Heinäkuu 2012
Pengerpolun lyhyt silta lokakuussa 2008.
**Alajärv** (myös *Väimela Alajärv*, *Väike Väimela järv*, *Ala-Väimela järv* ja *Väimela Väikejärv* ) on Virossa Võrumaalla Võrun kunnan Väimelan kauppalassa sijaitseva järvi. Sen alapäässä on pato, jolla järven vedenpintaa voidaan säännöstellä.

Maantietoa
----------

Järvi on 760 metriä pitkä, 130 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 7,8 hehtaaria. Se on muodostunut peltomaiden keskellä sijaitsevaan loivaan laaksoon ja järven ympäristössä on pienen Väimelän kauppalan asuinalue ja sen teollisuutta. Järven koillisranta on muita rantoja jyrkempi. Järven rannat ovat kaava-aluetta, mutta sen rantaan ylettyy myös kaksi metsäpalstaa. Pohjoisrannalla on toiminut nyttemmin rapistunut Väimelan kartano. Laakson toinen järvi Mäejärv sijaitsee Võrun ja Põlvan välisen maantien toisella puolella. Rannakkaisesti maantien kanssa ylittää järven pieni pengerretty polku, jossa on lyhyt silta.

Luontoarvoja ja luokittelu
--------------------------

Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) (vir. *Veepoliitika Raamdirektiivi, (VRD)*) luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei lämpötilakerrostu (vir. *keskmise karedusega kihistumata veega järv*). Järvi luokitellaan limnologisesti kasvillisuudeltaan rehevöityneeksi (vir. *makrofüüdijärv tai suurtaimerikas järv*, MF), jolloin sekä pohja- ja rantakasvillisuus että kelluvalehtinen kasvillisuus kukoistaa. Tällaiset järvet ovat yleensä myös matalia.

Järvi on hyvin matala. Sen syvin kohta on 2,5 metriä syvä ja keskisyvyys on 1,6 metriä. Sen rannat ovat mutapohjaisia ja järven keskellä on mutakerroksen paksuudeksi mitattu 18 metriä, mikä on Viron paksumpia mitattuja kerroksia. Vedenväri on keltainen ja näkösyvyys on 1,0 metriä. Vesi sekoittuu hyvin ja mutapohjan takia sen vesi lämpenee herkästi. Siinä on runsaasti vesikasvillisuutta, mikä pitää myös kalaston lajirikkaana. Järvessä elää ainakin särki, ahven, hauki, lahna, kiiski, suutari, ruutana, sorva, salakka, turpa, made, törö, ankerias ja kuha. Joskus saadaan saaliiksi myös karppia.

Vesistösuhteita
---------------

Alajärv kuuluu Väiso peakraavin valuma-alueeseen, jossa Väiso peakraav on Võhandu jõen sivu-uoma. Järvi on peakraavin läpivirtausjärvi. Ylemmästä Mäejärvestä tulee pääosa siihen virtaavasta vedestä. Järvien välinen oja on 20 metriä pitkä ja se tulee järven luoteispäähän. Siihen on johdettu kauppalan alueelta kolme muuta lyhyttä ojaa. Laskuoja alkaa järven kaakkoispäästä, josta on matkaa Võhandu jõelle 2,8 kilometriä. Võhandu jõgi laskee Kuumajärveen, joka on Peipsijärven keskiosan nimi. Peipsijärven alue muodostaa Narvanjoen vesistöalueen keskiosan. Peipsijärven pohjoispäästä alkava laskujoki Narvanjoki jatkaa vesireittiä pohjoiseen päin ja laskee lopuksi Suomenlahteen.

Huomautuksia
------------

1. ↑  Järven tilavuus on laskettu kertomalla järven pinta-ala sen keskisyvyydellä. Tämä ei ole viranomaisten määrittämä arvo!
2. 1 2  Kohteen ympäristön kasvillisuutta, asutusta ja nimistöä on tarkistettu Internetin Google-, Bing- tai Yandex-karttapalvelusta käyttäen järven koordinaatteja.
3. ↑  Tieto on peräisin vironkielisesta artikkelista et:Väimela Alajärv, mutta sitä ei ole voitu vahvistaa muista lähteistä.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12  Keskkonnaregister: Alajärv (VEE2125400) *Keskonnainfo*. Tallinna, Viro:  Keskkonnaministeerium. Viitattu 23.8.2020. (viroksi)
2. 1 2 3  Alajärv (Väimela Alajärv, Väike Väimela järv, Ala-Väimela järv, Väimela Väikejärv), kalapeedia.ee, viitattu 23.8.2020
3. 1 2  Tamre, Ruta (toim.): *Eesti järvede nimestik*. Tallinna, Viro: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus, 2006. ISBN 978-9985-881-40-8. Teoksen verkkoversio (PDF) (viitattu 23.8.2020). (viroksi) (Arkistoitu – Internet Archive)

Aiheesta muualla
----------------

* Hindrikson, Merike & al.: Väiso peakraavi, Väimela Mäejärve ja Alajärve uuringud (PDF), 2014