**Reino Kesseli** (21. huhtikuuta 1925 Kaukola Ojajärvi – 14. kesäkuuta
1984 Ylöjärvi) oli suomalainen metsätyömies ja
moottorisahataiteilija.

Kesseli teki elämäntyönsä metsään ja metsätöihin liittyen.
Palveltuaan jatkosodassa kenttätykistössä tykkimiehenä hän Karjalan
evakkona asettui sodan jälkeen asumaan Parkanon Vahojärvelle vuonna
1945. Naimisiin Kesseli meni vuonna 1947 Vahojärveltä kotoisin olevan
Lyyli Kesselin ( 3. heinäkuuta 1928 Parkano – 24. lokakuuta 2005
Ylöjärvi, o.s. Kivioja) kanssa ja he saivat kymmenen lasta. Vuonna 1951
Kesseli osallistui Parkanon kunnan hakkuumestaruuskisoihin ja voitti ne
tekemällä viiden päivän kilpailussa tuloksen 79,6 m³ puolipuhdasta
paperipuuta (1040 rankaa, jotka 2,40 m pitkiä). Kesseli
työskenteli 1950-luvulla Ylöjärven–Nokian metsänhoitoyhdistyksellä
metsätöissä ja samalla ohjasi työkalumestarina metsätyövälineiden
kunnostamista kursseilla Pirkanmaan alueella .

Metsätöiden hakkuutehokkuus alkoi Suomessa nousta 1950-luvun
puolivälin tienoilta alkaen kun markkinoille tuli entistä enemmän
kevyempiä moottorisahamalleja ,. Kesseli hankki ensimmäisen
moottorisahansa vuonna 1951. Hän alkoi Oy Scanport Ab:n ja sitten
Hankkijan myyntiedustajana 1960-luvun alkupuolelta lähtien kiertää
ympäri Suomea esitellen ja myyden moottorisahoja (Canadien, Solo, Jobu)
mm. koneliikkeissä ja maatalousnäyttelyissä.

Joensuun maatalousnäyttelyiden aikana syksyllä 1962 Kesseli sai idean
alkaa sahata puu-ukkoja, jotta potentiaaliset moottorisahan ostajat
olisivat pysähtyneet messuosaston kohdalle ja kiinnostuneet tekemään
sahakauppoja. Vuosien 1962–1977 aikana Kesseli teki moottorisahalla
erilaisia puu-ukkoja, lintuja, maljakoita ja jakkaroita sadoittain
ympäri maata. Reino Kesseli on moottorisahataiteilijoidemme
pioneerihenkilöitä .

Syksyllä 1968 Kesseli esiintyi Helsingin kansainvälisillä messuilla
yhdessä norjalaisten hiihdon olympiavoittajien Harald Grönningenin ja
Odd Martinsenin sekä maailmanmestari Gjermund Eggenin kanssa tehden
pr-työtä Hankkijan konevalikoimiin siirtyneelle Jobu-sahamerkille.

Kauppaneuvos Kalle Kaihari tilasi vuonna 1970 Kesseliltä suurikokoisen
moottorisahalla tehtävän veistosryhmän. Se luovutettiin presidentti
Urho Kekkoselle hänen 70-vuotissyntymäpäivänsä kunniaksi. Kesseli
sahasi luonnollista kokoa olevan veistosryhmän ylöjärveläisestä
massiivisesta noin 160-vuotiaasta männystä. Veistosryhmä esittää
presidentti Kekkosta seisomassa pöydän päässä leikaten palvilihaa
ja kaksi miestä istuu pöydän ääressä. Veistosryhmä on nykyään
nähtävänä Orimattilassa Urho Kekkosen arkiston yhteydessä
savusaunan terassilla.  .

Innoitusta työhönsä ja hyvinvointiin Kesseli sai metsästä ja
luonnosta. Itärajan taakse jäänyt pieni kotitalo Karjalassa sijaitsi
kauniin erämaajärven, Ojajärven, rannalla ja tämä luontosuhde
vaikutti Kesseliin voimakkaasti. Kalastus ja marjastus olivat hänen
suuria intohimojaan. Metsässä kulkiessa hän pystyi nimeämään
kasveja niiden latinalaisilla nimillä ja tarkka katse löysi maastosta
mitä erikoisimpia pahkoja. Koululaisena Kesseli osallistui
Ojajärvellä maatalouskerhotoimintaan ja oli läpi elämänsä
kiinnostunut puutarhanhoidosta. Kesseli osallistui Pirkan Hiihtoon
yhdeksän kertaa.

Lähteet
-------

### Viitteet

1. ↑  Ylä-Satakunta 2.11.1951, Parkanolaiselle Reino Kesselille paras
tulos hakkuumestaruuskilpailujen karsinnoissa. S. 2
2. ↑  Viitasaari, Pertti, Käärmekiila ja taikapeili. Metsän mahti:
Metsätöiden ja niiden oppimisen historiaa. Juha Maasola.
Metsätähti. Jyväskylä. 1996. S. 168–169.
3. ↑  Riikilä, Mikko, Moottorisaha sata vuotta Suomessa. Metsäkustannus.
2014.
4. ↑  Roiko-Jokela, Heikki ja Erkki Laitinen. Metsätalouden koneistaminen
ja luonto. Vuosilusto 7. Metsien ja muistojen koneet. Koneellisen
metsätalouden historiaa. Lusto Suomen Metsämuseo ja Metsähistorian
Seura. Jyväskylä 2008. S. 47–59.
5. ↑  Parpola, Hannu ja Helge Heinonen, Siitä vaan moottorisahalla sanoi
Reino Kesseli. Kaatoi männyn ja teki puu-ukon. Apu-lehti, no. 46,
14.11.1969. S. 51–53.
6. ↑  Moottorisahataiteilijan lahja 70-vuotiaalle presidentille. Tasavallan
päämiehen puu-ukot. YV (Osuuspankin asiakaslehti), no. 11, 1970. S. 57.
7. ↑  Kemppainen, Jouni K. Yöni Urhon sängyssä. HS kuukausiliite 10,
no. 474, lokakuu 2011. S. 84–91.