recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Esimerkki Ukrainan ilmahälytystilanteesta 31. joulukuuta 2023 kello 10:52 Air Alert -mobiilisovelluksen näkemänä. Ohjelmisto on Ajax Systems ja Stfalcon-yritysten laatima (2/2022). Punainen väri kertoo hälytyksen voimassaolosta. Tummempi punainen kertoo useammasta hälytyksestä päivän aikana. Käyttäjä voi kohdentaa puhelimelleen tulevat hälyytykset tiettyyn Ukrainan alueeseen tai sen piiriin.
**Air Alert** (ukr. Повітряна тривога, *Povitrjana tryvoha*) on matkapuhelimiin asennettava, väestöä ilmahälytyksistä varoittava sovellusohjelma. Se kehitettiin nopeasti Venäjän hyökkäyssodan alkamisen jälkeen ja otettiin käyttöön Ukrainassa maaliskuussa 2022. Sovelluksen kehittivät Ajax Systems ja Stfalcon yhteistyössä Ukrainan digitaalisen muutoksen ministeriön kanssa.

Matkapuhelinsovelluksen välityksellä kiireelliset, ajantasaiset väestönsuojeluilmoitukset saadaan leviämään yleensä samanaikaisesti tai joskus nopeammin kuin perinteistä väestöhälytinsignaalia käyttäen. Käyttäjä voi aktivoida sovelluksesta alueen tai alueet (tai hallinnollisen piirin tai piirit), joiden hälytyksiä hän haluaa seurata. Tämä mobiilisovellus välittää hälytykset myös maaseudulle, joissa ei usein ole väestöhälyttimiä. Myös vaara ohi -signaalit lähetetään matkapuhelinsovelluksen käyttäjille viipymättä. Sovellusohjelmaa suunniteltiin laajennettavan kattamaan myös kemiallisten ja ydinaseiden käyttöön liityviä vaaratilanteita.

Katso myös
----------

* Kyiv Digital

Lähteet
-------

1. ↑  Povitrjana tryvoha (Повітряна тривога)  8.8.2023 (päivitetty). Ajax Systems via Google Play -kauppa. Viitattu 31.12.2023. (ukrainaksi)
2. 1 2 3  The Air Alert app is now available for Android and iOS *SIW, securityinfowatch.com*.  7.2.2022. Viitattu 31.12.2023. (englanniksi)
3. ↑  Mia Sato: Google will send air raid alerts to Android phones in Ukraine *The Verge, theverge.com*.  10.2.2022. Viitattu 31.12.2023. (englanniksi)
4. ↑  New air raid siren app delivers quick warnings to Ukrainians *cnbc.com*.  24.3.2022. Viitattu 31.12.2023. (englanniksi)
5. 1 2 3  Rebecca Cohen: A Ukrainian tech company created an app to alert citizens about incoming air raids before the traditional sirens sound *businessinsider.com*.  24.3.2022. Viitattu 31.12.2023. (englanniksi)
6. ↑  Air Alert: app that notifies about danger in certain region in your smartphone *Visit Ukraine, visitukraine.today*. Viitattu 31.12.2023. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Air Raid Alert Map of Ukraine (ukrainaksi, englanniksi, saksaksi, puolaksi, japaniksi), *(krimintataariksi)* (alerts.in.ua)
* John Leicester (28.3.2023) A new hope: Mark Hamill lends voice to Ukrainian air raid app (englanniksi) (militarytimes.com)
Andrei Rubljovin Pyhän kolminaisuuden ikoni vuodelta 1410.
**Trishagion** (kr. *tris-hagion*, "kolmesti pyhä") on Pyhälle kolminaisuudelle suunnattu esirukous tai litania, joka on osa liturgiaa useimmissa itäisissä kirkkokunnissa, Suomen ortodoksinen kirkko mukaanluettuna. Ortodoksisessa käytössä se tunnetaan myös Kolmipyhäveisuna tai Pyhän Kolminaisuuden veisuna.

Se on käytössä myös katolisessa kirkossa ja monissa protestanttisissa kirkoissa, ennen kaikkea osana pitkäperjantain sanajumalanpalvelusta.

Nimitystä käytetään myös Sanctus-hymnin alkuosasta: "Pyhä, pyhä, pyhä Herra Sebaot!"

Historia
--------

Trishagion on vanhaa perua ja mahdollisesti apostolista alkuperää. Legendan mukaan keisari Theodosius II:n valtakaudella (408-450) Konstantinopoliin iski maanjäristys, ja ihmisten rukoillessa apua eräs lapsi kohosi ilmaan huutaen *Kyrie eleision* ("Herra, armahda meitä!"). Sitten hän laskeutui takaisin maahan, kehotti ihmisiä rukoilemaan hymnin sanoin, ja kuoli.

Eri kielillä
------------

Suomeksi Trishagion kuuluu "Pyhä Jumala, pyhä Väkevä, pyhä Kuolematon, armahda meitä!"

Latinaksi: *Sanctus Deus, Sanctus Fortis, Sanctus Immortalis, miserere nobis.*

Kreikaksi: Ἅγιος ὁ Θεός, Ἅγιος ἰσχυρός, Ἅγιος ἀθάνατος, ἐλέησον ἡμᾶς. (*Hágios ho Theós, Hágios iskhyrós, Hágios athánatos, eléēson hēmâs.*)

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Trishagion Suomen evankelis-luterilainen kirkko. Viitattu 4.1.2022.
2. 1 2 3 4  Pyhän Kolminaisuuden veisu Ortodoksi.net. Viitattu 4.1.2022. *tarvitaan parempi lähde*
3. ↑  Agios O Theos The Catholic Encyclopedia. Viitattu 4.1.2022. (englanniksi)
**Johan Herman Fredrik Hallonblad** (6. elokuuta 1882 Helsinki – 1. maaliskuuta 1935 Helsinki) oli suomalainen juristi ja Lappeenrannan pormestari.

Johan Hallonbladin vanhemmat olivat kihlakunnantuomari Johan Fredrik Hallonblad (1830–1884) ja Anna Wiiger (1855–1937). Hän pääsi ylioppilaaksi Helsingin suomalaisesta yhteiskoulusta vuonna 1900 ja suoritti Helsingin yliopistossa oikeustutkinnon 1905. Hallonblad sai varatuomarin arvon 1907.

Hallonblad oli Lappeenrannan pormestarina 1908–1920. Pormestari Hallonblad ja Lappeenrannan raatimiehet eivät suostuneet käsittelemään vuoden 1912 yhdenvertaisuuslain mahdollistamaa Venäjän kansalaisen elinkeinoanomusta. Heidät tuomittiin tämän vuoksi Pietarin piirioikeudessa vuodeksi vankeuteen ja kuudeksi vuodeksi kelpaamattomiksi julkiseen virkaan. He kärsivät tuomion Krestyn vankilassa Pietarissa 1914–1915 ja heidät armahdettiin tammikuussa 1915. Myöhemmin Hallonblad oli Viipurin hovioikeuden asessorina 1921–1926 ja Suomen tietotoimiston rikosasiain selostajana vuodesta 1931 alkaen.

Etelä-Saimaan purjehdusseura aloitti toimintansa Lappeenrannassa purjehdusta harrastaneen pormestari Hallonbladin johdolla 1910. Tupasaareen rakennettiin pursiseuralle paviljonki 1911.

Valtioneuvos ja suurlahjoittaja Herman Hallonblad oli Johan Hallonbladin setä.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Ylioppilasmatrikkeli 1900 - 1907, 26730. Hallonblad, Johan Herman Fredrik *Yksa.disec.fi*.  25.8.2012. Viitattu 7.1.2024.
2. 1 2 3 4  Meuronen, Annika: "Johan Herman Fredrik Hallonblad", *Lappeenrannan Pursiseura ry järjestää seuran edeltajan kunniaksi Purjehduskeskus Wilmanrannassa 23.1.2010 klo 18.00 : Etelå-Saimaan Purjehdusseuran 100-vuotisjuhlan*, s. 20. Lappeenrannan Pursiseura, 6.10.2009. Teoksen verkkoversio (viitattu 7.1.2024).
Macaon tunnus.
**Macaon tunnus** eli virallisesti Macaon "alueellinen tunnus" otettiin käyttöön 20. joulukuuta 1999 Macaon siirryttyä Portugalin hallinnasta Kiinan hallintaan. Tunnus löytyy myös Macaon lipusta. 

Pyöreänmuotoisen tunnuksen värit ovat vihreä, valkoinen ja keltainen, vihreän ollessa hallitseva väri. Siinä on valkoinen lootus, ja sen alla kuvernööri Nobre de Carvalhon siltaa ja vettä esittäviä viivoja. Lootuksen yläpuolella olevat viisi kultatähteä ovat peräisin Kiinan kansantasavallan lipusta. Tunnuksessa lukee kiinaksi 中華人民共和國澳門特別行政區 eli *Macaon Kiinan kansantasavallan erityishallintoalue* ja lyhyesti Macaon portugalinkielinen nimi *Macau*.

Portugalin aikaiset vaakunat
----------------------------

* Ensimmäinen vaakunaEnsimmäinen vaakuna
* Toinen vaakunaToinen vaakuna
* Yksinkertainen vaakuna (1935-1999)Yksinkertainen vaakuna (1935-1999)

Lähteet
-------

1. ↑  Macanese Flag World Atlas. Viitattu 10.7.2018. (englanniksi)

Macanese Flag (Arkistoitu – Internet Archive) World Atlas. Accessed July 10, 2018. (In English)

Aasian vaakunat

* Afganistan
* Arabiemiirikunnat
* Armenia
* Azerbaidžan
* Bahrain
* Bangladesh
* Bhutan
* Brunei
* Etelä-Korea
* Filippiinit
* Georgia
* Indonesia
* Intia
* Irak
* Iran
* Israel
* Itä-Timor
* Japani
* Jemen
* Jordania
* Kambodža
* Kazakstan
* Kiina
* *Hongkong*
* Kirgisia
* Kuwait
* Kypros
* Laos
* Libanon
* *Macao*
* Malediivit
* Malesia
* Mongolia
* Myanmar
* Nepal
* Oman
* Pakistan
* Pohjois-Korea
* Qatar
* Saudi-Arabia
* Singapore
* Sri Lanka
* Syyria
* Tadžikistan
* Taiwan
* Thaimaa
* Turkki
* Turkmenistan
* Uzbekistan
* Venäjä
* Vietnam
**Ola Toivonen** (s. 3. heinäkuuta 1986 Degerfors) on ruotsalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkäävä keskikenttäpelaaja tai hyökkääjä. Hän edustaa Ligue 1:ssä pelaavaa Toulousea.

Toivosen kasvattajaseura on Degerfors IF. Hän pelasi vuodet 2006–2008 Ruotsin pääsarjassa Allsvenskanissa; kauden 2006 Örgrytessä ja kaudet 2007–2008 Malmössä. Vuosina 2009–2013 hän pelasi Hollannissa Eredivisie-joukkue Eindhovenissa. Tammikuussa 2014 Toivonen siirtyi Rennaisiin.

Toivonen kuului Ruotsin alle 21-vuotiaitten maajoukkueryhmään. Ruotsin A-maajoukkueessa hän debytoi tammikuussa 2007 Venezuelaa vastaan.

Toivosen Yrjö-isä syntyi Riihimäellä Suomessa, mutta muutti Ruotsiin jo lapsena. Ola Toivosesta on kuitenkin käytetty lempinimeä Finnsisu.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Ola Toivonen Transfermarkt-sivustolla (englanniksi)
2. ↑  Toivonen, Ola *National Football Teams*. Viitattu 14.1.2016. (englanniksi)
3. ↑  Tiesitkö? Ruotsin maalintekijällä läheiset sukujuuret Suomeen *mtv.fi*. Viitattu 24.6.2018.
4. ↑  Ola Toivosen isä kannattaa Ruotsia *Iltasanomat.fi*.  7.6.2011. Viitattu 14.1.2016.
5. ↑  Riihimäkeläisen lasinpuhaltajan pojanpoika oli nousta ruotsalaisten suureksi sankariksi jalkapallon MM-kisoissa – tähden isä kertoo Ylelle, miten suomalaiset sukujuuret näkyvät Ruotsin luottopelaajan pelissä *yle.fi*. Viitattu 27.6.2018.

Ruotsin joukkue – Jalkapallon EM-kilpailut 2012
1 Isaksson |
2 Lustig |
3 Mellberg |
4 Granqvist |
5 M. Olsson |
6 Elm |
7 Larsson |
8 Svensson |
9 Källström |
10 Ibrahimović |
11 Elmander |
12 Wiland |
13 J. Olsson |
14 Hysén |
15 Antonsson |
16 Wernbloom |
17 Safari |
18 Holmén |
19 Bajrami |
20 Toivonen |
21 Wilhelmsson |
22 Rosenberg |
23 Hansson |
Valmentaja Hamrén

Ruotsin joukkue – Jalkapallon MM-kilpailut 2018
1 Olsen |
2 Lustig |
3 Lindelöf |
4 Granqvist |
5 Olsson |
6 Augustinsson |
7 Larsson |
8 Ekdal |
9 Berg |
10 Forsberg |
11 Guidetti |
12 Johnsson |
13 Svensson |
14 Helander |
15 Hiljemark |
16 Krafth |
17 Claesson |
18 Jansson |
19 Rohdén |
20 Toivonen |
21 Durmaz |
22 Kiese Thelin |
23 Nordfeldt |
Valmentaja Andersson
**Symbolinen laskin** on laite, jolla voidaan suorittaa symbolista laskentaa muuttujakirjaimilla. Käytännössä tämä tarkoittaa laskimen sisältävän erilaisia algoritmeja, joilla se käsittelee tyypillisiä muuttujakirjaimia sisältäviä tilanteita. Näitä ovat mm. lausekkeiden sieventäminen, yhtälön ratkaiseminen sekä funktion derivointi. Symboliset järjestelmät (laskin tai ohjelmisto) saattavat myös näyttää laskutoimituksille välivaiheet.

Esimerkiksi seuraavat laskut ovat mahdollisia:

| tyyppi | syöte | tulos |
| --- | --- | --- |
| lausekkeen sieventäminen | x + 3x | 4x |
| yhtälönratkaisu | x + 5 + a = 0 (ratkaisu x:n suhteen) | x = -a -5 |
| derivointi | f(x) = -4x2 + 3 | f'(x) = -8x |

Perinteiset laskimet suorittavat laskutoimitukset numeroiden avulla ja ne ovat olleet pitkään käytössä Suomen kouluissa. Symbolisten laskinten merkitys on Suomessa korostunut sen jälkeen kun sen käyttö sallittiin ylioppilaskokeessa keväällä 2012. Tämä on myös osaltaan vaikuttanut ylioppilaskokeen rakenteeseen ja tehtäviin keväällä 2016 valmistuneessa matematiikan ylioppilaskokeen rakenneuudistuksessa. Lukion lisäksi symboliset laskimet eivät ole merkittävästi yleistyneet muilla kouluasteilla.
Madhav Kumar Nepal
**Madhav Kumar Nepal** (s. 6. maaliskuuta 1953) on nepalilainen poliitikko, joka toimi Nepalin pääministerinä 25. toukokuuta 2009 – 30. kesäkuuta 2010. Hän erosi virastaan maan poliittisen ilmapiirin kiristyttyä.

Nepal toimi aiemmin Nepalin kommunistisen puolueen (yhdistynyt marxilais-leniniläinen) (CPN(UML) pääsihteerinä.

Viimeisissä vaaleissa 1999 sittemmin hajonnut kongressipuolue sai äänistä 37,3 % ja CPN(UML) 31,6 %. Nepal oli varapääministeri CPN(UML):n vähemmistöhallituksessa ja myöhemmin oppositiojohtajana. Nepal pidätettiin vuonna 2001 Koiralan hallituksen vastaisissa protesteissa. Myöhemmin hän yhdisti voimansa Koiralan kanssa kuningas Gyanendran otetta kaiken vallan maassa. Kesäkuussa 2003 kuningas pyrki kokoamaan hallituksen, jolloin Nepal oli viiden puolueen ehdokkaana pääministeriksi. Kuningas nimitti virkaan kuitenkin konservatiivisen ja kuningasmielisen Surya Bahadur Thapan. Nepal kehotti kuitenkin maolaisia pitämään yllä aselepoa neuvottelujen katketessa.

Kommunistinen puolue on monarkian vastainen ja Nepal on lausunut kuninkaasta tulevan tavallisen kansalaisen kun hänet valittiin uutta perustuslakia säätävään kokoukseen.

Lähteet
-------

1. ↑  Nepalin pääministeri erosi rauhan vuoksi *30.6.2010*. MTV3. Viitattu 3.8.2015.

Aiheesta muualla
----------------

* Haastattelu Times Asiassa (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Yhdysvallat

 |

 |
**Taito Kalevi Tuunanen** (s. 1950) on suomalainen sijoittaja joka oli julkisuudessa varsinkin 1980-luvun lopun kasinotalouden vuosina. Koulutukseltaan hän on merkonomi.

Tuunanen toimi Suomen Tietotoimiston STT:n talouspäällikkönä aloittaessaan sijoittamisen pörssiosakkeisiin. Sijoitustoiminta oli aluksi pienimuotoista mutta 1980-luvulla se kasvoi suuriin mittoihin kun pankit alkoivat rahoittaa hänen liiketoimiaan. Tuunanen toimi 1980-luvulla yhteistyössä Kai Mäkelän kanssa ja kaksikko keskittyi erityisesti yhtiöiden nurkanvaltauksiin. Nurkanvaltaukset he aloittivat 1984 hankkimalla osakkeita pohjalaisesta Vaasa Oy-lehtiyhtiöstä. 

Keskinäinen vakuutusyhtiö Sampo muuttui vuonna 1987 osakeyhtiöksi ja Sammon vakuutuksenottajat saivat Sammon osakkeita vakuutusmaksujensa suhteessa. Tuunanen ja Mäkelä aloittivat heti Sammon osakkeiden oston uusilta pienomistajilta. Lopulta Tuunanen yhdessä Mäkelän ja Ahti Vilppulan kanssa omisti noin 20% Sammon osakkeista jotka he myivät sitten hyvällä voitolla Finanssilaitos Oy:lle. Tuunanen oli mukana myös ns. Kouri-kaupoissa.

Tuunanen kärsi suuret tappiot 1990-luvun alun lamavuosina kun hänen osakesalkkunsa siirtyi Unitas/SYP:lle ja Tuunasella jäi tämän jälkeen vielä 50 miljoonan markan velat. Hän palasi kuitenkin takaisin sijoitustoimintaan keskittyen hankkimaan omistuksia mediayhtiöistä. Vuonna 2008 Tuunanen oli merkittävä vähemmistöosakas Alma Mediassa ja Karjalainen-lehteä julkaisevassa Pohjois-Karjalan kirjapainossa. Tuunanen pitää nykyään kotipaikkanaan Parikkalan Akonpohjaa.

Lähteet
-------

* Kati Haapakoski : Kriisin jälkeen. Taloussanomat 11.8.2001
* Taito Tuunasesta tuli taas mediamiljonääri Uusi Suomi 22.4.2008
* Musta Maanantai 1987 -blogi 8.9.2008 : Pörssikauppaa 21 vuotta sitten
* Pankkikriisi-blogi 24.11.2008 : Pankin toiminta ja pankkipelin pelurit
Olavi Puro vuonna 1944.
**Olavi (Olli) Kauko Puro** (18. marraskuuta 1918 Helsinki – 20. kesäkuuta 1999) oli suomalainen hävittäjälentäjä joka saavutti jatkosodan aikana 36 vahvistettua ilmavoittoa. Hän oli Suomen ilmavoimien menestyksekkäin reserviläislentäjä ilmavoitoilla mitattuna.

Puro palveli hävittäjälentäjänä Suomen ilmavoimissa 1940–1944 yleten luutnantiksi. Aluksi hän oli Lentolaivue 24:ssä ja lensi Brewster F2A Buffalo-koneilla saavuttaen 5,5 ilmavoittoa. Tämän jälkeen hän oli Lentolaivue 6:ssa ja lensi sotasaaliina saaduilla Polikarpov I-153-kaksitasohävittäjillä tiedustelulentoja Suomenlahden alueella saavuttaen 2 ilmavoittoa. Puro palasi sitten Lentolaivue 24:ään keväällä 1943. Hän saavutti suurimman osan ilmavoitoistaan (28,5) kesällä 1944 Karjalan kannaksen alueella lentäessään Messerschmitt Bf 109G-koneilla. Jatkosodan jälkeen Puro siirtyi siviilielämään ja toimi pankin palveluksessa tietojenkäsittelytehtävissä. Olavi Puron muistelmat on julkaistu kirjana *Mersu-ässä* (Koala-kustannus 2011).

Kirjallisuutta
--------------

* Olavi Puro : *Mersu-ässä*. Koala-kustannus, Helsinki 2011 ISBN 9789522291219

Lähteet
-------

1. 1 2  Koala-kustannus : Kirjat : Olavi Puro Mersu-ässä (Arkistoitu – Internet Archive)


|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Suomi (KANTO)

 |

 |

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.   
Alkuperäinen artikkeli: en:Olavi Puro
**Puiden Asukkaat: Suomen puiden seuralaislajit** (2021) on Petri Keto-Tokoin ja Juha Siitosen kirjoittama tietokirja, joka käsittelee Suomen puulajeja ja niiden seuralaislajeja. Teos on julkaistu Gaudeamus-kustantamon toimesta. Kirja on saanut useita huomionosoituksia, kuten Vuoden tiedekirja-palkinnon, WWF:n vuoden luontokirja-palkinnon ehdokkuuden ja Heli Laaksosen Kodiksamia-kirjallisuuspalkinnon.

Sisältö
-------

Kirja esittelee kattavasti Suomen puiden lajiston sekä kertoo niiden ekologisista prosesseista ja luonnon monimuotoisuudesta. Teos rohkaisee lukijoita tutkimaan ja arvostamaan lähiluontoa sekä havainnoimaan puut ja niiden seuralaiset eri näkökulmista. Kirjassa käsitellään erityisesti vanhojen, kuolleiden ja taloudellisesti vähäarvoisten puulajien seuralaislajeja, jotka ovat taantuneet ja uhanalaistuneet. Puiden Asukkaat -kirja on ajankohtainen, sillä se käsittelee luonnon monimuotoisuuden tuhoutumista ja elinympäristöjen häviämistä. Teos sisältää paljon valokuvia ja yksityiskohtaisia piirroksia.

Kirja on jaettu useisiin osioihin. Aluksi esitellään yleistietoa ja historiaa, ja käydään läpi osio puulajien runsaussuhteista Suomessa jääkaudelta nykypäivään asti. Suurin osa kirjasta keskittyy eri puulajien ja niiden seuralaislajien esittelyyn. Kirjassa on panostettu selkeään rakenteeseen ja kuvien rytmittämään tekstiin, joka tekee lukemisesta ja tiedon etsimisestä helppoa.

Kirjoittajat
------------

Petri Keto-Tokoi on metsänhoitaja ja metsäekologian lehtori Tampereen ammattikorkeakoulussa. Juha Siitonen on Luonnonvarakeskuksen tutkija. Molemmilla on paljon kokemusta ja asiantuntemusta suomalaisen metsän elämästä ja sen monimuotoisuudesta.

> »Tahdomme johdatella lukijan ymmärtämään puiden ja niiden asukkaiden elämää syvemmin, houkutella tekemään omia havaintoja ja löytöjä, ihmettelemään ja ihastumaan. Haluamme muuttaa suomalaisten tapaa katsoa puita, avata silmät näkemään sen elämän rikkauden, jonka puut mahdollistavat»   
> (Petri Keto-Tokoi, Juha Siitonen)
> 
>

Lähteet
-------

1. ↑  Puiden asukkaat on Vuoden tiedekirja *Gaudeamus*.  17.3.2022. Viitattu 31.3.2023.
2. ↑  Vuoden tiedekirja -palkinto teokselle Puiden asukkaat *tsv.fi*.  17.3.2022. Viitattu 31.3.2023.
3. ↑  WWF:n Vuoden luontokirjassa kuvataan isän ja pojan seikkailuja Suomen kansallispuistoissa *WWF Suomi*.  29.11.2021. Viitattu 31.3.2023.
4. ↑  Kodiksamia-kirjallisuuspalkinto Puiden asukkaille *LS24*.  7.12.2022. Viitattu 31.3.2023.
5. ↑  Kodiksamia *www.hulimaa.fi*. Viitattu 31.3.2023.
6. ↑  Puiden asukkaat (Petri Keto-Tokoi ja Juha Siitonen) *Kirjavinkit*.  15.3.2022. Viitattu 31.3.2023.
7. ↑  *Puiden asukkaat: Suomen puiden seuralaislajit*. Gaudeamus, 2021.
**Troy James Smith** (s. 20. heinäkuuta 1984 Columbus, Ohio, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen entinen amerikkalaisen jalkapallon pelaaja, pelipaikaltaan pelinrakentaja. Smith on vuoden 2006 Heisman Trophy -voittaja. Yliopistouransa jälkeen Smith ei vakiinnuttanut paikkaansa ammattilaissarjoissa. Hän pelasi muutaman kauden NFL-, UFL- ja CFL-liigoissa.

Ammattialaisura
---------------

### Baltimore Ravens

Ohion valtionyliopistossa pelannut Smith voitti parhaalle yliopistopelaajalle jaettavan Heisman Trophyn viimeisenä yliopistovuotenaan 2006. Hänet valittiin vuoden 2007 NFL:n varaustilaisuudessa viidennellä kierroksella, Baltimore Ravensin toimesta. Myöhäistä varausvuoroa selitti hänen lyhyytensä verrattuna yleisesti pelinrakentajiin, sekä heikot esitykset viimeisessä yliopisto-ottelussa, BCS:n mestaruusottelussa Floridan yliopistoa vastaan.

Smith oli Ravensissa varamiehenä kolmen kauden ajan, kunnes hänen sopimuksensa purettiin kauden 2009 jälkeen. Hän teki syyskuussa 2010 vapaana pelaajana sopimuksen San Francisco 49ersin kanssa, joka oli hankkinut myös hänen yliopistoaikojensa joukkuetoverin, Ted Ginnin.

### San Francisco 49ers

Alkukaudesta kolmannen pelinrakentajan tointa hallinnut Smith ylennettiin 49ersin aloittajaksi Lontoossa Denver Broncosia vastaan pelattuun otteluun edellisen aloittajan Alex Smithin loukkaannuttua, ja onnistui johdattamaan joukkueen voittoon. Yhteensä hän aloitti kaudella viisi ottelua, joista 49ers voitti kolme. 

### Pittsburgh Steelers

Huolimatta menestyksestä heikosti pelanneen joukkueen aloittajana, Smithille ei tarjottu kauden päätteeksi jatkosopimusta, ja hän teki sopimuksen UFL-liigan Omaha Nighthawksin kanssa. Smith pelasi kuitenkin Nighthawksissa aloittajana vain yhden ottelun, jossa joukkue hävisi Sacramento Mountain Lionsille 25-19. 

Sopimuksen umpeuduttua Smith teki sopimuksen Pittsburgh Steelersin kanssa, hänestä suunniteltiin mahdollista varamiestä ykköspelinrakentaja Ben Roethlisbergerille. Steelersin organisaatiossa oli kuitenkin kuusi pelinrakentajaa, joiden kanssa Smith kilpaili. Hänet irtisanottiin ennen kauden alkua.

### Montreal Alouettes

Kesällä 2013 Smith solmi kahden vuoden sopimuksen Montrealin kanssa. Hän oli aluksi varamiehenä, mutta lopulta nousi aloittajaksi. Kauden jälkeen Smith solmi kolmen vuoden jatkosopimuksen. Alouettes irtisanoi Smithin sopimuksen kesken kauden 2014 hänen huonojen otteidensa vuoksi.

Lähteet
-------

1. ↑  Troy Smith ESPN. Viitattu 3.7.2014. (englanniksi)
2. 1 2  Alouettes sign former Heisman Trophy winning QB Troy Smith *Canadian Broadcasting Company*.  14.8.2013. The Canadian Press. Viitattu 3.7.2014. (englanniksi)
3. ↑  Alouettes release opening day starting QB Smith TSN. Viitattu 15.4.2019. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* San Francisco 49ersin profiili (Arkistoitu – Internet Archive)
* Ohion valtionyliopiston profiili
* Scout.comin profiili (Arkistoitu – Internet Archive)

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Yhdysvallat

 |

 |
Puutarhatonttuja
Puutarhatonttuja puutarhavarusteiden luettelossa vuodelta 1910.
**Puutarhatonttu** tai pihatonttu on puutarhakoristeena käytettävä tonttua esittävä veistos. Tontut ovat yleensä 30–75 cm:n korkuisia ja keraamisia tai muovisia. Puutarhatontut ovat alkujaan keskieurooppalainen, erityisesti saksalainen ilmiö.

Saksalainen taiteilija Ottmar Hörl on käyttänyt puutarhatonttuja aiheenaan. Yksi näyttelyä varten tehdyistä 700 tontusta herätti poliisit tutkimaan, rikkoiko se natsitervehdyksen kieltävää lakia, koska se oli kuvattu käsi ojossa. Hörlin mukaan kyse on ironian keinoin esitetystä kritiikistä. Syytettä ei kuitenkaan nostettu.

Tonttuja on käytetty politiikan välineenä 1870-luvulla Saksassa protestina Otto von Bismarckille. DDR:ssä ne olivat pikkuporvarillisen leimansa vuoksi alkuun kiellettyjä. Australian keskuspankin portaille Sydneyyn liimattiin 1.8.2000 noin 150 tonttua.

Ranskassa vaikuttaa "Puutarhatonttujen vapautusrintama" ("Front de Liberation des Nains de Jardins") -niminen liike, joka "vapauttaa" tonttuja eli varastelee niitä ihmisten pihoilta ja vie metsään.

Laivaonnettomuus Suezin kanavassa keväällä 2021 korona-aikana aiheutti Britanniassa huutavan tonttupulan. Ihmiset viihtyivät kotona ja kunnostivat puutarhojaan, mutta tonttuja ei tullut maahan tavalliseen tapaan.

Historia
--------

Ensimmäisinä tonttujen valmistajana pidetään Philipp Griebeliä ja August Heissneriä, jotka Gräfenrodan kylässä Thüringenissä Saksassa valmistivat niitä savesta. Niiden valmistaminen yleistyi vasta 1800-luvun loppupuolella. 

Griebel perusti oman tehtaansa vuonna 1874. Hänen jälkeläisensä jatkavat yhä perheyritystä, jossa tonttuja valmistetaan, mutta teollinen halpatuonti on vallannut suurimmat markkinat.

August Heissnerin 1872 perustama tehdas Gräfenrodassa, Thüringenissä valmistaa myös edelleen puutarhatonttuja alkuperäisillä menetemillä käsityönä.

Saksassa tonttuja arvellaan olevan 25 miljoonaa.

Katso myös
----------

* Gnoomi
* Kitsch

Lähteet
-------

1. ↑  Puutarhatontun natsitervehdys puhuttaa Saksassa viitattu 17.7.2009
2. ↑  Puutarhatonttujen natsitervehdys kuohuttaa Saksassa viitattu 16.10.2009
3. ↑  Ritva Liisa Snellman: Tonttua politiikkaa.  *Helsingin Sanomat*, 19.7.2008, s. C3.
4. ↑  Garden Gnome sale (Arkistoitu – Internet Archive) viitattu 19.7.2009
5. ↑  Iltasanomat (Arkistoitu – Internet Archive) luettu 13.6.2008
6. ↑  Huutava pula puutarhatontuista ravistelee Britanniaa, Ylen uutiset 16.4.2021
7. ↑  Garden gnome (Arkistoitu – Internet Archive) luettu 13.6.2008
8. ↑  Philipp Griebel GmbH - Gartenzwerge *www.zwergen-griebel.de*. Viitattu 30.6.2018.
9. ↑  Gartenzwerge Heissner *www.heissner.de*.  Arkistoitu 30.6.2018. Viitattu 30.6.2018. (saksaksi)
10. ↑  Gnomeland.co (Arkistoitu – Internet Archive) luettu 13.6.2008

Aiheesta muualla
----------------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Puutarhatonttu**.
* Tonttujen valmistusta, kuvasarja (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
**Ristimäen kansakoulu**, myöhemmin **Ristimäen koulu** oli vuosina 1914–1939 Kaarinassa, sitten vuonna 1939 tehdyn alueliitoksen jälkeen vuosina 1939–1988 Turussa toiminut kansakoulu ja myöhemmin peruskoulun ala-asteen koulu.

Koulun historiaa
----------------

Koulu sijaitsi Kaarinan, myöhemmin Turun Kuralan kylässä. Sen tontti erotettiin nykyään Kuralan kylämäen museoalueeseen kuuluvan Vähä-Kohmon talon maista vuonna 1913.

Koulun toiminnan päätyttyä alueelta on käyty koulua Hannunniitun koulussa. Tyhjilleen jääneen koulun rakennukset olivat Turun kaupungin omistuksessa 1990-luvun lopulle, minkä jälkeen kaupunki myi ne, ja koulu on sen jälkeen toiminut yksityisasuntona.

Koulu on nimimerkillä Tom of Finland tunnetun kuvataiteilija Touko Laaksosen syntymäkoti.

Rakennukset ja kulttuuriympäristö
---------------------------------

Koulun rakennukset ovat julkisivultaan suojeltuja. Ne sijaitsevat Aurajoen rannassa, Aurajoen ja Hämeentien välissä, nykyisellä Rasintiellä lähellä Kuralan kylämäkeä. Koulun pihapiirissä on sen rakennustöiden yhteydessä vuonna 1914 löydetty Ristimäki I:n rautakautinen polttokenttäkalmisto.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5  Välilä, Anu: Ristimäen kansakoulusta syntyy kaksi kotia.  *TS Koti*, 10.1.2016, s. 6-7.  Turun Sanomat. Artikkelin verkkoversio. Viitattu 10.1.2016.  (Arkistoitu – Internet Archive)
2. ↑  Brusila, Heljä: Turku, Kurala, Rasintie. Raportti viemäröintitöiden arkeologisesta seurannasta keväällä 2010 *Kulttuuriympäristön rekisteriportaali*. Museovirasto.  Arkistoitu 5.3.2016. Viitattu 10.1.2016.
3. ↑  Muinaisjäännösrekisteri: Turku. Ristimäki I-II *Kulttuuriympäristön palveluikkuna kyppi.fi*. Museovirasto.

Aiheesta muualla
----------------

* Asemakaavauutoksen selostus (Asemakaavatunnus: 1/2013,Diarionumero: 1925-2011), joka koskee 11. päivänä huhtikuuta 2013 päivättyä ja 30.5.2013 lausuntojen takia muutettua asemakaavakarttaa. "Ristimäen koulu" (1/2013)
* Toukolaakso -blogi - talon remontoinnista kertova blogi.
**John Gadret** (s. 22. huhtilkuuta 1979 Épernay, Ranska) on ranskalainen maantiepyöräilijä, joka edustaa UCI World Tour -tasolla kilpailevaa Team Movistar -tallia. Hän kilpailee myös cyclocrossissa.

Cyclocross
----------

Gadret sijoittui 23-vuotiaiden MM-kilpailuissa viidenneksi 1999. Cyclocrossin maailmancupissa hän oli yhdeksäs 2002 sekä kymmenes 2003 ja 2004. Ranskan-mestaruuden hän on voittanut 2004 ja 2006. MM-kilpailuissa hän on ollut kahdestoista 2005, kahdeksas 2007 ja yhdeksäs 2008.

Maantiepyöräily
---------------

John Gadret Ranskan ympäriajossa 2007
Gadret aloitti ammattilaisuransa Chocolade Jacques -joukkueessa 2004 ja edusti seuraavan vuoden Jartazi Granville Team -tallia. Vuosina 2006–2013 hän kilpaili Ag2r-joukkueessa ja vuodesta 2014 Team Movistarissa.

Gadret voitti 1.HC-kategoriaan (eli UCI ProTourin jälkeen toiseksi arvostetuimpaan) kuuluvan yhden päivän kilpailun GP Kanton Aargau Gippingen 2007. Hän voitti samana vuonna myös Tour de L'Ain -ajon kokonaiskilpailun ja kolmannen etapin. Seuraavana vuonna hän voitti samassa kilpailussa neljännen etapin ja sijoittui Espanjan ympäriajon kokonaiskilpailussa 18:nneksi. Italian ympäriajossa 2010 hän oli kolmas 16. etapilla, ylämäkiaika-ajossa ja sijoittui kokonaiskilpailussa 13:nneksi. Saman vuoden Ranskan ympäriajossa hän oli 18:s. Vuoden 2011 Italian ympäriajossa hän sijoittui alun perin neljänneksi, mutta nousi kolmanneksi Alberto Contadorin tultua hylätyksi. Gadret voitti kilpailun 11. etapin sekä sijoittui 13. etapilla toiseksi ja 19. etapilla kolmanneksi. Italian ympäriajossa 2012 hän oli yhdestoista ja Ranskan ympäriajossa 2014 yhdeksästoista.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5 6 7  John Gadret *cyclingarchives.com*. Viitattu 28.7.2014. (englanniksi)
2. ↑  John Gadret *cyclingbase.com*.  Arkistoitu 11.3.2012. Viitattu 26.5.2010. (ranskaksi)
3. 1 2 3  Contador kahden vuoden pannaan, menetti Tourin ja Giron voitot *procycling.fi*.  6.2.2012.  Arkistoitu 9.2.2012. Viitattu 16.3.2012.
Tizian, Keisarinna Isabella, 1548
**Isabella** (24. lokakuuta 1503 Lissabon, Portugali – 1. toukokuuta 1539 Toledo, Espanja) oli portugalilainen prinsessa ja serkkunsa, Espanjan kuninkaan, keisari Kaarle V:n puoliso.

Isabellan vanhemmat olivat Portugalin kuningas Emanuel I ja tämän toinen vaimo Maria. Hän sai opetusta taiteissa ja musiikissa ja oppi lukemaan ja kirjoittamaan latinaa, espanjaa, englantia ja ranskaa. Hänen äitinsä huolehti uskonnollisesta ohjauksesta, ja he kävivät usein yhdessä kirkossa. Hänen isänsä oli tyytyväinen tyttären ahkeruudesta ja oppivaisuudesta, ja siirsi Isabellan neljätoistavuotispäivänä tämän nimiin merkittävän maaomaisuuden.

Kaarle V harkitsi pitkään Englannin prinsessan Maria Tudorin (tuleva Maria I) kihlaamista, sillä Englanti olisi ollut tärkeä liittolainen. Maria Tudor oli syntynyt 1516, joten hänen aikuistumiseensa olisi vielä aikaa. Isabellan veljen vaimo Katariina Itävaltalainen neuvotteli aktiivisesti Espanjan ja Portugalin suhteiden lähentymisen eduista. Parlamentti hoputti Kaarlea valitsemaan vaimon, joka kykenisi synnyttämään pian kruununperillisen. Niinpä Isabella ja Kaarle menivät naimisiin 11. maaliskuuta 1526 Sevillassa. Tuleva Espanjan kuningas Filip syntyi seuraavana vuonna.

Isabellalle ja Kaarlelle syntyi myös kaksi tytärtä:

* Maria, Pyhä Rooman keisarinna (1528–1603), joka meni naimisiin serkkunsa, keisari Maksimilian II:n kanssa
* Johanna Itävaltalainen (1535–1573), joka meni naimisiin serkkunsa, Portugalin prinssi João Manuelin kanssa.

Isabella hallinnoi Espanjaa vuosina 1529–1532, 1535–1536 ja 1538–1539 Kaarlen ollessa ulkomailla.

Kaarle V tilasi Tizianilta Isabellan muotokuvan tämän kuoleman jälkeen. Ensimmäiseen muotokuvaan oli mallina aikaisempi teos, joka oli näköinen mutta ei kovin taiteellinen. Kaarle ei ollut tyytyväinen Tizianin maalaamaan kotkannenään, vaikka se oli ilmeisesti varsin todenmukainen, vaan korjautti kuvaan siromman nenän. Ensimmäinen versio on tuhoutunut tulipaloissa, mutta toinen Tizianin maalaama, vuonna 1548 valmistunut muotokuva on nyt Museo del Pradossa. Tizian maalasi Isabellasta ja Kaarlesta myös kaksoismuotokuvan.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Isabella of Portugal (1503–1539) *Women in World History: A Biographical Encyclopedia*. Viitattu 8.3.2018.
2. 1 2  Isabel de Portugal *MCN Biografias*. Viitattu 8.3.2018. (espanjaksi)
3. ↑  The Empress Isabel of Portugal *Prado*. Viitattu 9.3.2018.


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Katalonia
* Saksa
* Israel
* Yhdysvallat
* Tšekki
* Alankomaat
* Puola
* Vatikaani

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Deutsche Biographie

 |
|  |
| Muut | 
* SNAC
* IdRef

 |

 |
**Risto Oja-Lipastin yhtye**, nyk. **Oja-Lipasti Band**, on 1960-luvulta alkaen
 toiminut suomalainen iskelmä- ja tanssimusiikkia soittava orkesteri. Vuonna 2014 sen johtaja, ilmajokelainen Risto Oja-Lipasti palkittiin Sisu-palkinnolla pitkästä ja johdonmukaisesta, edelleen jatkuvasta työstä suomalaisen tanssikulttuurin hyväksi.

Risto Oja-Lipastin ohella yhtyeessä on vuosikymmenien varrella soittanut myös hänen veljiään, kuten Rauli ja Reijo. Yhtyeen laulusolistina esiintyy usein Raulin vaimo Reetta Oja-Lipasti, ja muina solisteina ovat viime vuosina vierailleet muiden muassa Anniina Mattila, Kaija Lustila, Marko Maunuksela ja Juha Hautaluoma.

Vuonna 1978 yhtye laulusolisteinaan Alpo Juvonen ja Jussi-Pekka "Justus" Koskiranta teki Finnlevylle LP-levyn *Pohjanmaan poikia*, joka sisältää muun muassa Toivo Kärjen ja Rauno Lehtisen sekä albumin tuottajan Lasse Lintalan sävellyksiä. Reetta Oja-Lipasti levytti MTV-Musiikille vuonna 1994 albumin *Nautin elämästä*.

Historiaa
---------

Yhtye sai alkunsa, kun musiikkia harrastavan Oja-Lipastin perheen piano- ja trumpettitunteja ottanut esikoispoika ei päässyt kosketinsoittajaksi Markku Tuurin yhtyeeseen vuonna 1967. Hän perusti oman yhtyeen, jonka basistina toimi pitkään veli Rauli ja rumpalina veli Reijo. Laulusolistiksi saatiin Alpo Juvonen, ja keikkamyyjänä ja autonkuljettajana toimi perheen isä. Tanssilavakulttuurin kultaisina vuosina esiintymisiä riitti, ja yhtye säesti muun muassa Irwin Goodmania, Rauli "Badding" Somerjokea, Kari Tapiota, Eila Pienimäkeä, Paula Koivuniemeä ja Sammy Babitzinia.

1960-luvulta 2010-luvulle yhtyeen riveissä on nähty viitisenkymmentä muusikkoa. Kesällä 2019 50-vuotisjuhlakonserttiinsa valmistautuvan yhtyeen jäseninä olivat Risto Oja-Lipastin lisäksi Hannu Kuismanen, Ari Perälä ja Riston poika Ilari Oja-Lipasti.

Lähteet
-------

1. ↑  Harrastuksena musiikki. Pelimanni Jorma Salmelan musiikin harrastus vuosien 1950 – 2015 välisenä aikana. Jorma Salmela. Sivu 7. Viitattu 24.3.2017.
2. ↑  Risto Oja-Lipastin yhtye laulusolisteina Alpo Juvonen ja Justus, rateyourmusic-sivusto. Viitattu 24.3.2017.
3. ↑  Evenemangskalender för Svenska Österbotten. (sivu 8) *Österbottniska Posten*, 13.6.1969, nro 23/1969, s. 8. Lehden numero Issuu-palvelussa. Viitattu 23.11.2017.
4. ↑  Lavatähdet palkittiin Tampereella – Kuuntele vuoden tanssihitti (Arkistoitu – Internet Archive), Tamperelainen 14.9.2014. Viitattu 15.3.2017.
5. ↑  Idolsia, teatteria, radiota – tangofinalistien yllättävät taustat, Mtv 8.7.2015. Viitattu 15.3.2017.
6. ↑  Risto Oja-Lipastin Yhtye ‎– Pohjanmaan Poikia, Discogs-tietokanta. Viitattu 15.3.2017.
7. ↑  Nautin elämästä (Arkistoitu – Internet Archive), Finna-tietokanta. Haettu 16.3.2017.
8. 1 2  Pirilä-Porvali, Terhi: Risto Oja-Lipasti juhlii yhtyeineen 50 vuottaan tanssilavoilla. "Olen kasvanut ikäluokkani mukana" *Ilmajoki-lehden kesälehti 2019*.  29.5.2019. Viitattu 21.6.2019.
Pompeo Batonin maalaus *Tuhlaajapojan paluu* vuodelta 1773
**Tuhlaajapoikavertaus** on Jeesuksen vertaus, jonka hän kertoo opetuslapsilleen Luukkaan evankeliumin 15. luvun jakeissa 11 – 32.

Vertaus kertoo isästä ja hänen kahdesta pojastaan. Nuorempi pojista pyysi saada perintöosansa etukäteen. Isä suostui tähän, ja poika lähti maailmalle tuhlaamaan isänsä hänelle antamaa perintöä. Köyhdyttyään poika meni sikopaimeneksi. Sika on juutalaisuudessa saastainen eläin. Pojalla oli nälkä, ja hän olisi halunnut syödä sikojen ruokaa, mutta hänelle ei annettu edes sitä. Lopulta poika palasi isänsä taloon. Hän pyysi isältään päästä tämän palvelijaksi, koska ei mielestään enää ansainnut, että häntä kutsuttaisiin tämän pojaksi. Mutta isä pyysi riemuiten poikaa tulemaan takaisin omaksi pojakseen ja järjesti juhlan poikansa paluun kunniaksi. Vanhempi poika suuttui tästä. Hän ihmetteli, miksi isä järjesti juhlan hänen vastuutonta elämää eläneelle veljelleen, vaikkei ollut koskaan järjestänyt juhlaa hänelle. Tähän isä vastasi, että tämä vanhempi poika oli jatkuvasti ollut hänen luonaan, mutta nuorempaa poikaa piti juhlia, koska hän oli ollut poissa ja sitten palannut.

Sanat *tuhlaajapoika* ja *tuhlaajapoikavertaus* ovat syntyneet jälkikäteen. Raamatussa niitä ei ole.

Lähteet
-------

1. ↑  Luuk. 15:11–32

Aiheesta muualla
----------------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Tuhlaajapoikavertaus**.
* Luukkaan evankeliumin 15. luku (Arkistoitu – Internet Archive)
**QinetiQ** on englantilainen yksityistetty puolustusalan tutkimuskeskusten verkosto, entinen Defence Evaluation and Research Agency (DERA), joka on entinen Royal Aeronautical Establishment. Yksityisenä yrityksenä se aloitti kesäkuussa 2001.

Yritysksen johtokuntaan kuului vuosina 2006–2008 muun muassa entinen CIA:n johtaja George Tenet.*selvennä* Englannin puolustusministeriö omistaa yhtiöstä suurimman osan. Yhdysvaltalainen Carlyle Group omistaa siitä 34 % – tämä sijoitusyhtiö on tunnettu siitä, että sen omistajiin kuuluu Reaganin ja Bushien hallintojen entisiä ministereitä ja siitä, että sen omistukset kohdistuvat sotateollisuuteen.

QinetiQ osti alkuvuosinaan yhdysvaltalaisen Westar Corporationin ja Foster-Millerin. Syyskuussa se osti 90 % belgialaisesta Verhaert Design and Development NV -yhtiöstä, joka on Belgian suurin avaruustekniikkayhtiö. 

QinetiQ on Englannin 10 suurimman korkeakoulututkinnon suorittaneiden insinöörien työnantajien joukossa.

Lähteet
-------

1. ↑  Former CIA chief joins the board of QinetiQ Independent
2. ↑  For sale to the highest bidder – Britain's secret weapons labs The Guardian
3. ↑  QinetiQ seals £72m bid for Westar FindArticles.com[vanhentunut linkki]
4. ↑  QinetiQ caps $163m buy of Foster-Miller Boston Business Journal
5. ↑  QinetiQ - Times OnlineThe Times (Arkistoitu – Internet Archive)

Aiheesta muualla
----------------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **QinetiQ**.
* Viralliset verkkosivut
* Kuvio yrityksen kurssin kehittymisestä
Kansanarmeijan tunnus
NVA:n kunniakaarti Berliinissä (1990)
**Saksan demokraattisen tasavallan kansanarmeija** (saks. *Nationale Volksarmee*, lyh. NVA, kirjaimellisesti *Kansakunnan kansanarmeija*) oli Saksan demokraattisen tasavallan (DDR) vuosina 1956–1990 toimineiden asevoimien nimi.

Asevoimat perustettiin 1956 vastavoimaksi Saksan liittotasavallan Bundeswehrille. NVA:n perusta luotiin jo vuonna 1952, kun sen edeltäjä *Kasernierte Volkspolizei* (KVP) muodostettiin. Volkspolizein merellisestä osasta muodostettiin Kansanarmeijan merivoimat, joka sai vuonna 1960 virallisen nimensä Kansanlaivasto (saks. *Volksmarine*).

NVA oli vapaaehtoisarmeija vuoden 1962 tammikuuhun asti, kunnes maassa astui voimaan yleinen asevelvollisuus. Asepalvelus kesti 18 kuukautta ja siihen olivat velvoitettuja 18–26-vuotiaat miehet. Korkeakouluopintoihin hakevalta mieheltä edellytettiin sitoutumista vähintään kolmeksi vuodeksi armeijan palvelukseen. Naiset pystyivät ilmoittautumaan vapaaehtoisiksi. Aseettomaan palvelukseen luotiin vuonna 1964 mahdollisuus rakennussotilaana (Bausoldat). Nämä joukot erotettiin normaaleista yksiköistä, jotta idealismi ei leviäisi. Aseistakieltäytyjiä vainottiin ja heiltä evättiin usein opiskelupaikka palveluksen jälkeen. Totaalikieltäytyjät olivat valtion vihollisia ja heidät tuomittiin vankeuteen Bautzenissa sijainneeseen Stasin kuritushuoneeseen.

Kansanarmeijan aseistus oli pääasiassa lähtöisin Neuvostoliitosta, ja se muodosti Neuvostoliiton etulinjan joukkojen kanssa ensimmäisen aallon mahdollisessa hyökkäyksessä Natoa vastaan. Se oli Varsovan liiton jäsenien parhaiten aseistettu armeija Neuvostoliiton jälkeen.

Vuonna 1987 kansanarmeija oli saavuttanut voimansa lakipisteen ja se koostui 175 300 sotilaasta. Arviolta puolet heistä oli ammattisotilaita ja loput suorittamassa varusmiespalvelustaan.

NVA liitettiin Bundeswehriin 1990. Suurin osa entisistä DDR:n upseereista vapautettiin kuitenkin palveluksesta ja pieni osa, lähinnä nuoria upseereita, sai liittyä Bundeswehriin, kun sotilasarvoa oli ensin alennettu yhdellä arvolla. Kasarmeja suljettiin ja neuvostokalusto poistettiin pääosin käytöstä ja tuhottiin tai myytiin ulkomaille. Suomi osti DDR:n kansanarmeijan jäännöksistä pääasiassa panssarivaunuja, mutta myös kevyitä aseita, kenttätykkejä ja raketinheittimiä.

Lähteet
-------

1. 1 2  DDR-arki (DOC)  2004–2005. Jyväskylän yliopiston kielikeskus. Viitattu 14.5.2017.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Saksan demokraattisen tasavallan kansanarmeija** Wikimedia Commonsissa
*Tämä artikkeli käsittelee ihmisen tekemää elettä. Quenelle on myös ranskalainen ruokalaji.*
Mies esittämässä quenellea.
**Quenelle** on ele, jossa toinen käsi osoittaa maahan ja toisella kädellä kosketetaan olkapäätä. Sen teki tunnetuksi ranskalainen poliitikko ja koomikko Dieudonné M'bala M'bala. Hän käytti sitä ensimmäisen kerran julkisesti vuoden 2009 europarlamenttivaalien yhteydessä.

Kriitikoiden mielestä se on käänteinen natsitervehdys ja on siksi tullut myös suosituksi uusnatsien keskuudessa Euroopassa. Dieudonné itse kiistää sen olevan antisemitisminen tai natsitervehdys.

Julkisuuden henkilöt
--------------------

Myös useat julkisuuden henkilöt ovat käyttäneet elettä. Heitä ovat esimerkiksi poliitikko Jean-Marie Le Pen, jalkapalloilijat Mamadou Sakho ja Samir Nasri, koripalloilija Tony Parker, muusikko Varg Vikernes sekä elokuvantekijä Alain Soral.

Helmikuussa 2014 ranskalainen jalkapalloilija Nicolas Anelka sai Englannin jalkapalloliitolta 80 000 punnan sakon ja viiden ottelun pelikiellon tehtyään quenelle-tervehdyksen pelikentällä.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  What’s in a gesture? The quenelle’s ugly undertones  30.12.2013. France 24. Viitattu 2.1.2014. (englanniksi)
2. 1 2  Hollande supports banning Dieudonne *i24news.tv*.  29.12.2013. Viitattu 2.1.2014. (englanniksi)
3. ↑  Valioliigatähti teki "natsitervehdyksen" - pelikielto uhkaa *iltasanomat.fi*.  30.12.2013. Viitattu 2.1.2014.
4. ↑  Soccer Star Nicolas Anelka, Spurs Player Tony Parker Under Fire For Neo-Nazi Salute *thedailybeast.com*.  30.12.2013. Viitattu 2.1.2014. (englanniksi)
5. ↑  «Quenelle» avec Dieudonné : Sakho dit avoir été piégé *leparisien.fr*.  28.11.2013. Viitattu 2.1.2014. (ranskaksi)
6. ↑  Samir Nasri and Mamadou Sakho pictured performing same controversial 'quenelle' gesture as Nicolas Anelka *telegraph.co.uk*.  30.12.2013. Viitattu 2.1.2014. (englanniksi)
7. ↑  Spurs guard Tony Parker apologizes for controversial gesture *bostonglobe.com*.  31.12.2013. Viitattu 2.1.2014. (englanniksi)
8. ↑  Nicolas Anelka banned and fined £80,000 for 'quenelle' gesture  27.2.2013. BBC Sport. Viitattu 27.2.2014.
**Nenäpäivä** on Mikko Rimmisen vuonna 2010 ilmestynyt kolmas romaani, joka sai ilmestymisvuonnaan Finlandia-palkinnon.

Kirjan keskeisiä teemoja ovat yksinäisyys ja yhteisöllisyys. Tarinan päähenkilö on keski-ikäinen, Hakaniemessä yksin asuva Irma. Eräänä päivänä hän alkaa hetken mielijohteesta soitella vieraiden ihmisten ovikelloja tekeytyen kyselytutkijaksi. Irma ei kuitenkaan onnistu omituisilla kysymyksillään olemaan roolissa täysin vakuuttava ja lopulta ihmiset ilmoittavat hänen toimistaan poliisille.

Arvioissa kiiteltiin erityisesti Rimmisen elävää ja erikoista kieltä. Finlandia-palkinnon jakanut kulttuuritoimittaja Minna Joenniemi kuvasi kirjan kieltä "ainutlaatuisen pursuavaksi".

*Nenäpäivästä* tehtiin vuonna 2012 teatterisovitus Kansallisteatteriin. Sen dramatisoi Aina Bergroth ja ohjasi Arto af Hällström. Irman roolin esitti Sari Puumalainen.

Käännökset
----------

* Italia: *La giornata del naso rosso*, 2013
* Ranska: *Sondage auf pif*, 2013
* Saksa: *Der Tag der roten Nase*, 2013
* Venäjä: *С носом*, 2014
* Norja: *Nesedagen*, 2014
* Tanska: *Næsedag*, 2014
* Latvia: *Sarkanā degundiena*, 2015.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Finlandia-palkinto Mikko Rimmisen Nenäpäivälle *Yle Uutiset*.  2.12.2010. Viitattu 3.11.2016.
2. 1 2  Mikko Rimminen: Nenäpäivä Teos. Viitattu 26.11.2014.
3. ↑  Meri, Lauri: Rimmisen Nenäpäivästä tuli viihdetempaus *HS.fi*.  9.11.2012. Viitattu 27.12.2015.
4. ↑  Suomen kirjallisuuden käännökset Suomalaisen Kirjallisuuden Seura/FILI. Viitattu 3.11.2016.

Aiheesta muualla
----------------

* Yle Elävä arkisto: Mikko Rimmisen Nenäpäivä kertoo humoristisesti yksinäisyydestä
Koululle 1900-luvun alussa valmistunut rakennus.
**Turun ruotsalainen yhteiskoulu** eli **Åbo Svenska Samskola**, lempinimeltään *Samsis*, oli Turussa vuonna 1888 perustettu ruotsinkielinen yksityiskoulu sekä poika- että tyttöoppilaille. Koulu oli kahdeksanvuotinen oppilaitos, ja ensimmäiset ylioppilaat valmistuivat vuonna 1896. 1970-luvun peruskoulu-uudistuksessa koulu yhdistettiin Svenska Klassiska Lyceumin ja Åbo Svenska Flicklyceumin kanssa. Yhdistettyjen koulujen lukio-opetus erotettiin Katedralskolan i Åboon ja yläasteopetuksesta syntyi S:t Olofsskolan.

Koulun rakennus
---------------

Koulu muutti vuonna 1910 sitä varten rakennettuun taloon osoitteeseen Torninkatu 4. Jugendrakennus on valmistunut vuonna 1909 tai 1910. Turun ruotsalaista yhteiskoulua varten rakennetun talon on suunnitellut Wivi Lönn, joka oli Suomen ensimmäinen naisarkkitehti, joka toimi itsenäisenä ammatinharjoittajana.

Nykyään rakennuksessa toimivat Puolalan koulun luokkien 7 - 9 kielten, musiikin, kuvataiteen ja käsityön opetus sekä Puolalanmäen lukion musiikinluokat, bänditilat sekä soitinvarasto opiskelijoiden soittimille.

Kuvia koulurakennuksesta
------------------------

* Rakennuksen koillisseinässä toisen ja kolmannen kerroksen ikkunoiden välissä on teksti Svenska samskolan.Rakennuksen koillisseinässä toisen ja kolmannen kerroksen ikkunoiden välissä on teksti *Svenska samskolan*.
* Rakennuksen koillispääty portti sisäpihalle.Rakennuksen koillispääty portti sisäpihalle.
* Rakennus sisäpihan puolelta kesällä 2007.Rakennus sisäpihan puolelta kesällä 2007.
* rakennuksen sisäpihan puolen katonrajan koristelut kesällä 2007.rakennuksen sisäpihan puolen katonrajan koristelut kesällä 2007.

Lähteet
-------

1. ↑  Katedralskolan i Åbo *info.edu.turku.fi*.  Arkistoitu 7.4.2017. Viitattu 6.4.2017. (ruotsiksi)
2. 1 2  S:t Olofsskolan - ett resultat av tre skolor (pdf) *info.edu.turku.fi*.  Arkistoitu 11.3.2016. Viitattu 6.4.2017. (ruotsiksi)
3. 1 2  Lahtinen, Rauno ja Laaksonen, Hannu: *Kävely jugendtalojen Turussa*, s. 80. Turku: Turkuseura - Åbosamfundet ry, 2006. ISBN 952-99619-2-8.
4. ↑  Laaksonen, Mikko ja Nummelin, Juri: *Turun seudun arkkitehtuuriopas*, s. 146. Helsinki: Kustantaja Laaksonen, 2013. ISBN 978-952-5805-35–2.
5. ↑  Yhteystiedot - Puolalan koulu *blog.edu.turku.fi*. Viitattu 6.4.2017.
6. ↑  Puolalanmäen lukion opinto-opas 2016 - 2017 (pdf) Puolalanmäen lukio. Viitattu 6.4.2017.
**Raahen seminaari** oli Raahessa vuosina 1896–1971 toiminut opettajaseminaari. Seminaarialue kuuluu Museoviraston valtakunnallisesti merkittävien rakennettujen kulttuuriympäristöjen luetteloon.

Suomen ensimmäinen opettajaseminaari perustettiin 1863 Jyväskylään. Ennen Raahen seminaaria oli perustettu myös ruotsinkieliset Tammisaaren ja Uudenkaarlepyyn seminaarit sekä Sortavalan suomenkielinen seminaari. Vuonna 1890 seminaaritutkinto tuli opettajien kelpoisuusehdoksi, mistä seurasi tarve uusille nais- ja miesseminaareille. Miesseminaarit perustettiin Raumalle ja Kajaaniin, naisseminaarit Heinolaan ja Raaheen. Asetus Raahen opettajatarseminaarista annettiin 29. huhtikuuta 1896 ja jo samana kesänä toiminta käynnistettiin lehtori Kosti Raition johdolla

Opettajatarseminaarin ensimmäiset tilat olivat Frans Lindbergin talossa Ranta- ja Koulukatujen kulmassa. Arkkitehti Werner Polónin yleisten rakennusten ylihallituksessa tekemät suunnitelmat hyväksyttiin Senaatissa 1897, jolloin myös rakennustyöt alkoivat. Rakennukset valmistuivat vuonna 1899, mutta toiminta aloitettiin uusissa tiloissa jo 1898. Alueen vuonna 1899 valmistuneita rakennuksia ovat muun muassa alaosiltaan tiiliset ja yläosiltaan puiset kaksikerroksiset päärakennus ja harjoittelukoulu, johtajien ja johtajattarien puurakenteiset asuintalot sekä tiilinen saunarakennus.

Seminaarin ensimmäiset miesopiskelijat aloittivat vuonna 1951. Seminaarin toiminta loppui 29. toukokuuta 1971, mihin mennessä seminaarista oli valmistunut yhteensä 3177 kansakoulunopettajaa. Seminaarirakennuksiin sijoitettiin Raahen tietokonealan oppilaitos, joka aloitti toimintansa v. 1972. Oppilaitos säilyi itsenäisenä vuoteen 1997 saakka, jolloin siitä tuli Oulun seudun ammattikorkeakoulun tekniikan alan yksikkö.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Raahen seminaari *Valtakunnallisesti merkittävät rakennetut kulttuuriympäristöt RKY*. Museovirasto.
2. 1 2 3  Turunen, Eija: Raahen seminaari KirjastoVirma.  Arkistoitu 4.3.2016. Viitattu 26.5.2012. .
3. ↑  Raahen tietokonealan yksikön historia *Oppilaitoksen kotisivut*.  30.10.2001. Raahe:  Oulun seudun ammattikorkeakoulu.  Arkistoitu 18.2.2005. Viitattu 13.5.2013.

Aiheesta muualla
----------------

* Raahen seminaari KirjastoVirman kuva-arkistossa[vanhentunut linkki]
* Seminaarin ja tietokonealan oppilaitoksen rakennukset Raahessa