recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Charlene Lucille de Carvalho-Heineken** (s. 30. kesäkuuta 1954, Amsterdam, Alankomaat) on hollantilainen, Lontoossa asuva perijätär, yritysjohtaja ja miljardööri.

Hän omistaa 23 prosentin osuuden panimojätti Heineken Internationalista ja on toiminut yhtymän hallintoneuvoston jäsenenä vuodesta 1988. Hän peri omistuksen pitkään yhtymän toimitusjohtajana toimineelta isältään Freddy Heinekenilta vuonna 2002.

Maaliskuussa 2018 yhdysvaltalainen talousjulkaisu Forbes luokitteli hänet miljardöörilistallaan maailman 86. rikkaimmaksi ihmiseksi ja 10. rikkaimmaksi naiseksi. Tuolloin hänen tai hänen perheensä varallisuudeksi arvioitiin oli 15,8 miljardia dollaria.

Charlene de Carvalho-Heineken koulutukseltaan Leidenin yliopistosta valmistunut oikeustieteen tohtori. Hän on naimisissa juristi, lapsinäyttelijä ja olympiahiihtäjä Michel de Carvalhon kanssa; Michel on Charlenen ohella panimoyhtymän hallituksen jäsen ja toimeenpaneva johtaja. Viiden lapsen äiti. Lapsista Alexander Alfred Charles de Carvalho (s.1984) työskenteli myös panimoalan johtajana ja toimi panimoyhtymän hallituksessa.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5  86. Charlene de Carvalho-Heineken & family (Maailman (dollari)miljardöörien listan 86. sija)  6.3.2018. Forbes, forbes.com. Viitattu 5.4.2018. (englanniksi)
2. 1 2  66. Charlene de Carvalho-Heineken $16.5B (Bloomberg Billionaires Index)  5.4.2018 (päiväkohtainen varallisuus ja sijoitus). bloomberg.com. Viitattu 5.4.2018. (englanniksi)
3. 1 2 3  Board of Directors (panimoyhtiön sivustolla ikärajoitus) Heineken International, theheinekencompany.com. Viitattu 5.4.2018. (englanniksi)
4. ↑  The World's Billionaires List (Maailman (dollari)miljardöörit, naiset)  6.3.2018. Forbes, forbes.com. Viitattu 5.4.2018. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Patricia Sellers (3.12.2014) Heineken's Charlene de Carvalho: A self-made heiress (englanniksi) (fortune.com)
* Danielle Rossingh (26.2.2003) Heineken heiress remains a mystery (englanniksi) (bbc.co.uk)
**Nur Jahan** (1577–1645) oli Intian suurmogulihallitsijan Jahangirin aviopuoliso. Nur Jahanin onnistui hallita miestään, joka oli maansa hallitsija vain nimellisesti. Jahangirin kuollessa valtaan nousi kuitenkin Nur Jahanin suosiman perillisen sijaan Shah Jahan. Nur Jahan kuoli vuonna 1645.

Elämäkerta
----------

Nur Jahan Jahangirin ja Khurramin seurassa Jahangirin valtakauden aikana tehdyssä maalauksessa Suurmogulien valtakunnasta.
Nur Jahan eli alkuperäiseltä nimeltään Mihr al-Nisa syntyi Kandaharissa vuonna 1577 ja hänen isänsä oli persialainen Ghiyath Beg. Hänen ensimmäinen aviomiehensä oli samoin persialaistaustainen Ali Kuli Beg. Ali oli toimi suurmoguli Akbarin armeijassa saavuttaen mainetta rohkeudellaan. Lopulta hän joutui kuitenkin salamurhan uhriksi. Murhan motiivi on epäselvä. Syyksi on esitetty esimerkiksi epäilyjä Alin petturuudesta, tai vaihtoehtoisesti sen syynä on saattanut olla Mihr al-Nisan uusi suhde. Neljä vuotta myöhemmin vuonna 1611 Mihr al-Nisasta tuli nimittäin Jahangirin vaimo, jolloin aiemmin nimeä Nur Mahall käyttänyt Nur otti nimen Jahan.

Nur Jahania kuvailtiin erittäin kauniiksi ja hän oli myös tuon ajan naisille epätyypillisesti myös hyvin lukenut. Kunnianhimoisena naisena Nur Jahan hallitsi myös miestään, josta tuli pian lähinnä nimellinen hallitsija vaimonsa alaisuudessa. Hän löi omissa nimissään kolikoita ja antoi jopa omia säädöksiään (*farman*) Nur Jahanin neuvonantajina toimivat hänen isänsä ja veljensä Asaf Khan. Hänen asemansa heikkeni huomattavasti hänen isänsä kuoltua, minkä lisäksi hänen veljensä alkoi tukea Khurramia hallitsijan seuraajaksi Nur Jahanin tukeman Shahryar Mirzan sijaan. Nur Jahan oli naittanut aiemmasta liitostaan syntyneen tyttärensä Shahryarille. Jahangirin ja Nur Jahanin liitosta ei syntynyt lapsia. Perillisten välinen kiista puhkesi avoimeksi kapinaksi vuosien 1622 ja 1625 välillä. Jahangir kuoli vuonna 1627 Khurram voitti Shahryarin ja nousi valtaistuimelle hallitsijanimellä Shah Jahan. Nur Jahan kuoli vuonna 1645, mutta aikalaislähteet kirjoittivat hänen viimeisestä kahdeksastatoista vuodestaan vain vähän.

Nur Jahanin hautarakennus valmistui hänen kuolinvuotenaan 1645 ja se sijaitsee Lahoressa.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Lecomte, E.J. van Donzel, Wolfhart Heinrichs ja C. Edmund Bosworth: *Encyclopaedia of Islam, Volume VIII (Ned-Sam)*, s. 124–125. BRILL, 1998. ISBN 978-90-04-09834-3. (englanniksi)
2. ↑  Stanley Wolpert: *Encyclopedia of India*, s. 319. Volume 2 E-J. Thomson Gale, 2006. ISBN 0-684-31349-9. (englanniksi)
3. ↑  Jahāngīr Encyclopædia Britannica. Viitattu 9.3.2018. (englanniksi)
4. ↑  Tomb of Nur Jahan *Lonely Planet*. Viitattu 9.3.2018. (englanniksi)


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Israel
* Yhdysvallat

 |
|  |
| Muut | 
* IdRef
* İslâm Ansiklopedisi

 |

 |
Charles-Édouard Brown-Séquard
**Charles-Édouard Brown-Séquard** (8. huhtikuuta 1817 Port Louis, Mauritius – 2. huhtikuuta 1894 Sceaux, Ranska) oli mauritiuslaissyntyinen brittiläis-ranskalainen lääkäri, joka loi teorian, jonka mukaan jokin kivesten tuottama aine voi palauttaa ikääntyvän miehen elinvoiman ja potenssin. Hän testasi itseensä ainetta, joka oli tehty marsujen ja koirien kiveksistä. Aine kulki nimellä *Brown-Séquardin eliksiiri*. Hän on kuvannut oireyhtymän, jota nykyisin nimitetään Brown-Séquardin oireyhtymäksi.

Brown-Séquard valmistui lääkäriksi Pariisissa 1846. Hän työskenteli eri maissa, vuodet 1864–1867 hän oli Harvardin yliopiston fysiologian ja neuropatologian professori, ja työskenteli jälleen välillä Pariissa, mutta palasi sitten New Yorkiin harjoittamaan lääkärintointa. Vuodesta 1878 kuolemaansa saakka hän työskenteli Collège de Francessa kokeellisen lääketieteen professorina. Hän oli Ranskan tiedeakatemian jäsen vuodesta 1886. Hän oli myös Royal Society of Londonin jäsen.

Lähteet
-------

1. ↑  Eric Chaline, History's Worst Inventions, s. 180
2. ↑  C.-É. Brown-Séquard: De la transmission croisée des impressions sensitives par la moelle épinière. *Comptes rendus de la Société de biologie*, (1850)1851, 2: 33-44.


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Norja
* Espanja
* Ranska
* BnF data
* Katalonia
* Saksa
* Israel
* Belgia
* Yhdysvallat
* Latvia
* Australia
* Kroatia
* Alankomaat
* Vatikaani

 |
|  |
| Tieteilijät | 
* CiNii

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Deutsche Biographie
* Trove

 |
|  |
| Muut | 
* SNAC
* IdRef

 |

 |
Keskivaikea Nurikabe-ruudukko
**Nurikabe** (jap. ぬりかべ) on japanilainen looginen ruudunpäättelypeli. Nurikabe on japania ja japanin kansantaruissa se viittaa tietä tukkivaan näkymättömään seinään, johon jalkaisin kulkevat vetoavat myöhästyessään. Nurikaben keksi ja nimesi japanilainen tehtäväjulkaisu "Nikoli". Tunnetuin englanninkielinen käännös on "*Islands in the Stream*" eli *saaret virrassa*.

Pelimekaniikka
--------------

Nurikabea pelataan yleensä neliömäisellä ruudukolla, jonka koko vaihtelee tehtävän haastavuuden mukaan. Alussa ruudukko on tyhjä lukuun ottamatta muutamia ruutuja, jotka sisältävät numeroita. Toisin kuin sudokussa, Nurikabessa ei kuitenkaan täytetä ruudukkoa numeroilla vaan mustilla ja valkoisilla ruuduilla (*Islands in the Stream* kutsuu näitä "vedeksi" ja "maaksi"). Mustat ruudut muodostavat "Nurikaben" eli "virran". Kaikkien mustien ruutujen täytyy muodostaa yhtenäinen ketju, joka ei sisällä 2x2 ruutua suurempia mustien palikoiden keskittymiä. Ketju ei saa myöskään sisältää numeroituja ruutuja. Valkoiset ruudut muodostavat "saaria". Jokaisessa saaressa saa olla vain yksi numeroitu ruutu ja itse saaressa numeroidun ruudun osoittama määrä ruutuja. Tehtävää ratkaistessa mustaksi tiedetyt ruudut merkitään mustiksi ja varmojen valkoisten ruutujen kohdalla käytetään pistettä.

Kuten monissa muissakin logiikkatehtävissä, kussakin Nurikabe-tehtävässä on vain yksi oikea ratkaisu. Satunnaisella ruutujen sijoittelulla ei siis saa aikaan toimivaa Nurikabe-tehtävää.

Vaikka pelin säännöt ovat huomattavasti useita muita logiikkatehtäviä monimutkaisempia, ne on helppo omaksua ja tehtävien ratkaiseminen on nopeasti opittu. Aloittelijat pystyvät ratkaisemaan haastavimmankin Nurikaben, jos heille annetaan tarpeeksi aikaa. Harjaantuneemmat ratkaisijat taas pystyvät tekemään saman tehtävän paljon nopeammin käyttäen hyväkseen oppiamiaan monimutkaisia päättelymenetelmiä.

Muutamia yksinketaisia ratkaisumenetelmiä
-----------------------------------------

* Koska kaksi "saarta" saavat koskettaa toisiaan vain nurkista, ruutu kahden eri saaren välissä on varmasti musta. Nurikabe-tehtävät aloitetaankin usein merkitsemällä vierekkäisten numeroiden väliin mustat ruudut.

* Kun "saari" on valmis - eli kun siihen kuuluu sen sisältämän numeron verran ruutuja - kaikki sitä sivuavat ruudut ovat mustia, hieman samaan tapaan kuin laivanupotuksessa. Yksinäisten saarten tapauksessa (numero yksi) kaikki numeroa sivuavat neljä ruutua ovat automaattisesti mustia.

* Kun kolme mustaa ruutua muodostaa "L":n, neljäs, siitä neliön tekevä ruutu ei voi olla sääntöjen mukaan musta, joten sen on pakko olla valkoinen. Tämä sääntö unohtuu ratkaisijoilta hyvin usein, joten se kannattaa pitää mielessä tehtävänratkaisun jumittuessa.

* Kaikkien mustien ruutujen tulee olla yhteydessä toisiinsa. Mikäli mustalla osiolla on vain yksi mahdollinen laajenemissuunta, sen täytyy laajeta sinnepäin.
**と** hiraganalla tai **ト** katakanalla ovat kaksi japanin kielen kirjoittamiseen käytettyä kana-merkkiä, jotka edustavat samaa tavua. Ne lausutaan /to/, ja ne ovat kana-aakkostojen 20. sijalla te- ja na-tavujen välissä.

Alkuperä
--------

Hiragana と ja katakana ト on johdettu man'yōgana-merkistön kautta kanjista 止.

Tarkkeet
--------

Merkkeihin voidaan lisätä dakuten, jolloin muodostuvat tavut ど ja ド, jotka lausutaan /do/.

Latinisaatio
------------

Kanat latinisoidaan samalla tavalla sekä Hepburn-, Kunrei-shiki että Nihon-shiki-järjestelmissä, "to" ja niiden soinnilliset vastineet "do".

Kirjoitus
---------

Vetojen järjestys merkille と.
Hiragana と kirjoitetaan kahdella vedolla:

1. Lyhyt pystyveto.
2. Ylhäältä oikealta lähtevä, oikealle avoin syvä kaari, joka koskettaa edellisen vedon alaosaa.

Vetojen järjestys merkille ト.
Katakana ト kirjoitetaan kahdella vedolla:

1. Pystyveto ylhäältä alas.
2. Lyhyt diagonaalinen veto edellisen vedon keskikohdasta oikealle alas.

Tietotekniikassa
----------------

* Unicode-merkinnät:
	+ と: U+3068
	+ ト: U+30C8
	+ ど: U+3069
	+ ド: U+30C9

Lähteet
-------

* Japanese Hiragana Omniglot. Viitattu 23. lokakuuta 2008.
* Japanese Katakana Omniglot. Viitattu 23. lokakuuta 2008.
* Hiragana Character Chart Unicode. Viitattu 23. lokakuuta 2008.
* Katakana Character Chart Unicode. Viitattu 23. lokakuuta 2008.
Sulfamiinihappo toimii kahtaisionina. Kaksisuuntainen nuoli symboloi tasapainoreaktiota.
**Kahtaisioni** eli **zwitterioni** eli **dipolaarinen ioni** on molekyyli, jossa on yksi tai useampi hapan ja emäksinen ryhmä. Näistä ryhmistä vähintään kaksi tai useampi on sähköisesti varautunut siten, että molekyylin kokonaisvaraus on nolla. Liuoksessa kahtaisionisuuteen pystyvät molekyylit esiintyvät kahtaisioneina ainoastaan isoelektrisessä pisteessään, eli tietyssä pH-arvossa.

Kahtaisioniset aineet ovat amfoteerisiä (toimivat happoina ja emäksinä) ja jos liuoksen pH menee yli tai alle isoelektrisen pisteen pH:n, alkaa liuoksessa esiintymään merkittävissä määrin myös negatiivisesti tai positiivisesti varautuneita molekyylejä, joiden kokonaisvaraus ei siis ole nolla.

Happoryhmä saa varauksen luovuttamalla protonin (H+) ja emäsryhmä vastaanottamalla H+. Protonin luovutuksen ja vastaanoton voidaan ajatella tapahtuvan molekyylin sisällä ja siksi kahtaisioneja kutsutaan joskus nimellä **sisäinen suola**. Protonien siirto ei usein kuitenkaan tapahdu oikeasti suoraan molekyylin sisällä, vaan liuottimen kautta (liuotin luovuttaa ja vastaanottaa H+).

Glysiini toimii kahtaisionina.
Kahtaisioneja ovat esimerkiksi aminohapot. Näissä on aina happoryhmänä toimiva karboksyylihapporyhmä (–COOH) ja emäsryhmänä toimiva amiiniryhmä (–NH2). Glysiini (kuvassa) on kahtaisioninen ja on pH:ltaan neutraalissa liuoksessa lähinnä kahtaisionimuodossa.

Termi *zwitterioni* tulee saksankielestä: *zwitter* tarkoittaa hermafrodiittia tai hybridiä.

Katso myös
----------

* Amfolyytti

Lähteet
-------

1. 1 2  International Union of Pure and Applied Chemistry: zwitterionic compounds/zwitterions *goldbook.iupac.org*. doi:/10.1351/goldbook.Z06752.  Viitattu 14.3.2018.
2. ↑  Campbell, Mary K.: *Biochemistry*, s. 54. Australia: Thomson/Brooks/Cole, 2009. OCLC: 191767694. ISBN 0495390410.
3. 1 2  amino acid *Encyclopedia Britannica*.  Arkistoitu 21.7.2018. Viitattu 14.3.2018.
4. ↑  P. G. Jönsson, Å ;. Kvick: Precision neutron diffraction structure determination of protein and nucleic acid components. III. The crystal and molecular structure of the amino acid α-glycine.  *Acta Crystallographica Section B Structural Crystallography and Crystal Chemistry*, 15.6.1972, 28. vsk, nro 6, s. 1827–1833. doi:10.1107/s0567740872005096. ISSN 0567-7408. Artikkelin verkkoversio.
5. ↑  The Amino Acids *chemed.chem.purdue.edu*.  Arkistoitu 11.2.2017. Viitattu 14.3.2018.
6. ↑  Eni Generalic, Faculty of Chemistry and Technology, Split, Croatia: Zwitterion *glossary.periodni.com*.  Arkistoitu 6.7.2017. Viitattu 14.3.2018.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Kahtaisioni** Wikimedia Commonsissa
Javad Kazemian
**Javad Kazemian** (s. 23. huhtikuuta 1981 Kashan, Iran) on iranilainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan oikea laitahyökkääjä.

Kazemian on pelannut seuratasolla muun muassa Ajman Clubissa Arabiemiraateissa. Iranin jalkapallomaajoukkueessa hän on tehnyt yhden maalin pelaamissaan 36 ottelussa. Hän kuului Iranin joukkueeseen Saksan MM-kisoissa 2006 mutta ei päässyt siellä pelaamaan.

Javad Kazemianin veli kuoli vuonna 2004. Tehdessään maalin Kazemian ottaa paitansa pois ja näyttää T-paidassaan olevan veljensä kuvan. Kazemian on todennut: "Minä en koskaan jätä hänen muistojaan pois".

Lähteet
-------

1. ↑  Kuusela, Martti, ym.: *Jalkapallon MM-kisat Saksa 2006*, s. 43. Intereuropean Publications Ltd Oy, 2006. ISBN 952-99551-1-1.
2. ↑  Kuusela, Martti, ym.: *Jalkapallon MM-kisat Saksa 2006*, s. 40–41, 43. Intereuropean Publications Ltd Oy, 2006. ISBN 952-99551-1-1.

  

Iranin joukkue – Jalkapallon MM-kilpailut 2006
1 Mirzapour |
2 Mahdavikia |
3 Bakhtiarizadeh |
4 Golmohammadi |
5 Rezaei |
6 Nekounam |
7 Zandi |
8 Karimi |
9 Hashemian |
10 Daei |
11 Khatibi |
12 Roudbarian |
13 Kaebi |
14 Teymourian |
15 Borhani |
16 Enayati |
17 Kazemian |
18 Zare |
19 Sadeqi |
20 Nosrati |
21 Madanchi |
22 Talebloo |
23 Shojaei |
Valmentaja Ivanković
Jaume Traserra Cunillera

**Jaume Traserra Cunillera** (11. heinäkuuta 1934 Granollers – 25. tammikuuta 2019 Granollers) oli espanjalainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi 19. maaliskuuta 1959 ja nimitettiin Barcelonan arkkihiippakunnan vihkipiispaksi sekä Selemselaen titulaaripiispaksi 9. kesäkuuta 1993. Piispaksi vihkiminen seurasi 5. syyskuuta. Pääkonsekraattorina toimi Ricardo María Carles Gordó, jota avustivat Narciso Jubany Arnau ja Antonio María Javierre Ortas.

Traserra Cunillera sai 28. heinäkuuta 2001 nimityksen Solsonan piispaksi, jona hän toimi, kunnes jäi eläkkeelle 3. marraskuuta 2010.

Lähteet
-------

1. 1 2  Catholic-Hierarchy.org: Bishop Jaume Traserra Cunillera


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Espanja
* Saksa

 |
|  |
| Muut | 
* IdRef

 |

 |
**Maria *Christina* Krause** (s. 8. elokuuta 1963) on suomalainen psykologi ja tutkija, joka toimi kognitiotieteen professorina Helsingin yliopistossa.

Krause kirjoitti ylioppilaaksi Turun Katedralskolanista ja opiskeli sitten psykologiaa Åbo Akademissa. Hän suoritti maisterin tutkinnon 1992, lisensiaatin tutkinnon 1995 ja väitteli tohtoriksi 1997. Vuodesta 1998 hän on toiminut kokeellisen neuropsykologian dosenttina Turun yliopistossa ja vuodesta 2001 kokeellisen neurotieteen dosenttina Åbo Akademissa. Vuonna 2002 hänet nimitettiin Helsingin yliopiston kognitiotieteen professoriksi.

Krausen eniten siteerattuja artikkeleita on vuonna 2008 julkaistu tutkimus "Effects of Electromagnetic Fiels Emitted by Cellular Phones on the EEG During an Auditory Memory Task" (*Bioelectromagnetics*, 25, [1], 33–40, January 2004).

Nuoruudessaan Christina Krause soitti rumpuja ja oli läpi 1980-luvun mukana Beat-yhtyeessä, joka tuli toiseksi vuoden 1981 Syksyn sävelessä ja edusti Suomea vuoden 1990 Eurovision laulukilpailussa kappaleella "Fri?". Työskennellessään musiikkiterapeuttina hän kiinnostui psykologiasta.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Curriculum vitae, Maria Christina Krause  5.8.2011. Helsingin yliopisto. Viitattu 26.10.2017.
2. ↑  Frantz, Eva: 1990 - Finlandssvenskarnas (h)år i Euroviisut *Svenska Yle*.  20.2.2016. Viitattu 26.10.2017.
3. ↑  Ollikainen, Tapio: From musician to professor *Universitas Helsingiensis*.  Kevät 2004. Helsingin yliopisto. Viitattu 26.10.2017.
**Jurva** on vanha suomalainen miehen etunimi. Sen tiedetään olleen käytössä jo vuonna 1405.

Keskiajalla Jurva on esiintynyt Suomessa paitsi etunimenä myös useiden talojen ja kylien nimenä. Kielitieteilijä Viljo Nissilä on pitänyt näiden nimien lähtömuotona roomalaiskatolisuuteen liittyvää miehennimeä Georgius. Hän on tulkinnut, että Jurva olisi kehittynyt Georgiuksen vanhoista saksalaisista muunnelmista *Jurge*, *Jurgen* ja *Jurgis*. Tämä teoria ei ole kuitenkaan saanut varauksetonta kannatusta muilta nimistöntutkijoilta. Esimerkiksi Timo Alanen on puoltanut toisenlaista näkemystä, jonka mukaan Jurva olisi muinaisruotsalaista perua.

Jurva on nykyään yleisempi sukunimenä kuin etunimenä. Digi- ja väestötietoviraston etunimitilastoon on vuoteen 2022 mennessä kirjattu noin 10–20 Jurva-nimistä miestä.

Nimipäivä
---------

Suomalaista nimipäiväkalenteria uudistettiin perusteellisesti 1920-luvulla, ja silloin almanakasta poistettiin paljon vierasperäisiä, "epäsuomalaisiksi" katsottuja nimiä. Tilalle otettiin muun muassa nimi Jurva, joka miellettiin "aitosuomalaiseksi". Vuosina 1929–1949 Jurvalla oli almanakassa nimipäivä 24. syyskuuta. Kun nimi ei saavuttanut suosiota, se poistettiin kalenterista.

Lähteet
-------

1. ↑  Vilkuna, Kustaa: *Etunimet*, s. 122. Viides painos. Toim. Pirjo Mikkonen. Helsinki: Otava, 2007. ISBN 978-951-1-18892-6.
2. ↑  Mikkonen, Pirjo & Paikkala, Sirkka: *Sukunimet*, s. 171. Uudistettu laitos. Helsinki: Otava, 2000. ISBN 951-1-14936-9.
3. ↑  Nimipalvelu (etunimi- ja sukunimitilastot, hakusana "Jurva")  Päivitetty 31.10.2022. Digi- ja väestötietovirasto. Viitattu 4.11.2022.
4. ↑  Kiviniemi, Eero: *Rakkaan lapsen monet nimet. Suomalaisten etunimet ja nimenvalinta*, s. 116–117, 119. Espoo: Weilin+Göös, 1982. ISBN 951-35-2797-2.
5. ↑  Lempiäinen, Pentti: *Suuri etunimikirja*, s. 368. Kolmas tarkistettu painos. Toim. Raisa Vuohelainen. Helsinki: WSOY, 2004. ISBN 951-0-29400-4.
Lehden ensimmäisen numeron etusivu.
**Kalevatar** oli Helsingissä vuosina 1894–1896 ilmestynyt aikakauslehti.

Saima Grönstrandin julkaisema ja toimittama *Kalevatar* oli Alexandra Gripenbergin *Kodin ja Yhteiskunnan* ohella yksi varhaisimmista suomalaisista naisten yleislehdistä. Se sanoutui irti politiikasta ja aatteista ja keskittyi kotitalousneuvoihin, muotiin, naisten elämäkertoihin ja kaunokirjallisuuteen. Erityisesti *Kalevatar* halusi valistaa maaseudun naisia. Kahdesti kuukaudessa ilmestynyt lehti eli vain runsaan vuoden ajan.

Lähteet
-------

1. ↑  *Suomen lehdistön historia 10: Aikakauslehdistön historia*, s. 136. Kuopio: Kustannuskiila oy, 1992. ISBN 951-657-327-4.
2. ↑  Tuusvuori, Jarkko S.: *Kulttuurilehti 1771–2007*, s. 116. Helsinki: Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2007. ISBN 978-951-746-918-0.
3. ↑  Kurikka, Jussi & Takkala, Marketta: *Suomen aikakauslehdistön bibliografia 1782–1955*, s. 80. Helsinki: Helsingin yliopiston kirjasto, 1983. ISBN 951-45-3158-2.

Aiheesta muualla
----------------

* *Kalevatar* digitoituna kansalliskirjastossa
**Egyptiläisten jumalten pyhäkkö** oli antiikin aikainen egyptiläisperäisten kulttien pyhäkkö Prienessä Vähässä-Aasiassa, nykyisessä Turkissa.

Historia
--------

Egyptiläisten jumalten pyhäkkö rakennettiin alun perin hellenistisen kauden alussa 300- ja 200-lukujen eaa. taitteessa tai hieman myöhemmin 200-luvulla eaa. Sitä muutettiin myöhemmässä vaiheessa, oletettavasti vuoteen 100 eaa. mennessä eli vielä ennen roomalaisen kauden alkua. Pyhäkön omistaminen egyptiläisille jumalille tiedetään rakennuksesta löytyneistä piirtokirjoituksista. Ne mainitsevat jumalat Isis, Serapis, Anubis, Harpokrates ja Herakles. Egyptiläisten jumalten läsnäolo Prienessä voi selittyä kauppayhteyksillä. Toisaalta se voi liittyä hellenististen kuningaskuntien välisiin sotiin 200-luvun eaa. puolessa välissä, jolloin Egyptissä valtaa pitänyt Ptolemaios III yritti saada alueen valtaansa.

Rakennus
--------

Pyhäkkö sijaitsi Prienen alakaupungin itäosassa Prienen teatterin itäpuolella, kaupungin kahden pohjoisimman itä-länsisuuntaisen pääkadun eli niin kutsuttujen Teatterikadun ja Athenen kadun välissä olleella noin viisi metriä korkealla pengerryksellä. Se koostui muurilla ympäröidystä pyhäkköpihasta eli temenoksesta, jossa oli suurikokoinen suorakulmainen alttari. Temenoksen koko oli noin 47 × 31 metriä. Alttarin koko oli noin 14,6 × 7,3 metriä, ja korkeus noin 1,7 metriä. Alttarille johti portaat sen eteläpuolelta. Pyhäkköalueen sisäänkäynti oli alun perin itäsivulta ja myöhemmin pohjoissivulta propylon-portin kautta. Sen leveys oli noin 4,3 metriä ja syvyys noin 4,4 metriä. Länsisivulle lisättiin myöhemmässä vaiheessa portiikki.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Priene, Sanctuary of Egyptian Gods (Building) *Perseus*. Viitattu 4.11.2019.
2. 1 2 3  Egyptian Gods *Priene.net*.  Arkistoitu 14.5.2021. Viitattu 4.11.2019.
**Rubiinikurkkukolibri** (*Archilochus colubris*) on Väli- ja Pohjois-Amerikassa elävä pieni kolibrilaji.

Koko ja ulkonäkö
----------------

Rubiinikurkkukolibrin ääntelyäÄänitiedostojen kuunteluohjeet

Naaraspuolinen yksilö

Rubiinikurkkukolibrin pituus on 7–9 cm ja siipien kärkiväli 8–11 cm. Se painaa 2–6 grammaa. Aikuiset yksilöt ovat ylhäältä kiiltävän vihreitä ja alapuolelta harmaanvalkoisia, siivet ovat lähes mustat. Nokka on pitkä, suora ja erittäin kapea.
Koiraalla on kurkun alueella rubiininpunainen alue ja tumma, haaroittuva pyrstö. Naaraspuolisten yksilöiden pyrstö on päästään vaalea ja tasainen. Naarailla ei myöskään ole punaista laikkua kaulassaan ja ne ovat hieman koiraita suurempia.

Elinympäristö ja levinneisyys
-----------------------------

Rubiinikurkkukolibri pesii lähinnä itäisen Pohjois-Amerikan alueilla sekä Kanadan preerioilla, lehti- ja havumetsissä sekä puutarhoissa. Rubiinikurkkukolibri on muuttolintu ja viettää talvet eteläisessä Meksikossa ja Karibianmeren alueella.

Elintavat
---------

Rubiinikurkkukolibrit elävät yksin ja aikuiset yksilöt yleensä tapaa toisiaan muuta kuin parittelutarkoituksissa. Sekä naaraat että koiraat puolustavat aggressiivisesti omia reviirejään.

### Ravinto

Ravinto koostuu pääosin kukkien medestä, mutta toisinaan kolibri syö myös tikkojen puihin hakkamista aukoista saamaansa mahlaa.

Lähteet
-------

1. ↑  BirdLife International: *Archilochus colubris* *IUCN Red List of Threatened Species. Version 2013.2*.  2012. International Union for Conservation of Nature, IUCN, Iucnredlist.org. Viitattu 7.4.2014. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Videoita rubiinikurkkukolibreista

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Taksonitunnisteet | 
* Wikidata: Q834843
* Wikispecies: Archilochus colubris
* ABA: ruthhu
* ARKive: archilochus-colubris
* Avibase: DEC3D8D0C74C598B
* BirdLife: 22688193
* BOLD: 9939
* CoL: G96Z
* BOW: rthhum
* eBird: rthhum
* EPPO: ARHLCO
* Euring: 8150
* GBIF: 5228514
* GNAB: ruby-throated-hummingbird
* IBC: ruby-throated-hummingbird-archilochus-colubris
* iNaturalist: 6432
* IRMNG: 10195259
* ITIS: 178032
* IUCN: 22688193
* NatureServe: 2.105069
* NCBI: 190676
* Neotropical: rthhum
* ODNR: ruby-throated-hummingbird
* Species+: 9589
* Xeno-canto: Archilochus-colubris

 |

 |
**Jorma Kalevi Alén** (16. marraskuuta 1930 Helsinki – 14. tammikuuta 2012 Vantaa) oli suomalainen tullivirkailija ja kunnallisneuvos, joka toimi Vantaalla sekä pitkään kunnallispoliitikkona että useita vuosia apulaiskaupunginjohtajana.

Kalevi Alén syntyi myymälänhoitaja Emil Alénin ja siivooja Lyyli Johanna Vileniuksen perheeseen. Hänen puolisonsa vuodesta 1953 oli Kirsi Johanna Angelin. Alén oli tullimestari, joka toimi Tullin palveluksessa 1951–1987. Vantaan apulaiskaupunginjohtaja hän oli 1987–1993. Apulaiskaupunginjohtajana Alén vastasi kaavoitus- ja kiinteistöäasioista. Alén oli SDP:n puoluetoimikunnan jäsen 1984–1987. Kunnallisneuvoksen arvo hänelle myönnettiin 1993. Alén oli Vantaan kaupunginvaltuuston jäsen 1974–1987, kaupunginhallitukseen hänet valittiin ensimmäisen kerran jo vuonna 1967 ja kaupunginhallituksen puheenjohtajana hän toimi yli kymmenen vuotta, 1974–1987.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Irja Hämäläinen, Risto Rantala, Hannakatri Hollmén (toim.): *Kuka kukin on 1994*, s. 28-29. Helsinki: Otava, 1994. ISBN 951-1-12833-7.
2. 1 2  Muistot. Kalevi Alen. HS, 1.2.2012. (Viitattu 25.3.2018)
**Johannes Heinonen** (s. 27. tammikuuta 1954) on suomalainen kuvataiteilija. 

Hänet tunnetaan parhaiten surrealismia edustavista yhteiskuntakriittisistä maalauksistaan, joissa satiirin kohteena ovat suomalaiset poliitikot. Poliitisen satiirin lisäksi Heinosen tuotanto käsittää maisema- ja eläinmaalauksia sekä kaupunkikuvia. Hän on myös toiminut lavastajana muun muassa Rauni Mollbergin elokuvassa Ystävät, toverit sekä tehnyt mainos- ja sisustusmaalauksia.

Eduskuntavaaleissa 2011 Heinonen oli Pirkanmaan vaalipiirissä Suomen Kommunistisen Puolueen ehdokkaana ja sai 56 ääntä.

Teosten sensurointi ja kohut
----------------------------

Nokialla asuvan Heinosen maalaukset ovat herättäneet kohua useissa eri näyttelyissä. Häntä on myös luonnehdittu "Suomen sensuroidummaksi taiteilijaksi". Heinäkuussa 2009 Lempäälän Piippo-keskuksessa järjestetystä näyttelystä kunnan virkamiehet poistivat yhdeksän Heinosen työtä. Ne kuvasivat muun muassa naisten alusasuihin pukeutunutta Juha Mietoa, alastonta Sirkka-Liisa Anttilaa sekä Stalin-tyylisillä viiksillä esitettyä Tarja Halosta ja Hitler-viiksistä Timo Soinia. Maalaukset olivat myöhemmin esillä helsinkiläisessä galleriassa.

Tammikuussa 2012 nousivat otsikoihin Nokian taidetalossa esillä olleet teokset, jotka esittivät alastomia Suomen presidenttejä.

Lähteet
-------

1. ↑  Johannes Heinonen – Piilosta tarkkaileva romantikko ja ahneuden ajan kärkevä satiirikko (Arkistoitu – Internet Archive) Suomen surrealistit. Viitattu 28.10.2013.
2. ↑  Vaalit 2011 tulospalvelu (Arkistoitu – Internet Archive) Yleisradio. Viitattu 28.10.2013.
3. ↑  Kielletyt kuvat  11.9.2009. Tiedonantaja.  Arkistoitu 29.10.2013. Viitattu 28.10.2013.
4. ↑  Painostavatko päättäjät kulttuuritoimen viranhaltijoita? – Johanneksen keljumit eivät Lempäälässä kelvanneet  17.7.2009. Kansan Uutiset Verkkolehti. Viitattu 28.10.2013.
5. ↑  Lempäälä poisti poliitikkoja irvailevia tauluja näyttelystä - katso kuvat  10.7.2009. MTV3. Viitattu 28.10.2013.
6. ↑  Sensuroidut Heinoset Helsingissä  24.8.2009. Kansan Uutiset Verkkolehti. Viitattu 28.10.2013.
7. ↑  IL: Kohunäyttely ravisuttaa Nokiaa, teosten poistoa jo vaadittu  14.1.2012. Aamulehti.  Arkistoitu 29.10.2013. Viitattu 28.10.2013.

Aiheesta muualla
----------------

* Johannes Heinosen kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
AVEK
**Audiovisuaalisen kulttuurin edistämiskeskus** (AVEK) tukee tekijänoikeusvaroilla av-kulttuuria. Tekijänoikeusjärjestö Kopioston yhteydessä toimiva AVEK on perustettu vuonna 1987.

AVEKin edistämisvarat ovat pääasiassa peräisin yksityisen kopioinnin hyvitysmaksusta. AVEK myöntää tukea elokuvan eri lajityyppien kehittelyyn ja kulttuurivientiin, av-alan tekijöiden jatko- ja täydennyskoulutukseen sekä festivaalien ja tapahtumien järjestämiseen. Lisäksi AVEK myöntää tukea lyhyt-, dokumentti- ja animaatioelokuvien sekä mediataideteosten tuotantoon. Vuosittain tukea saa noin 30 elokuvahanketta ja 70–90 mediataideteosta. Kerran vuodessa jaettava AVEK-palkinto on merkittävin mediataiteen tunnustus Suomessa ja arvoltaan 15 000 euroa.

AVEK myöntää opetus- ja kulttuuriministeriön osoittamista DigiDemo- ja CreaDemo-määrärahoista tukea kulttuuristen sisältöjen ja kulttuuriyrittäjyyden kehittämiseen.

AVEKin johtajana on toiminut vuodesta 2019 Ulla Simonen.

Lähteet
-------

1. ↑  Ulla Simonen AVEKin johtajaksi – *AVEK-uutinen, 13.12.2018*

Aiheesta muualla
----------------

*
**Metageitnia** (m.kreik. Μεταγείτνια) oli antiikin Ateenassa vietetty juhla, joka oli omistettu Apollon Metageitniokselle. Sitä vietettiin Metageitnion-kuussa eli nykyisen elo-syyskuun aikoihin, mutta sen tarkempaa päivää ei tunneta.

Metageitnia oli hyvin vanha naapurustojuhla, joka juhlisti jollakin tavalla asuinpaikan vaihdoksia. Kreikkalaisessa mytologiassa juhla kytkettiin Theseuksen muuttoon Meliten demoksesta Diomeian demokseen. Myöhemmin se liitettiin muun muassa Joonian siirtokuntien perustamisen aikaan. Apollon Metageitnios toimi siirtokuntien perustamisen suojelijana. Vilkkaimman siirtokuntien perustamisen vaiheen jäätyä taakse juhlan merkitys väheni, ja klassiselle kaudelle tultaessa se oli muuttunut lähinnä nimeksi.

Lähteet
-------

1. ↑  Liddell, Henry George & Scott, Robert: Μεταγείτνια, τά *A Greek-English Lexicon*.  1940. Oxford:  Clarendon Press / Perseus Digital Library, Tufts University.  (englanniksi)
2. 1 2  Phillipson, J.: *C.P. Cavafy Historical Poems: A Verse Translation with Commentaries*, s. 14–15. AuthorHouse, 2013. ISBN 1481788620. Teoksen verkkoversio.
**Metafysiikan esitys** (*Discours de métaphysique*) on Gottfried Leibnizin vuonna 1686 julkaisema lyhyehkö, noin kuusikymmensivuinen filosofinen metafysiikkaa käsittelevä tutkielma. Teoksessa Leibniz kehittelee filosofiaansa koskien fyysisiä substansseja, liikettä, kappaleiden resistenssiä sekä Jumalan roolia maailmassa. Teos on jaettu 37 lukuun.

Leibnizin metafysiikan perusteet ovat, että Jumala on äärimmäisen täydellinen olento (I), että Jumala on hyvä, mutta hyvyys on olemassa Jumalasta itsenäisenä (II), ja että Jumala on luonut maailman täydellisessä järjestyksessä ja täydelliseksi (III–VII).

*Discours* esitti omana aikanaan kiistanalaisen väitteen, jonka mukaan "skolastisten filosofien mielipiteitä ei tulisi kokonaan ylenkatsoa" (XI). Modernin filosofian varhaiset teokset 1600-luvulla perustuivat usein kaiken keskiaikaisen filosofian hylkäämiseen. Leibniz ei suhtautunut skolastiikan virheisiin aivan yhtä ankarasti. Hän kirjoitti: "Jos joku huolellinen ja mietiskelevä mieli näkisi vaivan selventääkseen ja ohjatakseen heidän ajatuksiaan analyyttisten geometrien tapaan, hän voisi löytää suuren aarteen tärkeitä totuuksia, jotka ovat täysin todistettavissa".

Leibniz selittää näkemystään fyysisistä substansseista laajemmin *Monadologiassaan*.

Kirjallisuutta
--------------

* Leibniz, Gottfried Wilhelm:: *Filosofisia tutkielmia*. Toimittaneet Tuomo Aho ja Markku Roinila. Suomentajat: Tuomo Aho ym. Helsinki: Gaudeamus, 2010. ISBN 952-495-121-0.

Aiheesta muualla
----------------

* Leibniz, Gottfried Wilhelm: *Discourse on Metaphysics* (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
**Káto Vátheia** (kreik. Κάτω Βάθεια; transl. myös *Káto Váthia*) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kreetan saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Chersónisoksen kuntaan, Iraklionin alueyksikköön ja Kreetan alueeseen. Kylän väkiluku on 86 (vuonna 2011).

Káto Vátheian Vapahtajan kirkastumisen (*Metamórfosi tou Sotíros*) kirkko.
Káto Vátheian kylä, suomeksi "Ala-Vátheia", sijaitsee noin 14 kilometriä itäkaakkoon Iraklionin kaupungista. Kylän pohjoispuolelta saa alkunsa Porofárangon rotko eli Sfakorýakon rotko, jonka pituus on noin kaksi kilometriä. Kylästä etelään sijaitsee Epáno Vátheian kylä eli "Ylä-Vátheia".

Káto Vátheia muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Κάτω Βαθείας, *Topikí Koinótita Káto Vatheías*), johon kuuluvat varsinaisen Káto Vátheian kylän lisäksi kylän ranta-asutus Vatheianós Kámpos sekä Vrachókipoksen kylä. Koko yhdyskunnan väkiluku on 1 357. Aiemmin Káto Vátheia kuului Goúvesin kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Chersónisoksen kunnan Goúvesin kunnallisyksikköön.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Απογραφή Πληθυσμού - Κατοικιών 2011. Väestönlaskennan tulokset (XLS)  2011. The Hellenic Statistical Authority (Kreikan tilastokeskus ELSTAT).  Arkistoitu 25.12.2013. Viitattu 1.9.2014. (kreikaksi)
2. ↑  Επάνω Βάθεια *Land of Experiences*. Viitattu 6.9.2021.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Káto Vátheia** Wikimedia Commonsissa
Meta Hrovat
**Meta Hrovat** (s. 2. maaliskuuta 1998) on slovenialainen alppihiihtäjä, joka edustaa 
KRG-ASK Kranjska Gora -seuraa.

Lillehammerin nuorten talviolympialaisissa 2016 Hrovat saavutti pujottelussa pronssia. Nuorten maailmanmestaruuskilpailuissa hän saavutti alppiyhdistetyssä hopeaa Åressa 2017, voitti pujottelussa kultaa ja uusi alppiyhdistetyn hopeansa Davosissa 2018 sekä voitti toistamiseen pujottelussa kultaa Val di Fassassa 2019. Pyeongchangin olympialaisissa 2018 hän sijoittui suurpujottelussa 14:nneksi ja pujottelussa 21:nneksi. Åren MM-kilpailuissa 2019 Hrovat sijoittui suurpujottelussa 22:nneksi. Cortina d’Ampezzon MM-kilpailuissa 2021 hän oli parisuurpujottelussa 16:s ja supersuurpujottelussa 28:s mutta pujottelu, suurpujottelu ja alppiyhdistetty päättyivät hänen osaltaan keskeyttämiseen. Pekingin olympialaisissa 2022 hän sijoittui suurpujottelussa seitsemänneksi.

Alppihiihdon maailmancupissa Hrovat kilpaili ensimmäisen kerran Lienzin suurpujottelussa joulukuussa 2015. Ensimmäiset maailmancupin pisteensä hän saavutti Semmeringin pujottelussa joulukuussa 2016 oltuaan 28:s. Kymmenen parhaan joukkoon hän sijoittui ensimmäisen kerran oltuaan kahdeksas Lienzin suurpujottelussa joulukuussa 2017. Ensimmäisen palkintosijansa hän saavutti oltuaan kolmas Lenzerheiden suurpujottelussa tammikuussa 2018. Hän sijoittui kolmanneksi myös Kranjska Goran suurpujottelussa helmikuussa 2020 sekä seuraavalla kaudella Kranjska Goran jälkimmäisessä suurpujottelussa tammikuussa 2021 ja Lenzerheiden suurpujottelussa maaliskuussa 2021.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Meta Hrovat Kansainvälinen hiihtoliitto (FIS).  (englanniksi)
**Lasos Hermionelainen** (m.kreik. Λάσος ὁ Ἑρμιονεύς, *Lasos ho Hermioneus*, lat. *Lasus*; 500-luku eaa.) oli antiikin kreikkalainen lyyrinen runoilija, joka oli kotoisin Hermionesta, Argoliista. Hänen tiedetään toimineen Ateenassa tyranni Peisistratoksen suvun hallitessa.

Lasos oli Pindaroksen opettaja musiikissa ja runoudessa, ja Simonideen kilpailija. Pseudo-Plutarkhoksen teoksen *De musica* mukaan Lasos kehitti dithyrambirunoutta, ja hänen nimiinsä on usein laitettu myös sen keksiminen. Lasoksen dithyrambit esittelivät muutoksia sekä musiikkiin, rytmiin että teemoihin: ne olivat kuorolauluja, joita säestivät useat huilut; samalla dithyrambeista tuli mimeettisempiä, eivätkä niiden aiheet rajoittuneet enää pelkästään Dionysoksen seikkailuihin.

Lasoksen äärimmilleen viety hienostuneisuus näkyy muun muassa siinä, että hän vältti sigman (s-äänteen) käyttöä runoissaan sen suhisevan äänen vuoksi. Eräästä tällaisesta runosta, hymnistä Hermionen Demeterille, on säilynyt muutamia säkeitä Athenaioksen kautta.

Lasos kirjoitti myös ensimmäisen teoreettisen tutkielman musiikista. Herodotoksen mukaan Lasos paljasti Onomakritoksen tekemät Musaioksen oraakkelinlausumien väärennökset.

Diogenes Laertioksen mukaan Hermippos luki Lasoksen Kreikan seitsemän viisaan joukkoon, yhtenä seitsemästätoista ehdokkaasta.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  
*Encyclopaedia Britannica 11th ed.* (1911), hakusana "Lasus". Encyclopaedia Britannica Company, Cambridge, Englanti.
2. ↑  Pseudo-Plutarkhos: *De musica* XXIX.
3. ↑  Athenaios: *Deipnosofistai* XIV.624.
4. ↑  Herodotos: *Historiateos* 7.6.3-5.
5. ↑  Diogenes Laertios: *Merkittävien filosofien elämät ja opit* I.41-42.

Kirjallisuutta
--------------

* Schneidewin, Friedrich Wilhelm: *De Laso Hermionensi*. Göttingen: Typis expressit Officina Dieterichiana, 1842.
Lehden etusivu vuodelta 1872.
**Le Tour du monde** ("Matka maailman ympäri") oli vuosina 1860–1914 ilmestynyt ranskalainen kuvitettu aikakauslehti. Se julkaisi koti- ja ulkomaisia matkakertomuksia eri puolilta maailmaa.

Édouard Chartonin toimittama ja Hachette-kustantamon julkaisema viikkolehti seurasi ranskalaisen ja brittiläisen imperialismin kehitystä, mutta sen näkökulma oli enemmän pedagoginen kuin nationalistinen. Chartonin tavoitteena oli jakaa suurelle yleisölle tietoa maantieteestä ja eri puolille maailmaa suuntautuneista tutkimusretkistä. Lehden kirjoittajia olivat muun muassa Jules Crevaux, Guillaume Lejean, Adolf Erik Nordenskiöld, Nikolai Prževalski ja Henry Morton Stanley. Se julkaisi ilmestymisaikanaan 900 kertomusta 500 matkailijalta, joista kolmisenkymmentä oli naisia. Korkealaatuisen piirroskuvituksen tekijöistä tunnetuin oli Gustave Doré. 

Lehden levikki nousi 33 000 kappaleeseen vuonna 1866. Sen lukijakuntaan kuuluivat muun muassa Jules Verne ja Henri Rousseau. Vastaava englanninkielinen julkaisu *National Geographic* perustettiin vuonna 1888.

Hachette jatkoi lehden julkaisemista Chartonin kuoltua vuonna 1890. Vuonna 1895 alkaneessa toisessa jaksossa piirroskuvitus korvattiin pääosin valokuvilla, ja lehteä alettiin pitää "siirtomaapuolueen" kannattajana. Vuodesta 1891 lähtien julkaistiin liitettä *Les Nouvelles géographiques*, joka sai vuonna 1895 nimen *A travers le monde*. Lehden ilmestyminen lakkasi laskevan levikin myötä.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5 6 7  Bacot, Jean-Pierre: *La presse illustrée au XIXe siècle: une histoire oubliée*, s. 95–98. Limoges: Pulim. ISBN 2-84287-363-7.
2. 1 2 3  Pierrette Chapelle: Le Tour du Monde (1860–1914) *Le Cartographe*. Viitattu 15.7.2022.

Aiheesta muualla
----------------

* *Le Tour du monde* digitoituna Ranskan kansalliskirjastossa
Harvey Fierstein vuonna 2009.
**Harvey Forbes Fierstein** (s. 6. kesäkuuta 1952 New York) on yhdysvaltalainen näyttelijä ja näytelmäkirjailija. Hän on esiintynyt urallaan myös stand up -koomikkona sekä drag-artistina. Connecticutissa asuva Fierstein tunnetaan lisäksi useissa elokuvissa, televisiosarjoissa ja videopeleissä esiintyneenä ääninäyttelijänä. Hän on myös aktiivinen seksuaalivähemmistöjen oikeuksien puolestapuhuja.

Fiersteinin tunnetuin näytelmä on Broadwayllä pitkään esitetty *Torch Song Trilogy*, josta hän sai kaksi arvostettua Tony-palkintoa vuonna 1982. Sen suomalainen kantaesitys nähtiin keväällä 2012 Helsingin Gayteatterissa nimellä *Kun jonkun löytää*. Näytelmästä tehtiin myös elokuva vuonna 1988. Toinen merkittävä Fiersteinin näytelmä on musikaali *Lainahöyhenissä* (*La Cage aux Folles*), johon hän kirjoitti Tony-palkinnon voittaneet puheosuudet. Vuonna 2002 hän sai parhaan miespääosan Tonyn musikaalista *Hairspray*.

Broadwayn lisäksi Fierstein on esiintynyt useissa televisiosarjoissa ja elokuvissa sekä ääninäyttelijänä. Niistä hänet tunnetaan ehkä parhaiten lyhyestä sivuroolistaan elokuvassa *Independence day – Maailmojen sota*, jossa hän esitti elokuvan alussa menehtyvää karheaäänistä tutkijaa. Vuonna 1984 Fierstein sai Emmy-palkinnon kertojanroolistaan dokumenttielokuvassa *The Times of Harvey Milk*.

Elokuva- ja televisiorooleja
----------------------------

* Miami Vice, 1986
* *Arnold (Torch Song Trilogy)*, 1988
* Cheers, 1992
* Murhasta tuli totta, 1992
* Mrs. Doubtfire – Isä sisäkkönä, 1993
* Luotisade Broadwaylla, 1994
* Independence day – Maailmojen sota, 1996
* *Asuntoloukku (Duplex)*, 2003
* Nurse Jackie, 2010
* Good Wife, 2011

Äänirooleja
-----------

* *The Times of Harvey Milk*, 1984
* Simpsonit, 1990
* Mulan, 1998
* Mulan 2, 2004
* Kingdom Hearts II, 2005
* Family Guy, 2008
* Ensisilmäyksellä, 2009

Lähteet
-------

* Harvey Fierstein Biography *Film Reference*.

### Viitteet

1. ↑  Historic for Some, Same Old Shit for the Rest of Us  7.11.2008. Huffington Post. Viitattu 1.6.2012.
2. ↑  Helsingin Gayteatteri HGT ry esittää: Kun jonkun löytää  15.3.2012. Helsingin Uutiset. Viitattu 1.6.2012. [vanhentunut linkki]
**Harvest Moon** on alun perin Nintendolle julkaistu maatilan isännöimiseen keskittynyt pelisarja. Sen kehittäjänä toimi Victor Interactive Software, jonka myöhemmin vuonna 2002 osti Marvelous Interactive. Pelien päätarkoitus on ylläpitää maatilaa tietyn aikaa, viljellä kasveja vaihtelevina vuodenaikoina, ystävystyä läheisen kylän väen kanssa ja osallistua kilpailuihin. Joissain peleissä voi jopa mennä naimisiin. 

Ensimmäinen sarjan peli oli SNES:ille vuonna 1997 julkaistu *Harvest Moon*. Pelin eri versioita on julkaistu muun muassa Game Boylle, Game Boy Advance:lle, Nintendo 64:lle, PlayStationille, PlayStation 2:lle, Nintendo Switch:lle Nintendo GameCubelle Playstation Portablelle, Nintendo DS:lle Wiille ja Nintendo 3DS:lle.

Pelaaminen
----------

Suurin osa Harvest Moon -peleistä noudattaa samaa kaavaa. Pelaajalle annetaan maatila hoidettavaksi tietyksi ajaksi (usein kolmeksi), jonka aikana pelaajan tehtävänä on saada maatila toimimaan tuottavasti sekä ystävystyä kyläläisten kanssa.

Suurin osa peliajasta kuluu kasvien, vihannesten sekä hedelmien viljelemiseen ja istutusten kastelemiseen sekä rikkaruohojen, kivien ja kantojen poistamiseen. Rahan saanti useimmissa peleissä tapahtuu myymällä itse tuotteita, kuten vesimeloneja, tai vaikkapa metsästä poimittuja marjoja. Tilan tuotteita myydään asettamalla ne ruokasäilöön, josta avustaja käy päivittäin hakemassa ne myyntiin.

Pelaajan on myös pidettävä huolta hahmonsa kunnosta, joka saattaa väsyä esimerkiksi kesken kannon poistamisen tai kastelutehtävien. Hahmo saattaa myös sairastua tehtyään töitä vesisateessa.

Aiheesta muualla
----------------

* Natsumen kotisivut (englanniksi)
* *Harvest Moon* -wiki (englanniksi)
* Pelisarja MobyGamesissä (englanniksi)

*Harvest Moon*-pelisarja

|  |  |
| --- | --- |
| Pääsarjan pelit | 
* Harvest Moon
* Harvest Moon GB
* Harvest Moon GBC
* Harvest Moon 64
* Harvest Moon 2
* Back to Nature
* Harvest Moon 3
* For Girls
* Save the Homeland
* Friends of Mineral Town
* A Wonderful Life
* More Friends of Mineral Town
* Another Wonderful Life
* A Wonderful Life Special Edition
* Harvest Moon DS
* Magical Melody
* Portable
* Sprite Station for Girls
* The Island I Grew Up On
* Tree of Peace
* Harvest Moon Online

 |
| Spinoff-pelit | 
* Innocent Life
* Rune Factory
* Puzzle de Harvest Moon

 |
**Le Ponant** on kolmimastoinen ranskalainen luksushuvijahti, jossa on 64 matkustajapaikkaa ja 32 hyttiä.

4. huhtikuuta 2008 Le Ponant joutui somalimerirosvojen kaappaamaksi Adeninlahdella Somalian rannikolla matkallaan Seychelleiltä Välimerelle. Le Ponantissa ei ollut kaappauksen aikana matkustajia, ainoastaan 30 miehistönjäsentä, jotka otettiin panttivangeiksi. Heistä yksi oli kamerunilainen, kuusi filippiiniläisiä, 22 ranskalaisia ja yksi ukrainalainen. Ranskan erikoiskommandojoukko GIGN paikansi aluksen sijainnin ja vapautti panttivangit 12. huhtikuuta.

Vapautusoperaation aikana Ranskan armeijan helikopteri Djiboutin sotilastukikohdasta paikansi kaapparit Jariban kylästä Somaliasta. Tarkka-ampuja osui kaappareiden pakoautoon, ja kommandot pidättivät 12 merirosvoa. Somalian viranomaisten mukaan myös siviilejä loukkaantui operaatiossa, mutta Ranska on kiistänyt tiedon. Kommandot saivat myös takaisin osan omistajan maksamista lunnasrahoista. Kuusi merirosvoa vietiin Ranskaan oikeudenkäyntiä varten.

Lähteet
-------

* Kovanen, Inka: Luksusjahdin kaapanneet merirosvot Ranskaan tuomittaviksi *Helsingin Sanomat*.  17.4.2008.
* Bienvenue à bord du Ponant ! *Compagnie des Îles du Ponant – Ponant.com*.  Arkistoitu 21.12.2008. Viitattu 7.8.2020. (englanniksi)
*Tämä artikkeli kertoo Britannian kuninkaallisen laivaston Leander-luokan fregatista. Sanan muita merkityksiä on täsmennyssivulla.*

**HMS Andromeda** (viirinumero F57) oli Britannian kuninkaallisen laivaston Leander-luokan fregatti Falklandin sodassa.

Valmistus
---------

*Pääartikkeli: Leander-luokka (fregatti)*
Alus tilattiin Yarrow Shipbuildersilta, missä köli laskettiin 25. huhtikuuta 1966. Se laskettiin vesille 24. toukokuuta 1967 ja valmistui 2. joulukuuta 1968 kolmannen sarjan ensimmäisenä aluksena.

Palvelus
--------

Palvelukseen oton jälkeen alus määrättiin Kaukoitään, missä se osallistui 1969 Beirapartioihin. Niiden tarkoituksena oli valvoa Rhodesian ja Mozambiquen välistä öljykauppaa. Seuraavat vuodet alus kotivesillä.

Islannin julistettua 200 merimailin talousalueen alus suojasi brittiläisiä troolareita alueen sisäpuolella. Niin kutsutun toisen turskasodan aikana se joutui islantilaisen vartioalus *Odinin* yliajamaksi. Turskasodasta vapauduttuaan alus määrättiin taas Kaukoitään, jossa se oli 1972-1973. Se palasi kotivesille vuoden 1973 lopulla osallistuen harjoituksiin ja partiointiin Islannin vesillä. Vuonna 1974 alus osallistui Kyproksen brittiväestön evakuointeihin Turkin hyökättyä saarelle. Joulukuussa 1975 alus osallistui kolmanteen turskasotaan, jonka kestäessä se kolaroi islantilaisen vartioalus *Tyrin* kanssa ja tammikuussa 1976 jäi *Thorin* yliajamaksi.

Alus oli modernisoitavana 1978-1980, jolloin sille asennettiin Exocet- ja Sea Wolf -ohjukset, jotka paransivat sen meri- ja ilmamaalien torjuntakykyä.

Alus saapui vasta 26. toukokuuta Falklandeille niin kutsutun Bristolin ryhmän mukana. Alueella alus oli lähinnä saattajana ja se ei kärsinyt vaurioita argentiinalaisten iskuissa. Alus lähti elokuussa kotimatkalle ja se saapui syyskuussa Britteinsaarille. Alus poistettiin palveluksesta 1993 ja myytiin 1995 ilman ohjusaseistusta Intian laivastolle, joka nimesi sen *INS Krishnaksi*.

Lähteet
-------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **HMS Andromeda (F57)**.
* Gardiner, Robert (toim.): *Conway's All the World's Fighting Ships 1947–1995*. Lontoo, Englanti: Conway Maritime Press, 1995. ISBN 0-85177-605-1. (englanniksi)
* Meyer, C. J.: *Modern Combat Ships 1: Leander Class*. Lontoo, Englanti: Ian Allan Ltd, 1984. ISBN 0-7110-1385-3. (englanniksi)

### Viitteet

1. ↑  Meyer, C. J. s. 112
2. 1 2  Meyer, C. J. s. 63
3. ↑  Meyer, C. J. s. 88-89
4. ↑  Meyer, C. J. s. 100-101
5. ↑  Gardiner, Robert s. 521

Leander-luokan fregatit

|  |  |
| --- | --- |
| Batch 1 | *HMS Leander* - *HMS Ajax* - *HMS Dido* - *HMS Penelope* - *HMS Aurora* - *HMS Euryalus* - *HMS Galatea* - *HMS Arethusa* - *HMS Naiad* - *HMS Cleopatra* |
| Batch 2 | *HMS Minerva* - *HMS Phoebe* - *HMS Sirius* - *HMS Juno* - *HMS Argonaut* - *HMS Danae* |
| Batch 3 | *HMS Hermione* - *HMS Andromeda* - *HMS Jupiter* - *HMS Charybdis* - *HMS Bacchante* - *HMS Scylla* - *HMS Achilles* - *HMS Diomede* - *HMS Apollo* - *HMS Ariadne* |

|  |
| --- |
| Edeltäjä: Rothesay-luokka – Seuraaja: Blackwood-luokka |