ATV-02 Johannes Keplerin kaaviokuva
**Automated Transfer Vehicle** eli **ATV** on Euroopan avaruusjärjestön (ESA) miehittämätön avaruusalus, jolla voidaan kuljettaa kansainväliselle avaruusasemalle (ISS) ajoainetta, vettä, ilmaa, laitteita jne. ATV:n rakettimoottoreilla voidaan nostaa tarvittaessa ISS:n radankorkeutta. 

ATV laukaistaan Ariane 5 -kantoraketilla Guyanan avaruuskeskuksesta Kourousta, Ranskan Guyanasta. Se telakoituu automaattisesti venäläiseen Zvezda-moduuliin.

ATV-projektin pääurakoitsija on EADS Astrium-yhtiö. Projektiin osallistuu kymmeniä yhtiöitä Belgiasta, Espanjasta, Hollannista, Italiasta, Norjasta, Ranskasta, Ruotsista, Saksasta, Sveitsistä ja Tanskasta. Lisäksi mukana on useita yhtiöitä Venäjältä ja Yhdysvalloista.

Rahtialuksen toiminta ja tekninen kuvaus
----------------------------------------

ATV Jules Vernen telakoitumislaitteisto
ATV osaa navigoida avaruusasemalle ja telakoitua siihen täysin automaattisesti, joten se edustaa uutta huoltoalusten sukupolvea. Aluksen itsenäisyys ja virhetilanteiden sietokyky on aluksen erilaisten tietokoneiden ohjelmistojen ansiota. Yhteensä lähdekoodia on noin miljoona riviä. Alus voi pysyä telakoituneena ISS:än jopa kuusi kuukautta. Paluumatkalla alus tuhoutuu ilmakehässä kuljettaen jopa 6 500 kg avaruusaseman jätteitä. 

ATV massa on 20 000 kg. Se on sylinterin muotoinen, 10,3 metriä pitkä ja 4,5 metriä halkaisijaltaan. Sisältä ATV koostuu 2 moduulista: propulsiomoduulista, joka tuottaa aluksen tarvitseman työntövoiman rakettimoottoreillaan ja tavaratilasta eli integroidusta rahtimoduulista, joka telakoituu ISS:än. 

### Propulsiomoduuli

ATV:n propulsiomoduulissa on 4 päämoottoria (490 newtonia per moottori) ja 28 pienempää moottoria (220 N per moottori) avaruusaluksen asennon säätelyyn. 

ATV:n neljä aurinkopaneelia pystyvät tuottamaan sähköä yhteensä keskimäärin 4800 watin teholla. Paneelit avautuvat 100 minuuttia lähdön jälkeen, jolloin niiden kärkiväli on 22,3 metriä. Paneelit tuottavat sähköä akkuihin, joita tarvitaan ATV:n ollessa varjossa.

### Rahtimoduuli

Aluksen tavaratila on paineistettu ja astronautit voivat hakea tavaroita sieltä ISS-avaruusaseman Zvezda-moduulin kautta ilman avaruuspukua. ATV:n (ja Progress- ja Sojuz-alusten) pyöreä oviaukko on halkaisijaltaan 80 cm. ATV:n 48 m³:n tavaratilassa on tilaa 8 standarditelineelle. Tavaratilamoduuli perustuu italialais-rakenteiseen Multi-Purpose Logistics Module:en (MPLM), joka on jo käytössä NASA:n avaruussukkuloissa. 

ATV:n rahtikapasiteetti ISS:lle on 7 667 kg. Rahdin maksimimäärät aineittain ovat:

* 840 kg vettä
* 100 kg ilmaa (typpi, happi)
* 860 kg ajoainetta ISS:n järjestelmiin
* 4 700 kg ajoainetta (ISS:n kiertoradan muutoksia varten)
* 5 500 kg kuivalastia

Lennot
------

| # | Laukaisu | Tunnus | Tulos |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 2008-03-09 04:039. maaliskuuta 2008 kello 04.03 (UTC) | Jules Verne | *Päättynyt* |
| 2 | 2011-2-1616. helmikuuta 2011 | Johannes Kepler | *Päättynyt* |
| 3 | 2012-3-2323. maaliskuuta 2012 | Edoardo Amaldi | *Päättynyt* |
| 4 | 2013-6-55. kesäkuuta 2013 | Albert Einstein | *Päättynyt* |
| 5 | 2014-7-2929. heinäkuuta 2014 | Georges Lemaître | *Päättynyt* |
|

ESAn ilmoituksen mukaan ATV-ohjelman rahoitus on päättynyt ja uusia lentoja ei ole suunnitteilla.

### Jules Verne

Jules Verne lähestyy ISS:ää

Ensimmäinen ATV-alus nimettiin *Jules Verneksi* tieteiskirjailija Jules Vernen muistoksi. Aluksen laukaisua siirrettiin monta kertaa ennen kuin se viimein laukaistiin avaruuteen Ariane 5 -kantoraketilla 9. maaliskuuta 4.03 UTC 300 kilometrin kiertoradalle.

Alus kiersi avaruudessa noin kuukauden ennen telakoitumista ISS-asemaan. Osasyy oli prototyyppialuksella tehtävät testit ennen telakoitumista. Toinen odottelun syy oli sukkula Endeavour, jonka miehistön oli saatava työnsä ensin päätökseen. Sukkula laukaistiin matkaan 11. maaliskuuta Cape Kennedyn avaruuskeskuksesta. Kolmen viikon aikana tehtävien kiertoradan säätelyn jälkeen Verne seurasi asemaa noin viisi kilometriä aseman alapuolella ja 39 kilometriä jäljessä. Sukkulan lähdettyä Verne telakoitui suunnitellusti asemaan 3. huhtikuuta. Verneltä siirrettiin asemalle happea, polttoainetta, vettä ja muita tarvikkeita. Sitä käytettiin myös lisätilana. Lopuksi Verneen lastattiin kuutisen tonnia jätettä. Verne irrottautui asemasta syyskuun alussa. Se tuhoutui palattuaan ilmakehään syyskuun lopulla Tyynenmeren yläpuolella ja jäänteet putosivat Tyynenmeren eteläosaan.

### Johannes Kepler

Toinen ATV-alus ATV-2 nimettiin *Johannes Kepleriksi* tähtitieteilijä Johannes Keplerin mukaan. Se laukaistiin 16. helmikuuta 2011 Ariane 5 -kantoraketilla ja telakoitui ISS-asemaan 24. helmikuuta 2011. Alus irtautui ISS:stä 20. kesäkuuta 2011 ja tuhoutui ilmakehässä päivää myöhemmin.

### Edoardo Amaldi

Kolmas ATV-alus ATV-3 nimettiin Edoardo Amaldiksi italialaisen fyysikon mukaan. Se laukaistiin 23. maaliskuuta 2012 ja telakoitui ISS:ään 29. maaliskuuta 2012.

Aluksen virransyöttöjärjestelmä vikaantui telakoituneena ollessaan mikä uhkasi lyhentää telakointiaikaa. Varajärjestelmä saatiin onneksi toimimaan.

### Albert Einstein

Neljäs ATV-alus ATV-4 nimettiin Albert Einsteiniksi saksalaissyntyisen fyysikon mukaan. Se laukaistiin 5. kesäkuuta 2013 ja telakoitui ISS:ään 15. kesäkuuta 2013. Alus irtautui ISS:stä 28. lokakuuta 2013 ja tuhoutui ilmakehässä 2. marraskuuta 2013.

ATV-4 on raskain avaruusalus mikä on laukaistu Arianne-5 kantoraketilla.

Muita rahtialuksia
------------------

ATV on rinnakkainen huoltoalus venäläisen Progress-aluksen kanssa, mutta omaa kolminkertaisen kuljetuskapasiteetin lähinnä Ariane 5-kantoraketin nostokyvyn ansiosta. Huoltolennon hinta on vastaavasti moninkertainen. ATV käyttää Progress-alusten avainteknologioita lähestymislennossa ja telakoitumisessa. 

Japanin avaruusjärjestö (Japan Aerospace Exploration Agency, JAXA) on rakentanut aluksen, joka voidaan laukaista H-II -kantoraketilla. Sen nimi on HTV, H-II Transfer Vehicle. Sillä huolletaan Japanin avaruusasemamoduulia, Kibō (Japanese Experiment Module, JEM). JAXA laukaisi 10. syyskuuta 2009 kello 17:01 UTC Tanegashiman avaruuskeskuksesta H-IIB kantoraketilla ensimmäisen miehittämättömän rahtialuksensa ISS:lle, HTV-1:n.

Uudempia aluksia ovat Dragon ja Cygnus. SpaceX Dragonin ensimmäinen koelento avaruusasemalle suoritettiin toukokuussa 2012. Japanilaisen HTV-aluksen tavoin Dragon ohjataan telakointiporttiin aseman robottikäden avulla. Muista aluksista poiketen Dragon on suunniteltu palaamaan maan pinnalle. Aluksesta on myös miehitetty versio Dragon V2. Orbital ATK:n Cygnusin ensimmäinen lento ISS:lle oli 18. syyskuuta 2013.

Lähteet
-------

* "Jules Verne" Automated Transfer Vehicle  helmikuu 2008. ESA.
* Automated Transfer Vehicle Propulsion EADS Astrium. Viitattu 8.3.2008. [vanhentunut linkki]

### Viitteet

1. ↑
2. ↑
3. ↑  New Robot Spaceship Gets Brainy Name: Albert Einstein *space.com*.  1 October 2010. Viitattu 28.5.2011.
4. ↑  Multi-Program Integrated Milestones NASA.  Arkistoitu 9.3.2012. Viitattu 15.3.2008.
5. ↑  ATV production terminated as decision on follow-on nears *spaceflightnow.com*. Viitattu 3.7.2015.
6. ↑  Avaruusalus Jules Vernen tehtävä päättyi Tyyneenmereen *YLE Uutiset*.  29.9.2008. Viitattu 15.12.2011.
7. ↑
8. ↑
9. ↑  Euroopan ATV Johannes Kepler telakoituu pian avaruusasemaan ESA 23.2.2011.
10. ↑
11. ↑
12. ↑
13. ↑  ATV-alus vältti varhaisen lähdön Digitoday.fi 2.4.2012. Viitattu 2.4.2012.
14. 1 2
15. ↑
16. ↑
17. ↑  Japani laukaisi uuden miehittämättömän huoltoaluksen Tähdet ja avaruus 11.9.2009. Luettu 12.9.2009.
18. ↑  Japan launches HTV cargo vehicle on debut ISS mission NASASpaceFlight.com 10.9.2009. Luettu 12.9.2009.
19. ↑

Aiheesta muualla
----------------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Automated Transfer Vehicle**.
* ESAn ATV-sivusto  (englanniksi)
* Eurooppa laukaisi ISS-avaruusasemalle ensimmäisen tarviketäydennystä kuljettavan rahtialuksensa – Jules Vernen ESA
* Jules Verne ATV blog ESA (englanniksi)

Kansainvälinen avaruusasema (ISS) ( näytä • keskustele • muokkaa)

|  |  |
| --- | --- |
| Kiertoradalla olevat paineistetut moduulit | 
* Zarja
* Unity (Node 1)
* Zvezda
* Destiny (laboratorio)
* Quest (ilmalukko)
* Pirs (ilmalukko / telakointiasema)
* Poisk (ilmalukko / telakointiasema)
* Harmony (Node 2)
* Columbus (laboratorio)
* Kibō (PM, ELM-PS, ELM-ES EF)
* Integrated Truss Structure (ITS)
* Tranquility (Node 3)

 |
| Kiertoradalla olevat alijärjestelmät | 
* Canadarm2 (MSS)
* Dextre (SPDM)
* Kibō Remote Manipulator System (robottikäsi)
* External Stowage Platforms (ESPs)
* ITS (P6 Truss)
* Cupola
* Alpha Magnetic Spectrometer

 |
| Kuljetusvälineet | 

|  |  |
| --- | --- |
|  Käytössä | 
* Sojuz
* Progress
* H-II Transfer Vehicle (HTV)
* Dragon ("1")
* Cygnus
* SpaceX Dragon 2

 |
|  Kehitteillä | 
* CST-100 Starliner

 |
|  Käytöstä poistetut | 
* Avaruussukkulat
* Multi-Purpose Logistics Modules (MPLMs)
* ATV

 |

 |
| Miehistöt | 
* Retkikunta 1
* Retkikunta 2
* Retkikunta 3
* Retkikunta 4
* Retkikunta 5
* Retkikunta 6
* Retkikunta 7
* Retkikunta 8
* Retkikunta 9
* Retkikunta 10
* Retkikunta 11
* Retkikunta 12
* Retkikunta 13
* Retkikunta 14
* Retkikunta 15
* Retkikunta 16
* Retkikunta 17
* Retkikunta 18
* Retkikunta 19
* Retkikunta 20
* Retkikunta 21
* Retkikunta 22
* Retkikunta 23
* Retkikunta 24
* Retkikunta 25
* Retkikunta 26
* Retkikunta 27
* Retkikunta 28
* Retkikunta 29
* Retkikunta 30
* Retkikunta 31
* Retkikunta 32
* Retkikunta 33
* Retkikunta 34
* Retkikunta 35
* Retkikunta 36
* Retkikunta 37
* Retkikunta 38
* Retkikunta 39
* Retkikunta 40
* Retkikunta 41
* Retkikunta 42
* Retkikunta 43
* Retkikunta 44
* Retkikunta 45
* Retkikunta 46
* Retkikunta 47
* Retkikunta 48
* Retkikunta 49
* Retkikunta 50
* Retkikunta 51
* Retkikunta 52
* Retkikunta 53
* Retkikunta 54
* Retkikunta 55
* Retkikunta 56
* Retkikunta 57
* Retkikunta 58
* Retkikunta 59
* Retkikunta 60
* Retkikunta 61
* Retkikunta 62
* Retkikunta 63
* Retkikunta 64
* Retkikunta 65
* Retkikunta 66
* Retkikunta 67
* Retkikunta 68

 |