recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**L.A.M.F.** (**L**ike **a** **M**other **F**ucker) on suomalainen punk rock -yhtye, joka on ottanut vaikutteita musiikkiinsa 1970-luvun lopun punk-yhtyeiltä. L.A.M.F. oli toiminnassa vuosina 1992–2000. Tuona aikana yhtye levytti kolme levyä sekä kaksi EP:tä. Eräs yhtyeen suurimpia hittejä on kappale *Kotikulmat.* Yhtye oli tauolla joitakin vuosia, jonka aikana yhtyeen jäsenistä I.Striker ja Sid perustivat Stranded-yhtyeen. Osa musisoi tällä välin myös Michael Monroen ja The 69 Eyesin kanssa. Mötley Crüen *The Dirt* -kirjan suomennos *Törkytehdas* syntyi myös näinä vuosina erään jäsenen kääntämänä. 2010 L.A.M.F. on kuitenkin jatkanut taas toimintaansa.

1990-luvulla L.A.M.F. oli eräs suosituimpia ja toisaalta pahennusta aiheuttaneita punk-yhtyeitä – nimenomaan oman alakulttuurinsa piirissä. L.A.M.F. kyseenalaistikin kappaleidensa sanoituksissa punk-väen toimintaa ja herätti siten ristiriitaisia tuntemuksia punkkarien keskuudessa. Aikalaistarinoiden mukaan yhtyeen esiintymiset päättyivät usein tappeluihin.

Tuotantoa
---------

L.A.M.F./Klamydia 7" split EP (1995, julkaisija saksalainen Teenage Rebel Records)

*Kiitos tyhjästä* (1996, julkaisija Kråklund Records)

*Kaikki on katoavaista* (1997, EMI)

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  L.A.M.F. - LPRHC Fest *LPRHC Fest*.  23.3.2015.  Arkistoitu 20.3.2017. Viitattu 19.3.2017. (englanniksi)
2. 1 2 3 4 5  toimitus: L.A.M.F. ilmaiskeikalla Vanhassa kaupungissa *Uusimaa*.  Arkistoitu 20.3.2017. Viitattu 19.3.2017.
3. ↑  Stranded - Lammas Zine *Lammas Zine*.  19.3.2006. Viitattu 19.3.2017.
4. ↑  Alaston totuus Iisalmen Sandels Rockista – Nalle Österman raportoi - Rumba.fi *Rumba.fi*.  22.8.2010.  Arkistoitu 20.3.2017. Viitattu 19.3.2017.
5. ↑  SPLIT EP / L.A.M.F. - Klamydia *Klamydia*. Viitattu 19.3.2017.
6. ↑  L.A.M.F. : Kiitos tyhjästä - Levykauppa Äx *www.levykauppax.fi*.  Arkistoitu 20.3.2017. Viitattu 19.3.2017.
7. ↑  L.A.M.F. : Kaikki On Katoavaista - Record Shop X *www.recordshopx.com*.  Arkistoitu 20.3.2017. Viitattu 19.3.2017. (englanniksi)
**Siirtotyö** tarkoittaa toisessa valtiossa tehtyä työtä ilman, että asettuu toiseen maahan pysyvästi. Oleskelun tarkoituksena on rahan ansaitseminen, ei esimerkiksi opiskelu.  Siirtotyö on siirtolaisuuden muoto. Siirtotyötä tekeviä kutsutaan siirtotyöntekijöiksi, siirtotyöläisiksi tai vierastyöläisiksi. Siirtotyöläisillä ei ole samoja oikeuksia kuin maahan pysyvästi asettuneilla siirtolaisilla.

Ulkomaille muuttoon ajaa tavallisesti kotimaan työttömyys tai huono palkka. Euroopan rikkaimmissa maissa asuvat siirtotyöläiset lähettävät vuosittain rahaa kotimaihinsa 97 miljardin euron arvosta.

Työolot Qatarissa
-----------------

Qatarin kuningaskunta toimii lähes täysin siirtotyöläisten voimin. sillä 88% maan väestöstä on siirtotyöntekijöitä. Heidän asemansa on erittäin huono. Heille ei myönnetä maan kansalaisuutta ja työolot ovat surkeat. Työntekijät eivät saa vapaasti lähteä maasta, vaan tarvitsevat työnantajansa luvan. He eivät saa sairausvakuutusta, työturvallisuus on lähes olematon ja passien takavarikointi on yleistä, vaikka se on nykyisin laitonta. Esimerkiksi piittaamattomuus työturvallisuudesta johti vuonna 2013 vain kahden kuukauden aikana 44 nepalilaistyöläisen kuolemaan. Palkka jätetään yleensä ensimmäisen puolen vuoden aikana maksamatta keräten se vakuussummaksi, jotta työntekijä joutuu työnantajastaan riippuvaiseksi.

Työsuojeluviranomaiset eivät ole riippumattomia, sillä kaikki 150 työsuojeluviranomaista ovat ulkomaalaisia, joten he ovat itsekin vaarassa menettää asuntonsa, jos he ärsyttävät hallitusta.

Lähteet
-------

1. ↑  Moty - Monikulttuurisuus työyhteisössä-projekti *estudio.edupoli.fi*.  Arkistoitu 14.4.2016. Viitattu 31.3.2016.
2. 1 2 3  Siirtotyö vie tuhat nuorta Nepalista joka päivä *Namaste, Nepal!*. Viitattu 31.3.2016.
3. ↑  Euroopan siirtotyöläiset lähettävät vuosittain lähes 100 miljardia euroa kotimaihinsa *Yle Uutiset*. Viitattu 31.3.2016.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Siirtotyö** Wikimedia Commonsissa
**Drakaíoi** (kreik. Δρακαίοι; myös transl. *Drakéi*) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Sámoksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Dytikí Sámoksen kuntaan, Sámoksen alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen. Aiemmin kylä kuului Karlóvasin kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Sámoksen kunnan Karlóvasin kunnallisyksikköön. Kylän väkiluku on 89 (vuonna 2011).

Drakaíoin kylää.
Drakaíoin kylä sijaitsee Sámoksen saaren länsipäässä Kérkis-vuoren rinteessä noin 29 kilometriä länteen Marathókampoksesta ja noin 72 kilometrin päässä saaren pääkaupungista Sámoksen kaupungista. Se on saaren syrjäisimpiä, koska sinne pääsee autolla ainoastaan etelästä Kérkis-vuoren rinnettä kiertävää tietä. Kylä on ollut olemassa viimeistään 1600-luvulla. Drakaíoista on hyvä näkymä Ikarían saarelle ja Foúrnoi-saarille. Kylästä saa alkunsa vaellusreitti Megálo Seïtánin ja Mikró Seïtánin rannoille, joihin ei pääse autotietä, sekä edelleen Potámin kylään.

Drakaíoi muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Δρακαίων, *Topikí Koinótita Drakaíon*), johon kuuluu varsinaisen Drakaíoin kylän lisäksi kylä Órmos Agíou Isidórou. Koko yhdyskunnan väkiluku on 112.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Απογραφή Πληθυσμού - Κατοικιών 2011. Väestönlaskennan tulokset (XLS)  2011. The Hellenic Statistical Authority (Kreikan tilastokeskus ELSTAT).  Arkistoitu 16.10.2015. Viitattu 1.9.2014. (kreikaksi)
2. ↑  Drakei *Samos In*. Viitattu 3.9.2018.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Drakaíoi** Wikimedia Commonsissa
**Didymon Teikhos** (m.kreik. Δίδυμον Τεῖχος) eli **Didyma Teikhe** (Δίδυμα Τείχη, *Didyma Teikhē*) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (*polis*) Myysiassa Vähässä-Aasiassa nykyisen Turkin alueella. Se sijaitsi lähellä nykyistä Çanakkalen maakunnan Gümüsçayta.

Maantiede
---------

Didymon Teikhos sijoitetaan Myysiaan Propontisessa Vähässä-Aasiassa. Tämä perustuu siihen, että kaupunkia pidetään samana paikkana kuin Polybioksen mainitsema Didyma Teikhe, joka sijaitsi Granikos-joen (nyk. Biga Çayı) varrella. Joskus kaupunki on sijoitettu kuitenkin Propontiin Euroopan puoleiselle rannikolle lähelle Daminon Teikhosta.

Historia
--------

Didymon Teikhoksen historiasta ei tiedetä juuri mitään. Kaupunki on luetteloitu nykytutkimuksessa arkaaisen tai klassisen kauden polisten eli itsenäisten kaupunkivaltioiden joukkoon sillä perusteella, että monet seikat tukevat tällaista tulkintaa, vaikka sitä ei suoraan kutsutakaan polikseksi missään antiikin aikaisessa lähteessä. Tärkeimpiä syitä on se, että Didymon Teikhos kuului klassisella kaudella 400-luvulla eaa. Ateenan johtamaan Deloksen meriliittoon, ja esiintyy liiton verotusluetteloissa vuosina 443/442–418/417 eaa.

Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymiä *Didymoteikhitēs* (Διδυμοτειχίτης), monikossa *Didymoteikhitai* (Διδυμοτειχῖται). Kaupungin nimimuoto *Didymon Teikhos* ei esiinny sellaisenaan antiikin lähteissä, vaan on johdettu etnonyymistä.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5 6 7  Hansen, Mogens Herman & Nielsen, Thomas Heine: "741. \*Didymon Teichos", *An Inventory of Archaic and Classical Poleis*. An Investigation Conducted by The Copenhagen Polis Centre for the Danish National Research Foundation. Oxford: Oxford University Press, 2004. ISBN 0-19-814099-1.
2. 1 2  Smith, William: "Didymon Teichos", *Dictionary of Greek and Roman Geography*. Boston: Little, Brown and Company, 1854. Teoksen verkkoversio.
3. ↑  Didymateiche *Pleiades*. Viitattu 1.11.2022.
4. ↑  Didymateiche (Mysia) 4 Dimetoka - Δίδυμον τείχος *ToposText*. Viitattu 1.11.2022.
5. ↑  "52 A4 Didymateiche", *Barrington Atlas of the Greek and Roman World*. Princeton University Press, 2000. ISBN 978-0691031699.
6. ↑  Polybios: *Historiai* 5.77.8.
| "Juliet ja Joonatan"Anna Eriksson |
| --- |
| Singlen "Juliet ja Joonatan" kansikuva |
| Singlen tiedot |
|  Albumilta | *Anna Eriksson* |
|  Julkaistu | 1996 |
|  Formaatti | CDS |
|  Tyylilaji | iskelmä |
|  Kesto | 03.05 |
|  Levy-yhtiö | MTV-Musiikki |
| Anna Erikssonin muut singlet |
| "Sun luokses ikävä on"1996 | "Juliet ja Joonatan"1996 | "Et itkeä saa Argentiina"1997 |

**Juliet ja Joonatan** on Anna Erikssonin levyttämä käännöskappale, jonka alkuperäisversio *Juliette & Jonathan* osallistui Ruotsin euroviisukarsintoihin vuonna 1996 Lotta Engbergin esittämänä. Laulu sijoittui kyseisessä karsinnassa kolmanneksi. Sen on säveltänyt Torgny Söderberg, ja ruotsinkielisen tekstin on tehnyt Monica Forsberg. Kappaleen suomennos on Anna Erikssonin käsialaa.

Juliet ja Joonatan on Anna Erikssonin tuplaplatinaa myyneen esikoisalbumin avausraita.

Kappaleet
---------

1. Juliet ja Joonatan – 3.05
2. Lähden lentoon – 3.14

Lähteet
-------

1. ↑  Musiikkituottajat – tilastot (Arkistoitu – Internet Archive)
2. ↑  Fono.fi -äänitetietokanta

Aiheesta muualla
----------------

* Discogs
**Rutnajoki** (luulajansaameksi *Rudnájåhkå*) on Ruotsissa Norrbottenin läänissä Jällivaarassa virtaava 12 kilometriä pitkä joki, joka kuuluu Rånejoen vesistöön.

Joen kulku
----------

Rutnajoki alkaa Rutnajauren itärannasta Ahojoen nimellä, mutta se saa alempana Rutnajoen nimen. Joki virtaa aluksi suureen suojärveen, jonka nimeä ei näy karttapalvelussa. Tällä lyhyellä osuudella siihen yhtyy etelästä päin Lillsjön pohjoispuolelta pienemmän suolammelta alkava puro. Matalalla Rutnavuoman suoalueella on useita puroja, joiden virtaussuunnat ovat rinnakkaisia. Rutnajoki jatkaa suojärvestä itään päin Jutsajärvenvuomaa seuraten. Ennen Jutsajärvenvuomaa siihen yhtyy etelästä sivu-uoma Hárrejåhkå. Suoalueen jälkeen joki saapuu metsäalueelle, jossa siihen yhtyy eteläiseltä järvialueelta alkava Hihomaanjärven laskupuro. Suoalueen jälkeen joen uoma levenee selvästi, mikä erottuu myös ilmavalokuvista. Joki yhtyy Rånejokeen Rutnakosken yläpuolelle. Joen lähiympäristö on autiota erämaata paitsi Rutnajauren rannalla, jossa sijaitsee pieni Rutnan kulmakunta (luulajansaameksi *Rudná*). Sinne tulee tie Nattavaaran ja Messauren väliseltä maantieltä.

Valuma-alue
-----------

Valuma-alueen maaperän yleisimmät maalajit ovat moreeni (44,7 %), turve (46,1 %), kalliomaa (1,0 %), hiekka ja sora (0,1 %) ja jäätikköjokijäänteet (2,3 %). Alueen maankäyttöä esittävät maiden käyttöluokitukset, joiden mukaan alueella on metsämaita (57,4 %), soita ja kosteikkoja (34,8 %), ja joutomaita (2,0 %). Näiden lisäksi on 5,8 % vesistöjä.

Rutnajoen pisin sivujoki on Harrejauresta alkava Hárrejåhkå. Se lisäksi voidaan mainita Haukijoki ja Skrivinbäcken, jotka yhtyvät ensin toisiinsa, jatkavat sitten pohjoiseen Olkusjärven läpi ja jonka uoma yhtyy Rutnajokeen nimettömässä järvessä. Rutnajauren ja Atjekjauren välisellä alueella on laajoja kosteikkoja, soita sekä toista sataa lampea ja järveä käsittävä järvialue. Useat järvistä kuuluvat Rutnajoen valuma-alueeseen. Suuria järviä ovat edellä mainittujen lisäksi Suolávrre, Hemsjön, Jutsajärvi, Ahvenjärvi, Olkusjärvi, Kaivosjärvi, Paturijärvi, Lillsjön ja Harrejaure.

Vesistösuhteita
---------------

Rutnajoki kuuluu Rånejoen vesistöön (päävesistötunnus 7) ja on Rånejoen sivujoki. Sen valuma-alueen pinta-ala on 109 neliökilometriä (km²), joka on noin 2,6 % koko Rånejoen vesistön 4 207 km² pinta-alasta. Rånejoki puolestaan laskee Pohjanlahden Perämereen Luulajan kunnassa.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5 6 7 8 9  Rutnajoki (SE742123-171088) *Vatteninformationssystem*. Tukholma, Ruotsi:  Länsstyrelsen. Viitattu 21.1.2021. (ruotsiksi)
2. ↑  Rutnajoen yläjuoksu *Lantmäteriet*. Gävle:  Lantmäteriet. Viitattu 21.1.2021. (ruotsiksi)
3. 1 2 3 4  Rutnajoen joensuu *Lantmäteriet*. Gävle:  Lantmäteriet. Viitattu 21.1.2021. (ruotsiksi)
4. 1 2 3 4  Rutnajoki, Vattenwebb, SMHI, viitattu 21.1.2021 (ruotsiksi)
5. 1 2 3 4  Thoms-Hjärpe, Christina: Län och huvudavrinningsområden i Sverige (PDF),Faktablad nr 10, 2002, SMHI, viitattu 21.1.2021 (ruotsiksi)
6. ↑  Rånejoki (SE732092-179483) *Vatteninformationssystem*. Tukholma, Ruotsi:  Länsstyrelsen. Viitattu 21.1.2021. (ruotsiksi)
**Mondaia** (m.kreik. Μονδαία, lat. *Mondaea*) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (*polis*) Perrhaibiassa Thessaliassa Kreikassa. Se sijaitsi nykyisen Elassónan kunnan alueella Kastrín kukkulalla nykyisten Loutrón ja Kranían kylien välissä.

Mondaian historiasta ei tiedetä paljoakaan. Kaupungin tiedetään olleen olemassa poliksena suuren osan klassista kautta ja ainakin vielä hellenistisen kauden alussa vuonna 323 eaa. Kaupunki on luetteloitu polikseksi eli itsenäiseksi kaupunkivaltioksi sillä perusteella, että monet seikat tukevat tällaista tulkintaa, vaikka sitä ei suoraan kutsutakaan polikseksi missään antiikin aikaisessa lähteessä. Kaupungin kansalaisista käytettiin etnonyymejä *Mondaieus* (Μονδαιεύς) ja *Mondaiatas* (Μονδαιάτας).

Mondaian kaupunkivaltion hallussa olleen alueen kooksi on arvioitu noin 25–100 neliökilometriä. Kaupungin akropolis ja alakaupunki on ollut ympäröity muurein, joista samoin kuin eräistä akropoliin rakennuksista on säilynyt jäänteitä. Kaupungissa tiedetään olleen Themiin kultti ja tälle omistettu pyhäkkö.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5 6  Hansen, Mogens Herman & Nielsen, Thomas Heine: "465 Mondaia", *An Inventory of Archaic and Classical Poleis*. An Investigation Conducted by The Copenhagen Polis Centre for the Danish National Research Foundation. Oxford: Oxford University Press, 2004. ISBN 0-19-814099-1.
2. ↑  Mondaia *Pleiades*. Viitattu 1.2.2018.
3. ↑  Mili, Maria: *Religion and Society in Ancient Thessaly*, s. 129–130. Oxford classical monographs. Oxford University Press, 2015. ISBN 0198718012. Teoksen verkkoversio.
**Ruthie Tompson** (22. heinäkuuta 1910 – 10. lokakuuta 2021) oli yhdysvaltalainen animaattori ja taiteilija. Hänet tunnettiin erityisesti työstään The Walt Disney Company -yhtiössä.

Tompson syntyi 22. heinäkuuta 1910 Portlandissa Mainessa, mutta kasvoi Bostonissa Massachusettsissa. Sitten hän muutti perheensä kanssa Oaklandiin Kaliforniaan kahdeksanvuotiaana marraskuussa 1918. Hän asui lapsena lähellä Disneyn perhettä ja tutustui heihin. Hänen tavattuaan Walt Disneyn nuorena aikuisena työpaikallaan Dubrock’s Riding Academyssa, jossa Disney pelasi usein pooloa, Disney tarjosi hänelle työpaikkaa maalaajana elokuvassa Lumikki ja seitsemän kääpiötä.

Tompson ylennettiin animaatiotarkistajaksi toisen maailmansodan aikana, jolloin hän työskenteli koulutuselokuvien parissa Yhdysvaltain asevoimille. Näiden elokuvien pääosissa oli Disney-hahmoja, kuten Mikki Hiiri, Aku Ankka ja Hessu Hopo. Tompson jäi eläkkeelle vuonna 1975 työskenneltyään The Walt Disney Company -yhtiössä melkein 40 vuotta.

Vuonna 2000 hänelle annettiin Disney Legends -tunnustus työstään Studion hyväksi.

Valikoitu filmografia
---------------------

* *Lumikki ja seitsemän kääpiötä* (1937)
* *Pitkästyneet haamut* (1937)
* *Pinocchio* (1940)
* *Fantasia* (1940)
* *Dumbo* (1941)
* *Donald in Mathmagic Land* (1959)
* *Prinsessa Ruusunen* (1959)
* *Maija Poppanen* (1964)
* *Aristokatit* (1970)
* *Robin Hood* (1973)
* *Pelastuspartio Bernard ja Bianca* (1977)
* *Taru sormusten herrasta* (1978)

Lähteet
-------

1. ↑  Profile of Ruthie Tompson
2. ↑  Mike Barnes: Ruthie Tompson, Legend of Disney Animation, Dies at 111 *The Hollywood Reporter*.  11.10.2021. The Hollywood Reporter, LLC. Viitattu 12.10.2021. (englanniksi)
3. ↑  Walt Disney Legend: Ruthie Tompson
**Monastiráki** (kreik. Μοναστηράκι) on minolaisaikaisen palatsin ja asutuksen arkeologinen kohde Kreetan saarella Kreikassa. Sen sijaitsee Amárin kunnassa lähellä Monastirákin kylää, josta se on saanut nimensä. Paikan minolaisaikaista nimeä ei tunneta.

Historia
--------

Monastirákin raunioita.
Monastirákin raunioita.
Monastirákin paikka on asutettu varhaisminolaisella kaudella (EM). Sen palatsi ja muut suuremmat rauniot on ajoitettu keskiminolaiselle kaudelle (MM) eli niin kutsutulle vanhalle palatsikaudelle noin ajalle 2100–1700 eaa. Se tuhoutui maajäristyksessä ja tulipalossa MM IB -kauden lopulla noin vuonna 1700 eaa. muiden minolaisten keskusten tavoin, minkä jälkeen paikka hylättiin. Myöhäisminolaisella kaudella LM IIIC eli noin 1200–1100 eaa. paikalla oli jonkinlaista pienimuotoista asutusta.

Saksalaiset suorittivat paikalla tutkimuksia toisen maailmansodan aikaan vuonna 1942. Paikan järjestelmälliset arkeologiset kaivaukset alkoivat vuonna 1980.

Löydökset
---------

Monastirákin arkeologinen kohde sijaitsee kukkulalla Amárin laakson laidalla. Paikka on Kreetan pohjoisrannikolta Messarán tasangolle johtavan luonnollisen kulkureitin varrella. Koko asutuksen pinta-ala on arviolta noin 300 aaria, ja vain pieni osa siitä on kaivettu.

Paikalta on löydetty palatsi tai palatsinkaltainen rakennus, jossa on ollut ainakin kaksi kerrosta. Siihen on kuulunut asuintiloja, varastotiloja ja työpajoja. Lisäksi asutukseen on kuulunut lukuisia muita taloja. Esinelöytöihin lukeutuu keramiikkaa ja sinettejä, jotka kertovat maataloustuotannosta ja kaupankäynnistä.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5  Monastiraki *Minoan Crete*. Viitattu 21.8.2017.
2. 1 2 3 4  Monastiraki Minoan Palace *Cretan Beaches*. Viitattu 21.8.2017.
3. 1 2 3  Monastiraki (The archaeological site) *InterKriti*. Viitattu 21.8.2017.
4. ↑  Minoan palatial centre at Monastiraki *Destination Crete*. Viitattu 21.8.2017.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Monastirákin arkeologinen alue** Wikimedia Commonsissa
**Max Pollikoff** (30. maaliskuuta 1904 Newark, New Jersey – 13. toukokuuta 1984 New York, New York) oli yhdysvaltalainen viulisti ja kapellimestari.

Pollikoff tuki aikansa uuden musiikin säveltäjiä ja perusti *Music in Our Time* -konserttisarjan. Se järjestettiin New Yorkissa vuosina 1954–1974, ja sen kautta esiteltiin yleisölle yli 250:n säveltäjän teoksia. Pollikoff sai ajatuksen konserttisarjasta kesällä 1954 esiinnyttyään yhdysvaltalaissäveltäjien musiikin konsertissa naapurinsa, pianisti Tsuya Matsukin studiolla.

Pollikoffin esittelemien säveltäjien joukossa olivat Josef Alexander, Irwin Bazelon, Leonard Bernstein, John Cage, Noel DaCosta, Norman Dello Joio, Meyer Kupferman, Hall Overton ja Roger Sessions.

Pollikoff kuoli 80-vuotiaana syöpään Bellevue-sairaalassa.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  The New York Times: Obituaries: MAX POLLIKOFF, VIOLINIST, DIES; CREATED 'MUSIC OF OUR TIME'
2. ↑  The New York Public Library: Archives & Manuscripts: Max Pollikoff papers
3. ↑  Archives at Yale: Pollikoff, Max, 1904-1984


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Yhdysvallat
* Puola

 |
|  |
| Taiteenala | 
* MusicBrainz

 |
|  |
| Muut | 
* SNAC
* IdRef

 |

 |
|  |
| --- |
|  |
| Osa artikkelisarjaa |
| Kristinusko maittain |
|  |
| Afrikka
* Egypti
 |
| Aasiassa
* Intia
 |
| Etelä-Amerikka
* Argentiina
* Bolivia
* Brasilia
* Chile
* Kolumbia
* Paraguay
* Peru
* Uruguay
 |
| Eurooppa
* Alankomaat
* Albania
* Armenia
* Belgia
* Espanja
* Irlanti
* Italia
* Itävalta
* Kreikka
* Kroatia
* Latvia
* Liettua
* Malta
* Pohjoismaat
	+ Islanti
	+ Norja
	+ Ruotsi
	+ Suomi
	+ Tanska
* Portugali
* Puola
* Ranska
* Romania
* Saksa
* Serbia
* Slovakia
* Slovenia
* Sveitsi
* Tšekki
* Ukraina
* Unkari
* Venäjä
* Viro
* Yhdistynyt kuningaskunta
 |
| Lähi-Itä
* Iran
* Israel
* Jordania
* Kypros
* Libanon
* Syyria
* Turkki
 |
| Pohjois-Amerikka
* Kanada
* Yhdysvallat
 |
| Oseania
* Australia
 |
| * n
* k
* m
 |

Tämä artikkeli kertoo **kristinuskosta Portugalissa**. Valtaosa portugalilaisista kuuluu roomalaiskatoliseen kirkkoon. Roomalaiskatolisen kirkon osuus on 79,7 prosenttia väestöstä. Protestanttisiin kirkkokuntiin kuuluu 2,2 prosenttia väestöstä ja muihin kristillisiin yhteisöihin 2,5 prosenttia väestöstä.

Historia
--------

Portugali syntyi yhtenäiseksi kuningaskunnaksi 1100-luvulla ja maa on leimallisesti katolinen. Katolisella kirkolla oli pitkään Vatikaanin ja Portugalin välinen konkordaatti. Portugali on merkittävä merivalta 1400-luvulla ja rakensi valtavan siirtomaavaltakunnan.

Portugalin siirtomaavalta kääntyi laskuun Lissabonin maanjäristyksen 1755 seurauksena sekä Brasilian itsenäistyessä 1800-luvulla. Pienet presbyteeri-, metodisti- ja anglikaanikirkot harjoittivat lähetystyötä ja kasvoivat 1800-luvulla.

Suurimpia itsenäisiä kirkkoja ovat Brasiliasta lähtöisin oleva Jumalan valtakunnan universaali kirkko sekä Etelä-Afrikasta lähtöisin oleva Mana-kirkko. Muita kristillisiä yhteisöjä ovat mm. Jehovan todistajat, helluntailainen Assemblies of God sekä evankeliset seurakunnat, kuten baptistit, adventistit ja Veljesseurakunta.

Kirkkojenväliset järjestöt
--------------------------

Presbyteerit, metodistit ja anglikaanit muodostavat yhdessä kristillisten kirkkojen neuvoston. Portugalissa toimii myös Evankelinen allianssi.

Lähteet
-------

1. ↑  Countries: Portugal *Central Intelligence Agency: World Factbook*. Viitattu 20.7.2023. (englanniksi)
2. 1 2 3 4  Maat: Portugali *World Council of Churches*. Viitattu 20.7.2023. (englanniksi)
**Linux Terminal Server Project** (LTSP) on Jim McQuillanin Linuxiin kehittämä lisäosa, jonka avulla usea ihminen voi käyttää yhtäaikaisesti samaa palvelintietokonetta heikkotehoisten päätekoneiden kautta. LTSP avaa jokaiselle kevytpäätteelle oman istunnon Linuxiin. Käyttäjän kannalta istunto vaikuttaa siltä kuin hän käyttäisi palvelinkonetta suoraan, sillä kaikki ohjelmat suoritetaan palvelimen resursseilla.

LTSP:tä on alettu käyttää erityisesti koulujen tietokonejärjestelmien ratkaisuissa sen tarjoamien etujen ansiosta. Myös Ilmatieteen laitos on ottanut käyttöön kevytpääteratkaisun uudessa toimitalossaan Dynamicumissa.

LTSP sisältyy muiden muassa K12LTSP-, Skolelinux-, AbulÉdu-, Kubuntu- ja Edubuntu-jakelupaketteihin.

LTSP:n edut itsenäisiin työasemiin verrattuna
---------------------------------------------

* LTSP mahdollistaa vanhojen tietokoneiden käytön jatkamisen kevytpäätteinä.
* Kevytpäätteillä toteutetut ratkaisut (koulujen atk-luokat, kirjastojen haku- ja internetpäätteet yms.) ovat kustannuksiltaan edullisia laitteisto- ja ohjelmistomaksuissa saatavien säästöjen ansiosta.
* Kevytpäätteiksi valmistetaan nykyään myös tähän käyttöön tarkoitettuja uusia koneita, jotka ovat pienitehoisina edullisia.
* LTSP-kevytpäätteet ovat hiljaisia ja kestäviä, sillä ne eivät välttämättä tarvitse mitään liikkuvia osia, kuten levyasemia, kiintolevyä tai tuulettimia.
* Järjestelmän päivittäminen on helppoa, sillä muutokset tehdään vain kerran palvelimelle.
* Käyttäjällä on työskentelyyn käytettävästä päätteestä riippumatta omalla tunnuksellaan aina oma työpöytä ja omat tiedostot käytettävissä.

Miten LTSP toimii
-----------------

Kevytpääte asennetaan käynnistymään lähiverkosta käynnistyslevykkeen avulla tai suoraan BIOS-asetuksella. Pääte lataa verkon ylitse palvelinkoneelta minimaalisen Linux-käyttöjärjestelmän ja avaa sitten graafisen istunnon palvelimeen. Kaikki istunnossa käytetyt ohjelmat suoritetaan palvelimen resursseilla. Päätteen oheislaitteet (äänikortti, tallennuslaitteet, tulostimet yms.) ovat kuitenkin käytettävissä.

Laitteistovaatimukset
---------------------

Palvelimen tehontarve riippuu täysin kevytpäätteiden lukumäärästä ja suoritettavista ohjelmista. Hyvän palvelimen kymmenelle kevytpäätteelle saa tehtyä hieman keskivertoa paremmasta työasemasta, johon on asennettu vähintään gigatavu keskusmuistia. Kevytpäätteen laitteistovaatimukset ovat vaatimattomat, kuten käy ilmi seuraavasta taulukosta.

**Kevytpäätteen laitteistovaatimukset**| Prosessori | RAM | Suorituskyky |
| --- | --- | --- |
| i486, 66 MHz | 16 Mt | kelvollinen |
| Pentium 74, 133 MHz | 24 Mt | hyvä |
| Tehokkaampi kuin Pentium 133 MHz | Yli 24 Mt | hyvä, ei huomattavaa eroa |

Katso myös
----------

* Linux-käyttöjärjestelmä
* K12LTSP
* Edubuntu
* Kubuntu

Aiheesta muualla
----------------

* LTSP:n virallinen kotisivu
* K12 Linux - K12LTSP
* Edubuntu sisältää muokatun version LTSP:stä
* Noormarkun yhteiskoulun ja Finpyyn koulun LTSP-projektin sivut (Arkistoitu – Internet Archive)
* Ilmatieteen laitoksen työasemia uudistettiin Linuxilla (Digitoday)
**Linyon Demokratik Seselwa** (*Seychellien demokraattinen liitto*, lyh. **LDS**) on Seychelleillä toimiva puolue, joka voitti enemmistön maan parlamentin paikoista vuoden 2016 vaaleissa ja sai 19 edustajaa. Puolue kasvatti kannatustaan vuoden 2020 vaaleissa sekä sai 25 edustajaa kansalliskokoukseen ja puolueen ehdokas Wavel Ramkalawan voitti presidentinvaalit.

Historia
--------

Puolue sai alkunsa vaaliliittona, jossa olivat mukana Seychellien kansanpuolue, Seychellien yhtenäisyyspuolue, Seychellien sosiaalisen oikeuden ja demokratian puolue ja aiemmin myös Seychellien allianssi, joka erosi liitosta helmikuussa 2018. Myös yksi itsenäinen ehdokas Philippe Boullé lähti mukaan. Vaaliliiton jäsenet järjestäytyivät vuoden 2015 presidentinvaalien alla.

Ideologia ja näkemyksiä
-----------------------

Puolueen ideologiaa ei ole juurikaan määritelty, mutta se kannattaa demokratian vahvistamista ja vaaliohjelmansa mukaan haluaa tuoda päätöksentekoa lähemmäs kansalaisia mm. sallimalla median raportoida parlamentin toiminnasta entistä avoimemmin.

LDS pyrkii sääntöjensä mukaan kaikkien seychelliläisten sosioekonomisen aseman parantamiseen ja hallinnon läpinäkyvyyteen. Oppositiossa ollessaan puolueen tulisi tehdä politiikkaa maan ja kansalaisten edun mukaisesti ja näille tahoille uskollisena. Hallitusvastuussa LDS puolestaan pyrkii selkeään visioon ja korkeisiin demokratian standardeihin..

Lähteet
-------

1. ↑  History  2019. LDS. Viitattu 31.12.2019. (englanniksi)
2. ↑  Executive Council  2019. LDS.  Arkistoitu 31.12.2019. Viitattu 31.12.2019. (englanniksi)
3. ↑  Manifesto  2016. LDS.  Arkistoitu 3.3.2019. Viitattu 31.12.2019. (englanniksi)
4. ↑  Your Parliamentarians  2019. The National Assembly of Seychelles.  Arkistoitu 29.12.2019. Viitattu 31.12.2019. (englanniksi)
5. ↑  2020 Elections *www.ecs.sc*. Viitattu 31.10.2020.
6. ↑  Ernesta, Sharon: Divorce on Valentine’s Day: Seychellois political party Lalyans Seselwa leaves opposition coalition *Seychelles News Agency*.  15.2.2018. Viitattu 31.12.2019. (englanniksi)
7. ↑  History  2019. Linyon Demokratik Seselwa. Viitattu 31.12.2019. (englanniksi)
8. ↑  Manifesto  2016. LDS.  Arkistoitu 3.3.2019. Viitattu 31.12.2019. (englanniksi)
9. ↑  Constitution  9.7.2017. LDS.  Arkistoitu 3.3.2019. Viitattu 31.12.2019. (englanniksi)
**Lentopallon miesten mestaruussarjassa** kaudella 1960 pelasi kymmenen joukkuetta yksinkertaisen sarjan. Sarjasta putosi kaksi joukkuetta. Mestaruuden voitti Lahden Kimmo puhtaalla pelillä.

SM-sarjan järjesti Suomen Lentopallokomitea, jossa jäseninä olivat TUL ja Suomen Koripallo- ja Lentopalloliiton lentopallojaosto (SVUL), koska TUL ei hyväksynyt Lentopalloliittoa komitean jäseneksi.

Miesten SM-sarja
----------------

| Joukkue | O | V | H | Erät | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lahden Kimmo | 9 | 9 | 0 | 27-8 | 18 |
| Järvensivun Kisa | 9 | 7 | 2 | 24-12 | 14 |
| Helsingin Tarmo | 9 | 7 | 2 | 25-14 | 14 |
| Koiton Riento | 9 | 6 | 3 | 21-12 | 12 |
| Kuopion NMKY | 9 | 4 | 5 | 19-20 | 8 |
| Porin Pyrintö | 9 | 3 | 6 | 15-23 | 6 |
| Helsingin Visa | 9 | 3 | 6 | 12-22 | 6 |
| Käpylän Lentopalloilijat | 9 | 2 | 7 | 14-24 | 4 |
| Lentopallo -55 | 9 | 2 | 7 | 13-24 | 4 |
| Valkeakosken Koskenpojat | 9 | 2 | 7 | 12-23 | 4 |

Sarjaan nousivat Luolajan Kajastus ja Johanneksen Pojat.

Mestarit: Juhani Aallonen, Pentti Aallonen, Raimo Huotari, Juhani Kesseli, Olavi Koskinen, Pentti Koskinen, Sauli Lahti, Tauno Lahti, Jukka Laine, Timo Laine.

Liittojen mestaruuskilpailut
----------------------------

### Suomen Lentopalloliiton mestaruus

Lentopalloliiton mestaruudesta pelattiin talvella hallisarjana. Liiton mestaruuden voitti Helsingin Tarmo. Seuraaviksi sijoittuivat Lahden Kimmo ja Lentopallo -55.

### Työväen Urheiluliiton mestaruussarja

TUL:n miesten mestaruussarjaan osallistui 10 joukkuetta. Mestaruuden voitti Järvensivun Kisa, toisena Porin Pyrintö ja kolmantena Koiton Riento.

Mestarit: Olavi Kauhanen, Matti Mestola, Martti Nyyssönen, Pekka Vilen, Reijo Siren, Raimo Lehto, Lauri Syrjä, Seppo Janhunen ja huoltaja Veikko Jalava.

Lähteet
-------

* Suomen Lentopalloliitto: Miesten SM-taulukot 1957-2009
* Rauno Liimatainen: Suuri Lentopalloteos II, sivu 326 (ISBN 951-96062-1-1)
* TUL:n toimintakertomus 1960, sivu 32 (pdf 18/41) (Arkistoitu – Internet Archive)

### Viitteet

1. ↑  Rauno Liimatainen: Suuri Lentopalloteos I, sivu 59 (ISBN 951-99847-2-0)

Lentopallon Mestaruusliigan kaudet

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1950-luku |  | (1952) | (1953) | (1954) | (1955) | (1956) | 1957 | 1958 | 1959 | 1960 |
| 1960-luku | 1961 | 1962 | 1963 | 1963–64 | 1964–65 | 1965–66 | 1966–67 | 1967–68 | 1968–69 | 1969–70 |
| 1970-luku | 1970–71 | 1971–72 | 1972–73 | 1973–74 | 1974–75 | 1975–76 | 1976–77 | 1977–78 | 1978–79 | 1979–80 |
| 1980-luku | 1980–81 | 1981–82 | 1982–83 | 1983–84 | 1984–85 | 1985–86 | 1986–87 | 1987–88 | 1988–89 | 1989–90 |
| 1990-luku | 1990–91 | 1991–92 | 1992–93 | 1993–94 | 1994–95 | 1995–96 | 1996–97 | 1997–98 | 1998–99 | 1999–00 |
| 2000-luku | 2000–01 | 2001–02 | 2002–03 | 2003–04 | 2004–05 | 2005–06 | 2006–07 | 2007–08 | 2008–09 | 2009–10 |
| 2010-luku | 2010–11 | 2011–12 | 2012–13 | 2013–14 | 2014–15 | 2015–16 | 2016–17 | 2017–18 | 2018–19 | 2019–20 |
Yokozuna Hakuhō vuonna 2012.
**Hakuhō Shō** (s. 11. maaliskuuta 1985 Ulan Bator) alun perin **Munkhbat Davaajargal**, on mongolialaissyntyinen sumopainija. Hän on järjestyksessä 69. sumopainin suurmestari eli yokozuna. Hänen uransa alkoi maaliskuussa 2001, ja hän sai mestarin eli ozekin arvon toukokuussa 2006. Hakuho sai yokozunan arvon kesäkuussa 2007. Vuonna 2015 Hakuhō voitti 33. turnausmestaruutensa ja rikkoi siten legendaarisen yokozuna Taihō Kōkin hallussa olleen ennätyksen.

Hakuhō lopetti poikkeuksellisen pitkään kestäneen ja menestyksekkään uransa syyskuussa 2021. Hän oli yokozunana 14 vuotta ja voitti urallaan lopulta 45 turnausmestaruutta ja 1 093 ottelua ylimmällä sarjatasolla eli makuuchi-divisioonassa. Hakuhō sai Japanin kansalaisuuden vuonna 2019, ja japanilaisena hänellä on oikeus perustaa uransa päättymisen jälkeen oma painitalli.

Lähteet
-------

1. ↑  Hakuho Sho - The 69th Yokozuna *chijanofuji.com*. Viitattu 5.4.2020. (englanniksi)
2. ↑  Hakuho bests legendary Taiho's record with 33rd career championship *Japan Times*. Viitattu 10.4.2020. (englanniksi)
3. ↑  Sumo: Record-setting yokozuna Hakuho retire *Kyodo News*. Viitattu 2.10.2022. (englanniksi)


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Yhdysvallat
* Japani
* Puola

 |
|  |
| Tieteilijät | 
* CiNii

 |

 |
Linzin torttu.
**Linzin torttu** (saks. *Linzer Torte*) on itävaltalaisen Linzin kaupungin mukaan nimetty torttu. Ylä-Itävallan osavaltion pääkaupungin mukaan nimetty torttu on tiettävästi vanhin paikallisista tortuista, joiden nimi viittaa johonkin tiettyyn paikkakuntaan. Linzin torttu on kehittynyt useiden eri torttujen pohjalta vähitellen Itävallan barokin aikakaudella. Sen vanhin tunnettu resepti on kreivitär Anna Margarita Sagramosan käsin kirjoittama ohje vuodelta 1653. Ensimmäinen julkaistu resepti on peräisin vuodelta 1718 Conrad Haggerin teoksesta *Neues Saltzburgisches Koch-Buch*. Itävallasta torttu levisi edelleen Tonavan kauppareittejä pitkin muualle Eurooppaan. Siirtolaiset veivät tortun mukanaan edelleen muille mantereille.

Linzin torttu oli aikanaan tunnettu kalliista raaka-aineistaan, ja se olikin enimmäkseen yläluokan herkku. Tortun taikinan valmistamiseen käytettiin jauhoja, manteleita, sitruunaa, voita ja ruokosokeria. Torttuun lisättiin myös kalliita mausteita, kuten kanelia, neilikkaa, muskottipähkinää ja kardemummaa. Täytteenä käytettiin erilaisia hedelmiä tai marjoja, kuten persikkaa, kvitteniä, kirsikkaa ja vadelmaa. Myös tortulle nykyisin tyypillinen ristikkokoristelu on ollut osa torttua jo pitkään. Muuten torttujen valmistustapa, raaka-aineet ja ulkomuoto ovat saattaneet historiallisesti poiketa huomattavastikin toisistaan.

Nykyisin Linzin torttua myydään pääasiassa yhtenä tyyppinä. Manteleita saatetaan joskus käyttää koristeluun, mutta taikinassa ne on korvattu hasselpähkinällä ja saksanpähkinällä. Torttu kypsyy valmistuksen jälkeen muutaman päivän maun voimistamiseksi.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Darra Goldstein: *The Oxford companion to sugar and sweets*, s. 405-406. Oxford University Press, 2015. ISBN 978-0-19-931339-6. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Linzin torttu** Wikimedia Commonsissa
**LOL** on ääneen nauramista tarkoittava akronyymi eli lyhennesana, joka on muodostettu englannin kielen sanoista *laughing out loud* (suom. *nauraa (kovaan) ääneen*)
Kuten monia muitakin nettislangi-ilmauksia, LOL-lyhennettä käytetään puheessa toisinaan tilkesanana tai mitään tarkoittamattomana kommenttina. Ilmauksella voidaan sarkastisesti myös vähätellä toisen saavutuksia.

LOL on BBS-yhteisöistä levinnyt tapa ilmaista selkeästi humoristista suhtautumista. Nykyään sitä käytetään muun muassa verkkopeleissä, IRCissä ja keskustelufoorumeilla. LOL on jossakin määrin saanut sijaa myös puhekielessä varsinkin nuorten tietokoneen käyttäjien keskuudessa.

Lyhenteellä voidaan tarkoittaa myös englanninkielisiä ilmauksia *lots of love* (suom. *paljon rakkautta*), *lots of luck* (suom. *paljon tuuria*) ja *lots of laughs* (suom. *paljon naurahduksia*). Myös League of Legends -videopelistä käytetään tätä lyhennystä, mutta pienellä o-kirjaimella.

Lähteet
-------

* Urban Dictionary: lol (englanniksi)

### Viitteet

1. ↑  Oxford English Dictionary (online edition; hakusana *LOL*) *oed.com*. Viitattu 4.7.2014.

Aiheesta muualla
----------------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **LOL (lyhenne)**.
* LOL *Know Your Meme*.  27.6.2014.
Museoitu Valide Sultanien olohuone Topkapın palatsissa. Kuvan henkilöt ovat nukkeja.
**Valide Sultan**, joskus myös **Sultan Valide** [valiˈde], oli Osmanien valtakunnassa hallitsevan sulttaanin äidille myönnetty arvonimi. Nimi käännetään joskus kuningataräidiksi, vaikka Valide Sultanin asema oli erilainen.

Naisen asema oli perinteisesti alistettu Osmanien valtakunnassa. Tästä muodostivat poikkeuksen kuninkaallista verta omaavat ylhäiset naiset, kuten sulttaanien tyttäret ja sisaret sekä erityisesti Valide Sultanit. Sulttaanien äideillä oli suuresti henkilökohtaisia vapauksia ja usein paljon vaikutusvaltaa ja he olivat poikkeuksetta korkeasti arvostettuja.

Valide Sultanin aseman on esitetty olleen osmanivaltakunnan toiseksi tärkein heti sulttaanin jälkeen. Tämä piti paikkansa joinakin aikakausina ja joskus Valide Sultan kohosi jopa sulttaanin edelle. Islamilaisen perinteen ("Äidin oikea on Jumalan oikea") mukaan sulttaanin äidillä saattoi olla suuresti vaikutusvaltaa valtakunnan asioihin. Erityisesti 1600-luvulla Naisten sultanaattina tunnetulla aikakaudella sarja kyvyttömiä tai lapsena valtaan nousseita sulttaaneja kohotti Valide Sultanin arvon uudelle tasolle. Noin sadan vuoden ajan kestäneen naisten sultanaatin aikana vain yksi hallitsija, Murat IV, oli riittävän voimakas kyetäkseen keskittämään vallan itselleen.

Venetsialaissyntyinen Nurbanu Sultan oli Selim II:n vaimo ja Murat III:n äiti. Valide Sultanina hän oli myös todellinen rinnakkaishallitsija 1574–1583, jolloin hän johti hallintoa yhdessä suurvisiiri Sokollu Mehmed Paššan kanssa. Hän oli myös ensimmäinen Naisten sulttaanikunnan aikakauden rinnakkaishallitsija. Osmanien valtakunnan Valide Sultaneista vaikutusvaltaisin oli Kösem Sultan.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4   Fanny Davis: *The Ottoman Lady: A Social History from 1718 to 1918*. Greenwood Publishing Group, 1986. ISBN 0313248117. Teoksen verkkoversio.  Luku: Valide, alk. s. 9.
**Armas Aleksander Alhava** (vuoteen 1935 **Byckling**, 25. tammikuuta 1905 Nastola − 10. joulukuuta 1981 Helsinki) toimi suojelupoliisin ensimmäisenä päällikkönä vuosina 1949–1972. 

Alhava kirjoitti ylioppilaaksi vuonna 1925, suoritti ylemmän oikeustutkinnon vuonna 1933 ja sai varatuomarin arvon vuonna 1937. Sen jälkeen Alhava toimi nimismiehenä Uukuniemellä vuosina 1933−1934 ja Hiitolassa vuosina 1934−1940 sekä Lapin läänin poliisitarkastajana vuosina 1941−1949.

Suojelupoliisi perustettiin kommunistien käsiin ajautuneen Valpon seuraajaksi, sillä sitä oli syytetty ylilyönneistä ja väärinkäytöksistä. Alhavan toiminnassa oli keskeistä torjua KGB:n vakoilijoiden yritykset soluttautua Supoon, missä onnistuttiinkin suojelupoliisin historian kirjoittaneen Kimmo Rentolan mukaan täysin.

Alhava toimi Suomen Poliisiupseeriyhdistyksen puheenjohtajana vuosina 1950−1955 ja poliisikunnan keskusliiton varapuheenjohtajana vuosina 1950−1960. Lisäksi hän toimi aktiivisesti entisen Hiitolan kunnan perinteitä vaalineessa Hiisi-säätiössä.

Lähteet
-------

1. ↑  Simola, Matti (toim.): *Ratakatu 12. Suojelupoliisi 1949–2009*, s. 16. Porvoo: WSOY, 2009.
2. ↑  Parkkari, Jukka: Kun juottaja juopui.  *Kansan Uutiset/Viikkolehti*, 2009, nro 18.12. s. 17.
**Marlene Juliette Kaplan** (2. lokakuuta 1939 Bournemouth, Hampshire – 10. lokakuuta 2019 Westgate-on-Sea, Kent) oli englantilainen näyttelijä. Hänet tunnetaan parhaiten Pearl Sibshawin roolista komediasarjassa *Vielä virtaa*.

Nuoruus
-------

Kaplan syntyi Bournemouthissa vuonna 1939. Hänen äitinsä Pearl oli hoitaja ja isänsä Jeremiah merimies. Pian Kaplanin syntymän jälkeen perhe muutti hänen isänsä kotimaahan Etelä-Afrikkaan. Kaplanin vanhemmat erosivat hänen ollessa kolmevuotias ja kuusi vuotta myöhemmin hän muutti äitinsä kanssa New Yorkiin. Kaplan asui New Yorkissa kaksi vuotta, minkä jälkeen hän muutti takaisin Bournemouthiin. Koulut käytyään Kaplan kävi töidensä ohella oppitunneilla Hampshire School of Dramassa.

Ura
---

Kaplan teki ensiesiintymisensä ammattinäyttelijänä näytelmässä *Vaalea skandaali* vuonna 1958. Sen jälkeen hän työskenteli näyttelijänä ja apulaisnäyttämömestarina repertoaariteatterissa Theatre Royalissa Margatessa. Kaplan vietti valtaosan varhaisesta urastaan teatterissa, ja hänen teatterirooleihinsa kuului muun muassa Janen rooli näytelmässä *Who Killed "Agatha" Christie* vuosina 1977–1979.

Kaplanin aviomies kuoli äkillisesti vuonna 1981, minkä jälkeen hän jätti näyttelemisen ottaakseen vastuun miehensä lahjatavarakaupasta. Kolme vuotta myöhemmin Kaplan palasi näyttelemisen pariin hänen entisen agenttinsa tarjottua hänelle roolia näytelmästä Folkestonessa. Samana vuonna Kaplan sai roolin *Vielä virtaa* -sarjaan perustuvassa näytelmässä Bournemouthissa. Kaplanin roolihahmo Pearl oli Howard Sibshawin määräilevä vaimo, joka esti toistuvasti tossun alla olevan miehensä yritykset karata toisen naisensa Marinan luo. Seuraavana vuonna Kaplanin hahmo teki ensiesiintymisensä itse televisiosarjassa, ja pian hänestä tuli osa sarjan vakiokaartia. Kaplan näytteli sarjassa sen loppuun 2010 saakka.

*Vielä virtaa* -sarjan ohella Kaplanilla oli pieniä rooleja sarjoissa kuten *Brookside* ja *Tohtorit*. Vuonna 2015 hän esiintyi lyhyen aikaa Agnes Tinkerin roolissa saippuasarjassa *Coronation Street*.

Yksityiselämä
-------------

Kaplan avioitui lahjatavarakauppias Harold Hoserin kanssa vuonna 1958, ja he saivat kolme lasta. Liitto kesti Hoserin kuolemaan 1981 saakka. Kaplan kuoli syöpään 80-vuotiaana 10. lokakuuta 2019.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5  Hayward, Anthony: Juliette Kaplan obituary *The Guardian*.  11.10.2019. Viitattu 10.10.2021. (englanniksi)
2. ↑  Remembering Juliette Kaplan (1939–2019) *Summer Winos*.  11.10.2019. Viitattu 10.10.2021. (englanniksi)
3. 1 2  Juliette Kaplan: Last of the Summer Wine actress dies *BBC News*.  10.10.2019. BBC. Viitattu 10.10.2021. (englanniksi)
**Vilho Armas Heinvuo**, vuoteen 1946 **Vieno Armas Hämäläinen**, vuoteen 1947 **Vilho Armas Hämäläinen** (28. kesäkuuta 1914 Puumala – 8. helmikuuta 1994 Kuopio) oli suomalainen kauppias ja osuustoiminnallisten liikeyritysten johtaja, joka sai kauppaneuvoksen arvonimen.

Heinvuon vanhemmat olivat maanviljelijä Petter Hämäläinen ja Eeva Tella ja puolisot 1939–1946 Maila Rautiola ja 1947–1974 Impi Ines Sipola. Heinvuo kävi kansakoulun, kaksi luokkaa oppikoulua, Suomen Osuuskauppakoulun 1941 ja useita eri kursseja ja koulutuksia. Hän oli harjoittelija, liikeapulainen ja myymälänhoitaja Osuuskauppa Suur-Savossa Mikkelissä 1930–1937, myymälänhoitaja Osuusliike Keminseudussa 1937–1940, myymälänhoitaja Osuusliike Yhteishyvässä 1939–1940, Nummen osuuskaupan keskusmyymälän hoitaja 1941–1945, myymälätarkastaja Kuusamon Osuuskaupassa 1945–1946, Rovaniemen Osuuskaupan myymälätarkastaja 1946–1948 ja kaupallinen johtaja 1948–1950, Osuusliike Yhtymän kaupallinen johtaja Lappeenrannassa 1950–1951, Osuuskauppa Kiven liikkeenhoitaja Nurmijärvellä 1952–1953, Iisalmen Osuuskaupan toimitusjohtaja 1954–1958 ja Kuopion Osuusliikkeen kaupallinen johtaja ja toimitusjohtaja 1959–1976. Kuopion kaupunginvaltuuston jäsen Heinvuo oli 1965–1968 ja hänellä oli lisäksi useita osuustoiminnallisia ja muita luottamustehtäviä. Molempiin sotiin osallistunut Heinvuo oli sotilasarvoltaan reservin ylivääpeli. Hän sai kauppaneuvoksen arvonimen 1971.

Lähteet
-------

1. 1 2  Armas Heinvuo *Biografiasampo*. Viitattu 31.10.2022.
2. ↑  Syntymäpäiviä.  *Uusi Suomi*, 28.6.1964, nro 171, s. 16. Kansalliskirjasto. Viitattu 31.10.2022.
**Serhi Sednjev** (ukr. Сергій Седнєв, s. 19. joulukuuta 1983 Hluh’iv, Ukrainan SNT, Neuvostoliitto) on ukrainalainen ampumahiihtäjä.

Sednjev saavutti junioreiden MM-kilpailuissa pronssia takaa-ajossa Haute Mauriennessa 2004. Saman vuoden EM-kilpailuissa Minskissä hän kuului Ukrainan hopeajoukkueeseen junioreiden viestissä. Rulla-ampumahiihdon MM-kilpailuissa Brezno-Osbrliessa 2004 hän sai pronssia junioreiden takaa-ajossa. Torinon universiadeissa 2007 hän saavutti hopeaa normaalimatkalla ja viestissä sekä pronssia pikakilpailussa ja yhteislähdössä. EM-kilpailujen aikuisten sarjassa hän sai Ufassa 2009 hopeaa takaa-ajossa ja pronssia normaalimatkalla.

Sednjev sijoittui Vancouverin olympialaisissa 2010 takaa-ajossa kymmenenneksi. Hanty-Mansijskin MM-kilpailuissa 2011 hän hiihti ankkuriosuuden pronssia saaneessa Ukrainan viestijoukkueessa.

Sednjev sijoittui maailmancupin osakilpailussa kärkikolmikkoon ensimmäisen kerran oltuaan kolmas Pokljukan normaalimatkan kilpailussa kaudella 2007–2008. Ensimmäisen voittonsa hän saavutti Antholzin normaalimatkalla kaudella 2009–2010. Hän sijoittui kaudella 2010–2011 toiseksi Hochfilzenin pikakilpailussa ja kolmanneksi Pokljukan normaalimatkalla.

Tammikuussa 2013 Sednjev antoi positiivisen dopingnäytteen. Hän sai kahden vuoden kilpailukiellon alkaen 15.12.2014 ja kaikki hänen tuloksensa 22.1.2013 lähtien hylättiin.

Lähteet
-------

1. ↑  Сергей Седнев *biathlon.com.ua*. Viitattu 24.1.2010.
2. 1 2  Serguei SEDNEV *biathlonresults.com*. IBU.  (englanniksi)
3. ↑  International Biathlon Union / IBU Press Release  24.4.2015. IBU.  Arkistoitu 10.12.2015. Viitattu 10.12.2015.
**Juliette Haigh** (myöh. **Drysdale**, s. 4. elokuuta 1982) on uusiseelantilainen soutaja. Hän saavutti perämiehettömässä kaksikossa Lontoon olympialaisissa 2012 pronssia Rebecca Scownin parina. Hän sijoittui samassa luokassa Nicky Colesin parina kuudenneksi Ateenan olympialaisissa 2004 ja viidenneksi Pekingin olympialaisissa 2008. Maailmanmestaruuskilpailuissa Haigh ja Coles voittivat kultaa Gifussa 2005, saivat hopeaa Etonissa 2006 ja sijoittuivat viidenneksi Münchenissä 2007. Haigh ja Scown voittivat maailmanmestaruuden Karapirossa 2010 ja Bledissä 2011.

Haigh avioitui vuonna 2013 soudun olympiavoittaja Mahé Drysdalen kanssa. Heillä on kolme lasta.

Lähteet
-------

1. 1 2  NZ Olympic Great Mahé Drysdale Retires *Row2K*.  10.6.2021. Viitattu 13.8.2021. (englanniksi)
2. 1 2  Athlete profile: Juliette Haigh World Rowing. Viitattu 13.8.2021. (englanniksi)
3. ↑  Juliette Haigh *Olympedia*.  (englanniksi)
4. ↑  Rowing pair about to become a triple *NZ Herald*.  19.4.2017. Viitattu 13.8.2021. (englanniksi)
|  |
| --- |
|  |
| Osa artikkelisarjaa |
| Kristinusko maittain |
|  |
| Afrikka
* Egypti
 |
| Aasiassa
* Intia
 |
| Etelä-Amerikka
* Argentiina
* Bolivia
* Brasilia
* Chile
* Kolumbia
* Paraguay
* Peru
* Uruguay
 |
| Eurooppa
* Alankomaat
* Albania
* Armenia
* Belgia
* Espanja
* Irlanti
* Italia
* Itävalta
* Kreikka
* Kroatia
* Latvia
* Liettua
* Malta
* Pohjoismaat
	+ Islanti
	+ Norja
	+ Ruotsi
	+ Suomi
	+ Tanska
* Portugali
* Puola
* Ranska
* Romania
* Saksa
* Serbia
* Slovakia
* Slovenia
* Sveitsi
* Tšekki
* Ukraina
* Unkari
* Venäjä
* Viro
* Yhdistynyt kuningaskunta
 |
| Lähi-Itä
* Iran
* Israel
* Jordania
* Kypros
* Libanon
* Syyria
* Turkki
 |
| Pohjois-Amerikka
* Kanada
* Yhdysvallat
 |
| Oseania
* Australia
 |
| * n
* k
* m
 |

Tämä artikkeli kertoo **kristinuskosta Puolassa**. Puolan merkittävin kirkkokunta on roomalaiskatolinen kirkko, johon kuuluu 84,8 prosenttia väestöstä. Muita Puolassa toimivia kristillisiä kirkkokuntia ovat ortodoksinen kirkko, johon kuuluu 1,3 prosenttia väestöstä sekä protestanttiset kirkot, joihin kuuluu 0,4 prosenttia väestöstä. Protestanttiset yhteisöt ovat pääosin Augsburgin evankelisia sekä helluntailaisia.

Historia
--------

Puolalainen yhteiskunta, kulttuuri ja julkinen elämä on syvästi roomalaiskatolisen kirkon vaikutuksen alaista ja sävyttämää. Myös vähemmistöortodoksisilla kirkoilla, luterilaisella kirkolla ja vanhakatolisella kirkolla on merkittävä osa Puolan historiassa.

Kirkkojenväliset järjestöt
--------------------------

Vanhat vähemmistökirkot yhdessä metodistien, reformoitujen ja baptistien kanssa muodostavat Puolan ekumeenisen neuvoston. Helluntailainen Assemblies of God-kirkkokunta on osana ekumeenista neuvostoa tarkkailijajäsenenä. Puolassa toimii myös Evankelinen allianssi.

Lähteet
-------

1. ↑  Countries: Poland *Central Intelligence Agency: World Factbook*. Viitattu 20.7.2023. (englanniksi)
2. 1 2  Maat: Puola *World Council of Churches*. Viitattu 20.7.2023. (englanniksi)
Tanja Nijmeijer vuonna 2016.
**Tanja Nijmeijer** (s. 13. helmikuuta 1978 Denekamp) on hollantilainen vasemmistoaktivisti ja kieltenopettaja. Hän on tullut tunnetuksi liityttyään vuonna 2002 Kolumbian hallitusta vastaan taistelevaan FARC-sissiliikkeeseen. Nijmeijer on liikkeen ainoa tunnettu eurooppalainen jäsen.

Lapsuus ja nuoruus
------------------

Tanja Nijmeijer vietti lapsuutensa lähellä Saksan rajaa sijaitsevassa pienessä Denekampin kaupungissa. Hän sai katolisen kasvatuksen ja haaveili lapsena ryhtyvänsä nunnaksi. Nijmeijer on kertonut alkaneensa pohtimaan uskonnollisia kysymyksiä kouluikäisenä ja myöhemmin opiskellessaan kieliä Groningenin yliopistossa hän ryhtyi ateistiksi. Vuonna 1998 Nijmeijer matkusti Kolumbiaan ja aloitti työharjoittelun englannin opettajana Pereiran kaupungissa toimivassa yksityiskoulussa. Oleskelunsa aikana hän kiinnostui Kolumbian yhteiskunnallisista epäkohdista ja FARC-sissiliikkeestä.

Toiminta sissiliikkeessä
------------------------

Vuonna 2002 Nijmeijer palasi Kolumbiaan ja liittyi FARC:n riveihin. Hän toimi aluksi maan pääkaupungissa Bogotássa, osallistuen muun muassa poliisiasemia vastaan tehtyihin pommi-iskuihin. Myöhemmin Nijmeijer sai sotilaskoulutusta ja liittyi Kolumbian maaseudulla ja viidakoissa piileskeleviin taistelujoukkoihin. Hänen toimintansa FARC-liikkeessä tuli julkisuuteen vuonna 2007, kun Kolumbian armeija iski sissien tukikohtaan, josta löytyi hänen päiväkirjojaan sekä muistiinpanojaan.

Tanja Nijmeijer on asetettu poissaolevana syytteeseen Kolumbiassa sekä myös Yhdysvalloissa, jossa häntä syytetään vuonna 2003 tapahtuneesta viiden amerikkalaisen sieppauksesta. Elokuusta 2012 lähtien Nijmeijer on kuulunut FARC:n valtuuskuntaan sissiliikkeen ja Kolumbian hallituksen välisissä rauhanneuvotteluissa, jotka ovat käynnissä Kuuban pääkaupungissa Havannassa.

Lähteet
-------

1. ↑  Hollantilaisnainen taistelee Farc-sissien puolesta  26.11.2012. Helsingin Sanomat. Viitattu 6.3.2013. [vanhentunut linkki]
2. 1 2  Dutchwoman swaps Farc AK-47 for peace talks with Colombia government  2.1.2013. The Guardian. Viitattu 6.3.2013.
3. 1 2  Seppo Ylönen: *Nunnaksi aikonut tarttui aseeseen*, Satakunnan Kansa 5.3.2013. Viitattu 6.3.2013.


|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Saksa
* Yhdysvallat
* Alankomaat

 |

 |