***Staphylococcus aureus*** on stafylokokkeihin kuuluva kokkibakteeri. Sen genomi koostuu noin 2 600 geenistä ja 2,8 miljoonasta emäsparista. Koska *Staphylococcus*-suvussa on hyvin vähän muita mainittavia patogeeneja, *S. aureusta* kutsutaan puhekielessä usein vain stafylokokiksi. *S. aureus* esiintyy yleisesti ihmisten ja eläinten iholla ja limakalvoilla, jolloin se on kantajalleen vaaraton. Se kuitenkin kykenee aiheuttamaan sairastumisen niin perusterveelle kuin vastustuskyvyltään heikentyneelle ihmiselle. *S. aureus* aiheuttaa hyvin monipuolisesti erilaisia infektioita lievistä ihotulehduksista aina hengenvaarallisiin tauteihin, kuten keuhkokuumeeseen, endokardiittiin, bakteremiaan ja osteomyeliittiin. *S. aureus* liitetään usein myös lääkinnällisiin laitteisiin liittyviin infektioihin.

Useimmille antibiooteille vastustuskykyisistä *S. aureus* -kannoista käytetään nimitystä **MRSA** (metisilliiniresistentti *Staphylococcus aureus*). MRSA-kannoilla on keskeinen rooli varsinkin sairaalainfektioiden aiheuttajina. MRSA-bakteerikannat ovat yleistyneet kaikkialla maailmassa 1990-luvulta lähtien. Tämän antibioottiresistenssin syy on *S. aureuksen* kromosomissa oleva *mecA-*geeni, joka tuottaa bakteerin pintaan erityistä penisilliiniä sitovaa proteiinia. Mekanismi poikkeaa olennaisesti muilla bakteereilla esiintyvästä mikrobilääkeresistenssistä.

Ennen ensimmäisten antibioottien käyttöönottoa invasiiviseen *S. aureus* -infektioon liittyi noin 90 prosentin kuolleisuus. Se on edelleen ihmiskunnan merkittävimpiä taudinaiheuttajia ja oli vuonna 2019 kaikkein useimmin kuolemaan johtaneen bakteeri-infektion aiheuttaja maailmassa. Sen aiheuttamien infektioiden ikävakioitu kuolleisuus on 10,8–19,4 kuolemaa 100 000 ihmistä kohti vuodessa. Vuonna 2019 maailmanlaajuisesti arviolta 1 105 000 ihmistä menehtyi *S. aureuksen* aiheuttamaan infektioon.

Tarttuminen ja elinympäristö
----------------------------

*Staphylococcus aureus* elää osana normaaliflooraa nisäkkäiden ja ihmisten iholla, nielussa, nenässä, ulosteessa, suussa, limakalvoilla ja käsissä. Eläimistä ainakin koira, kissa, hevonen ja kana voivat toimia *S. aureuksen* kantajina ja siirtää tartunnan toisiinsa tai ihmisiin. Eläimissä esiintyvät *S. aureus* -kannat eroavat ihmiselle tyypillisistä kannoista. Suurin piirtein joka toinen ihminen kantaa tätä bakteeria. Bakteeri tarttuu oireettomalta kantajalta pisara- tai kosketustartuntana. Sairastumisen yhteydessä bakteerit ovat lähes aina peräisin potilaasta itsestään.

*Staphylococcus aureus* tuottaa useita erilaisia bakteerin ulkopuolelle erittyviä entsyymejä ja toksiineja. Erityisesti se kykenee tuottamaan joukkoa enterotoksiineiksi kutsuttuja myrkkyjä, jotka eivät tuhoudu kuumentamalla, vaikka bakteerit itsessään kuolisivatkin. Elintarvikkeisiin joutuessaan enterotoksiinit tekevät niistä käyttökelvottomia.

*S. aureus* suosii isäntäeläimiä, joilla on korkeahko ruumiinlämpö. Se kasvaa sekä hapellisissa että hapettomissa olosuhteissa sekä myös hyvin kuivissa paikoissa. Lisäksi bakteeri kestää korkeita suolapitoisuuksia. *Staphylococcus aureus* voi lisääntyä ja tuottaa myrkkyjä suurella lämpötila- ja pH-alueella.

### Biofilmit

*Staphylococcus aureus* on yksi bakteerilajeista, joille on ominaista muodostaa biofilmejä eli jollain pinnalla eläviä mikrobiyhteisöjä. Biofilmin muodostus alkaa ensimmäisten bakteerien pintaan kiinnittymisellä, jonka jälkeen biofilmiin syntyy useita bakteerikerroksia. Nämä bakteerikerrokset ovat bakteerien tuottaman solunulkoisen matriksin peittämiä. Biofilmissä olevat bakteerit ovat planktonisia eli irrallisia bakteereita resistentimpiä antibiootteja sekä isännän immuunipuolustusta vastaan. Tämän vuoksi infektiot, joissa *S. aureus* on muodostanut biofilmin, ovat pitkäaikaisia ja vaikeita hoitaa. *S. aureus* -bakteerin aiheuttamia biofilmi-infektioita tavataan lääkinnällisten laitteiden, kuten tahdistinten tai stenttien pinnalta. Lisäksi biofilmi voi muodostua esimerkiksi luun pinnalle aiheuttaen osteomyeliittiä eli luutulehdusta tai suussa paradontiittiä. 

*S. aureus* -bakteerin aiheuttamien biofilmi-infektioiden hoitoa vaikeuttaa antibioottien heikko kyky tunkeutua biofilmiin. Tämän vuoksi biofilmin syvempien kerrosten bakteerit eivät saa riittävän suurta annosta antibioottia inaktivoituakseen.  Toinen syy, joka vaikeuttaa biofilmien hoitoa antibioottien avulla, on biofilmissä olevien bakteerien alhainen metabolinen aktiivisuus. Antibioottien vaikutuskohteena bakteereissa on usein jotkin soluprosessit tai metaboliset reitit. Mikäli aktiivisuus näissä on alhaista, ei antibiootti pääse vaikuttamaan. Lisäksi useille antibiooteille resistentit MRSA kannat ja antibioottiresistenssigeenien horisontaali siirtyminen biofilmin bakteerien välillä vaikeuttaa *S. aureus* -bakteerin aiheuttamien biofilmi-infektioiden hoitoa.

Ruokamyrkytys
-------------

### Oireet ja itämisajat

*Staphylococcus aureus* tarttuu ruokaan yleensä käsistä tai hiuksista. Myös ruoan säilyttäminen väärissä olosuhteissa, kuten liian lämpimissä ja kosteissa voi levittää bakteerin ruokaan.

Mikäli *Staphylococcus aureus* -bakteerin tuottama myrkky pääsee ruoan mukana mahalaukkuun ja aiheuttaa ruokamyrkytyksen, ilmaantuvat ensimmäiset oireet yleensä 1–6 tunnin kuluttua. Itämisaika voi kuitenkin vaihdella puolesta tunnista kahdeksaan tuntiin.

Oireita ovat:

* äkillinen päänsärky
* voimakas pahoinvointi
* oksennustauti, johon liittyy kouristuksia
* ripuli joissain tapauksissa

Oireiden voimakkuus ja kesto riippuvat kehoon joutuneen myrkyn määrästä, mutta suurimmalla osalla sairastuneista oireet ovat lieviä. Yleensä tauti paranee muutaman vuorokauden sisällä.

### Tartunnan ennaltaehkäisy

Tartuntoja ehkäiseviä tekijöitä ovat:

* käsihygienia
* keittiön yleinen hygienia
* ruoan kuumentaminen ja kuumana tarjoileminen
* elintarvikkeen kunnollinen säilytys ja varastointi 4–6 °C:n lämpötilassa
* puhtaiden suojakäsineiden ja -päähineen käyttö
* ruoan turhan koskettelun välttäminen, erityisesti jos käsissä on tulehtuneita haavoja.

Ruoan kuumentaminen tuhoaa bakteerin, muttei sen tuottamaa myrkkyä.

### Epidemiat

Suomessa *Staphylococcus aureus* -bakteeri oli vielä ennen yksi yleisimpiä ruokamyrkytyksien aiheuttajia, mutta bakteerien aiheuttamien epidemioiden määrä on vähentynyt huomattavasti. Vuosittain epidemioita oli 0–4 kappaletta vuosina 1995–2004 ja 0–3 kappaletta 2010–2012. Yleensä epidemiat leviävät perheissä, joten sairastuneiden määrä on ollut usein vähäinen.

Katso myös
----------

* Ruokamyrkytys
* Metisilliinille vastustuskykyinen *Staphylococcus aureus* (MRSA)

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5  Hedman, Klaus & Heikkinen, Terho & Huovinen, Pentti & Järvinen, Asko & Meri, Seppo & Vaara, Martti (toim.): "*Staphylococcus aureus*", *Mikrobiologia*. Helsinki: Kustannus Oy Duodecim, 2010. ISBN 978-951-656-256-1.  s. 83–97
2. 1 2 3 4 5  Nathan K Archer, Mark J Mazaitis, J William Costerton, Jeff G Leid, Mary Elizabeth Powers, Mark E Shirtliff: Staphylococcus aureus biofilms.  *Virulence*, 2011, 2. vsk, nro 5, s. 445–459. PubMed:21921685. doi:10.4161/viru.2.5.17724. ISSN 2150-5594. Artikkelin verkkoversio.
3. 1 2 3  Stanley A. Plotkin, Walter A. Orenstein, Paul A. Offit & Kathryn M. Edwards (ed.): *Plotkin's Vaccines, 7th Edition*. Elsevier, 2018. ISBN 978-0-323-35761-6.  s. 1031–1038
4. ↑  Kevin S. Ikuta *et al.* (GBD 2019 Antimicrobial Resistance Collaborators): Global mortality associated with 33 bacterial pathogens in 2019: a systematic analysis for the Global Burden of Disease Study 2019.  *Lancet*, 21.11.2022. doi:10.1016/S0140-6736(22)02185-7. Artikkelin verkkoversio. Viitattu 24.11.2022.  (englanniksi)
5. 1 2  Tapiainen Terhi , Salo Jarmo ja Uhari Matti: Bakteeribiofilmit infektiotaudeissa *www.duodecimlehti.fi*.  2010. Viitattu 8.12.2023.
6. 1 2  Kimberly K. Jefferson, Donald A. Goldmann, Gerald B. Pier: Use of Confocal Microscopy To Analyze the Rate of Vancomycin Penetration through Staphylococcus aureus Biofilms.  *Antimicrobial Agents and Chemotherapy*, 2005-06, 49. vsk, nro 6, s. 2467–2473. PubMed:15917548. doi:10.1128/AAC.49.6.2467-2473.2005. ISSN 0066-4804. Artikkelin verkkoversio.  en
7. 1 2 3  Allison J. Lopatkin, Jonathan M. Stokes, Erica J. Zheng, Jason H. Yang, Melissa K. Takahashi, Lingchong You, James J. Collins: Bacterial metabolic state more accurately predicts antibiotic lethality than growth rate.  *Nature Microbiology*, 2019-12, 4. vsk, nro 12, s. 2109–2117. doi:10.1038/s41564-019-0536-0. ISSN 2058-5276. Artikkelin verkkoversio.  en
8. ↑  Victoria J. Savage, Ian Chopra, Alex J. O'Neill: Staphylococcus aureus Biofilms Promote Horizontal Transfer of Antibiotic Resistance.  *Antimicrobial Agents and Chemotherapy*, 2013-04, 57. vsk, nro 4, s. 1968–1970. PubMed:23357771. doi:10.1128/AAC.02008-12. ISSN 0066-4804. Artikkelin verkkoversio.  en
9. ↑  Staphylococcus aureus Ruokavirasto. Viitattu 20.1.2021.

Aiheesta muualla
----------------

* Laji.fi: Staphylococcus aureus
* National Center for Biotechnology Information (NCBI): ◦Staphylococcus aureus, taxonomy (englanniksi)
* UniProt, Taxonomy: Staphylococcus aureus (englanniksi)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Taksonitunnisteet | 
* Wikidata: Q188121
* Wikispecies: Staphylococcus aureus
* BacDive: 14487
* CoL: 6ZFVH
* EoL: 2486313
* EPPO: STAPAU
* GBIF: 3227657
* iNaturalist: 486586
* IRMNG: 10034438
* ITIS: 369
* LPSN: staphylococcus.html#aureus
* NCBI: 1280
* NZOR: a02ec546-17a4-48e1-bc36-cf6deb0a00ea

 |

 |