**Taru Nordlund** (os. Salminen, s. 1967) on suomalainen kielentutkija, filosofian tohtori ja Helsingin yliopiston suomen kielen professori. Nordlund toimi *Virittäjä*-lehden päätoimittajana 2008-2009. Tieteellisellä urallaan hän on erikoistunut sosiolingvistiikkaan, vanhaan kirjakieleen sekä 1800-luvun itseoppineiden suomenkielisten kirjoittajien kielen tutkimukseen.

Koulutus
--------

Nordlund valmistui suomen kielen oppiaineesta filosofian tohtoriksi vuonna 2000 tyttönimellään Taru Salminen. Hänen artikkelimuotoinen väitöskirjansa *Morfologiasta moniäänisyyteen: suomen kielen kvasirakenteen merkitys, käyttö ja kehitys*. Nordlund väitteli Helsingin yliopistosta ja väitöskirjan julkaisi Suomalaisen kirjallisuuden seura SKS.

Väitöstyössään Nordlund käsittelee *olla*-verbin ja *-vinaan/-vinään*-loppuisen verbimuodon muodostamaa kvasirakennetta (esim. *oli menevinään*, *on olevinaan*) ja sen merkityksiä. Nordlund toi tutkimuksessaan esiin, miten kvasirakennetta käytetään usein kieliopillistuneena "*muka*"-merkityksessä, lausuttua epäilevänä tai vähättelevänä.

Ura
---

Taru Nordlund on Helsingin yliopiston humanistisen tiedekunnan suomen kielen oppiaineen professori. Hänet valittiin virkaan vuonna 2014. Lisäksi hän on suomen kielen oppiaineen dosentti.

Tutkijana hän on julkaissut runsaasti kirjoja ja artikkeleita läpi 2000-luvun. Tuottoisimmillaan hän oli vuonna 2013, jolloin häneltä ilmestyi seitsemän tieteellistä julkaisua. Nordlund tutkii kielen käyttöä sosiolingvistisesta näkökulmasta: mitä teksti ja sen kirjakielisyys kertoo kirjoittajansa identiteetistä, ja miten tekstillä voi jopa rakentaa identiteettiä? Hänen tutkimuksissaan keskitytään erityisesti vanhaan kirjakieleen sekä varhaisimpien suomeksi kirjoittaneiden, mutta kouluja käymättömien kirjoittajien teksteihin ja kielenpiirteisiin. Hän osallistui Suomalaisen kirjallisuuden seuran poikkitieteelliseen *Kansanihmiset ja kirjallistuminen 1800-luvun* *Suomessa* -tutkijaverkostoon (2002-2013), jossa selvitettiin, miten Suomen kirjallinen kulttuuri kehittyi muistitiedon ja puheen rinnalle.

Nordlund toimii aktiivisesti muiden tutkijoiden käsikirjoitusten vertaisarvioijana, osallistuu akateemisille kursseille, konferensseihin ja seminaareihin sekä järjestää niitä myös itse. Hän on myös toiminut useiden kielitieteellisten väitöskirjojen ohjaajana.

Nordlund oli Kotikielen seuran hallituksen jäsen vuosina 2004-2007 sekä seuran julkaiseman, kielitieteellisen aikakauslehti *Virittäjän* päätoimittaja vuodet 2008-2009. Hän on ollut lehden toimitusneuvoston jäsen vuodesta 2012 lähtien. Hän oli myös *Studia Fennica (Linguistica)* -lehden toimituskunnan jäsen vuodet 2014-2016. Lisäksi hän on toiminut Sanakirjasäätiön sihteerinä ja hallituksen jäsenenä.

Lähteet
-------

1. 1 2  Morfologiasta moniäänisyyteen : suomen kielen kvasirakenteen merkitys, käyttö ja kehitys / Taru Salminen. *Helka*. Helsingin yliopiston kirjasto. Viitattu 9.4.2024.
2. ↑  Taru Nordlund, professori *Henkilöhaku*. Helsingin yliopisto. Viitattu 9.4.2024.
3. 1 2  Julkaisut - Taru Nordlund *Research portal Helsinki*. Helsingin yliopisto. Viitattu 9.4.2024.
4. ↑  Voutilainen, Eero: Kielitieteen aakkoset.  *Kielikello*, 2009, nro 2.  Kotimaisten kielten keskus. Artikkelin verkkoversio.
5. ↑  Korhonen, Riitta: Yleiskielen seuranta: talkoohavaintoja 8 (Posti olevinaan tehostaa toimintojaan) *Kotus.fi*.  20.12.2016. Kotimaisten kielten keskus. Viitattu 9.4.2024.
6. ↑  Tiedeluentoja kaikille keskiviikkona ke 3.12. klo 14 *STTinfo.fi*.  25.11.2014. Helsingin yliopisto. Viitattu 9.4.2024.
7. ↑  Taru Nordlund *Research Portal Helsinki*. Helsingin yliopisto. Viitattu 9.4.2024.
8. ↑  Leino-Kaukiainen, Pirkko: Kun kansa tarttui kynään *Teologia.fi*.  29.4.2014. Viitattu 9.4.2024.
9. ↑  Kansanihmiset ja kirjallistuminen 1800-luvun Suomessa *finlit.fi*. Suomalaisen kirjallisuuden seura SKS. Viitattu 9.4.2024.
10. ↑  Aktiviteetit - Taru Nordlund *Research portal Helsinki*. Helsingin yliopisto. Viitattu 9.4.2024.
11. ↑  Virittäjä/Kotikielen seura (Ulkoinen yksikkö) *Research Portal Helsinki*. Helsingin yliopisto. Viitattu 9.4.2024.
12. ↑  Virittäjä (lehti) *Research Portal Helsinki*. Helsingin yliopisto. Viitattu 9.4.2024.
13. ↑  Virittäjä, toimitusneuvosto *Research Portal Helsinki*. Helsingin yliopisto. Viitattu 9.4.2024.
14. ↑  Studia Fennica. Linguistica (Lehti) *Research Portal Helsinki*. Helsingin yliopisto. Viitattu 9.4.2024.
15. ↑  Sanakirjasäätiö *Research Portal Helsinki*. Helsingin yliopisto. Viitattu 9.4.2024.
16. ↑  Sanakirjasäätiö (Ulkoinen yksikkö) *Research portal Helsinki*. Helsingin yliopisto. Viitattu 9.4.2024.