**Tähdet** 

 

Nimeäminen · Luokittelu  
Kehitys · HR-kaavio · Nukleosynteesi  

Tähtijärjestelmä · Eksoplaneetta  

Luettelot tähdistä

Synty ja kehitys 

Synty · Prototähti · Esipääsarja · Pääsarja  
Horisontaalihaara · Asymptoottihaara  
Esiplanetaarinen sumu · Planetaarinen sumu  
Wolfin–Rayetin tähti · Valesupernova  
Supernova · Hypernova

Luminositeettiluokitus 

Alikääpiö · Kääpiö (Punainen · Keltainen · Sininen)  
Alijättiläinen · Jättiläinen (Punainen · Sininen)  
Kirkas jättiläinen · Ylijättiläinen (Punainen · Sininen)  
Hyperjättiläinen

Spektriluokitus 

O · B · A · F · G · K · M  
Bariumtähti · Hiilitähti · Teknetiumtähti

Jäänteet 

Valkoinen kääpiö · Musta kääpiö · Heliumplaneetta  
Neutronitähti (Pulsari · Magnetar) · Musta aukko

Nukleosynteesi 

Alfareaktio · Kolmialfareaktio · Heliumleimahdus  
Hiilisykli · Hiilen fuusio · Neutronisieppaus · Nova

Yleiset ominaisuudet 

Ikä · Magnitudi · Metallisuus · Luminositeetti

Aiheeseen liittyvää 

Ruskea kääpiö · Ruskea alikääpiö · Planeetta  
Tähtijoukko (Avoin · Pallomainen) · Tähdistö  
Auringon ominaisuudet

 n • k • m 

**Luminositeetti** eli **säteilyteho** tarkoittaa tähtitieteessä tähden säteilemää energiamäärää aikayksikköä kohti.
Tähti voi säteillä esimerkiksi 10 kertaa niin paljon energiaa kuin Aurinko, joka säteilee 3,9×1026 W.

Auringon säteilytehoa merkitään Ls tai LO. Visuaalisessa alueessa tähti säteilee myös tietyn energiamäärän, joka mitataan aurinkoina. On varsin tavallista sekoittaa toisiinsa tähden säteilemä energiamäärä ja tähden säteilemä näkyvä valo eli kokonaisluminositeetti sekä kirkkaus aurinkoina eli visuaalinen luminositeetti. Molemmista käytetään nimitystä luminositeetti.*lähde?*

Luminositeettia voidaan kuvata SI-järjestelmän watteina tai cgs-yksikköinä ergeinä/sekunti.

Visuaalinen ja bolometrinen luminositeetti
------------------------------------------

Kappaleen todellinen säteilymäärä, eli kaikki aallonpituudet sisältävä luminositeetti, on bolometrinen luminositeetti *Lbol*. Sen sijaan visuaalinen luminositeetti, *LV*, ilmaisee vain ihmisen silmälle näkyvän säteilyn aallonpituuksien (n. 400&nodash;700 nm) luminositeetin.

Auringolla bolometrinen ja visuaalinen luminositeetti ovat samoja (*L=LV=LO*), jos ne ilmoitetaan Aurinkoina*selvennä*, mutta ei esimerkiksi Siriuksella*selvennä*.

Luminositeettiin liittyviä merkintöjä ja lainalaisuuksia
--------------------------------------------------------

### Luminositeetin logaritmi log L

Luminositettia voidaan merkitä myös aurinkoina logaritmisesti, esimerkiksi jos tähden luminositetti on 1000, sen log L/LO on +3.0. 

### Absoluuttinen kirkkaus ja luminositeetti

Tähden säteilemä energiamäärä riippuu tähden säteestä R ja lämpötilasta T kaavan

{\displaystyle L=4\pi R^{2}\sigma T^{4}}

mukaan, missä lämpötila T ilmaistaan kelvineinä [K] ja säde R metreinä [m]. Samoin , kun Ls on Auringon luminositeetti ja Ts Auringon pintalämpötila.

{\displaystyle {\frac {L}{L\_{s}}}={\left({\frac {R}{R\_{s}}}\right)}^{2}{\left({\frac {T}{T\_{s}}}\right)}^{4}}.

Näin mielivaltaisen tähden (bolometrinen) luminositeetti on R2T4 kertaa suurempi kuin Auringon.

Jos tähden absoluuttinen bolometrinen magnitudi Mbol on -10 , tähden luminositeetti on 106 Ls. Bolometrinen magnitudi mittaa tähden säteilemää energiamäärää, normaali magnitudi esimerkiksi tähden säteilyä keltaisessa eli visuaalisessa alueessa.*lähde?*

Tähden luminositeetti riippuu pääsarjan tähdelle massasta seuraavalla tavoin. M = tähden massa, Ms Auringon massa, Ls Auringon kirkkaus, L luminositeetti.

{\displaystyle {\frac {L}{L\_{s}}}\sim {\left({\frac {M}{M\_{s}}}\right)}^{3.9}}

Lähteet
-------

1. 1 2  Valerie Illingworth: *Astronomy*, s. 271. Infobase Publishing, 2009. ISBN 9781438109329. (englanniksi)
2. ↑  Karttunen H: Säteilysuureita *Zubenelgenubi*. Viitattu 30.1.2013.