*Tämä artikkeli käsittelee professoria. Samannimistä AY-johtajaa käsittelee artikkeli Simo Zitting (puheenjohtaja).*

**Simo Johannes Zitting** (14. helmikuuta 1915 Muuruvesi – 6. helmikuuta 2012 Espoo) oli suomalainen esineoikeutta tutkinut oikeustieteilijä, joka toimi virkaa tekevänä ja varsinaisena Helsingin yliopiston siviilioikeuden professorina vuosina 1957–1978. Zitting oli merkittävimpiä suomalaisia siviilioikeustutkijoita ja analyyttisen oikeustieteen uranuurtaja.

Elämä
-----

Zitting valmistui ylioppilaaksi Kupiosta vuonna 1935 ja suoritti ylemmän oikeustutkinnon vuonna 1941. Hän osallistui sekä talvi- että jatkosotaan, ja yleni kapteeniksi vuonna 1944. Sotien jälkeen Zitting tuli assistentiksi Helsingin yliopistoon, jossa hän toimi koko työuransa vuoteen 1978 asti. Zitting väitteli tohtoriksi vuonna 1951 väitöskirjallaan *Omistajanvaihdoksesta silmällä pitäen erityisesti lainhuudatuksen vaikutuksia*, joka ei ilmestyessään saanut heti suurta arvostusta, mutta vakiinnutti pian asemansa suomalaisen siviilioikeuden klassikkona.

Zitting toimi useiden komiteoiden jäsenenä ja hoiti monia luottamustehtäviä. Hän oli Suomalaisen Lakimiesyhdistyksen puheenjohtaja vuosina 1970–1973 ja Suomalaisen Tiedeakatemian jäsen vuodesta 1967 alkaen. Hän sai Lakimiesyhdistyksen kunniajäsenen arvon vuonna 1975, Suomen Kulttuurirahaston tunnustuspalkinnon vuonna 1985, Turun yliopiston kunniatohtorin arvon vuonna 1986 ja Helsingin yliopiston riemutohtorin arvon vuonna 2010.

Zittingin vanhemmat olivat maanviljelijä, kunnallisneuvos Olli Pekka Zitting ja Erika Raatikainen. Hänen puolisonsa vuodesta 1945 oli Gunborg Linnea Hellman (s. 1921).

Oikeustiede
-----------

Zitting toi Suomessa analyyttisen suuntauksen esineoikeuteen ja yksityisoikeuteen yleisesti. Zittingin analyyttisen oikeustieteen tavoitteena oli yhtäältä luopua käsitelainopille tunnusomaisesta "käsitteillä päättelystä" ja toisaalta huolehtia, ettei oikeuteen sekoiteta sille vieraita ainesosia, kuten yhteiskunnallisia tosiasioista tai moraalia. Zittingin mukaan esimerkiksi yhteiskunnallis-taloudelliset seikat kyllä vaikuttivat oikeuden syntyyn ja sisältöön, mutta oikeutta tuli silti analysoida sellaisenaan loogis-käsitteellisin metodein. Zittingin analyyttinen oikeustiede sai vaikutteita Alf Rossilta, Wesley Newcomb Hohfeldilta ja Hans Kelsenilta.

Zittingin esineoikeudelliset tutkimukset kohdistuivat omistusoikeuteen ja omistajanvaihdokseen, ja niiden myötä suomalaisen esineoikeuden painopiste siirtyi dynaamisen oikeustilan tarkasteluun.. Zitting tunnetaan etenkin omistusoikeuden käsitteen hajottelusta eri elementteihin. Tämän lisäksi Zitting pyrki osoittamaan, kuinka omistusoikeudessa sulautui erottamattomasti yhteen yksityis- ja julkisoikeudellinen aines vastoin perinteistä käsitystä omistusoikeuden individualistisuudesta, ja häneltä ovat peräisin sivullissuhteiden jaottelu etenevään ja takautuvaan sivullissuhteeseen ja käsitys esineen ainesosien välisestä suhteesta oikeuksien välisenä suhteena.

### Omistusoikeuskäsitteen analyysi

Väitöskirjassaan *Omistajanvaihdos* (1951) sekä Lakimies-lehdessä julkaistussa kaksiosaisessa kirjoituksessaan *Omistajan oikeuksista ja velvollisuuksista I–II* (1952) Zitting eritteli omistusoikeuden käsitettä eri elementteihin tavalla, joka on vakiinnuttanut asemansa varallisuusoikeuden perustana. Zittingin analyysin tavoitteena oli osoittaa mahdollisimman täsmällisesti, mitä oikeus ja velvollisuus merkitsevät ja miten nuo käsitteet suhtautuvat toisiinsa omistajan kokonaisaseman kannalta. Omistusoikeus oli Zittingin mukaan vain tekninen yhteisnimitys määrättyjen omistamista koskevien, lainsäätäjän asettamien oikeustosiseikkojen ja oikeusseuraamusten yhdistelmälle. Nämä oikeustosiseikat ja -seuraamukset voitiin selvittää lakeja tutkimalla ilman, että oli tarpeen turvautua metafyysisiin pohdintoihin omistusoikeuden ideaalista olemuksesta tai välttämättömistä ainesosista. Omistusoikeus oli siten vain tekninen apukäsite, jonka aineellinen sisältö oli lainsäätäjän tahdonvaltaisesti määrättävissä.

Zittingin mukaan omistusoikeus koostuu primaari- eli hallintaoikeudesta, omistajan kompetenssista ja dynaamisesta suojasta. Hallintaoikeus tarkoittaa omistajan vapautta käyttää esinettä haluamallaan tavalla ja valtaa käynnistää sanktiokoneisto tämän hallinnan loukaamisen johdosta, omistajan kompetenssi omistajan valtaa määrätä esineestä esimerkiksi myymällä, lahjoittamalla, vuokraamalla tai panttaamalla se ja dynaaminen suoja omistajan immuniteettia sekundaarioikeuden haltijan, kuten edellisen omistajan velkojan, vaatimusta vastaan. Zittingin analyysin perustana oli jako staattiseen ja dynaamiseen tilaan, joista ensimmäiseen liittyi omistajan hallintaoikeus ja jälkimmäiseen omistajan kompetenssi ja dynaaminen suoja.

Tuotanto
--------

* *Omistajanvaihdoksesta silmällä pitäen erityisesti lainhuudatuksen vaikutuksia*, 1951 (väitöskirja)
* *Saantosuoja irtaimisto-oikeudessa*, 1956
* *Arvopaperin luovutuksensaajan oikeussuojasta*, 1957
* *Kaupunkimaan omistuksesta*, 1959
* *Esineoikeuden oppikirja*, 1960 (Matti Rautialan kanssa, useita painoksia)

Lähteet
-------

* Kangas, Urpo (toim.): *Oikeustiede Suomessa 1900–2000*. Juva: WSOY, 1998.
* Mattila, Heikki E.S. (päätoim.): *Encyclopædia Iuridica Fennica I: Varallisuus- ja yritysoikeus*. Helsinki: Suomalainen Lakimiesyhdistys, 1994.
* Saarnilehto, Ari (päätoim.): *Varallisuusoikeus*. Helsinki: Sanoma Pro, 2012.
* Siltala, Raimo: *Oikeudellisen ajattelun perusteet - Pääsykoekirja 2/2010*. Turku: Turun yliopiston oikeustieteellinen tiedekunta, 2010.

### Viitteet

1. ↑  Muistot | Simo Zitting *Helsingin Sanomat*.  28.2.2012. Viitattu 8.10.2023.
2. 1 2 3 4 5 6  Timonen, Pekka: "Zitting, Simo (1915–2012)", *Suomen kansallisbiografia, osa 10*, s. 828. Helsinki: Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2007. ISBN 978-951-746-451-2. Teoksen verkkoversio.
3. 1 2 3  Kangas (toim.) 1998, s. 173
4. ↑  Saarnilehto (päätoim.) 2012, s. 88
5. ↑  Mattila (päätoim.) 1994, s. 14
6. ↑  Kangas (toim.) 1998, s. 173–174
7. ↑  Kangas (toim.) 1998, s. 292–293
8. ↑  Mattila (päätoim.) 1994, s. 16
9. ↑  Saarnilehto (päätoim.) 2012, s. 842
10. ↑  Saarnilehto (päätoim.) 2012, s. 761
11. ↑  Saarnilehto (päätoim.) 2012, s. 803–804
12. 1 2  Siltala 2010, s. 284
13. 1 2  Mattila (päätoim.) 1994, s. 15
14. ↑  Mattila (päätoim.) 1994, s. 15–16
15. ↑  Siltala 2010, s. 284–285

Kirjallisuutta
--------------

* Kartio, Leena – Tepora, Jarno – Wirilander, Juhani (toim.): *Juhlajulkaisu Simo Zitting 1915 – 14/2 – 1985*. Suomalaisen lakimiesyhdistyksen julkaisuja, C 19. Helsinki: Suomalainen lakimiesyhdistys, 1985. ISSN 0356-7222. ISBN 951-855-076-X.

Aiheesta muualla
----------------

* Muistokirjoitus. *Academia Scientiarum Fennica*.(PDF). Web Archive 2016.
* Zitting, Simo hakuteoksessa *Uppslagsverket Finland* (2012). (ruotsiksi)

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Saksa
* Suomi (KANTO)

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Kansallisbiografia
* Uppslagsverket Finland
* Biografiasampo

 |

 |