**Rouvasväenyhdistykset** (ruots. *fruntimmersförening*) olivat Suomessa 1800-luvulla perustettuja naisjärjestöjä. Ne harjoittivat hyväntekeväisyyttä vähäosaisten parissa, ja niiden jäsenistö koostui säätyläisnaisista. Yhdistykset olivat Suomen ensimmäisiä varsinaisia hyväntekeväisyysjärjestöjä, ja niitä toimi lähes jokaisessa kaupungissa.

Keskieurooppalaisen mallin mukaan perustetuilla yhdistyksillä oli suuri merkitys monien sosiaali- ja terveyspalveluiden synnyttäjinä. Ne perustivat Suomeen muun muassa ensimmäiset lastenkodit. Usea rouvasväenyhdistysten aloittama palvelu siirtyi sittemmin kuntien ja valtion järjestettäväksi. Yhdistysten toiminta oli reagoivaa eli syntyneitä ongelmia korjaavaa, ne eivät pääsääntöisesti pyrkineet vaikuttamaan itse ongelmien syihin. Yhdistykset rahoittivat toimintaansa muun muassa erilaisilla arpajaisilla ja myyjäisillä. Ne oli aluksi tarkoitettu vain naimisissa oleville naisille, mutta myöhemmin mukaan otettiin myös naimattomia.

Rouvasväenyhdistykset toimivat 1800-luvulla kanavina naisille toimia yhteiskunnassa. Esimerkiksi aviomiestensä uran vuoksi toiselle paikkakunnalle muuttavat naiset löysivät niistä kanavan toimia ja osallistua ympäröivään maailmaan, ja vaikuttaa asioihin. 1800-luvun loppuun mennessä monien yhdistysten toiminta vakinaistui ja virallistui, ja naiset perustivat uusia naisjärjestöjä.

Usein rouvasväenyhdistysten toiminta liittyi paikkakunnalla olevaan diakoniatoimintaan, kun samat naiset toimivat aktiivisesti sekä naisjärjestön että diakoniatyön parissa. Jo ennen kuin diakonialiike organisoitui, naisjärjestöjen tarjoama väylä mahdollisti sen, että lapsia kohtaan koettu huoli kanavoitiin lastenkotien perustamiseen. Naisjärjestöjen verkostossa hyviksi havaitut tulokset, toimimisen mahdollisuudet ja sen myötä lastenkotien perustamisen idea levisi nopeasti ympäri Suomea. 

Suomen ensimmäinen rouvasväen yhdistyksen perustivat Viipuriin vuonna 1835 kaupungin saksankielisen yläluokan naiset. *Huoltojärjestö Viipurin Fraun-Verein* oli suljettu yhdistys, johon kuului 12 naista. Yhdistyksen johdossa olivat kreivitär Eva Mannerheim (os. Schantz), Viipurin läänin maaherran puoliso, sekä paikallisten suurimpien kauppahuoneiden johtajien vaimot. Se perusti muun muassa 20-paikkaisen tyttölasten orpokodin, joka oli rouvasväenyhdistysten perustamista lastenkodeista ensimmäinen.

### Helsingin rouvasväenyhdistykset

Helsingissä toimi 1880-luvulla useita rouvasväenyhdistyksiä. Helsingin venäläistä rouvasväenyhdistystä johti kenraalikuvernööri Heidenin puoliso kreivitär Heiden eli Elisabet Zubova. Ruotsinkielisen Helsingin rouvasväen yhdistystä johti Helsingin pitäjän kirkkoherra Crohnsin puoliso, sekä vapaaherra Klinkowströmin puoliso, venäläissyntyinen Elisabet Krause. Rouvasväenyhdistys perusti lastenkodin vuonna 1860. Yhdistyksen johdossa toimi Hanna Weisell vuonna 1880. 

Adelaïde Ehrnrooth, rouvasväenyhdistyksen aktiivinen jäsen, oli perustamassa sekä Suomen Naisyhdistystä vuonna 1884 että Naisasialiitto Unionia vuonna 1892.

### Tampereen rouvasväenyhdistys

Tampereella rouvasväenyhdistyksen toimintaa edelsi vuonna 1859 perustettu ompeluseura, jossa rouvat ompelivat vaatteita köyhille lapsille, ja joka vuonna 1862 perusti Hallituskadulle tyttökoulun köyhille tytöille. Vuonna 1866 perustettiin ruotsinkielinen rouvasväenyhdistys, jonka ensimmäinen puheenjohtaja oli pastorin vaimo Anna Bergroth, yhdistyksen sihteerinä Otto Blåfield ja rahastonhoitajana maisteri August Hildén. Lisäksi yhdistyksen johtoon kuuluivat Anna Blåfield, Finne, M. Hildén, Idestam, Procopé, H. Rosendal ja Tallqvist. Tyttökoulu laajensi toimintaansa hurjaa vauhtia, ja se jaettiin ensin kahdeksi kouluksi, ja lopulta 1881 yhdistys perusti oman koulun köyhille pojille. Vuonna 1887 Tampereen rouvasväenyhdistyksen jäsenet perustivat lastenkodin, vuonna 1889 käsityökoulun, ja vuodesta 1886 alkaen he työllistivät kaupungin köyhiä, laittaen samalla alulle työnvälitystoimiston, joka perustettiin virallisesti vuonna 1909. Yhdistyksen toiminta loppui vuonna 1943.

### Oulun rouvasväenyhdistys

Oulun rouvasväenyhdistys perustettiin vuonna 1848, ja yhdistyksellä oli muun muassa oma koulu. 1850-luvun aikana toiminta laajeni nopeasti ympäri maata.

### Porvoon Fruntimmerförening

Porvooseen rouvasväenyhdistys *Fruntimmerförening* perustettiin vuonna 1846*,* sitä perustamassa oli Fredrika Runeberg.

### Kuopion rouvasväenyhdistys

Kuopion rouvasväenyhdistyksen perustajajäseniin kuuluu muun muassa Jeannette Snellman*.* Nykyisin vanhimpiin rouvasväenyhdistyksiin kuuluva Kuopion rouvasväenyhdistys on esimerkiksi perustanut käsityökoulun, joka on nykyisin Kuopion Muotoiluakatemia. Kuopion rouvasväenyhdistys omistaa akatemian kiinteistöt, sekä on valinnut sen työntekijöitä. Yhdistykselle myönnettiin vuonna 2022 Lapsenpäivä-palkinto.

### Käkisalmen Kaupungin Rouvasväen yhdistys

Vuonna 1855 perustettu Käkisalmen yhdistys on tällä hetkellä Suomen vanhin edelleen toiminnassa oleva rouvasväenyhdistys. Opettaja Helena Melanen oli yhdistyksen ensimmäinen naispuheenjohtaja vuonna 1911.

Käkisalmen yhdistys perusti vuonna 1859 köyhien lasten koulun, joka muuttui myöhemmin kaupungin yhteiskouluksi. Vuonna 1885 yhdistys perusti käsityökoulun, jonka nimi muuttui vuonna 1936 Käkisalmen Naiskotiteollisuuskouluksi, ja joka myöhemmin liitettiin osaksi Mikkelin ammattiopistoa.

Nykyisin Käkisalmen yhdistyksen tärkeimpiin toiminnan tavoitteisiin kuuluu sekä käkisalmelaisen että karjalaisen kulttuurin vaaliminen ja säilyttäminen. Se järjestää esimerkiksi vuosittaisen Kaisanpäiväjuhlan. Käkisalmen yhdistykseen kuuluu 85 jäsentä.

Katso myös
----------

* Ompeluseurat

Lähteet
-------

1. 1 2  Valtion ja markkinatoimijoiden ulkopuolella olevat toimijat ja niiden roolit terveydenedistämispolitiikan kansallisten ohjelmien asiakirjoissa, (s. 20)[vanhentunut linkki]
2. ↑  Mariaana Korpela: Aika ennen lastensuojelulakia  30.12.2022. Lapsuuden Historiaa. Viitattu 11.04.2024.
3. ↑  Sosiaalipolitiikan historia (Arkistoitu – Internet Archive)
4. ↑  Naisjärjestöt Tampereella
5. ↑  Ulla Ijäs: "Mainitsen vielä toisesta ’huutolais’lapsesta…" Rouvasväenyhdistykset lastensuojelun varhaisvaiheissa 1800-ja 1900-lukujen taitteessa – Lastuja Suomen historiasta *blogit.utu.fi*.  2023. Viitattu 10.4.2024.
6. ↑  Hannu Mustakallio: Emansipaatiota, diakoniaa ja filantropiaa
Pohjoispohjalaiset naiset diakoniaa ja hyväntekeväisyyttä
edistämässä 1900-luvun alkupuolelle saakka.  *Teologinen aikakauskirja*, 1999, s. 94-101.  Teologinen julkaisuseura.
7. ↑  Ulla Ijäs: "Mainitsen vielä toisesta ’huutolais’lapsesta…" Rouvasväenyhdistykset lastensuojelun varhaisvaiheissa 1800-ja 1900-lukujen taitteessa – Lastuja Suomen historiasta *blogit.utu.fi*.  2023. Viitattu 10.4.2024.
8. ↑  Viipurin rouvasväenyhdistys ja sen orpokoti
9. ↑  Kemi-Tornion ammattikorkeakoulu – Lastensuojelun historiasta tähän päivään
10. ↑  CreaMentors Oy: Kuopion Muotoiluakatemia | Kuopion Rouvasväenyhdistys ry *www.muotoiluakatemia.fi*. Viitattu 10.4.2024.
11. ↑  STT: Kuopion Rouvasväenyhdistys sai Lapsenpäivä-palkinnon *Savon Sanomat*.  18.11.2022. Viitattu 10.4.2024.
12. ↑  Rouvasväenyhdistys – Käkisalmen Kaupungin Rouvasväen Yhdistys *kakisalmenrouvasvaki.fi*. Viitattu 10.4.2024.