**Havaijin kielioppi** käsittää havaijin kielen mofrologian ja syntaksin. Fonologiaa käsitellään erikseen.

Substantiivit
-------------

### Luku

Havaijin kielessä substantiiveilla ei pääsääntöisesti ole kieliopillista lukua. Mikäli monikkoa halutaan ilmaista, voidaan käyttää joko monikon prepositiota *nā* ja/tai käyttämällä partikkelia *mau* substantiivin edellä.

Vain muutamilla sanoilla on erillinen luku yksikössä ja monikossa, jonka erottaa vokaalin pituudesta:

| Yksikkö | Monikko | Suomeksi |
| --- | --- | --- |
| ‘aumakua | ‘aumākua | perhejumala |
| ‘elemakule | ‘elemākule | vanha mies |
| kahiko | kāhiko | vanha ihminen |
| kahuna | kāhuna | pappi |
| kaikamahine | kaikamāhine | tyttö |
| kanaka | kānaka | ihminen |
| kupuna | kūpuna | isovanhempi |
| luahine | luāhine | vanha nainen |
| makua | mākua | vanhempi |
| wahine | wāhine | nainen |

### Artikkeli

Yksikön epämääräinen artikkeli on *he*.

Yksikön määräinen artikkeli on joko *ke* tai *ka*. Oikea artikkeli riippuu pääsanasta, ja yleissääntö on, että sanat, jotka alkavat kirjaimilla K, E, A ja O saavat artikkelin *ke*.

Toisinaan se, onko artikkli *ke* vai *ka*, vaikuttaa sanan lopulliseen merkitykseen:

|  |  |
| --- | --- |
| ke pā (lautanen) | ka pā (piha) |
| ke po‘o (pää (ruumiinosa)) | ka po‘o (pää (organisaation), johtaja) |

### Luokka

Havaijin kielessä substantiiveilla on kaksi luokkaa sen perusteella, voiko niiden omistamisen valita vai ei. O-luokkaan kuuluvat sellaiset substantiivit, jotka henkilö omistaa oletusarvoisesti. A-luokan substantiivit ovat sellaisia, joiden omistamisen henkilö valitsee ja voi halutessaan luopua niistä. Tarkempi lajittelu alla:

| A-luokka | O-luokka |
| --- | --- |
| Asiat, jotka henkilö valitsee omistavansa (*puke*: kirja) | Asiat, joiden omistamista henkilö ei voi itse valita |
| Ihmissuhteet, joiden syntymisestä henkilö vastaa itse (*keiki*: lapsi, *wahine*: nainen; vaimo) | Asiat, jotka ovat niin pysyviä tai liikkumattomia, ettei henkilö itse pysty niitä liikuttamaan (*moena*: matto) |
| Asiat, joita voi kantaa (*pūʻolo*: paketti) | Asiat, jotka ovat hyvin läheisiä henkilön kehoa (*pena lehelehe*: huulipuna) |
| Asiat, jotka ovat henkilön komennuksessa (*ʻīlio*: koira) | Asiat, jotka ovat henkilön sisällä, päällä tai alla (*lole*: vaatteet) |
| Omistussuhteet, joissa henkilö ei itse ole, mutta jotka ovat hänen hallinnassaan (*pā ʻāina*: pelto) | Perityt asiat |
|  | Kulkuneuvot ja eläimet, joilla henkilö voi ratsastaa (*lio*: hevonen) |
| Asiat, joilla on erityinen kulttuurillinen tai historiallinen merkitys (*ʻāina*: kotimaa) |
| Erisnimet ja nimi-sana (*inoa*: nimi) |
| Sukulaisuussuhteet, joiden syntymiseen henkilö ei voi itse vaikuttaa, ja ystävät (*makuakāne*: isä) |

Sanatvoivat vaihdella A- ja O-luokkien välillä sen mukaan, mikä on sanan lopullinen merkitys lauseessa: *koʻu ake* (minun maksani [sisäelin]) vs. *kāʻu ake* (minun maksani [ruokana]).

### Suku ja sukupuoli

Havaijin kielessä ei ole kieliopillista sukua, mutta mikäli halutaan ilmaista sukupuolta, siihen käytetään sanoja *kāne* (miespuolinen) ja *wahine* (naispuoliset): *moa kāne* (kukko), *moa wahine* (kana).

Pronominit
----------

### Persoonapronominit

Havaijin kielen persoonapronominit ovat seuraavat:

|  | Yksikkö | Kaksikko | Monikko |
| --- | --- | --- | --- |
| **I pers.** | au / wau / a‘u | kāua (ink.) | kākou (ink.) |
| māua (eks.) | mākou (eks.) |
| **II pers.** | ‘oe | ‘olua | ‘oukou |
| **III pers.** | ia | lāua | lākou |

### Demonstratiivipronominit

Havaijin kielessä käytetään kolmea eri demonstratiivipronominia:

* Kēia: tämä
* Kēlā: tuo
* Kēna: se

Syntaksi
--------

Havaijin lauseopissa käytetään usein vertauskuvana kalmaria (havaijiksi *pepeke*), jossa on kolme osaa: pää, vartalo ja lonkerot. Pää on lauseen tärkein osa ja usein verbi. Vartalo sijoittuu suoraan tämän jälkeen, ja on yleensä verbin subjekti. Kaikki muut lauseen osat, kuten objekti, sijoittuvat tämän jälkeen lonkeroiksi, ja sen edessä on usein preopositio kuten *i* tai *ma*. Lonkerot eivät myöskään ole pakollinen osa lausetta toisin kuin pää ja vartalo.

Lähteet
-------

* Elbert, Samuel H. & Pukui, Mary Kawena (1979): *Hawaiian grammar*, University Press of Hawaii,  ISBN 978-0-8248-2489-1
* Bardwell, Anita; Bardwell, Joe; Weltman, Lopaka & Westcott, Hoaloha: *Reference Grammar of the Hawaiian Language*, University of Hawaii

### Viitteet

1. 1 2 3  Kaʻi Leading Words *hawaiian-study.info*.  2023. Viitattu 4.8.2023. (englanniksi)
2. ↑  Bardwell et al. s. 32–33
3. 1 2  Bardwell et al. s. 18–20
4. ↑  Bardwell et al. s. 35
5. ↑  Elbert & Pukui (1979): s. 107
6. ↑  0699R Hawaiian Parts of Speech *ʻŌlelo Online*.  2023. Viitattu 7.8.2023. (englanniksi)