**Kiillotettu punainen keramiikka** (engl. *Lustrous red ware*) esiintyi Intiassa ja Pakistanissa kupari- ja pronssikaudella. Tämä keramiikka ilmestyi Harappan kulttuurin mukana. Kun varsinainen Harappan kulttuuri katosi, kulttuuri jatkoi noin 1700/1500–1400 eaa. Gujaratissa ja idän lähialueilla. Tällöin oli myöhäisharappalainen Rangpurin kulttuuri. Tämä vaihe liittyi pienehköihin paimentolais- ja viljelykyliin. Tällöin kulttuuri säilytti vain joitain harappalaisia piirteitä. Samaan aikaan oli punamustaa keramiikkaa. Kulttuuri piti yhteyttä Malwan kulttuuriin.

Kulttuuri jälkiharappalainen ?
------------------------------

Kiillotettu punainen keramiikka esiintyi Gujaratissa alussa harappalaisen keramiikan rinnalla.
Kun Harappan kulttuuri katosi, killotettu ja puna-musta keramiikka jäivät.

Noin välillä 1900–1700 eaa. oli monia siirtymävaiheita harappalaisesta
jälkiharappalaiseen. Rangpur III:a vastaava kiillotetu punainen keramiikka oli näistä viimeinen. Tällöin härät, antiloopit ja geometriset aiheet yleistyivät keramiikassa.

Gujaratissa kiillotetun punaisen keramiikan löytöpaikat olivat yleensä jokien varsilla.
Nyt ei enää tehty Indus-sinettejä ja käytetty painoja.

Killotettua punaista keramiikkaa löytyy sekä harappalaisen keramiikan että myöhemmän punamustan keramiikan kanssa.
Kiillotettu punaine keramiikka ulottui Gujaratista itään mm Navtadoliin, Prakashiin ja Bahaliin. Myöhemmin keramiikak levisi Deccaniin. Keramiikkaa oli mm. Etelä-Intiassa.

Kulttuuri nousi mm. Rangpurissa tulvan jälkeen noin 1500 eaa. jälkeen.

Löytöpaikkoja
-------------

Esim Rangpur III, Rangpur IIC, Lothal B, Ahar IC, Navtadoli III, Chandoli, Somnath III muttei juurikaan esim Rodjissa. Eräiden tietojen mukaan Ahar IC ajoittuu suunnilleen aikaan 2080/1950–1500 eaa. ja tästä kerrostumasta on löydetty punaista ja mustaa keramiikkaa ja kiillotettua punaista keramiikkaa.
Rriyi Timbo II.

Aikalaiskulttuureja ja löytöpaikkoja
------------------------------------

Kiillotetuun punaiseen keramiikaan liittymäöttömiä paikkoja ja kulttuureja.

* Rodji C, myöhäinen Sorath Harappa, 2000/1900–1700 eaa.
* Hulas I, myöhäisharappa 2000–1700 eaa.
* Inamgaon I, Malwa 1700–1400 eaa.
* Sonegaon Malwa/Jorwe 1700–1300 eaa.
* Ahar Ic, 2000–1500 eaa. Banas-kausi
* Sonegaon

Lähteet
-------

1. ↑  Indus Civilization, R.K. Pruthi,Discovery Publishing House 2004, s. 176
2. ↑   Rao, S. R. 1963. Excavations at Rangpur and other Explorations in Gujarat. Ancient India s. 18–19, 25–27.
3. ↑  Cultures and Societies of the Indus Tradition Jonathan Mark kennoeyer s. 36
4. ↑   Ancient Pakistan – An Archaeological History: Volume V: The End of the Harappan Civilization, and the Aftermath, Mukhtar Ahmed, Amazon 2014 s. 131
5. ↑
6. ↑  ABIA: South and Southeast Asian Art and Archaeology Index: Volume Three – South Asia, Sita Pieris Ellen Raven, BRILL 2010, s. 169
7. ↑  Harappan Civilization And Rojdi
Gregory L. Possehl Mukundrai H. Raval Y. M. Brill Archive, 1989, s. 11, 14
8. ↑  Regional Distribution of Chalcolithic Cultures[vanhentunut linkki]
9. ↑  Excavations at Gilund: The Artifacts and Other Studies, Vasant Shinde Teresa P. Raczek Gregory L. Possehl,
University of Pennsylvania Press 2014, s. 3
10. ↑  Review of Prehistoric Cultures of Gujarat and Need to Develop (Arkistoitu – Internet Archive)
Accurate Settlement Gazetteer,
Kuldeep K. BHAN,
The Maharaja Sayajirao University of Baroda
11. ↑  Possehl 1999, s. 244