**Eteläjukagiiri** eli **metsäjukagiiri** tai **kolymajukagiiri** on metsäjukagiirien puhuma kieli, joka on toinen kahdesta säilyneestä jukagiirikielestä. Kieli on lähes kuollut, ja sitä puhuu nykyään*milloin?* vain viisi ihmistä Venäjän Sahan tasavallan pohjoisosassa. Toisen lähteen mukaan puhujia olisi alle 50 noin 400 metsäjukagiirista. Suurin osa puhujista on vanhuksia.

Luokitus
--------

Metsäjukagiiri on läheistä sukua noin 60 puhujan tundrajukagiirille eli pohjoisjukagiirille. Toisinaan pohjois- ja eteläjukagiiria pidetään saman kielen kahtena, tosin toisistaan suuresti eroavana, murteena. Tällöin jukagiiri olisi isolaattikieli. 1800-luvun lopulta on mainintoja kahdesta jukagiirin sukuisesta kansasta ja kielestä: tšuvaneista ja omokeista. Molemmat ovat hävinneet vaikka esiintyvät yhä jopa Venäjän kansallisuusluokituksessa. Myös jukagiiristen kielten sukulaisuudesta uralilaisiin kieliin on keskusteltu paljon. Kielioppi ja sanasto eroavat kuitenkin niin paljon nykyisistä uralilaisista kielistä, että kielikunnat on todennäköisesti eronneet toisistaan jo yli 8 000 vuotta sitten. Huomattava osa jukagiirikielten sanastosta on alkuperältään tuntematonta.

Jukagiirikielille on viime aikoina yritetty luoda yhteistä, kyrilliseen kirjaimistoon perustuvaa kirjakieltä. Metsäjukagiirissa on aikoinaan ollut myös omaperäinen kuvakirjoitus, jota metsästäjät käyttivät kartoissaan.

Puhuma-alue
-----------

Eteläjukagiiria puhutaan nykyään pienellä alueella Venäjällä Kolymajoen lähteillä sijaitsevalla metsäalueella. Se jakautuu hallinnollisesti Sahan tasavallan ja Magadanin alueen kesken. Aiemmin kieltä on puhuttu huomattavasti laajemmalla alueella Kolyman yläjuoksulla.

Aakkosto
--------

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| А а | Б б | В в | Г г | Ҕ ҕ | Д д | Җ җ | Е е | Ә ә |
| Ё ё | Ж ж | З з | И и | Й й | К к | Қ қ | Л л | Ль ль |
| М м | Н н | Нь нь | Ң ң | О о | Ө ө | П п | Р р | С с |
| Сь сь | Т т | У у | Ф ф | Х х | Ц ц | Ч ч | Ш ш | Щ щ |
| Ъ ъ | Ы ы | Ь ь | Э э | Ю ю | Я я |  |  |  |

Kielinäyte
----------

»Ködeŋ ten - ñidite bandye parawaañereŋ tude čuŋden ñildyilek ennulŋiñ - medyuolnuni. Ködeŋ enmun čunde me lyey, taatlyer lukundyii ñinemdyiyilpe dite ennuyuol - morawñeŋi.»

Suomeksi:  
»Kaikki ihmiset syntyvät vapaina ja tasavertaisina arvoltaan ja oikeuksiltaan. Heille on annettu järki ja omatunto, ja heidän on toimittava toisiaan kohtaan veljeyden hengessä.»

(YK:n ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen 1. artikla) 

### Lukusanat yhdestä kymmeneen

1. irkēj
2. ataqlōj
3. jālōj
4. ileklōj
5. n'əɣanbōj
6. mālōj
7. purkījōj
8. malɣiləklōj
9. kunirkil'ǯōj
10. kunel'ōj

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Endangered Languages and Cultures of Siberia: Kolyma Yukaghir *siberianlanguages.surrey.ac.uk*. Viitattu 7.1.2021. (englanniksi)
2. 1 2 3  Forest Yukagir *endangeredlanguages.com*. Viitattu 7.1.2021. (englanniksi)
3. ↑  Anhava 1998: 171.
4. 1 2  The Yukaghirs *eki.ee*. Viitattu 7.1.2021. (englanniksi)
5. ↑  Yukaghir (Юкагир йылме) *omniglot.com*. Viitattu 7.1.2021. (englanniksi)
6. ↑  Yhdistyneiden kansakuntien ihmisoikeusvaltuutetun toimisto
7. ↑  Language name and locationː Southern Yukaghir, Russia *mpi-lingweb.shh.mpg.de*. Viitattu 7.1.2021. (englanniksi)[vanhentunut linkki]

Aiheesta muualla
----------------

* Incubator Eteläjukagiirinkielinen Wikipedia hautomossa
* Online Documentation of Kolyma Yukaghir *sgr.fi*.  (englanniksi)

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Paleosiperialaiset kielet |
| --- |
|  |
| Tšuktšilais-kamtšatkalaiset | 

|  |  |
| --- | --- |
| tšuktšilaiset | 
* alutori
	+ karaga †
	+ palana
* tšuktši
* kerekki
* korjakki

 |
|  |
| kamtšatkalaiset | 
* (länsi-)itelmeeni
* itäitelmeeni †
* eteläitelmeeni †

 |

 |  |
|  |
| Jeniseiläiset | 

|  |  |
| --- | --- |
| pohjoiset | 
* ketti
* jugi †

 |
|  |
| eteläiset | 
* arini †
* assani †
* kotti †
* pumpokoli †

 |

 |
|  |
| Jukagiiriset | 
* tšuvani †
* pohjoisjukagiiri
* omokki †
* eteläjukagiiri

 |
|  |
| Amurilaiset | 
* nivhi
	+ amurin nivhi
	+ itä-sahalinin nivhi
	+ etelä-sahalinin nivhi

 |
|  |
| Ainulaiset | 
* ainu
	+ hokkaidōn ainu
	+ kuriilien ainu †
	+ sahalinin ainu †

 |
|  |
| Eskimo-aleuttilaiset | 

|  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| eskimolaiset | 

|  |  |
| --- | --- |
| inuittilaiset | 
* kalaallisut
* inuinnaqtun
* inuktitut
* inupiatun
* inuvialuktun
	+ netsiliki

 |
|  |
| jupikkilaiset | 
* alutiiq
* alaskanjupik
	+ nunivakintšupik
* siperianjupik
* naukaninjupik
* sireniki †

 |

 |
|  |
| aleuttilaiset | 
* aleutti
* mednyj aleutti †

 |

 |
|  |
| Kieliryhmillä ei välttämättä ole keskinäistä sukulaisuutta. |

 |