**Mustjärv** on Virossa Võrumaalla Võrun kunnan Oravan kylässä sijaitseva järvi. Se on yksi Oravan kylässä sijaitsevasta kolmesta järvestä.

Maantietoa
----------

Järvi on 800 metriä pitkä, 105 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 5,5 hehtaaria. Järvi on yleensä edellä ilmoitettua vielä kapeampi. Sen syvyys on 9,2 metriä ja sen keskisyvyydeksi on saatu 3,3 metriä. Järvi sijaitsee mäntyvaltaisella metsäalueella Oravan kylän länsipuolella ja se on metsien ympäröimä. Rannoilla kiertää kapea ja hyllyvä suoreunus, joka jatkuu metsäisenä suoniittynä pitkälle laskuojan suuntaan. Järvi on autio eikä sinne tule tietä.

Luontoarvoja ja luokittelu
--------------------------

Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) (vir. *Veepoliitika Raamdirektiivi, (VRD)*) luokituksen (VRD 4) mukaan veden kovuuden osalta pehmeävetinen järvi, jonka vedenväri on tumma (vir. *pehme- ja tumedaveeline järv*). Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti sekä pehmeävetiseksi että miksotrofiseksi järveksi (vir. *pehmeveeline miksotroofne tai pehmeveeline segatoiteline*, PM). Silloin veden kalkkipitoisuus on pieni, mutta samalla sen ravinnepitoisuudet ja humuspitoisuudet ovat korkeat.

Järven soistuneet rannat kasvavat vedessä kelluvaa turvetta, jonka katkaisee paikoin näkyvät kalkkikivipaljastumat. Monilla rannoilla on vedealainen terassi, joka viittaisi järven vedenpinnan ollen aikaisemmin matalampi. Vedenväri on ruskea tai ruskehtavan punainen. Sen näkösyvyys on 0,5–0,9 metriä ja sekä talvisin että kesäisin sen vesi lämpötilakerrostuu. Talvella järven pinta jäätyy ja se kärsii happikadosta, mutta kesäisin vain alusveden happipitoisuus laskee. Järven vesikasvillisuus kartoitettiin kesällä 1954. Silloin löytyi 12 vesikasvilajia. Sekä kasvi- että eläinplanktonia esiintyi vähän. Järvessä elää mahdollisesti vain hauki, joka on tumman väristä ja pahan makuista. Eräät lähteet mainitsivat myös ruutanan, ahvenen ja särjen. Järven erikoinen ekosysteemi on Virossa ainutlaatuinen. Lisäksi se on kaunis järvi koivikkorantoineen ja kalkkikivirantoineen.

Vesistösuhteita
---------------

Mustjärv kuuluu Võhandu jõen valuma-alueeseen, jossa sen valuma-alueen pääuoma Rebasmäe oja on Mädajõen sivuhaara. Järvi on yksi Oravassa sijaitsevasta kolmesta järvestä. Muut kaksi ovat Solda järv ja Orava järv. Mustjärvestä alkava Kamnitsa oja on Rebasmäe ojan sivuhaara. Ojaan tule jälkeenpäin kaivettu oikaisuoja Soldan ja Orava järven välisestä ojasta. Mustjärveen on johdettu oja Solda järvestä. Kamnitsa oja yhtyy Rebasmäe ojaan kuuden kilometrin päässä ja tämä vuorostaa Mädajõkeen siitä kolmen kilometrin päästä. Viimeisen pääuoma Võhandu jõgi laskee Kuumajärveen, joka on Peipsijärven keskiosan nimi. Peipsijärven alue muodostaa Narvanjoen vesistöalueen keskiosan. Peipsijärven pohjoispäästä alkava laskujoki Narvanjoki jatkaa vesireittiä pohjoiseen päin ja laskee lopuksi Suomenlahteen.

Huomautuksia
------------

1. ↑  Järven tilavuus on laskettu kertomalla järven pinta-ala sen keskisyvyydellä. Tämä ei ole viranomaisten määrittämä arvo!
2. 1 2  Kohteen ympäristön kasvillisuutta, asutusta ja nimistöä on tarkistettu Internetin Google-, Bing- tai Yandex-karttapalvelusta käyttäen järven koordinaatteja.
3. ↑  Tieto on peräisin vironkielisesta artikkelista et:Orava Mustjärv, mutta sitä ei ole voitu vahvistaa muista lähteistä.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11  Keskkonnaregister: Mustjärv (VEE2130200) *Keskonnainfo*. Tallinna, Viro:  Keskkonnaministeerium. Viitattu 30.9.2020. (viroksi)
2. 1 2  Tamre, Ruta (toim.): *Eesti järvede nimestik*. Tallinna, Viro: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus, 2006. ISBN 978-9985-881-40-8. Teoksen verkkoversio (PDF) (viitattu 30.9.2020). (viroksi) (Arkistoitu – Internet Archive)
3. 1 2  Mustjärv (Orava Mustjärv), kalapeedia.et, viitattu 30.9.2020
4. ↑  Orava, Eesti Entsüklopeedia, viitattu 30.9.2020