätorvea Suomen Kansallisoopperan orkesterissa. Pojanpoikansa Raine Kasper soittaa käyrätorvea Kaartin soittokunnan riveissä. Myös neljännessä polvessa on suvussa aloitettu käyrätorven soitto-opiskelut. Antero Kasperin perintö suomen käyrätorvensoitolle jatkuu näin edelleenkin vahvana. *lähde?*

Lähteet
-------

1. 1 2  K.H. Pentti: Antero Kasper HS.fi. Viitattu 20.12.2011.
2. ↑  Various 4 - Loveradio 4 *music-releases.com*. Viitattu 20.12.2011.
**LinuxQuestions.org** (yleisesti lyhennettynä **LQ**) on englanninkielinen yhteisöpohjainen sivusto Linux-käyttäjille. Kesäkuuhun 2007 mennessä sivustolle oli rekisteröitynyt yli 300 000 jäsentä. Jerymy Garcian vuonna 2000 perustama LinuxQuestions.org on yksi suosituimmista ilmaisohjelmiin liittyvistä yhteisöistä. Sivusto tunnetaan parhaiten auttavaisuudestaan.

LinuxQuestions.org-sivuston suosituin osa on foorumi, jossa Linux-käyttäjät voivat jakaa tietämystään ja kokemuksiaan. Linux-aloittelijat voivat kysyä kysymyksiä ja kokeneet Linux-käyttäjät voivat neuvoa ongelmissa. Aiheita ovat muun muassa Linuxin turvallisuus, asentaminen ja verkkoon liittyvät asiat. Tällä hetkellä foorumi jakautuu seuraaviin osiin: LinuxQuestions.org, Linux, Enterprise Linux, Other \*NIX Forum, Non-\*NIX Forums. Tammikuuhun 2007 mennessä foorumeilla oli jo yli 2,5 miljoonaa viestiä.

5. maaliskuuta 2004 LinuxQuestions.org perusti oman wiki-sivuston, josta on tarkoitus tulla*päivitettävä* Internetin laajin Linuxiin keskittyvä sivusto. Ohjelmisto, jota tähän tehtävään käytetään, on MediaWiki.

LinuxQuestions.org-sivustolla on osio, jolta voi ladata levykuvatiedostoja Linuxin asentamista ja LiveCD:itä varten. Latausosion, wikin ja foorumin lisäksi sivustolla ovat seuraavat osiot:

* LQ Tags
* Linux Hardware Compatibility List (suom. laitteiden yhteensopivuuslista)
* Linux Tutorials (suom. Linux-opastuksia)
* LQ Job Marketplace
* Distro Reviews (suom. Linux-julkaisujen arvosteluja)
* Book Reviews (suom. kirja-arvosteluja)
* Linux Bookmarks
* Press Releases
* Linux Podcast
* Linux Screenshots (suom. kuvakaappauksia)
* LQ Blogs
* LQ Radio
* LQ Radio Jukebox

Huolimatta kasvustaan LinuxQuestions.org on vieläkin pääasiassa yhden henkilön ylläpitämä; Jeremy Garcia, omistaja ja perustaja, yhdessä moderaattoreiden kanssa ylläpitää sivustoa. LQ on aktiivinen yhteisö. Tämä näkyy konkreettisesti siinä, että LinuxQuestions.org-sivusto on edustettuna usein monissa konferensseissa, näyttelyissä sekä messuilla, pääasiassa vain Yhdysvalloissa. Edustusta erilaisissa tilaisuuksissa on kuitenkin ollut myös Isossa-Britanniassa ja Kanadassa.

Lähteet
-------

*

Aiheesta muualla
----------------

* Linuxquestions.org

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.   
Alkuperäinen artikkeli: en:LinuxQuestions
**Hyūga** (jap. 日向) oli keisarillisen Japanin laivaston Ise-luokan taistelulaiva toisessa maailmansodassa.

Valmistus
---------

Alus tilattiin Mitsubishin telakalta Nagasakista marraskuussa 1912 osana vuoden hätäohjelmaa ja sen köli laskettiin 16. toukokuuta 1915. Alus laskettiin vesille 27. tammikuuta 1917, ja se valmistui 30. huhtikuuta 1918. Alus oli paranneltu versio edeltäneestä Fusō-luokasta ja muistutti ulkoisesti edeltäjiään.

Modernisointi
-------------

Vuodesta 1921 alkaen aluksen 80 mm/40 type 3 -ilmatorjuntatykit oli asennettu yksittäin kaksi sillan sivuille ja kaksi taaemman tulenjohtotornin sivuille. Vuosina 1930–1931 aluksen ulkonäkö muuttui lukuisten kansiterassien valmistuttua kolmijalkaiseen etumastoon, jolloin aluksen kansirakennelma alkoi muistuttaa epagodia.

Alus modernisoitiin Kuren laivastontelakalla 23. marraskuuta 1934 – 7. syyskuuta 1936. Sen runkoa pidennettiin perästä runsaat kahdeksan metriä, konehuoneet sijoitettiin uudelleen ja uudet turbiinimoottorit asennettiin, jolloin koneteho lähes kaksinkertaistui 80 000 hevosvoimaan ja nopeus kasvoi 25,3 solmuun. Kattiloiden määrän vähetessä etummainen savuhormi poistettiin, ja sen vapauttamaan tilaan rakennettiin suurempi komentosilta.

Palvelus
--------

*Hyūga* lojui 19. maaliskuuta 1945 ankkurissa Hiro Wanin saaren rannassa noin 20 kilometriä Kuresta, kun siihen osui kaksi pommia. Alus oli ollut täysin palveluskelpoinen lukuun ottamatta polttoainetta ja lentokoneita. Toinen pommeista räjähti kattilahuoneessa numero kuusi ja toinen lentokannella. Aluksen ja sen viereen osui pommeja jälleen 24. heinäkuuta, ja niiden seurauksena alus upposi kölilleen pohjaan. 28. heinäkuuta tehdyssä ilmahyökkäyksessä alus oli ainoastaan osin miehitetty, ja siihen osui uudelleen, jolloin alus tuhotui lopullisesti ja se täyttyi vedellä etukannen tykkitorneista taaksepäin. Harimalainen yritys Harima Zosensho romutti hylyn heinäkuusta 1946 alkaen.

Lähteet
-------

* Whitley, M. J.: *Battleships of World War Two – An International Encyclopedia*. Lontoo: Arms and Armour, 1998 Tunniste = ISBN 1-85409-386-X. (englanniksi)
* Lengerer, Hans: Ise and Hyûga: The IJN’s Hybrid Battleship-Carriers.  *Warship*, 2009, XXXI. vsk, s. 39–54. Lontoo:  Conway Maritime Press. ISBN 978-1-84486-089-0.   (englanniksi)
* Gardiner, Robert (toim.): *Conway’s All the World’s Fighting Ships 1906–1921*. Lontoo: Conway Maritime Press, 1985. ISBN 0-85177-245-5. (englanniksi)

### Viitteet

1. ↑  Whitley 1998, s. 193.
2. 1 2  Whitley 1998, s. 194.
3. ↑  Whitley, M. J. s. 199

Ise-luokan taistelulaivat

|  |
| --- |
| *Ise* - *Hyūga* |
| Edeltäjä: Fusō-luokka – Seuraaja: Nagato-luokka |
**Perino Modello 1908** on Giuseppe Perinon suunnittelema ja ensimmäisessä maailmansodassa Italian kuninkaallisen armeijan käyttämä konekivääri.

Historia
--------

Giuseppe Perino alkoi suunnittelemaan rekyylitoimista konekivääriä, joka käyttäisi Hotchkiss M1909:n tavoin 15–20 patruunan panoslevyä. Levyn kuluessa tyhjäksi se putosi oikealta puolen asetta pois ja vasemmalta puolen laitettiin uusi levy sisään valmiina ammuttavaksi. Tämän ominaisuuden tarkoitus oli estää käytettyjen hylsyjen osumista omiin sotilaisiin tai joutumista heidän jalkojen alle. Vasemmalla puolen konekivääriä oli laatikko täytetty viidellä tai kuudella panoslevyllä, joista alimmainen tuli käyttöön ammuttaessa. Tämä helpotti ampujan apulaista täyttämään laatikko uusilla panoslevyillä tarpeen mukaan. Perino käytti vesijäähdytteistä piippua ja oli aikansa teknisesti kehittyineimpiä konekiväärejä Italiassa. Se menestyi hyvin myös kokeiluissa Maxim-konekivääriä vastaan, mutta koska sitä ei ikinä testattu julkisissa kokeiluissa sodan aikana, asetta ei koskaan saatu suunniteltua täydelliseksi. Ensimmäisen maailmansodan syttyessä Italian kuningaskunnan armeija otti käyttöön Fiat-Revelli konekiväärin, koska aseen valmistajat olivat halukkaita laittamaan konekiväärinsä massatuotantoon. Sitä vastoin Perino 1908 mallia valmistettiin 200 kappaletta. Lisäksi edistyneestä tekniikasta huolimatta Perino oli liian painava, jonka vuoksi sitä käytettiin hyvin vähän. Myöhemmin 1910 kehitettiin kevyempi malli, joka osoittautui epäluotettavaksi.

Lähteet
-------

1. ↑  Italian Perino Machine Gun *forgottenweapons.com* Viitattu 22.8.2017 (englanniksi)
2. ↑  Perino Machine Gun Manual Viitattu 22.8.2017 (ranskaksi) ja (englanniksi)
**Boråsin korkeakoulu** on ruotsalainen valtiollinen korkeakoulu joka perustettiin 1977 ja jolla on noin 18 300 opiskelijaa.

Koulutus
--------

Boråsin korkeakoulu on parhaiten tunnettu Tekstiilikorkeakoulustaan sekä koulutuksista kirjasto- ja informaatiotieteen aloilla. Korkeakoulu järjestää myös koulutusta seuraavilla aloilla: tekniikka, talous, pedagogiikka, terveys ja poliisikoulutus. Korkeakoululla on myös tutkimustoimintaa. 

Boråsin korkeakoululla on oikeus kouluttaa jatko-opiskelijoita seuraavilla aloilla: kirjasto- ja informaatiotieteet, terveystieteet, sekä tekstiilitieteet. Korkeakoulu on yksi neljästä korkeakoulusta Ruotsissa joilla on oikeus järjestää jatko-opintoja taiteen alalla.

Mats Tinnsten on korkeakoulun rehtori vuodesta 2019 lähtien. Hallituksen puheenjohtaja on Gunilla Herdenberg vuodesta 2017 lähtien. 

Boråsin korkeakoulu järjestäytyy neljän neljän tiedekunnan alaisuuteen. 

Korkeakoulun tiedekunnat:

* Tekstiilitieteen, tekniikan ja talouden tiedekunta
* Hoitotyön, työelämän ja hyvinvoinnin tiedekunta
* Kirjastotieteen, information, pedagogiikan ja tietotekniikan tiedekunta
* Poliisikoulutusakatemia

Historia
--------

Boråsin korkeakoulu perustettiin vuoden 1977 korkeakoulutusuudistuksen yhteydessä. Ennen nykyistä korkeakoulua Boråsissa oli varhaiskasvatuksen opettajankoulutuslaitos, Tekstiili-instituutti ja Kirjastokorkeakoulu. 

### Kirjallisuus

* Fransson, Anders (red) *Hur Knallebygden fick sin akademi; en bok om Högskolan i Borås första 25 år* (2002)  ISBN 91-631-2791-1

Lähteet
-------

1. ↑  Högskolan i siffror *hb.se*.  17 maaliskuuta 2021.

Aiheesta muualla
----------------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Boråsin korkeakoulu**.
* Högskolan i Borås

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Ruotsin yliopistot ja korkeakoulut |
| --- |
|  |
| Yliopistot | 
* Chalmers
* Göteborg
* Karlstad
* Karoliininen instituutti
* Keski-Ruotsi
* Kuninkaallinen teknillinen
* Linköping
* Linné
* Luulajan teknillinen
* Lund
* Maatalousyliopisto
* Malmö
* Tukholma
* Uumaja
* Uppsala
* Örebro

 |
|  |
| Korkeakoulut | 
* Blekingen teknillinen
* Borås
* GIH
* Gävle
* Halmstad
* Kristianstad
* Konstfack
* Kuninkaallinen taidekorkeakoulu
* Maailman merenkulkuyliopisto
* Mälarinlaakso
* Ruotsin maanpuolustuskorkeakoulu
* Södertörn
* Taalainmaa
* Tukholman draamakorkeakoulu
* Tukholman kauppakorkeakoulu
* Tukholman kuninkaallinen musiikkikorkeakoulu
* Tukholman taideyliopisto
* Väst

 |

 |
**Hárrejåhkå** (meänk. *Harrijoki*) on Ruotsissa Norrbottenin läänissä Jällivaarassa Rånejoen vesistössä virtaava Rånejoen vesistön pääuomaan kuuluva joki. Se on myös Råneträsketiin laskeva tunturijoki.

Joen kulku
----------

Joki alkaa Rovasenjärvestä ja laskee alas järveä ympäröivältä suolta. Joen suunta on koko ajan kohti kaakkoa. Ensimmäiseen järveen, Harrijärveen (luulajansaameksi *Hárrejávrre*, vedenpinnan korkeus 384 m mpy.), joki laskee 8,5 kilometrin jälkeen. Tällä osuudella on joelle tullut pudotusta 60 metriä eli alkuosuuden kaltevuus on ollut 6,9 metriä kilometrille. Järvestä on vielä 3,5 kilometriä Muorjekvuoman suolle, jonka luoteisosassa (Pikkukarku) kohtaavat sen kolme sivujokea. Suon eteläosassa joki laskee välillä Ratnilompoloon (*Ráddneluoppal*, 373 m mpy.) ja jatkaa sitten kaakkoon päin. Alajuoksulla joki virtaa Järvenpääjänkkän halki ja laskee Råneträsketin (361 m mpy.) luoteispään pohjoisrantaan.

Luontoarvoja
------------

Valuma-alueen pohjoisosa kuuluu Stubban luonnonsuojelualueeseen (Stubbas naturreservat, 350,33 km²), jonka alue muodostaa Mudduksen kansallispuiston ja Sjaunjan luonnonsuojelualueen (285 km²) kanssa yhtenäisen suojelualueen. Suojelualueeseen jäävät Rovasenjärvi ja 1,5 kilometriä siitä alkavasta joenvarresta. Valuma-alueen länsireuna Porolompolon ympäristössä sijaitsee Mudduksessa.

Valuma-alue
-----------

Joen valuma-alueen pinta-ala on 144 neliökilometriä ja valuma-alueen pääuoma on koko pituudeltaan yhtä kuin Hárrejåhkå. Pääuomaan yhtyy Rovasenjärven lähellä etelästä tuleva Unna Gárddojávrren laskuoja. Lähes viisi kilometriä alempana siihen yhtyy Guossavárrelta alas laskeutuva puro. Kolmen puron kohtaaminen Harrijärven alapuolella Pikkukarussa alkaa Lumijoella, joka saapuu suolle luoteesta, sen viereen yhtyy Iso Kuolpajoki, joka on Iso Kuolpajärven (*Stuor Guolpájávrre*, 432 m mpy.) laskupuro, ja viimeiseksi Pikku Kuolpajoki, joka on Pikku Kuolpajärven (*Unna Guolpájávrre*, 427 mpy.). Viimeiset sivujoet yhtyvät Ratnlompolon alapuolella. Ennen Järvenpääjänkkää idästä tulee lyhyt puro ja jänkkällä tulee luoteesta päin pitempi puro, joka alkaa Äddnaroavven ja Tjáhppisvárren välisestä laaksosta ja virtaa Peuralompolon (*Gåddeluoppal*, 370 m mpy.) läpi. Råneträsketistä alkaa Rånejoki, laskee Pohjanlahden Perämereen Råneåssa Luulajan kunnassa.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5 6  Hárrejåhkå (SE743956-170432) *Vatteninformationssystem*. Tukholma, Ruotsi:  Länsstyrelsen. Viitattu 27.1.2021. (ruotsiksi)
2. 1 2  Hárrejåhkån yläjuoksu *Lantmäteriet*. Gävle:  Lantmäteriet. Viitattu 27.1.2021. (ruotsiksi)
3. 1 2 3  Hárrejåhkån alajuoksu *Lantmäteriet*. Gävle:  Lantmäteriet. Viitattu 27.1.2021. (ruotsiksi)
4. 1 2 3  Hárrejåhkå, Vattenwebb, SMHI, viitattu 27.1.2021 (ruotsiksi)
5. 1 2  Thoms-Hjärpe, Christina: Län och huvudavrinningsområden i Sverige (PDF),Faktablad nr 10, 2002, SMHI, viitattu 27.1.2021 (ruotsiksi)
6. ↑  Stubba, suojelualueiden hakupalvelu Länsstyrelsen Norrbotten, viitattu 27.1.2021 (ruotsiksi)
7. ↑  Rånejoki (SE732092-179483) *Vatteninformationssystem*. Tukholma, Ruotsi:  Länsstyrelsen. Viitattu 27.1.2021. (ruotsiksi)
**Nogometni Klub Celje** on slovenialainen jalkapalloseura maan kolmanneksi suurimmasta kaupungista Celjestä. Seura pelaa kaudella 2014-15 maan korkeimmalla sarjatasolla PrvaLigassa. Yhdessä NK Mariborin ja ND Gorican kanssa Celje on ainoa joukkue, joka on pelannut PrvaLigan jokaisella kaudella sen alusta 1991 lähtien. Seura pelaa kotiottelunsa 13 000 henkeä vievällä Arena Petrolilla.

Historiaa
---------

NK Celje perustettiin vuonna 1919 nimellä SK Celje. Toisen maailmansodan jälkeen seura muutti nimensä NK Kladivariksi. Kaudella 1963-1964 Celje voitti Slovenian mestaruuden. Seura pelasi Kladivar-nimellä vuoteen 1992 asti, jolloin Jugoslaviasta itsenäistynyt slovenialaisseura muutti nimensä Publikumiksi. Publikum selvisi Slovenian cupin finaaleihin vuosina 1993 ja 1995. Molemmat finaalit päättyivät kuitenkin tappioon. Kaudella 2004-2005 Celje onnistui voittamaan Slovenian cupin. 

Eurokentillä Celjen paras saavutus on selviytyminen UEFA Intertoto Cupin lohkovaiheeseen vuonna 1997. Viime vuosina seura on ollut Eurooppa-liigan karsinnoissa.

Lähteet
-------

* 

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
Omena on hyötykasvi, jota useat ihmiset kasvattavat mökeillä ja kotipuutarhoissa
**Hyötykasvi** on kasvi, josta on hyötyä ihmiselle. Yleisimmillään hyötykasveja ovat syötäväksi kasvatetut kasvit, esimerkiksi hedelmät, vihannekset ja viljakasvit. Syömisen lisäksi kasvit voivat hyödyttää ihmistä muun muassa rakentamisessa ja vaatteenvalmistuksessa. Hyötykasveiksi ei yleensä lasketa esimerkiksi kukkia, vaikka ne tuovatkin taloudellista hyötyä viljelijälleen, sillä niistä ei ole varsinaista suoraa hyötyä kukan hankkijalle.

Kirjallisuutta
--------------

* Aaltonen, Turkka & Corander, Nalle: *Luonnonvaraiset hyöty- ja myrkkykasvit*. Vantaa: Eräperinne, 1997. ISBN 951-97267-1-3.
* Kuokkanen, Esko & Lehmusoksa, Mervi & Mäki, Anna Maria: *Puutarha parvekkeella*. Helsinki: Teos, 2007. ISBN 978-951-851-087-4.
* Rautavaara, Toivo: *Mihin kasvimme kelpaavat: Ruokaa, ryytiä ja rohtoa luonnosta*. 13. painos (1. painos 1942). Helsinki: WSOY, 1994. ISBN 951-0-08204-X.

Aiheesta muualla
----------------

* Hyötykasviyhdistys.
**NHL ’94** on EA Sportsin kehittämä jääkiekko-aiheinen urheilupeli, joka julkaistiin Yhdysvalloissa 15. maaliskuuta 1993 Sega Mega Drivelle ja Super Nintendo Entertainment Systemille sekä ensimmäisenä pelinä NHL-pelisarjassa DOS:lle. DOS-versiossa nimestä on jätetty "94" pois ja nimetty lyhyemmin "NHL Hockey":ksi. Pelissä on mukana sekä NHL- että NHLPA-lisenssit.
*NHL ’94* on nimetty sijalle #47 IGN:n kaikkien aikojen Top 100 videopeliä -listalla sekä se on myös nimetty kaikkien aikojen parhaaksi urheilupeliksi monilla pelifoorumeilla.

Pelattavuus
-----------

NHL Hockey sai NHL sekä NHLPA -lisenssit joten pelaajien ja joukkueiden nimet ovat nyt käytössä. (Kuva: DOS-versio)
Kuten edeltäjänsä -- *NHL Hockey* ja *NHLPA Hockey '93* -- *NHL ’94* suunniteltiin niin, että pelaajat saisivat niin aidon pelikokemuksen kuin mahdollista. Pelissä oli mukana vertikaalinen kamerakulma, joka tarjosi pelaajalle selvemmän pelattavuuden. *NHL ’94* käytti samoja pelaajahahmoja kuin oli käytetty aiemmin *NHLPA '93*-pelissä. *NHLPA '93*-pelin loistava pelimoottori tarjosi *NHL ’94*:lle mahdollisuuden tehdä peli sen pohjalta.

Uudet ominaisuudet
------------------

Pelissä on monta uutta ominaisuutta kuten suoraan syötöstä -laukaukset, pelaajien kontrollia on parannettu, pleksin hajoaminen, poika joka hakkaa pleksiä katsomossa yms. Nyt pelaaja voi myös tallentaa edistymisensä. Peli tarjoaa neljä erilaista pelimoodia: kausimuoto, pudotuspelit, pudotuspelit (paras 7:stä -ohjelma) sekä rangaistuslaukauskilpailu. Maajoukkueita ei pelissä ole, mutta molemmat all-star -joukkueet ovat. Myös joukkueiden maalilaulut on lisätty peliin.

Lähteet
-------

* Pelin ohjekirja (englanniksi)

### Viitteet

1. ↑  "IGN's Top 100 Games of All Time" (Arkistoitu – Internet Archive)
2. ↑  "All Time Greatest Sports Video Game - Boston.com"
3. ↑

Aiheesta muualla
----------------

* *NHL '94* MobyGamesissa (englanniksi)

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
*NHL*-pelisarja |
| --- |
|  |
| 
* NHL Hockey
* 93
* 94
* 95
* 96
* 97
* 98
* 99
* 2000
* 2001
* 2002
* 2003
* 2004
* 2005
* 06
* 07
* 08
* 09
* 10
* 11
* Slapshot
* 12
* 13
* 14
* 15
* Legacy Edition
* 16
* 17
* 18
* 19
* 20
* 21
* 22
* 23

 |

 |
**Josep Llorens i Artigas** (1892 – 1980) oli espanjalainen keraamitaiteilija ja taidekriitikko.

Elämä
-----

Llorensin ja Joan Mirón tekemä muraali Artium-museossa.
Llorens syntyi 1892 Barcelonassa. Hän opiskeli kaupungissa piirtämistä Llotjan taidekoulussa ja vuodesta 1912 lisäksi keramiikkaa ja maalaustaidetta Cercle Artístic de Sant Lluc -taideyhteisössä ja käsityökoulussa, jossa tapasi monia taiteilijoita, kuten Joan Mirón. Llorens matkusti 1917 Pariisiin avustuksen turvin laajentamaan taitojaan keraamikkona. Hän kirjoitti siellä myös taidekritiikkejä moniin alan lehtiin. Llorens palasi Pariisiin 1920-luvulla ja teki yhteistyötä Pablo Picasson kanssa. Hän työskenteli 1930-luvulla muun muassa Georges Braquen kanssa ja sai töitään näyttelyihin muun muassa Pariisiin, New Yorkiin, Tukholmaan ja Berniin.

Llorens palasi Barcelonaan 1941 ja aloitti pian sen jälkeen yhteistyön Mirón kanssa. He tekivät ruukkuja, patsaita ja keraamisia seinämaalauksia. Heidän töihinsä kuuluvat esimerkiksi seinämaalaukset Unescon rakennuksessa Pariisissa, Harvardin yliopistolla ja Barcelonan lentoasemalla. Miró teki ensimmäiset keraamiset kokeilunsa juuri Llorensin kanssa, kun hän maalasi Llorensin vaasien tai laattojen päälle. Miró teki lopulta patsasmalleja, joista Llorens teki savisia veistoksia. Miró jatkoi vuodesta 1953 yhteistyötä myös Llorensin pojan Joan Gardy-Artigasin kanssa.

Llorens palkittiin vuonna 1956 Guggenheim-palkinnolla ja vuonna 1971 hän sai espanjalaisen taiteiden kultamitalin. Llorens kuoli Barcelonassa 1980.

Lähteet
-------

* Rodgers, Eamonn J. (toim.): *Encyclopedia of Contemporary Spanish Culture*. ISBN 0-415-13187-1. Lontoo: Routledge, 1999. Google-kirjat (viitattu 7.10.2011). (englanniksi)

### Viitteet

1. 1 2 3  Josep Llorens Artigas *spainisculture.com*.
2. 1 2  Rodgers, s. 413.
3. ↑  Collection Online: Alicia *Guggenheim.org*. The Solomon R. Guggenheim Foundation.  Arkistoitu 3.1.2013. Viitattu 7.10.2011. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Tallers Josep Llorens Artigas -säätiö (katalaaniksi) (englanniksi) (espanjaksi) (ranskaksi)

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Espanja
* Ranska
* BnF data
* Katalonia
* Saksa
* Israel
* Yhdysvallat
* Alankomaat

 |
|  |
| Taiteenala | 
* RKD Artists
* ULAN

 |
|  |
| Muut | 
* IdRef

 |

 |
Gorkin rautatiet -yhtiön pääkonttori
Nižni Novgorodin Moskovan asema
**Gorkin rautatiet** (ven. Го́рьковская желе́зная доро́га (филиал ОАО «РЖД»), *Gorkovskaja železnaja doroga (filial OAO "RŽD"*) on Venäjän rautateiden alueellinen tytäryhtiö Nižni Novgorodissa (ent. Gorki).

Vuonna 1961 perustetun yhtiön toiminta-alue kattaa Kirovin, Nižni Novgorodin ja Vladimirin alueet, Mari Elin, Tatarstanin, Tšuvassian ja Udmurtian tasavallat sekä osan Permin aluepiiristä, Rjazanin ja Sverdlovskin alueista, Baškortostanista ja Mordvasta. Se rajoittuu etelässä Kuibyševin, lännessä Moskovan, pohjoisessa Pohjoisen ja idässä Sverdlovskin rautateihin.

Yhtiön keskuspaikka on Nižni Novgorod. Rautatieyhtiön aluekeskukset sijaitsevat Muromissa, Nižni Novgorodissa, Kirovissa, Kazanissa ja Iževskissä.

Gorkin rautateiden rataverkon yhteispituus on 11 873,2 kilometriä, josta pääratoja on 7 959,4 kilometriä. Tärkeimmät radat ovat Venäjän päärataverkostoon kuuluvat Moskova–Nižni Novgorod–Kirov ja Moskova–Kazan–Jekaterinburg. Yhtiö osallistuu Sapsan-suurnopeusjunayhteyden rakentamiseen reitille välille Nižni Novgorod–Moskova–Pietari.

Yhtiö kuljettaa vuosittain yli 90 miljoonaa matkustajaa ja lähettää matkaan yli 44 miljardia tonnia rahtia.

Rautatieasemia
--------------

Rautatieasemia on 389.*lähde?* Keskeisimpiin asemiin kuuluvat muun muassa

* Nižni Novgorod-Sortirovotšni,
* Nižni Novgorod-Moskovski,
* Kirov,
* Kazan,
* Agryz,
* Iževsk,
* Joškar-Ola ja
* Vladimir.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4   Атлас железные дороги Россия и сопредельные государства. (Venäjän ja IVY-maiden rautatiekartasto). ФГУП "Омская картографическая фабрика". Omsk 2010. ISBN 978-5-95230323-3. (venäjäksi)
2. 1 2 3 4  Gorkovskaja železnaja doroga - O doroge gzd.rzd.ru.  Arkistoitu 5.2.2013. Viitattu 1.2.2013. (venäjäksi)
3. 1 2  Gorkovskaja železnaja doroga - O doroge - Istorija dorogi gzd.rzd.ru.  Arkistoitu 5.2.2013. Viitattu 1.2.2013. (venäjäksi)

Aiheesta muualla
----------------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Gorkin rautatiet**.
* Gorkin rautateiden sivusto (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi)
* Rataverkkokartta rzd.ru (venäjäksi)
* Kaukojunien aikatauluja Nižni Novgorod-Moskovski asemalle (rasp.yandex.ru) (venäjäksi)
* Lähijunien aikatauluja Nižni Novgorod-Moskovski asemalle (rasp.yandex.ru) (venäjäksi)
* Aikatauluhakua Nižni Novgorodin kaukojunille (asema?), tässä kaupunki nimellä Gorkii (englanniksi) (poezda.net)
**Antimácheian linna** (kreik. Κάστρο Αντιμάχειας, *Kástro Antimácheias*) on linna Kosin saarella Kreikassa. Se sijaitsee saaren keskiosissa kaakkoon Antimácheian kaupungista.

Historia
--------

Antimácheian linnan rakennutti Johanniittain ritarikunta vuosina 1322–1346. Se oli osa Kosin linnoitteita yhdessä Nerantzián linnan ja Palaió Pylín linnan kanssa, ja se on vartioinut erityisesti saaren etelärannikkoa sekä Kosin ja Nísyroksen välistä salmea. Osmanit piirittivät linnaa kesäkuussa 1457, mutta se kesti piirityksen. Linna kärsi suuria tuhoja maanjäristyksessä vuonna 1493, jonka jälkeen se kunnostettiin. Siihen tehtiin muutoksia vielä 1500-luvun alkupuolella. Osmaniturkkilaiset valtasivat linnan muun Kosin mukana lopulta vuonna 1522. Tämän jälkeen se oli turkkilaisten käytössä, ja siellä oli pieni varuskunta. Myös Antimácheian kylä sijaitsi aiemmin linnan muurien sisäpuolella. Linna hylättiin asumapaikkana vuonna 1840 ja varustuksena vuonna 1871.

Rakennus
--------

Linna on rakennettu tasangolla olevalle kukkulalle. Sen pinta-ala on noin 2,63 hehtaaria. Linnan muurit, joiden kokonaispituus on 970 metriä, seuraavat kukkulan muotoja, ja sen pohjakaava on epäsäännöllisen viisikulmion muotoinen. Luoteissivulla olevalla sisäänkäynnillä on suuri puoliympyrän muotoinen bastioni. Muureista erottuvia korkeampia torneja rakennuksessa ei ole. Linnan sisällä on kaksi kirkkoa, Pyhän Nikolaoksen (*Ágios Nikólaos*) kirkko ja Pyhän Paraskevan (*Agía Paraskeví*) kirkko, jotka ovat jäänteitä vanhasta Antimácheiasta. Alueella on myös vanhan kylän raunioita.

* Linnoituksen portti.Linnoituksen portti.
* Linnoituksen muureja ulkoa.Linnoituksen muureja ulkoa.
* Pyhän Nikolaoksen kirkko.Pyhän Nikolaoksen kirkko.
* Pyhän Paraskevan kirkko.Pyhän Paraskevan kirkko.
* Suurmestari Pierre d'Aubussonin vaakuna ja vuosi 1494.Suurmestari Pierre d'Aubussonin vaakuna ja vuosi 1494.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Κάστρο Αντιμάχειας *Καστρολόγος*. Viitattu 1.9.2020.
2. 1 2 3  Κάστρο της Αντιμάχειας *Kos.gr*.  Arkistoitu 12.8.2020. Viitattu 1.9.2020.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Antimácheian linna** Wikimedia Commonsissa
Josep Rull
**Josep Rull i Andreu** (s. 1968 Terrassa) on katalonialainen poliitikko. Hän toimi Katalonian aluehallinnon alue- ja ympäristöministerinä Carles Puigdemontin johtamassa hallituksessa, joka järjesti 1. lokakuuta 2017 kansanäänestyksen Katalonian itsenäistymisestä. Espanja nosti kansanäänestyksen järjestämisen takia kaikkia Katalonian hallituksen ministereitä vastaan syytteet "kapinasta", josta voidaan tuomita Espanjan lain mukaan jopa 30 vuodeksi vankilaan. Syytteitten seurauksena viisi ministeriä (Carles Puigdemont, Antoni Comín, Lluís Puig, Meritxell Serret ja Clara Ponsatí) lähtivät maanpakoon Belgiaan, mutta kahdeksan Espanjassa oikeuden kuultaviksi mennyttä ministeriä (Rullin lisäksi Oriol Junqueras, Joaquim Forn, Jordi Turull, Raül Romeva, Dolors Bassa, Carles Mundó ja Meritxell Borràs) määrättiin tutkintavankeuteen 2. marraskuuta 2017. Jo aiemmin tutkintavankeuteen oli määrätty kahden kansanäänestystä ajaneen kansalaisjärjestön puheenjohtajat Jordi Sànchez ja Jordi Cuixart.

Vangittujen ministerien perheenjäsenet ja asianajaja ovat raportoineet henkisestä kidutuksesta ja muusta epäasiallisesta kohtelusta 2. marraskuuta 2017 tapahtuneen kuljetuksen aikana tuomioistuimesta vankilaan. Ministerit joutuivat istumaan koko kuljetuksen ajan käsiraudoissa kädet selän takana ilman turvavöitä auton ajaessa kovaa vauhtia, minkä seurauksena he saivat ruhjeita. Lisäksi ministereille soitettiin nöyryyttämistarkoituksessa Espanjan kansallislaulua monta kertaa peräkkäin kuljetuksen aikana, ja vankilaan saavuttaessa jotkut heistä pakotettiin riisuuntumaan ja heille tehtiin ruumiintarkastus, jollainen tehdään yleensä vain huumekauppiaille, joitten oletetaan yrittävän salakuljettaa huumeita vankilaan.

Rull vapautettiin tutkintavankeudesta 4. joulukuuta 2017, mutta hän joutui maksamaan 100 000 euron takuut. Samassa yhteydessä vapautettiin osa muistakin vangituista ministereistä takuita vastaan, mutta Puigdemontin hallituksen varapääministeri Junqueras ja sisäministeri Forn sekä kansalaisjärjestöjen puheenjohtajat Sànchez ja Cuixart joutuivat yhä jäämään vankilaan. Uusissa Katalonian parlamenttivaaleissa 21. joulukuuta 2017 Rull valittiin Katalonian parlamenttiin Puigdemontinkin edustamalta keskustaoikeistolaisen Junts per Catalunya -vaaliliiton listalta.

23. maaliskuuta 2018 Rull vangittiin jo toistamiseen samaan aikaan Turullin, Romevan, Bassan ja Carme Forcadellin kanssa heidän tehdessä näin vankilassa seuraa Junquerasille, Fornille, Sànchezille ja Cuixartille, jotka olivat olleet koko ajan yhtäjaksoisesti vangittuna. Katalonian tasavaltalaisen vasemmiston pääsihteeri ja kansanedustaja Marta Rovira, joka oli niin ikään kutsuttu samana päivänä oikeuden kuultavaksi, ei puolestaan ilmestynyt oikeuteen, vaan ilmoitti lähteneensä maanpakoon Sveitsiin.

Lähteet
-------

1. ↑
2. ↑
3. ↑
4. 1 2
5. ↑   (Arkistoitu – Internet Archive)
6. ↑
7. ↑
8. ↑
9. 1 2 3
10. 1 2
11. ↑
12. ↑
13. ↑
14. ↑
15. ↑
16. ↑
Antilokhos, attikalainen punakuvioamfora, noin 470 eaa.
**Antilokhos** (m.kreik. Ἀντίλοχος) oli kreikkalaisessa mytologiassa Nestorin, Pyloksen kuninkaan poika. Hän oli yksi Helenan kosijoista, joten valansa velvoittamana hän osallistui Troijan sotaan. Antilokhos oli tunnettu komeudestaan, nopeudestaan ja taidoistaan vaunujen ajajana.

Yleisimmän version mukaan Antilokhos sai surmansa Memnonin kädestä puolustaessaan isäänsä, jonka jälkeen Akhilleus kosti ystävänsä kuoleman surmaamalla pian Antilokhoksen kuoleman jälkeen Memnonin keihäällään. Hyginus kertoo Hektorin surmanneen hänet ja Dares Fryygialaisen mukaan Aleksander, Priamoksen poika, tappoi hänet nuolellaan yhdessä Akhilleuksen kanssa.

Antilokhos haudattiin yhdessä hänen toveriensa Akhilleuksen ja Patroloksen kanssa samaan paikkaan, ja Odysseiassa kuvataan, kuinka heidän henkensä ovat haadeksessa yhdessä kuolemansa jälkeen.

Lähteet
-------

1. ↑  Apollodoros: *Bibliotheke* ('Kirjasto') 1.9.9 (engl. käännös)
2. ↑  Apollodoros: *Bibliotheke* ('Kirjasto') 3.10.8 (engl. käännös)
3. ↑  Pindaros, *Pythia* 6.28–39 (engl. käännös)
4. ↑  Hesiodos: *Homeeriset hymnit* Aithiopis frag. 1 engl. käännös (Arkistoitu – Internet Archive)
5. ↑  Hyginus: *Fabulae* cxiii (engl. käännös)
6. ↑  Dares Fryygialainen: *Troijan tuho* 34 (engl. käännös)
7. ↑  Homeros: *Odysseia* 24.15–84 (engl. käännös)
**Josep Maria Ventura i Casas** (Alcalá la Real, 1817 - Figueres, 1875) oli katalonialainen muusikko ja säveltäjä. Hän menetti äitinsä kuusivuotiaana ja kasvoi isoisänsä hoivissa. Sekä isä että isoisä olivat sotilaita. Ventura meni viisitoistavuotiaana räätälin oppiin ja alkoi samaan aikaan opiskella soittamaan useita instrumenttejä. Hän alkoi soittaa nimellä *cobla* kutsutussa tyypillisessä katalonialaisessa kansanmusiikkiyhtyeessä, ja myöhemmin johtaa omaa *coblaansa*. Hän uudisti katalonialaisen kansantanssin säestykseen käytettävää *sardana*-musiikkia.

Lähteet
-------

1. ↑  José María Ventura Casas,Pep Ventura JAEN. Viitattu 2.4.2014. (espanjaksi)[vanhentunut linkki]


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Espanja
	+ 2
* Ranska
* BnF data
* Katalonia
* Saksa
* Belgia
* Yhdysvallat
* Alankomaat

 |
|  |
| Taiteenala | 
* MusicBrainz

 |
|  |
| Muut | 
* Europeana

 |

 |
Ranteeseen kiinnitettävä neulatyyny.
Sametista ommeltu neulatyyny, jossa hopeavanne.
**Neulatyyny** on ompelutyössä käytettävä apuväline, pieni kankaasta valmistettu tyyny, jossa voi säilyttää nuppi- tai ompeluneuloja. Neulatyynyn täytteenä käytetään hienoa hiekkaa, vanua tms. Parhaana täytteenä pidetään smirgelijauhetta, joka puhdistaa tyynyyn työnnetyn neulan tahmeudesta tai ruosteesta.

Vaatturi tai ompelija käyttää pukua asiakkaalle sovittaessaan huonomman käden ranteeseen tai käsivarteen kiinnitettyä neulatyynyä, josta hän voi kätevästi poimia nuppineuloja vaatteeseen.

Modernimpi versio neulatyynystä on magneettinen neulatyyny: kestomagneettilevy, jolla neulat voi myös kätevästi poimia lattialta.

Lähteet
-------

1. 1 2  Maija Suova (toim.): *Emännän tietokirja I–II, 4. uudistettu laitos*, s. 910. WSOY, 1958.
2. ↑  Magneettinen neulatyyny Slöjd-Detaljer-verkkokauppa. Viitattu 17.11.2017.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Neulatyyny** Wikimedia Commonsissa
**Neumünster** on kaupunki Schleswig-Holsteinin osavaltion keskiosassa, Saksassa. Se on niin kutsuttu piiritön kaupunki (*kreisfreie Stadt*), eli kaupunki, joka ei kuulu mihinkään piirikuntaan. Se sijaitsee noin 30 kilometriä etelään Kielistä ja noin 70 kilometrin päässä Hampurin suurkaupungista. Neumünster sai kaupunginoikeudet vuonna 1870. 

Neumünsterin asukasluku vuoden 2008 lopussa oli 77 100. Pinta-alaltaan kaupunki on 71,63 neliökilometrin suuruinen, ja asukastiheys on 1091 as./km². Kaupunki on jaettu yhdeksään kaupunginosaan. Asukasluvultaan niistä suurin on Stadtmitte noin 20 000 asukkaallaan. 

Kaupungin nähtävyyksiin lukeutuu muun muassa klassistinen Vicelinkirche (1834, C.F. Hansen), uusgoottilainen raatihuone vuodelta 1900, eläinpuisto Tierpark Neumünster sekä tekstiilimuseo Tuch + Technik. Lisäksi kaupunki jakaa Hans Falladan mukaan nimettyä kirjallisuuspalkintoa.

Ystävyyskaupungit
-----------------

* Yhdistynyt kuningaskunta Gravesham (Yhdistynyt kuningaskunta), vuodesta 1980
* Puola Koszalin (Puola), vuodesta 1990
* Saksa Parchim (Saksa), vuodesta 1990
* Puola Giżycko (Puola), vuodesta 2000

Neumünsterin raatihuone.

Lähteet
-------

1. ↑  Schleswig-Holstein Citypopulation

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Neumünster** Wikimedia Commonsissa

Schleswig-Holsteinin piirikunnat ja kaupunkipiirit

* Dithmarschen
* Flensburg
* Herzogtum Lauenburg
* Kiel
* Lübeck
* Neumünster
* Nordfriesland
* Ostholstein
* Pinneberg
* Plön
* Rendsburg-Eckernförde
* Schleswig-Flensburg
* Segeberg
* Steinburg
* Stormarn
**Asómatos** (kreik. Ασώματος) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kreetan saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Ágios Vasíleioksen kuntaan, Réthymnon alueyksikköön ja Kreetan alueeseen. Kylän väkiluku on 230 (vuonna 2011).

Asómatoksen hautausmaata.
Asómatoksen kylä sijaitsee Kreetan eteläosissa noin 30 kilometriä etelään Réthymnosta, lähellä Kourtaliótiksen rotkon eteläpäätä. Se on rakennettu noin 230 metrin korkeuteen merenpinnasta laskettuna. Kylä on saanut nimensä, suomeksi "Ruumiiton", sen vanhasta Pyhille "ruumiittomille" (*Ágioi Asómatoi*) eli enkeleille omistetusta kirkosta.

Asómatos muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Ασωμάτου, *Topikí Koinótita Asomátou*), johon kuuluvat varsinaisen Asómatoksen kylän lisäksi Alempi Prévelin luostari (*Káto Moní Préveli*) ja Taempi Prévelin luostari (*Píso Moní Préveli*). Koko yhdyskunnan väkiluku on 232.

Aiemmin kylä kuului Foínikaksen kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Ágios Vasíleioksen kunnan Foínikaksen kunnallisyksikköön.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Απογραφή Πληθυσμού - Κατοικιών 2011. Väestönlaskennan tulokset (XLS)  2011. The Hellenic Statistical Authority (Kreikan tilastokeskus ELSTAT).  Arkistoitu 7.1.2013. Viitattu 1.9.2014. (kreikaksi)
2. ↑  Ασώματος *Δήμος Αγίου Βασιλείου*. Viitattu 1.9.2020.
3. ↑  Ασώματος *TerraBook*. Viitattu 1.9.2020.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Asómatos** Wikimedia Commonsissa
**Fimreiten taistelu** oli Sognevuonossa lähellä Fimreiten kylää Norjassa käyty meritaistelu, joka ratkaisi Norjan kuninkuuden. Sverre Sigurdinpoika tavoitteli Maunu Erlinginpojan kruunua taistelussa, joka käytiin 15. kesäkuuta 1184. 

Färsaarilta saapunut Sverre väitti olevansa 1136–1155 Norjaa hallinneen Sigurd II Munnin poika. Sverre ryhtyi tavoittelemaan kruunua birkebeinien kapinaliikkeen avustamana. Sota kesti noin 10 vuotta, kunnes Sverre hyökkäsi Maunun veneiden kimppuun Sognevuonossa. Perinteiseen tapaan Maunun veneet oli sidottu kiinni toisiinsa, jolloin niistä muodostui yksi suuri laivasto. Sverren kapinalliset käyttivät tätä hyväkseen ja hyökkäsivät yhden veneen kimppuun kerrallaan, pakottaen veneen upotessa puolustajat hyppäämään seuraavaan veneeseen. Näin lopulta veneet upposivat puolustajien painon käydessä viimeisille veneille liian suureksi. Maunu kuoli miestensä mukana ja Sverrestä tuli uusi hallitsija.

Lähteet
-------

1. 1 2  Icon Group: *Attackers*. Icon Group International, Inc. 2008. ISBN 0546681026.  s.398

Fimreiten sijainti kartalla.

Aiheesta muualla
----------------

* Slaget ved Fimreite
**Eros Capecchi** (s. 13. kesäkuuta 1986 Castiglione del Lago) on Italialainen maantiepyöräilijä. Hän aloitti ammattilaisuransa Liquigas-tallissa 2006–2007, edusti vuosina 2008–2010 espanjalaisjoukkuetta, joka tunnettiin nimillä Saunier Duval - Scott, Fuji-Servetto ja Footon-Servetto, ja palasi kauden 2011 alusta Liquigas-talliin. Vuosina 2013–2015 hän edusti Team Movistaria, 2016 Astana Teamia, 2017−2019 Quick-Step Floors / Deceuninck–Quick-Stepiä ja viimeisinä ammattilaisvuosinaan 2020–2021 Bahrain-McLaren / Team Bahrain Victoriousta.

Capecchi voitti Italian ympäriajon 2011 18. etapin kukistettuaan loppukirissä iritiottokumppaninsa Marco Pinottin ja Kevin Seeldraeyersin.

Saavutuksia
-----------

Lähteet: Cyclingbase, Cycling Archives

2004
Maantieajon junioreiden Italian-mestaruus
2008
Euskal Bizikleta, kokonaiskilpailun ja 3. etapin voitto
2011
Italian ympäriajo, 18. etapin voitto
Espanjan ympäriajo, 13. etapilla toinen
2012
Gran Premio di Lugano, voitto
2013
Puolan ympäriajo, kokonaiskilpailussa kuudes

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Eros Capecchi *cyclingbase.com*.  Arkistoitu 17.9.2011. Viitattu 27.5.2011. (ranskaksi)
2. 1 2  Eros Capecchi *cyclingarchives.com*. Viitattu 25.1.2021. (englanniksi)
3. ↑  Eros Capecchi *procyclingstats.com*. Viitattu 18.1.2022. (englanniksi)
4. ↑  Contador päivästään: "Täydellinen" *yle.fi*.  26.5.2011. Viitattu 27.5.2011.