recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
*Katso myös: Yhdenvertaisuuslaki*
**Yhdenvertaisuuslaki** oli Suomessa toteutettu Euroopan unionin rasismi- ja työsyrjintädirektiivi, jonka tarkoituksena oli edistää ja turvata kansalaisten yhdenvertaisten palvelujen toteutumista sekä tehostaa syrjinnän kohteeksi joutuneen oikeussuojaa. Se tuli voimaan 20. tammikuuta 2004 ja korvautui uudella versiolla yhdenvertaisuuslaista 1. tammikuuta 2015. Viranomaisten velvollisuus oli kaikessa toiminnassaan noudattaa yhdenvertaisuutta ja tarvittaessa poistaa yhdenvertaisuuden esteet. Laki kielsi sekä välittömän että välillisen syrjinnän ja syrjintään yllyttämisen. Syrjintä iän, etnisen tai kansallisen alkuperän, kansalaisuuden, kielen, uskonnon, vakaumuksen, mielipiteen, terveydentilan, vammaisuuden, sukupuolisen suuntautumisen tai muun henkilöön liittyvän syyn perusteella oli kielletty. Lain mukaan viranomaiset laativat työministeriön ohjeiden mukaisen yhdenvertaisuussuunnitelman.

Katso myös
----------

* Syrjintälautakunta
* Tasa-arvolaki
* Tasa-arvovaltuutettu
* Vähemmistövaltuutettu

Lähteet
-------

1. ↑  Yhdenvertaisuuslaki 20.1.2004/21
2. ↑
3. ↑  Yhdenvertaisuuslaki työkalupakki syrjintää vastaan

Aiheesta muualla
----------------

* Syrjinnästä vapaa alue (Arkistoitu – Internet Archive)
* Stop Discrimination (Arkistoitu – Internet Archive)
Rajahyöty määrittää rahana kuluttajan halun ostaa tiettyä tuotetta.
**Rajahyöty** eli **marginaalihyöty** on kuluttajan saama hyödyn lisäys tarkasteltavan tuotteen tai palvelun yhdestä lisäyksiköstä.  Rajahyöty osoittaa, kuinka paljon henkilö on valmis maksamaan tuotteesta. Rajahyötyteoria on uusklassisen taloustieteen (ks. marginalismi) vallitseva selitys hintojen määräytymiselle, ja sen kehitti 1800-luvulla itävaltalainen Friedrich von Wieser.

**Laskeva rajahyöty** tarkoittaa, että jokaisesta uudesta yksiköstä saatava hyödyn lisäys on pienempi edelliseen yksikköön nähden. Jos on nälkä, ensimmäisestä voileivästä saatava hyöty on suuri. Kymmenen voileivän jälkeen yhdestoista voileipä tuottaa enää vähän lisähyötyä (eli on vaikea lisätä myyntiä, jos markkinat ovat pullollaan kyseistä tuotetta). Laskevan rajahyödyn vallitessa ihmiset eivät halua lisätä tiettyä asiaa eivätkä sen enempää tiettyä muutakaan, vaan vähän molempia. 

Täydellisen substituutin tilanne, jossa hyödykkeet korvaavat täysin toisensa, on joillekin ihmisille esimerkiksi voi ja margariini. Ne ovat substituutteja, jolloin niiden yhteinen kulutus on vakio ja vaihtelua on vain siinä, missä suhteessa niitä kulutetaan. Täydellisen komplementin tapauksessa hyödykkeitä halutaan kuluttaa aina yhdessä. Voi ja leipä voidaan ajatella komplementeiksi ja niitä halutaan kuluttaa aina samassa suhteessa. Laskeva rajahyöty vastaa konveksia indifferenssikäyrää. Se kuvaa graafisesti niitä yhdistelmiä, joissa kuluttaja pitää kahta hyödykettä samanarvoisina.

Siinä missä rajahyöty määrittää kuluttajien käyttäytymistä, rajakustannus määrittää tuotannon laajentumista tyydyttämään kuluttajien tarpeita.

Lähteet
-------

1. ↑  Lehtonen, Reino & Sipilä, Leea-Mari: *Taloussanasto*, s. 199. Taloustieto Oy, 1989. ISBN 951-628-168-0.
2. ↑  Freidrich von Wieser Biography. Economic Theories. Viitattu 11.8.2017.
Lac d’Annecy
**Lac d’Annecy** on järvi Haute-Savoiessa Ranskassa. 
Se on Ranskan toiseksi suurin järvi Lac du Bourget’n jälkeen, ellei Genevenjärveä oteta lukuun. Järveä pidetään Euroopan puhtaimpana, sillä siellä otettiin käyttöön hyvin tiukan ympäristösäännökset jo 1960-luvulla. Se on suosittu matkailukohde, jossa voi harrastaa uimista ja vesiurheilua.

Järvi on syntynyt 18 000 vuotta sitten, jolloin laajat alppijäätiköt sulivat. Se saa vetensä ympäristön vuorilta (Ire, Eau morte, Laudon, Bornette ja Biolon) virtaavista pienistä joista ja hyvin voimakkaasta vedenalaisesta lähteestä Boubioz’sta, joka on 82 metrin syvyydessä.

Järvi on 15 kilometriä pitkä ja runsaat kolme kilometriä leveä, ja sen pinta on 450 metriä merenpinnan yläpuolella. Sen vedet laskevat Thioun kautta Fieriin, joka on Rhônen sivujoki.

Järveä ympäröivät kaupungit ja kylät
------------------------------------

Näkymä järvelle Talloires’sta.
Paul Cézanne. *Le lac bleu*, 1896.
* Annecy
* Annecy-le-Vieux
* Doussard
* Duingt
* Lathuile
* Menthon-Saint-Bernard
* Saint-Jorioz
* Sevrier
* Talloires
* Veyrier-du-Lac

Järveä kiertää pyöräilyreitti, joka kulkee Sevrierin ja St. Joriozin kautta Ugineen. Järven pituus on 14 km.

Lähteet
-------

1. ↑  Encyclopaedia Britannica 1911, viitattu 7.6.2012

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Lac d’Annecy** Wikimedia Commonsissa

* Best Cycling Climbs from Lake Annecy
* Lake Annecy City (Arkistoitu – Internet Archive)

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
Linnavuori Nürnbergin kronikassa 1493.
**Linnavuori** (*Várhegy*) on ylätasanko ja alue Unkarin pääkaupungissa Budapestissa. Vuoren laella on linnoituksia ja valtava palatsi, ja sen rinteillä on Budan alue.

Liikenne
--------

Vuoren ulkonäkö on vuosisatojen kuluessa muuttunut, mutta kadut noudattavat osin yhä keskiaikaisia reittejä. Alueelle voi maksutta ajaa henkilöautolla vain puoleksi tunniksi, pitemmistä oleskeluista joutuu pois lähtiessä maksamaan.

Historia
--------

Linnavuoren ensimmäisen asutuksen tuhosivat mongolit vuonna 1241. Sen jälkeen Béla IV vahvisti kaupungin puolustusta, rakensi linnan, ja asukkaat rakensivat sen ympärille uudet asumukset. 1500-luvun alkupuolella Buda oli kautta Euroopan tunnettu renessanssioppineisuuden keskuksena. Turkkilaiset valtasivat kuitenkin linnan 1541, ja miehitys jatkui vuoteen 1686. Tuo aika oli Budan rappion aikaa. Linna hylättiin ja asukkaat pakenivat. Kirkoista vietiin omaisuus, ja ne muutettiin moskeijoiksi. Turkkilaiset kuitenkin rakensivat kylpylöitä, jotka ovat edelleen matkailijoiden suosimia nähtävyyksiä. Kun turkkilaiset karkotettiin, alkoi Budan hidas toipuminen. Itävaltalaiset hallitsijat rakensivat alueen kokonaan barokkityyliin, mihin sen nykyinen viehätys perustuu. Koko alue tuhoutui lähes täysin 1945, kun saksalaiset ja venäläiset taistelivat vuorella.

Lähteet
-------

1. 1 2  Várhegy Travel Guide (Arkistoitu – Internet Archive)
2. ↑  Christopher ja Melanie Rice, Budapest, WSOY, 1993
Ristimäen siunauskappeli vuonna 2018
**Ristimäen siunauskappeli ja hautausmaa** sijaitsevat Lempäälässä osoitteessa Sotavallantie 86. Kappeli on rakennettu vuonna 1972 ja peruskorjattu vuonna 2004. Kappelin on suunnitellut arkkitehti Pentti Turunen. Sinne mahtuu noin 120 henkilöä.

Ristimäen hautausmaa-aluetta laajennettiin vuonna 2003–2004. Alue on puistomaista mäntymetsää ja siellä sijaitsee muistolehto, metsähautausmaa ja uurna sukuhauta.

Kartta

Muistomerkkit
-------------

### Tyhjän sylin muistokivi

Tyhjän sylin muistokivi on heitä varten, jotka surevat lapsettomuutta, keskenmenoa, raskauden keskeytystä tai lapsen kuolemaa. Teos on hankittu Lapsettomien yhdistys Sipukka ry aloitteesta ja muistokiven on suunnitellut Pekka Mäenpää ja toteuttanut Kiviliike Sairanen Oy. Muistokivi otettiin käyttöön 2013. 

Tyhjän sylin muistokivi 2018 

### Vakaumuksensa puolesta kaatuneiden muistomerkki

Teos on pystytetty paikalle, jossa sijaitsee punaisten joukkohauta. Paikalle on teloitettu ihmistä 400 ja noin 200 sodassa kaatunutta punaista.*selvennä* Muistomerkin pystytetty vuonna 1948 ja sen suunnittellut Jalmari Terho ja valmistanut Suomen Graniitti Oy:n kiviveistämö.

Vakaumuksensa puolesta kaatuneiden muistomerkki 2018

Katso myös
----------

* Lempäälän Pyhän Birgitan kirkko

Lähteet
-------

1. 1 2  Ristimäen siunauskappeli ja hautausmaa - Lempäälän seurakunta *www.lempaalanseurakunta.fi*.  Arkistoitu 2.8.2018. Viitattu 2.8.2018.
2. ↑  Tyhjän sylin muistokivi - Lempäälän seurakunta *www.lempaalanseurakunta.fi*.  Arkistoitu 2.8.2018. Viitattu 2.8.2018.
3. ↑  Vakaumuksensa puolesta kaatuneiden muistomerkki - Lempäälän seurakunta *www.lempaalanseurakunta.fi*.  Arkistoitu 30.7.2017. Viitattu 2.8.2018.
**Hallintosääntö** on kokoelma määräyksiä, joiden perusteella hallinto tulee järjestää organisaation sisällä. Hallintosäännön sisällöstä päättää yleensä organisaation ylin päättävä toimielin.

Hallintosääntö Suomessa
-----------------------

Suomessa jokaisessa kunnassa on kuntalain nojalla oltava hallintosääntö. Siinä säädetään muun muassa kokousten järjestämisestä, pöytäkirjan pitämisestä sekä muista kunnallishallintoa koskevista asioista. Hallintosäännön sisällöstä ja muuttamisesta päättää kunnanvaltuusto.

Sipilän hallituksen suunnitteleman sote- ja maakuntauudistuksen myötä jokaiseen perustettavaan maakuntaan tulee myös oma hallintosääntönsä.

Maakuntien liitoilla on hallintosääntö, jonka hyväksyy maakunnan liiton valtuusto.

Ylioppilaskunnalla voi olla hallintosääntö, jossa säädetään edustajiston ja hallituksen tehtävistä.

Yhdistyksellä voi olla hallintosääntö, jolla tarkennetaan yhdistyksen hallintorakennetta.

Lähteet
-------

1. ↑  Kuntalaki ja kunnan hallintosääntö *Kuntaliitto*.  12.1.2017. Viitattu 27.9.2018.
2. ↑  Hallintosääntömalli *Alueuudistus.fi. Maakunta- ja sote-uudistus.*.  Arkistoitu 27.9.2018. Viitattu 27.9.2018.
Helsingin urkupäivät on ollut osa suomalaista urkutaidetta tukevan ja edistävän Organum-seuran vuosittaista toimintaa jo vuodesta 1970. Helsingin urkufestivaali nimellä tapahtumaa on järjestetty vuodesta 2020. Organum-seuran tarkoitus tuoda urut musiikkikentän ja festivaalitapahtumien keskiöön sekä tuottaa unohtumattomia kokemuksia säveltaiteen parissa ja luoda samalla keskustelua taiteen merkityksestä ja tulevaisuudesta. Festivaalin tavoitteena on olla koko Suomelle näkyvä ja kuuluva tapahtuma. 

Vuonna 2020 järjestetyllä Helsingin urkufestivaalilla pääesiintyjinä olivat Ton Koopman, Gunnar Idenstam sekä Vincent Warnier, lisäksi ohjelmassa oli päiväkonsertteja sekä paneelitilaisuus Musiikkitalossa.

Tapahtuma järjestetään jälleen vuonna 2023, jolloin festivaali sijoittuu Helsinkiin, Espooseen sekä Kokkolaan. Pääesiintyjinä ovat Ulrich Walther sekä David Löfgren. Festivaalin päättää säveltä Olli Saaren sävellyskonsertti, jossa kantaesitetään kaksi hänen teostaan.

Lähteet
-------

* helsinginurkufestivaali.fi

### Viitteet

1. ↑  Organum-seura ry *organum.fi*. Viitattu 27.1.2023.
**Ahvenanmaan vuoden 1919 kansanäänestys** oli epävirallinen kansanäänestystä muistuttava nimien keräys adressiin, jolla pyrittiin liittämään Ahvenanmaa osaksi Ruotsia. Aloite kansanäänestyksen järjestämisestä tuli Ruotsin vaatimuksesta. Tapahtumat johtivat Suomen ja Ruotsin välien kiristymiseen..

Tausta
------

Ahvenanmaan kuntien edustajat esittivät vuonna 1917 vaatimuksen maakunnan liittämisestä osaksi Ruotsia. Tätä vaatimusta ajamaan perustettiin salaisessa kokouksessa ns. Ahvenanmaa-liike (ruot. *Ålandsrörelsen*) kesällä 1917.

Samana vuonna järjestettiin laiton kansanäänestys Ahvenanmaan kohtalosta: sen mukaan 95 prosenttia ahvenanmaalaisista kannatti Ahvenanmaan siirtymistä osaksi Ruotsin kuningaskuntaa. Tulos oli käytännössä adressi, joka toimitettiin Ruotsin kuningas Kustaa V:lle 3. helmikuuta 1918. Samana vuonna, Suomen sisällissodan aikana, laittomat maakuntapäivät kokoontui ensimmäistä kertaa.

Versailles'n rauhanneuvottelut ja kansanäänestys
------------------------------------------------

Ahvenanmaan asemaan otettiin kantaa Versailles'n rauhanneuvotteluissa ensimmäisen maailmansodan päätyttyä. Ahvenanmaata edustivat tuolloin Johannes Eriksson, Julius Sundblom ja Johan Jansson, jotka paluumatkallaan julkaisivat manifestin Ruotsiin liittymisen puolesta. Kesäkuussa Suomi torjui Ruotsin ehdotuksen kansanäänestyksestä.. 

Kansanäänestys järjestettiin tästä huolimatta samana vuonna. Äänioikeutettuja oli maakunnassa yhteensä 10 196, joista 9735 halusi alueen liittyvän Ruotsiin..

Ratkaisu ja jälkipyykki
-----------------------

Kansanäänestys oli osa Ahvenanmaan kysymystä, johon saatiin ratkaisu vasta 1921 Kansainliiton väliintulon jälkeen. Sen seurauksena Ahvenanmaa jäi osaksi Suomea, mutta maakunnalle myönnettiin laaja itsehallinto. Ahvenanmaalla kansanäänestyksen näkyviä taustavaikuttajia olivat Julius Sundblom ja Carl Björkman, jotka joutuivat myöhemmin syytteeseen maanpetoksesta..

Lähteet
-------

1. ↑  Suomen valtiopolitiikan pitkä kaari | Tasavallan rakentamisen vaikea alku 1919–1925 *www.eduskunta.fi*. Viitattu 4.8.2020.
2. ↑  Ahvenanmaan erityisasema *Ulkoministeriö*. Viitattu 4.8.2020.
3. ↑  Åländska flaggan i topp - självstyrelsedagen firas med pannkaka och konsert *svenska.yle.fi*. Viitattu 4.8.2020. (ruotsiksi)
4. ↑  Professori: Ahvenanmaan liityttävä Ruotsiin *mtvuutiset.fi*.  30.7.2002. Viitattu 4.8.2020.
5. ↑  Karlsson, Kristian: Ålandsfrågan: En studie ur ett medieperspektiv (PDF) (s. 14)  2011. Karlstads universitet. Viitattu 4.8.2020. (ruotsiksi)
6. ↑  Ålands nationstillhörighet *Riksarkivet*. Viitattu 4.8.2020. (ruotsiksi)
7. ↑  Ahvenanmaan historiaa *Visit Åland*. Viitattu 4.8.2020.
8. 1 2  Åland *stalvik.se*.  5.6.2015. Viitattu 4.8.2020. (ruotsiksi)
9. ↑  Staffan Bruun: HBL-serie, del 20: Mannen som aldrig hade fel *www.hbl.fi*. Viitattu 4.8.2020. (ruotsiksi)
**Kenian kansalliskokous** (engl. *National Assembly of the Republic of Kenya*) on Kenian parlamentin alahuone. Se koostuu 349 edustajasta, jotka valitaan neljän vuoden välein.

Parlamentaarista työtä tehdään 34 valiokunnassa.

Parlamentin paikoista 47 on kiintiöity naisille. Tämän lisäksi edustajiksi nimitetään 12 nuorten ja vammaisten edustajaa..

Historia
--------

Itsenäistymisen jälkeen maahan perustettiin kaksikamarinen parlamentti vuonna 1963. Neljä vuotta myöhemmin ylä- ja alahuone yhdistettiin yksikamariseksi parlamentiksi. Nykymuotoinen kaksikamarinen parlamentti palautettiin vuonna 2010 uuden perustuslain myötä..

Vuonna 2017 parlamentti kieltäytyi hyväksymästä lakiesitystä, joka olisi taannut naisille vähintään kolmanneksen paikoista.

Viimeisimmät vaalit
-------------------

Viimeisimmät vaalit pidettiin 8. elokuuta 2017. Samoissa vaaleissa valitaan myös senaatin edustajat sekä maan presidentti. Ehdokkailla tulee olla toiseen asteen koulutus eikä heillä saa olla vaalivilppiin liittyviä tuomioita viimeisen viiden vuoden ajalta..

Istuva presidentti Uhuru Kenyatta voitti presidentinvaalit. Maan korkein oikeus kuitenkin mitätöi vaalien tuloksen ja määräsi uudet vaalit pidettäväksi 26. lokakuuta. Opposition ehdokas Raila Odinga vetäytyi kisasta protestina 10. lokakuuta..

Lähteet
-------

1. ↑  Mandate and Classification *www.parliament.go.ke*. Viitattu 23.12.2020.
2. ↑  IFES Election Guide | Elections: Kenya National Assembly 2017 *www.electionguide.org*. Viitattu 23.12.2020.
3. ↑  Historical Background *www.parliament.go.ke*. Viitattu 23.12.2020.
4. ↑  Marilyn Muthoni Kamuru: Kenya’s Gender Bill: Battling inequality, saving the constitution *www.aljazeera.com*. Viitattu 23.12.2020. (englanniksi)
5. ↑  Ismail Akwei: Kenya Votes 2017: Have a look at the electoral system *euronews*.  25.10.2017. Viitattu 23.12.2020. (englanniksi)
6. ↑  All you need to know about Kenya’s convoluted election *www.aljazeera.com*. Viitattu 23.12.2020. (englanniksi)
**Monnin koulu** on alakoulu Hausjärven Monnissa, postitoimialueella 05800 Hyvinkää. Koulussa toimii perusopetusluokat (1-6) sekä esiopetusryhmät.

Konsulttiyhtiö Perlaconin tekemä Hausjärven oppilaitosten ja päiväkotien palveluverkkoselvitys suosittaa Monnin koulun lakkautumista, sillä kunnan oppilasmäärän on ennustettu vähenevän viidenneksellä vuoteen 2027 mennessä. Koulun opiskelijoiden uudeksi sijoituspaikaksi ehdotetaan Eskon ja Oitin kouluja.

Historia
--------

Monnin kylän lapset kävivät vuosikymmenten ajan Eskon koulua ja myöhemmin Erkylän kansakoulua. Keväällä 1917 seudun asukkaat suunnittelivat kansakoulun perustamista Erkylän rautatiepysäkin tienoille. Asukkaiden anomuksen johdosta kansakoulupiirijakovaliokunta järjesti kesäkuussa yleisen kokouksen Rauhasaaressa Arolammilla. Valiokunta ehdotti saamiensa selvitysten perusteella uutta Kerkkolan koulupiiriä, johon tulisivat kuulumaan Kerkkolan kartanon ja sen läheiset torpat Erkylästä sekä Rauhasaaren ja Jusulan talot Arolammilta. Ehdotus ei kuitenkaan toteutunut, sillä vapaaherra Carl Munck vastusti hanketta monesta syystä, eikä suostunut luovuttamaan sille tonttia Kerkkolan kartanolta.

Kouluasia edistyi hitaasti vaikeiden sotavuosien sekä Riihimäen kauppalan itsenäistymisestä johtuvien rajasiirtojen vuoksi. Tonttikysymys saatiin kuitenkin lopulta ratkaistuksi, kun vapaaherra Munck suostuikin myymään kunnalle puolentoistahehtaarin kokoisen palstan rautatien lähettyviltä. Koska osa suunnitellusta piiristä jäi Riihimäen puolelle, ehdotti Hausjärven kuntavaltuusto koulun rakentamista kuntien yhteiseksi, mutta asiasta ei päästy yhteisymmärrykseen. Kuntavaltuusto päätti heinäkuussa 1926 muodostaa Erkylän ja Vantaan kylien Monnin rautatiepysäkin puoleisista osista Monnin koulupiirin. Oppilaat saivat opetusta aluksi vuokratiloissa, kunnes koulurakennus valmistui 1928. Koulun johtajaopettajana toimi Lyydi Nokkala, kunnes virkaan palkattiin miesopettaja sotien jälkeen.

Lähteet
-------

1. ↑  Monnin koulu - Yhteystiedot - Hausjärven kunta, *hausjarvi.fi*, viitattu 5.12.2020.
2. ↑  Monnin koulu - Luokat ja opettajat - Hausjärven kunta[vanhentunut linkki], *hausjarvi.fi*, viitattu 5.12.2020.
3. ↑  Konsultti: Monnin koulusta ja Hikiän päiväkodista voisi luopua Hausjärvellä | Yle Uutiset, *yle.fi*, viitattu 5.12.2020.
4. 1 2  Monni - Häme-Wiki (Arkistoitu – Internet Archive), *hamewiki.fi*, viitattu 5.12.2020.
5. 1 2  Monnin koulu - Koulun historia - Hausjärven kunta[vanhentunut linkki], *hausjarvi.fi*, viitattu 5.12.2020.
6. ↑  Monnin historia - Monnin kyläyhdistys ry (Arkistoitu – Internet Archive), *sites.google.com*, viitattu 5.12.2020
**Adiyogi Shiva -patsas** (tamiliksi ஆதியோகி சிவன் சிலை, *Ātiyōki civaṉ cilai*) on 34,24 metriä korkea Shiva-jumalaa esittävä rintakuva. Se sijaitsee Coimbatoren kaupungissa, Tamil Nadun osavaltiossa, Intiassa. Patsas on Guinnessin ennätystenkirjan mukaan maailman korkein rintakuva. Patsaan on rakennuttanut intialainen Isha-säätiö omistamilleen maille..

Nimi "adiyogi" tarkoittaa sananmukaisesti *ensimmäistä joogia*, ja on yksi Shivan lisänimistä.

Patsasta suunniteltiin 2,5 vuotta ja rakentaminen kesti kahdeksan kuukautta. Se on valmistettu teräksestä ja painaa yli 500 tonnia.

Patsaan julkistamistilaisuus pidettiin 24. helmikuuta 2017 ja tilaisuudessa oli paikalla Intian pääministeri Narendra Modi. Isha-säätiön johtaja Sadhguru kertoi suunnittelevansa kolmen vastaavan patsaan pystyttämisestä muualle Intiaan. Mahdollisiksi sijoituspaikoiksi hän nimesi Varanasin, Mumbain ja Delhin.

Lähteet
-------

1. ↑  Largest bust (sculpture) *Guinness World Records*. Viitattu 26.5.2021. (englanniksi)
2. ↑  Adiyogi - The Source of Yoga *Isha Sadhguru*.  2021. Viitattu 26.5.2021. (englanniksi)
3. ↑  Maha Shivratri 2017: PM Modi unveils 112-foot Shiva statue in Coimbatore *DNA India*.  24.2.2017. Viitattu 26.5.2021. (englanniksi)
4. ↑  ‘Adiyogi bust’ declared world’s largest by Guinness Book of World Records *Hindustan Times*.  12.5.2017. Viitattu 26.5.2021. (englanniksi)
5. ↑  PM Narendra Modi to unveil first 112 feet Shiva idol at Isha Foundation *The Indian Express*.  24.2.2017. Viitattu 27.9.2021. (englanniksi)
**Cullmanin piirikunta** on Yhdysvaltojen Alabaman osavaltion pohjoisosissa sijaitseva piirikunta. Piirikunnassa asukkaita on 83 768, ja väestö on kasvanut 4,2% huhtikuusta 2010 heinäkuuhun 2019. Piirikunta perustettiin vuonna 1877. Piirikunnan pääkaupunki ja samalla suurin kaupunki on Cullman. Piirikunta sijaitsee Birminghamin ja Huntsvillen välissä.

Väestö
------

Cullmanin piirikunnassa on asukkaita 83 768, ja väkiluku on kasvussa. Väestöstä enemmistö (50,6%) on naisia. Mediaani-ikä piirikunnassa on 40,6 vuotta, ulkomailla syntyneiden kaksi vuotta vähemmän (39) kuin muiden (41). Ulkomailla syntyneiden osuus väestöstä on 2,41 prosenttia ja laskussa. Kansalaisuus on 98,5 prosentilla väestöstä, joka on nousussa. Piirikunnassa kannatetaan enemmän republikaaneja kuin demokraatteja.

Historia
--------

Piirikunnan perusti saksalainen pakolainen Johann Gottfried Cullman, joka saapui Yhdysvaltoihin vuonna 1866. Hän tutki alueita pohjoisessa Alabamassa, 1876 aloitettiin liike uuden piirikunnan perustamiseksi ja seuraavana vuonna piirikunta perustettiin.

Lähteet
-------

1. 1 2  U.S. Census Bureau QuickFacts: Cullman County, Alabama *www.census.gov*. Viitattu 30.6.2021. (englanniksi)
2. ↑  Cullman | Alabama, United States *Encyclopedia Britannica*. Viitattu 30.6.2021. (englanniksi)
3. ↑  Cullman County *Encyclopedia of Alabama*. Viitattu 30.6.2021. (englanniksi)
4. ↑  Cullman *Encyclopedia of Alabama*. Viitattu 30.6.2021. (englanniksi)
5. ↑  Cullman County, AL | Data USA *datausa.io*. Viitattu 30.6.2021. (englanniksi)
6. ↑  Blair Miller: History *City of Cullman, Alabama*. Viitattu 30.6.2021. (englanniksi)
**Iso-Puolala** on vuonna 1775 rakennettu puutalo Puolalanpuistossa, Turussa. Talo on yksi Turun vanhimpia yhä jäljellä olevia puutaloja. Sen omistaa Rakennusperinteen Ystävär ry, joka osti talon vuonna 2013. Iso-Puolala on sekä kulttuuri- että rakennushistoriallisesti erittäin arvokas. Turun museokeskuksen vuonna 2002 laatimassa suojelutavoitelistauksessa rakennukset ovat saaneet kaikkein korkeimman suojelustatuksen.

Historia
--------

Puolalan talo mainitaan ensimmäisen kerran kirjallisissa lähteissä vuonna 1550 Pyhän Peterin prebendatilana, eli anneksitilana. Tila jaettiin kahtia 1700-luvulla, jolloin muodostui nykyinen Iso-Puolalan tila. Nykyiselle paikalleen talo siirrettiin vuonna 1775 Henrik Mattsonin pystyttämänä. Talo sijaitsi ennen nykyistä paikkaa vielä alempana mäessä.

Uuni Iso-Puolalan talossa
Tontille rakennettiin toinen pienempi asuinrakennus vuonna 1827. Vuoden 1851 palovakuutusasiakirjasta käy ilmi, että Iso-Puolala oli umpikortteli, jonka tontin etelärajalla sijaitsi nykyinen päärakennus, länsipuolella asuin- ja liiterirakennus, itäpuolella 1827 ja 1828 rakennetut asuinrakennukset ja pohjoisella puolella talli- ja navettarakennus. Vuonna 1885 tulipalo tuhosi Iso-Puolalan tontin luoteiskulman rakennukset, mutta päärakennus säilyi kärsien vain pieniä vaurioita. Tontin itälaidalla olevista rakennuksista pahimmin paloi pohjoisenpuolenen rakennus. Vahingoittuneet päärakennus ja itäpuolen rakennus kuitenkin saatiin kunnostettua. Samana vuonna tontille rakennettiin pohjoisenpuoleinen ulkohuonerakennus.

Huone Iso-Puolalan talossa
Vuonna 1910 rakennusten omistaja Lindholm lahjoitti rakennukset Turun kaupungille. 2013 Rakennusperinteen Ystävät ry osti rakennukset. Yhdistys järjestää rakennuksissa omaa toimintaa ja vuokraa niitä myös juhlatiloiksi. Rakennusperinteen Ystävät ry entisöi rakennukset oppilastyönä ne ostettuaan.

Lähteet
-------

1. ↑  Turkulainen talovanhus laitetaan kuntoon perinteisin menetelmin – video *Yle Uutiset*.  26.4.2015. Viitattu 5.12.2021.
2. 1 2  Iso-Puolalan talo myyty yhdistykselle *ts.fi*.  21.6.2013. Viitattu 5.12.2021.
3. 1 2 3 4  ISO-PUOLALA *RAKENNUSPERINTEEN YSTÄVÄT RY*. Viitattu 5.12.2021.

Kirjallisuutta
--------------

* Kupila, Sanna. Puolala.  *Teoksessa:* Kupila, Sanna & Jenna Kostet (toim.): *Kylistä kasvoi Turku*, s. 44-47. Turun museokeskuksen julkaisuja 87. Turku: Turun Museokeskus, 2021. ISBN 978-951-595-218-9.
**Candolinin huvila** (ruots. *Villa Candolin*) on Lohjalla, Uudellamaalla sijaitseva vuonna 1915 valmistunut huvila, jonka rakennutti Lohjan entinen kirkkoherra ja tuomiorovasti Einar Candolin. Huvilan on piirtänyt ja suunnitellut Einar Candolinin puoliso Aino Candolin. Candolinit muuttivat huvilaan asumaan eläkkeelle jäätyään 1950.

Rakennus on yksityisomistuksessa. Candolinin huvila on listattuna Lohjan kaupungin rakennetun kulttuuriympäristön inventointiluetteloon, sillä se on henkilöhistoriallisesti arvokas ja tyyliltään hyvin säilynyt.

Historia ja arkkitehtuuri
-------------------------

Candolinin huvila valmistui alun perin kesähuvilaksi vuonna 1915. Sen rungossa on käytetty entisen Lohjan panimon hirsiä, jotka on liitetty kulmistaan takoraudoilla. Hirsiseinät koostuvat pystyhirsisistä elementeistä. Rakennuksen pohjoispuolella sijaitsee umpikuisti. Alun perin kuisti oli pienempi porstua. Tyylisuunnaltaan rakennus edustaa yksinkertaista jugendia.

Vuonna 1947 rakennusta remontoitiin, jotta siellä voitaisiin asua talvisinkin. Samassa remontissa huvilan päätyyn rakennettiin siipi kotiapulaiselle, keittiön paikkaa siirrettiin länsisivulta koilliskulmaan ja itäjulkisivun sisäänkäynnin yhteyteen tehtiin tuulikaappi. Myös alun perin kattoon asti avoimeen eteiseen rakennettiin välikatto. 1990-luvulla huvilaa remontoitiin jälleen. Tuolloin huvilan ullakkotilat otettiin asuinkäyttöön. Pohjoispäätyyn avattiin kolme keskenään yhtä suurta ikkunaa ja kaikki ikkunat koristeellisine vuorilautoineen entisöitiin vanhan mallisiksi. Itäpuolen kuisti, joka oli 1980-luvulla purettu rakennettiin uudelleen. Myös eristystä lisättiin, sähköistykset uusittiin ja huvilan alapohja oikaistiin. Huvilassa on yhä säilynyt jäljellä alkuperäisiä pönttöuuneja.

Huvilan pihapiiriin kuuluu lisäksi myös puuvaja ja käymälä vuodelta 1915. Koillispuolella huvilaa sijaitsee entinen navetta ja asuinrakennus 1940-luvulta.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5  Katariina Ockenström: Lohjan rakennetun ympäristön inventointiluettelo  2007. Lohjan kaupunkisuunnittelukeskus ja Lohjan Museo. Viitattu 29.12.2021.
Carbonarapastaa *al dente*.
**Al dente** (italiaa, suomeksi ‘hampaalle’) on ruoan kypsyysaste, jossa keitetty ruoka, kuten pasta, riisi tai vihannekset, on pinnalta pehmeää mutta sisältä vielä napakkaa ja hieman pureskeltavaa.

Jotta tuorepastasta tulisi *al dente*, sitä pitää keittää riittävän vähän aikaa, noin 2–4 minuuttia. Tarkka keittoaika riippuu pastalaadusta ja voi olla mainittu pakkauksessa. Jos ainesosia kuten vihanneksia on useita ja ne kypsyvät eri nopeuksilla, ne lisätään kuumennukseen oikeassa järjestyksessä, jotta ne säilyttäisivät kiinteytensä.

Lähteet
-------

1. 1 2  Lahti, Matleena: Moni tekee pastan keittämisessä virheen – "Silloin kastike ei tartu" *Ilta-Sanomat*.  6.5.2015. Viitattu 11.6.2019.
2. ↑  Selin, Patrik: Riisin kypsennys *Kotikokki*.  6.9.2015. Viitattu 11.6.2019.
3. ↑  Risotto – italialaisen keittiön klassikko  19.9.2013. Valio.  Arkistoitu 16.11.2016. Viitattu 11.6.2019.
4. 1 2  Leino, Hanna: Kypsennä kasvikset oikein + 8 maukasta ohjetta *Kotiliesi*.  29.7.2016. Viitattu 11.6.2019.
5. 1 2  Harjula, Mari: Spagetti on pastaruokien kuningas *Kotiliesi*.  25.3.2011. Viitattu 11.6.2019.
Leipäjuustoa lakkahillon kera.
J**uustoleipä** on perinteisesti Pohjanmaalla, Lapissa ja Kainuussa valmistettu paistettu tuorejuusto. Tornionlaaksossa ja Länsipohjassa siitä on käytetty nimitystä **kahvijuusto**. Leipäjuustoa valmistettaessa kuumennettuun maitoon lisätään juoksutinta, joka erottaa valkuaismassan herasta. Massa kootaan möykyksi, josta yleensä muotoillaan litteä kiekko. Juusto paistetaan siten, että pinnalle muodostuu ruskeita pilkkuja. Paistettaessa rasva kihoaa juuston pintaan ja muodostaa konservoivan kerroksen.

Historia
--------

Esiteolliseen aikaan leipäjuustoa valmistettiin kesäisin ja syksyisin, kun maitoa oli saatavilla. Juusto oli juhlaruokaa, ja sitä annettiin palkaksi esimerkiksi heinäntekoväelle. Leipäjuusto kuivattiin ja säilöttiin esimerkiksi ruislaarissa jyvien seassa, missä se säilyi jopa vuosia. Kuiva, kivikova leipäjuusto pehmeni hiilloksella lämmitettäessä. Juustoa lisättiin paloina myös erilaisiin keittoruokiin.

Aikaisemmin leipäjuustoa valmistettiin paikallisissa ja alueellisissa meijereissä. Meijerikoon kasvettua leipäjuuston teollista valmistamista ei Suomessa enää jatkettu suuremmissa meijereissä, vaan se jäi lähinnä pienten yksityisten meijereiden ja juustoloiden varaan, jotka hankkivat maitonsa sopimusmaitotiloilta.

Tarjoilu
--------

Perinteisesti leipäjuusto tarjoiltiin vinoneliön muotoisina paloina kahvin kanssa. Päälle voi ripotella vähän sokeria. Uusperinnettä on leipäjuuston tarjoaminen lämmitettynä jälkiruoaksi lakkahillon ja joskus kerman kanssa.

Lähteet
-------

1. 1 2  Etelä-Pohjanmaa Ruokatieto. Viitattu 6.12.2020.
2. ↑  Ruuanlaittoa ja leiväntekoa Kuolajärven perinne (Arkistoitu versio)
3. ↑  Karhubaari Ruka (Arkistoitu versio)

Aiheesta muualla
----------------

* Resepti aiheesta **Leipäjuusto** Wikikirjaston keittokirjassa
**Waitangi-päivä** (engl. *Waitangi Day*, maoriksi *Te Rā o Waitangi*) on 6. helmikuuta vietettävä Uuden-Seelannin kansallispäivä, jota vietetään Waitangin sopimuksen allekirjoittamisen muistoksi.

Witangin sopimus allekirjoitettiin vuonna 1840 brittihallinnon edustajien ja noin 500 maoripäällikön välillä. Tapahtuma on osa Uuden-Seelannin perustamismyyttiä, ja sitä pidetään nykymuotoisen Uuden-Seelannin perustamisajankohtana.

Vuonna 1934 Uuden-Seelannin kenraalikuvernöörinä toiminut Charles Bathurst, lordi Bledisloe, osti vaimoineen 506 hehtaarin tontin, jossa sijainneessa talossa Waitangin sopimus allekirjoitettiin (Treaty House), ja lahjoitti sen Uuden-Seelannin kansalle. Luovutustilaisuuteen osallistui 10 000 maoria ympäri maata, ja tätä tapahtumaa pidetään ensimmäisenä Waitangi-päivän juhlatilaisuutena.

Waitangi-päivä on ollut yleinen vapaapäivä vuodesta 1974. Tuolloin sen nimi myös muutettiin muotoon *New Zealand Day*, mutta tästä luovuttiin jo parin vuoden päästä.

Lähteet
-------

1. ↑  Waitangi Day  2022. NZ History. Viitattu 6.2.2022. (englanniksi)
2. ↑  Waitangi Day  2022. Waitangi Treaty Grounds. Viitattu 6.2.2022. (englanniksi)
3. ↑  ‘Like a forest without birdsong’: Waitangi Day becomes more reflective as Covid takes toll *the Guardian*.  6.2.2022. Viitattu 6.2.2022. (englanniksi)
**Lavamäki** on Ruskon pohjoisosassa sijaitseva kylä, jonka asutus on keskittynyt Vähäjokeen laskevan Haaraojan laakson ympärille. Lavamäki on aiemmin kuulunut Vahtoon, jonka toiseksi pohjoisin osa se oli.

Jokilaaksossa sijaitsee asutuksen ympäröimiä peltoja, joista koilliseen taas kohoaa Ruskon kunnan korkein kohta *Lavamäki*. Täällä sijaitsee myös Lavamäen näköalapaikka. Kylästä länteen ja pohjoiseen sijaitsee laajoja suoalueita: lännessä Kangenmiekka ja pohjoisessa Kurjenrahkan kansallispuistoon kuuluva Vajosuo.

Rakennuskanta
-------------

Lavamäestä alkoi muodostua Vahdon toinen kuntakeskus 1910-luvulla. Kylässä on sijainnut ylä- ja alakoulu sekä osuuskauppa; kyläkeskus valmistui lopulliseen muotoonsa 1930-luvulle tultaessa. Palvelut alkoivat kuitenkin vähentyä 1960- ja 1970-lukujen vaihteessa, jolloin lakkautettiin sekä osuuskauppa että kansakoulut.

Parhaiten Lavamäki tunnettaneen kylätalostaan, joka on entinen rukoushuone. Rakennus rakennettiin vuonna 1908, ja sitä käytettiin alkuperäiseen tarkoitukseensa 1970-luvulle asti. Kylässä on lisäksi säilynyt useita 1880- ja 1920-luvuilta peräisin olevia asuinrakennuksia.

Historia
--------

Lavamäen kylä asutettiin Vahdon kylistä viimeisenä. Ensimmäinen maininta Lavamäen asutuksesta on 1760-luvulta, jolloin siellä mainitaan sijainneen Hakala-niminen uudistila. Alun perin Lavamäki ja sen vieressä sijaitseva Järvijoki tunnettiin *Vahdon korpikulmana*, joka oli alueen nimenä vielä 1910-luvulla.

Lavamäessä sijaitsi vielä 1800-luvulla yhteismetsiä, joihin oli nautintaoikeus paitsi vahtolaisilla myös naapuripitäjien asukkailla. Tämän lisäksi valtiolla oli alueella myös omat kruununmetsänsä. Poikkeuksellisten maanomistusolojen takia Lavamäki säilyi pitkään asuttamattomana, vaikka sen metsiä ja niittyjä hyödynnettiinkin. Tämän johdosta Lavamäessä oli vielä 1950-luvulla useiden eri lähikuntien enklaaveja.

Lavamäkeen on kaavoitettu viime vuosikymmeninä uusia tontteja, mutta kylän kunnallisia palveluita ei juurikaan ole enää kehitetty. Kyläyhdistyksen toiminta on kylläkin ollut edelleen aktiivista.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Lavamäen kylä Lavamäen kyläyhdistys ry. Viitattu 14.6.2014. [vanhentunut linkki]
2. ↑  Turun karttapalvelu Turun Kiinteistöliikelaitos. Viitattu 14.6.2014.
3. ↑  Vahdon kunnanosan osayleiskaavaluonnos (PDF) *paikkatieto.airix.fi*.  22.4.2014. Viitattu 14.6.2014.
4. 1 2 3 4  Myllykylä, Turkka: *Korvan helmasta kehittyväksi kunnaksi. Vahdon historiaa ja perinteitä*, s. 36–37, 141, 174, 192, 194. [Vahto]: Vahdon kunta, 2002. ISBN 952-91-4594-2.
5. ↑  Vahdon kunnanosan osayleiskaava, liite 10: Vanha rakennuskanta (PDF) Ruskon kunta. Viitattu 14.6.2014.
6. ↑  *Peruskartta* 1 : 20 000. 1044 11 Paattinen.  [Helsinki]: Puolustusvoimain pääesikunnan topografinen osasto, 1952.  Kartan verkkoversio (viitattu 14.6.2013)

Aiheesta muualla
----------------

* Lavamäen kyläyhdistys[vanhentunut linkki]
**p-Klooribentsoehappo** eli **4-klooribentsoehappo** (C7H5ClO2) on orgaaninen yhdiste ja bentsoehapon kloorattu johdannainen. Yhdistettä käytetään orgaanisissa synteeseissä valmistettaessa muun muassa sienimyrkkyjä, rikkaruohomyrkkyjä, lääkkeitä ja väriaineita. Aine on isomeerinen o- ja m-klooribentsoehappojen kanssa.

Ominaisuudet
------------

Huoneenlämpötilassa p-klooribentsoehappo on väritöntä tai valkoista kiteistä ainetta. Yhdiste ei liukene veteen, mutta liukenee moniin orgaanisiin liuottimiin. Yhdiste on heikko happo ja sen happovakion arvo on 1,05·10-4 mol/dm3.

Valmistus ja käyttö
-------------------

p-Klooribentsoehappoa voidaan syntetisoida kahdella tavalla, joissa molemmissa lähtöaineena käytetään p-klooritolueenia. p-Klooritolueenin metyylisivuketju voidaan hapettaa karboksyyliryhmäksi, jolloin tuotteena muodostuu p-klooribentsoehappoa. Toinen tapa on sivuketjun klooraus katalyyttisesti ja muodostuva tuote p-klooribentsotrikloridi hydrolysoidaan p-klooribentsoehapoksi.

p-Klooribentsoehaposta voidaan valmistaa lääkeaineita kuten enoksimonia ja fenofibraattia ja muita yhdisteitä kuten nitraamalla saatavaa 4-kloori-3-nitrobentsoehappoa, väriaineita kuten Pigment Red 254, sienimyrkkyjä ja esterijohdannaisia, joita käytetään rikkaruoho- ja tuhohyönteismyrkkyinä.

Lähteet
-------

1. ↑  4-chlorobenzoic acid – Substance summary *PubChem*. NCBI. Viitattu 21.6.2014.
2. 1 2 3 4 5  Alén, Raimo: *Kokoelma orgaanisia yhdisteitä: Ominaisuudet ja käyttökohteet*, s. 409. Helsinki: Consalen Consulting, 2009. ISBN 978-952-92-5627-3.
3. 1 2 3  Takao Maki & Kazuo Takeda: *Benzoic Acid and Derivatives, Ullmann's Encyclopedia of Industrial Chemistry*, John Wiley & Sons, New York, 2000. Viitattu 21.6.2014
4. 1 2 3  Robert D. Ashford: *Ashford's Dictionary of Industrial Chemicals*, s. 240–241. 2nd Edition. Wavelength Publications, 2001. ISBN 0-9522674-2-X. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* p-Klooribentsoehapon kansainvälinen kemikaalikortti
* DrugBank: 4-Chlorobenzoic Acid (englanniksi)
* Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): 4-Chlorobenzoate (englanniksi)
* ChemBlink: 4-Chlorobenzoic acid (englanniksi)
Wallace Shawn vuonna 2014.
**Wallace Michael "Wally" Shawn** (s. 12. marraskuuta 1943 New York) on yhdysvaltalainen näyttelijä, näytelmäkirjailija ja esseisti. Hänen tunnetuimpia elokuvaroolejaan ovat Wallyn rooli elokuvassa *Ilta Andrén kanssa* (1981) ja Vizzinin rooli elokuvassa *Prinsessan ryöstö* (1987). 

Shawnin kirjoittamia näytelmiä ovat *The Designated Mourner*, *Aunt Dan and Lemon* ja *Grasses of a Thousand Colors*. Yhdessä Andre Gregoryn kanssa hän kirjoitti myös *Illan Andrén kanssa* ja vastasi toisenkin Louis Mallen ohjaaman elokuvan, *42. kadun Vanjan*, käsikirjoituksesta. Vuoden 2004 elokuva *Kuume* perustui hänen omasta näytelmästään tekemäänsä käsikirjoitukseen.

Shawn on toiminut myös *The Nation* -viikkolehden poliittisena kommentaattorina.

Wallace Shawn syntyi New Yorkin vauraaseen juutalaisperheeseen. Hänen isänsä oli *The New Yorker* -aikakauslehden pitkäaikainen toimittaja, ja myös äiti Cecille toimi journalistina. Shawnin veli Allen on säveltäjä.

Shawn kävi yksityistä high schoolia Vermontin osavaltion Putneyssä, suoritti sitten Harvardin yliopistossa bachelor-tutkinnon historiassa ja opiskeli taloustiedettä ja filosofiaa Oxfordin yliopistossa Englannissa tavoitteenaan diplomaatin ura. Hän opetti englantia Intiassa Fulbright-ohjelman kautta. Vuodesta 1979 hän on toiminut pääasiassa näyttelijänä. Hänen ensimmäiset elokuvaroolinsa olivat Woody Allenin *Manhattanissa* ja Bob Fossen elokuvassa *Syke ei sammu*. Shawnin elokuvauraan kuuluu myös monia äänirooleja animaatioelokuvissa kuten *Toy Story* ja *Ihmeperhe*.

*Iltaa Andrén kanssa* on esitetty suomeksi Tampereen Teatterissa 1993 ja Teatteri Jurkassa 1997.

Lähteet
-------

1. ↑  Nathan Rabin: Wallace Shawn – Film – Random Roles (Arkistoitu – Internet Archive), The A.V. Club 2009. Viitattu 15.3.2014.
2. ↑  Ilta Andrén kanssa, Ilona-esitystietokanta, Teatterin tiedotuskeskus, viitattu 16.12.2014.

Aiheesta muualla
----------------

* Wallace Shawnin haastattelu Harvard Magazinessa 2011 (englanniksi)

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Norja
* Espanja
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Israel
* Yhdysvallat
* Tšekki
* Alankomaat
* Puola
* Portugali

 |
|  |
| Taiteenala | 
* MusicBrainz

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Deutsche Biographie
* Trove

 |
|  |
| Muut | 
* SNAC
* IdRef

 |

 |

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.   
Alkuperäinen artikkeli: en:Wallace Shawn
**Kansallistie 90** (kreik. Εθνική Οδός 90, *Ethnikí Odós 90*, **EO90**) eli "Kreetan pohjoinen ajoväylä" (Βόρειος Οδικός Άξονας Κρήτης, ΒΟΑΚ, *Vóreios Odikós Áxonas Krítis*, *VOAK*) on valtatie Kreetan saarella Kreikassa. Se kulkee saaren pohjoisrannikolla itä-länsisuuntaisesti ja yhdistää saaren suurimmat kaupungit. Tie on osittain moottoritietä, ja tunnetaan tällöin nimellä **A90** (Αυτοκινητόδρομος 90, *Aftokinitódromos 90*). Tien pituus on noin 312 kilometriä.

Reitti
------

Kansallistien reitti on seuraava (lännestä itään):

Kíssamos – Kolymvári – Chaniá – Soúda – Georgioúpoli –  Réthymno – Iraklion – Chersónisos – Neápoli – Ágios Nikólaos – Siteía.

Kansallistie on osin nelikaistainen ja osin kaksikaistainen. Tie on moottoritietä Chanián ja Réthymnon ohittaessaan sekä Gázista Iraklionin ohi Goúvesiin. Moottoritieosuuksia on tarkoitus rakentaa lisää. Kansallistie on Kíssamoksesta Soúdaan osa Eurooppatietä E65 ja Soúdasta Siteíaan osa Eurooppatietä E75.

Kansallistie on vuoristoisen Kreetan saaren pääväylä erityisesti pituussuunnassa liikuttaessa. Kansallistieltä lähtevät saaren muut pienemmät päätiet, jotka kulkevat vuorten yli saaren poikki sen etelärannikolle. Kreetalla tie tunnetaan yksinkertaisesti "Kansallistienä", vaikka saarella ovat myös pienemmät kansallistiet EO92, EO94, EO97 ja EO99.

* Kansallistietä lähellä Tavronítista.Kansallistietä lähellä Tavronítista.
* Silta Palaiókastrossa.Silta Palaiókastrossa.
* Kansallistietä lähellä Iraklionia.Kansallistietä lähellä Iraklionia.
* Kansallistietä lähellä Iraklionia.Kansallistietä lähellä Iraklionia.
* Tunneli ja silta lähellä Chersónisosta.Tunneli ja silta lähellä Chersónisosta.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  A90 Βόρειος Οδικός Άξονας Κρήτης (Voreios Odikos Axonas Kritis) *Motorways - Exit Lists*.  Arkistoitu 24.10.2017. Viitattu 4.9.2017.
2. 1 2  Driving in Crete *Explore Crete*. Viitattu 4.9.2017.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **E90/A90-valtatie** Wikimedia Commonsissa

Kreikan moottoritiet

|  |  |
| --- | --- |
| Pääväylät | 
* A1
* A2
* A3
* A5
* A6
* A7
* A8
* A90

 |
| Muut moottoritiet | 
* A11
* A12
* A13
* A24
* A242
* A25
* A27
* A29
* A62
* A621
* A64
* A71

 |
**Kieli-identiteetti** on kielitieteen alalla käytettävä käsite, joka tarkoittaa ihmisen suhdetta eri kielten puhujiin sekä hänen eri kieliin liittämiään arvoja ja merkityksiä. Kokemukset eri kielten omaksumisesta, oppimisesta, käyttämisestä ja unohtamisesta vaikuttavat kieli-identiteettiin. Jonkin kielen osaaminen ei kuitenkaan yksiselitteisesti välttämättä tarkoita siihen identifioitumista, eikä kieleen identifioituminen vaadi kielen osaamista. Kielellinen identiteetti kytkeytyy vahvasti kielielämäkertaan, joka on ikään kuin kronologinen kuvaus yksilön kieli-identiteetin muutoksesta.

Yksittäisten ihmisten kielielämäkerrat ja kieli-identiteetit ovat yhtä aikaa henkilökohtaisia ja sosiaalisia. Samalla kun ne kuvaavat ihmisen käsityksiä itsestään, ne heijastavat omaa aikaansa ja yhteisön asenteita ja arvostuksia suhteessa kieliin. Eri historian ajanjaksot ja eri yhteisiöjen käsitykset ja arvot vaihtelevat sen mukaan, että kuka voi ja saa puhua mitäkin kieltä ja kenellä on mahdollisuuksia ylläpitää omaksumiaan kieliä. Kielet eivät ole merkityksellisiä vain yksilön identiteetin ja elämäkerran kannalta, vaan ne avaavat hänelle erilaisia ovia myös vuorovaikutukseen, koulutukseen ja työelämään.

Lähteet
-------

1. 1 2  Sotalasten kokemukset kieli-identiteetin ja kielielämäkerran muovaajina - Kielikello *www.kielikello.fi*. Viitattu 15.12.2023.

Aiheesta muualla
----------------

* Kieli ja identiteetti -sivusto, Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran teemasivusto
Havaijin piirikunnat
**Havaiji** on jaettu viiteen piirikuntaan, mikä on vähän Yhdysvaltain mittapuulla.

Havaijin osavaltion perustuslaki ei määrittele osavaltion alaisuuteen muita hallinnollisia yksiköitä kuin piirikunnat. Piirikuntia alempien hallinnon tasojen luominen ei ole pakollista. Piirikunnat perustettiin vuonna 1905, ja kaksi vuotta myöhemmin O‘ahun piirikunta nimettiin uudelleen Honolulun kaupungiksi ja piirikunnaksi.

Tehtävät ja rajoitukset
-----------------------

Piirikuntien suurimmat menoerät, ja sitä kautta vastuualueet, ovat poliisi- ja pelastustoimi, jätehuolto, vesilaitokset sekä teiden ylläpito. Jokaisella piirikunnalla on oma perustamiskirjansa, jonka nojalla piirikunnalla on vaaleilla valittu pormestari ja valtuusto. Kuntia tai kaupunkeja ei ole.

Toisin kuin monissa muissa osavaltioissa, Havaijilla piirikunnat eivät vastaa julkisista kouluista, vaan niistä on vastuussa osavaltion opetusministeriön alainen opetushallitus (engl. *Hawaii State Board of Education*). Piirikunnilla ei myöskään ole täyttä verotusoikeutta, vaan se kuuluu osavaltion lainsäätäjälle. Piirikunnat voivat tosin lisätä osavaltion keräämän yleisen valmisteveron (4 %) päälle oman lisänsä, joka on vuodesta 2020 lähtien ollut 0,5 % (paitsi Mauilla, joka ei sitä kerää ollenkaan).

Piirikunnat
-----------

Virallisesti piirikuntia on neljä. Kalawaon katsotaan olevan osittainen piirikunta (engl. *quasi county*):

| Lippu | Piirikunta | Sijainti | Hallinnollinen keskus | Väkiluku (väestönlaskenta 2020) | Pinta-ala (km2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Havaiji |  | Hilo | 202 906 | 10 432 |
|  | Honolulu |  | Honolulu | 1 000 890 | 1 546 |
| – | Kalawao |  | – | 82 | 13 |
|  | Kauai |  | Lihue | 73 454 | 1 611 |
|  | Maui |  | Wailuku | 164 221 | 2 901 |

Lähteet
-------

1. ↑  List of All Counties in Hawaii  2022. Countryaah.com. Viitattu 16.5.2022. (englanniksi)
2. ↑  State Constitution  2022. Legislative Reference Bureau. Viitattu 16.5.2022. (englanniksi)
3. 1 2  Local Government Law in Hawai'i  2022. Maui County. Viitattu 10.10.2022. (englanniksi)
4. 1 2  About State Government  2022. Department of Budget and Finance. Viitattu 10.10.2022. (englanniksi)
5. ↑  About  2022. Hawaii State Board of Education. Viitattu 16.5.2022. (englanniksi)
6. ↑  County Surcharge on General Excise and Use Tax  2022. Department of Taxation. Viitattu 10.10.2022. (englanniksi)
7. 1 2  QuickFacts: Hawaii  2020. US Census Bureau. Viitattu 16.5.2022. (englanniksi)
*Tämä artikkeli käsittelee aatelisarvoa. Ikkunanpeitteestä kerrotaan artikkelissa Markiisi (verho) ja rap-artistista artikkelissa Skandaali (artisti).*
1600-luvun kuva markiisista.
**Markiisi** (ransk. *marquis*) on aatelisarvo, joka kehittyi rajakreivin (saks. *Markgraf*) arvosta alkujaan Ranskassa, jossa markiisi-sanan vanhin muoto on latinaksi *marchis*. Karolingien rajakreivit olivat rajamaakunnan johtajia, joiden tehtävänä oli puolustaa maata hyökkäyksiä vastaan. Vaativan tehtävän vuoksi heille voitiin antaa läänityksenä useampi kreivikunta, joita kreiveillä ei tavallisesti saanut olla kuin yksi. Arvoltaan markiisi sijoittuu kreivin tai jaarlin yläpuolelle, mutta herttuan alapuolelle.

Sen jälkeen, kun Ranskan suuri vallankumous oli lakkauttanut aatelisarvot, Napoleon I ei keisariksi nousunsa jälkeen perustanut markiisin arvoa uudelleen. Bourbon-restauraation jälkeen Ludvig XVIII perusti arvon uudelleen ja määritti sen kuuluvaksi herttuan ja kreivin arvojen väliin.

Arvonimi on ollut käytössä myös Italiassa ja alkuperäisessä merkityksessään Kastilian rajaseuduilla. Britannian aatelissa se on käytössä vieläkin.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Marquess *Encyclopædia Britannica*. Viitattu 30.9.2023. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Markiisi** Wikimedia Commonsissa
**Jolanda Neff** (s. 5. tammikuuta 1993) on sveitsiläinen maastopyöräilijä, joka edustaa RV Alternrheiniä ja Stöckli-Pro-Teamia. Neff on 168 senttimetriä pitkä ja painaa 53 kilogrammaa.

Neff on saavuttanut kolmesti alle 23-vuotiaiden MM-kultaa, vuosina 2012, 2013 ja 2014. Saman ikäluokan EM-kilpailuissa hän sai kultaa 2012 ja hopeaa 2014. Kesäkuussa 2015 Neff voitti henkilökohtaisen kilpailun kultaa historian ensimmäisistä Euroopan kisoista Bakusta. Näin ollen Neffistä tuli historian ensimmäinen Euroopan kisojen kultamitalisti. Hän voitti samana vuonna maastoajon Euroopan-mestaruuden ja sai maratonmatkalla EM-hopeaa. Hän voitti maastoajon maailmancupin kokonaiskilpailun 2014 ja 2015. Tokion kesäolympialaisissa Neff voitti maastoajon kultaa.

Vuonna 2014 Neff valittiin Sveitsin vuoden naispyöräilijäksi. Hänen valmentajanaan toimii hänen isänsä, itsekin urallaan maastopyöräillyt Markus Neff.

Neff kilpailee myös maantiepyöräilyssä. Hän voitti 2015 maantieajossa Sveitsin-mestaruuden ja sijoittui Richmondin MM-kilpailuissa yhdeksänneksi. Seuraavana vuonna hän sijoittui Trofeo Alfredo Binda -kilpailussa kolmanneksi sekä voitti Puolan ympäriajon ensimmäisen ja kolmannen etapin sekä kokonaiskilpailun. Rio de Janeiron olympialaisissa hän oli maantiejossa kahdeksas.

Lähteet
-------

1. 1 2 3   (Arkistoitu – Internet Archive)
2. ↑
3. ↑  Jolanda Neff *cyclingarchives.com*. Viitattu 21.3.2016. (englanniksi)
4. ↑  Jolanda Neff *mtbcrosscountry.com*.  Arkistoitu 3.4.2016. Viitattu 21.3.2016. (englanniksi)
5. ↑  Skretta, Dave: Neff leads Swiss sweep of medals in women’s mountain biking  27.7.2021. Izu:  AP News. Viitattu 3.8.2021. (englanniksi)
6. ↑  Jolanda Neff *procyclingstats.com*. Viitattu 11.8.2016. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Jolanda Neff** Wikimedia Commonsissa

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Puola

 |

 |
**Mortal Kombat: Armageddon** on Midway Gamesin ja Just Games Interactiven julkaisema taistelupeli ja seitsemäs Mortal Kombat -sarjan peli. Peli julkaistiin Playstation 2- ja Xbox-alustoille 11. lokakuuta 2006 ja Wiille 29. toukokuuta 2007. Pelissä esiintyvät kaikki aiemmista Mortal Kombat -peleistä tutut hahmot ja uusina hahmoina Taven ja Daegon.

Juoni
-----

Vuosia ennen ensimmäistä Mortal Kombat -turnausta Edenian kuningas Argus yhdessä vaimonsa Delian kanssa suunnittelevat luovansa soturin, joka voi tuoda tasapainon kaikille realmeille. He saavat myöhemmin kaksi omaa lasta Tavenin ja Daegonin ja rakentavat Argusin pyramidin. Myöhemmin lohikäärmekuningas Onagan harhautettua Shujinkoa, kaikkien realmien taistelijat kokoontuvat ennustettuun Armageddonin taisteluun, joka ilmentää Blazen, Argusin ja Delian luoman soturin heräämistä. Tavenin herätessä unestaan hän pakotettuna lähtee etsimään Blazea ja suunnittelee tuhoavansa hänet vastineeksi yhdestä toiveesta ja uskomattomasta rikkaudesta. Taven päättää tuhota Blazen ratkaistakseen Armageddon-konfliktin. Daegon kuitenkin pettää Tavenin Red Dragon klaanin avulla ja tapettuaan vanhempansa Tavenin nähden, Taven kostaa Daegonille tappaen hänet ja kohtaa Blazen taistelussa, mutta Blaze kukistaa Tavenin ja Taven kuolee Armageddonin taistelussa Shao Kahnin onnistuttua kukistamaan Blazen saaden tämän voimat ja kohtaa viimeisen Armageddonin taistelusta selvinneen, Raidenin Argusin pyramidin huipulla ja on tappamaisillaan tämän, mutta Raiden onnistuu ennen kuolemaansa lähettämään viestin menneisyyden itselleen, mikä johti vuoden 2011 Mortal Kombat -pelin tapahtumiin.