Niliaitta saamelaismuseo Siidassa.
**Äteritsiputeritsipuolilautatsijänkä** on suo Savukoskella Lapin maakunnassa. Se sijaitsee Ylikemissä, Värriöjoen ja Kemijoen välisellä kannaksella.

Äteritsiputeritsipuolilautatsijängän nimessä on 35 kirjainta, joten se on pisin suomenkielinen paikannimi. Suomen seuraavaksi pisin suomenkielinen paikannimi on Vanhainpiikainmarkkinaplassi Ikaalisissa. Useat pisimmistä paikannimistä ovat Pohjois-Suomessa mutta joitakin myös eteläisemmässä Suomessa.

Nimen merkitys ei ole läpinäkyvä, mutta se on aito paikannimi, jonka kartantekijöille vahvisti Värriöjoen varrella asunut Albert Ikäheimo. Erään arvion mukaan nimi viittaisi puolisen eli lounaan syömiseen, mutta todennäköisemmin se ei varsinaisesti tarkoittaisi mitään vaan olisi merkityksetön hokema tai huumorimielessä tehty kehitelmä. Pirjo Vuotovesi arvioi pro gradu -työssään, että nimen olisivat antaneet rajavartijat sillä perusteella, että kaikilla paikoilla on oltava erisnimi. Kuitenkin Vuotovesi listaa nimen alkuosan myös yhdeksi mahdollisista "lappalaisperäisistä" nimielementeistä.

Saamelaiskielten tutkija Taarna Valtonen pitääkin perustellumpana nimen saamelaista alkuperää koska se täyttää kaikki substraattinimen tuntomerkit ja päättelee sen siksi perustuvan alueella aiemmin puhutun keminsaamen kielen paikalliseen varianttiin. Tätä tukevat myös alueella esiintyvät muut alkuperältään saamelaiset paikannimet. Muihin samoja elementtejä sisältäviin paikannimiin vertailemalla Valtonen esittää nimelle saamelaiskieliin perustuvan rekonstruktion: *jänkä* Pohjois-Suomen murteissa vakiintuneena maastosanana tunnetusti tarkoittaa suota, *lauttanen* (myös esim. nimessä Kakslauttanen) tarkoittaa yhden tolpan varaan rakennettua säilytyslavaa, ripustustelinettä tai pientä aittaa. Nimen alkuosan kolmelle elementille: *Äteri=tsi|puteri=tsi|puoli* Valtonen esittää tulkinnaksi saamelaisen patronyyminimen: */\*adderidži pjedaridži puoꞷeli/* eli *Adderin pojan Pjedarin poika Puavali*. Näin nimen merkitykseksi saadaan: ’Adderisen Pjotorisen Puavalin Lauttasjänkä’

Äteritsiputeritsipuolilautatsi-baari
------------------------------------

Entinen äteritsiputeritsipuolilautatsi-baari kesällä 2006.
Naapurikunnassa Sallassa toimi Äteritsiputeritsipuolilautatsi-baari, jolla oli pisin suomenkielinen yrityksen nimi. Yrittäjä päätti nimetä baarin jängän mukaan sen jälkeen, kun useita tavallisempia nimiehdotuksia oli hylätty jo käytössä olevina. Puhelimeen yrityksessä vastattiin: *Äteritsi-baari*. Baari lopetti toimintansa huhtikuussa 2006.

Lähteet
-------

* Valtonen, Taarna: *Äteritsiputeritsipuolilautatsijänkä*. Suomen pisimmän paikannimen etymologiaehdotus. *Teoksessa:* Holopainen, Sampsa, Jeongdo Kim & Niklas Metsäranta (toim.): *Elämä ja etymologia. Janne Saarikiven 50-vuotisjuhlakirja*, s. 400–419. Helsinki: Helsingin yliopiston kirjasto, 2023. ISBN 978-951-51-8283-8 (pdf). Teoksen verkkoversio (pdf) (viitattu 9.6.2023).

### Viitteet

1. 1 2  Hei, yritänpä kysyä uudelleen, koska jostakin syystä en ole saanut vastausta... *Kysy.fi*.  25.02.2009. Helsingin kaupunginkirjasto.  Arkistoitu 23.7.2018. Viitattu 8.1.2020.
2. ↑  Äteritsiputeritsipuolilautatsijänkä *Karttapaikka*. Maanmittauslaitos. Viitattu 19.4.2020.
3. ↑  Kotimaisten kielten tutkimuskeskus – Peruskartan paikannimet *kotus.fi*.  13.9.2010.
4. ↑  Eklund, Ville: Äteritsiputeritsipuolilautatsijänkä – näin eriskummallinen on Suomen pisin paikannimi  31.10.2015. MTV Uutiset. Viitattu 2.1.2022.
5. ↑  Valtonen 2023, s. 400-401.
6. ↑  Valtonen 2023, s. 401-403.
7. ↑  Valtonen 2023, s. 403-406.
8. ↑  Valtonen 2023, s. 408-409.
9. ↑  Valtonen 2023, s. 410-415.
10. 1 2  Päivän kuva: Tämä pitkän nimen baari ei ole enää olemassa *uusisuomi.fi*.
11. ↑  Avoin yhtiö Äteritsiputeritsipuolilautatsi-Baari Kauppalehti. Viitattu 26.8.2014.