recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Kanadalainen jalkapallo** on Kanadassa pelattava joukkuelaji, jossa kaksi 12 pelaajan joukkuetta yrittää saada erilaisilla maalintekemistavoilla mahdollisimman paljon pisteitä. Peliä pelataan suurella suorakulmaisella alueella. 

Sekä kanadalainen jalkapallo että amerikkalainen jalkapallo pohjautuvat rugbyyn, ja näiden kahden lajin säännöt ovatkin hyvin samanlaiset.

Historia
--------

Kanadalaista jalkapalloa kutsuttiin alun perin rugbyksi, ja se onkin Montreal Football Clubin ja McGill-yliopiston 1860- ja 1870- luvuilla pelaaman rugby unionin jälkeläinen. Kun McGill-yliopisto haastoi Harvardin yliopiston pelaamaan peliä, levisi laji Yhdysvaltoihin amerikkalaisena jalkapallona.

Canadian Football League tunnettiin useilla eri nimillä, kuten *Canadian Rugby Football Union* ja *Canadian Rugby Union*. Canadian Rugby Football Union perustettiin vuonna 1884.

Koska amerikkalaisen jalkapallon säännöt ovat hyvin samanlaiset kuin kanadalaisen jalkapallon, on CFL pitänyt läheisen suhteen yhdysvaltalaisen vastineensa, National Football Leaguen (NFL), kanssa.

Peliaika
--------

Pelin kesto on 60 minuuttia. Se on jaettu kahteen 30 minuutin pituiseen puoliaikaan, jotka taas on jaettu 15 minuutin neljänneksiin. Jokaisen neljänneksen aikana pelikello laskee 15 minuutista alaspäin. Jokaisen neljänneksen jälkeen on lyhyt tauko ja joukkueet vaihtavat maaleja. Puoliaikojen välissä on pidempi tauko.

Pelialue
--------

Kanadalaisen jalkapallon pelialue.
Pelialue on 110 jaardia (100,6 metriä) pitkä ja 65 jaardia (59,4 metriä) leveä suorakulmio, jonka molemmissa päissä on 20 jaardia (18,3 metriä) pitkät koko alueen levyiset maalialueet. Molempien maaliviivojen luona on kaksi 40 jalkaa (12,2 metriä) korkeaa maalipylvästä, jotka yhdistää 18,5 jalkaa (5,6 metriä) pitkä poikkipylväs, joka on 10 jalkaa (3,1 metriä) maalilinjan yläpuolella. Maalipylväät voivat olla H-kirjaimen muotoisia, jolloin molemmat pystypylväät ovat kiinni maassa, tai kaksiteräistä haarukkaa muistuttavia, jolloin yksi maahan kiinnitetty pystypylväs jakautuu kahdeksi pylvääksi. Suuremman mittaluokan peleissä käytetään yleensä jälkimmäistä mallia. Valkoisilla viivoilla merkitään pelialueen sivut, maaliviiva, sekä välimatkan maaliviivasta näyttävät, pituussuunnassa viiden jaardin (4,6 metrin) välein merkittävät viivat.

Pelisarjat
----------

Kanadalaista jalkapalloa pelataan Kanadassa useilla eri tasoilla. Ammattilaisliiga Canadian Football Leaguessa (CFL) pelaa yhdeksän joukkuetta, ja sen voittajajoukkue palkitaan Grey Cupilla, vanhimmalla ammattilaisjalkapallon palkinnolla. Harrastelijapelejä hallinnoi Football Canada. Yliopistotasolla pelaa 27 joukkuetta neljässä konferenssissa. Juniorijoukkueita on 18 kolmessa divisioonassa. Puoliammattilaissarjat, joita hallinnoi Canadian Major Football League, ovat kasvattaneet suosiotaan viime vuosina.*milloin?*

Lähteet
-------

1. ↑  Gridiron football – Football in Canada *Encyclopædia Britannica*. Viitattu 4.2.2020. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Kanadalainen jalkapallo** Wikimedia Commonsissa
**John Smeaton** (8. kesäkuuta 1724 Austhorpe Lodge, Leeds, Iso-Britannia – 28. lokakuuta 1792 Austhorpe Lodge) oli englantilainen insinööri. Teoreettisen ja käytännöllisen osaamisensa ja kokeidensa ansiosta hänestä tuli yksi modernin insinööritieteen uranuurtajista.

Elämä ja ura
------------

Smeaton opiskeli Leedsin lukiossa. Hän osoitti jo varhain mieltymystä mekaanisten työkalujen käyttöön, ja 14- tai 15-vuotiaana hän onnistui valmistamaan sorvin. Lopetettuaan koulun 16-vuotiaana hän työskenteli isänsä asianajotoimistossa mutta pyysi lopulta lupaa harjoittaa jotain teknistä ammattia. Hänestä tuli instrumenttivalmistajan oppipoika, ja vuonna 1750 hän perusti oman yrityksensä. Navigoinnissa ja tähtitieteessä käytettävien erilaisten matemaattisten instrumenttien parantamisen lisäksi hän teki kokeita muiden mekaanisten laitteiden parissa, joihin hän perusti artikkelin "An Experimental Inquiry concerning the Native Powers of Water and Wind to turn Mills and other Machines depending on a Circular Motion". Vuonna 1754 hän teki matkan Alankomaihin tutkiakseen paikallisia kanavatöitä.

Smeatonin insinööritaidot olivat tulleet tunnetuiksi hänen Royal Societylle pitämiensä esitelmien ja tiedemiesten kanssa käymiensä keskustelujen ansiosta, ja vuonna 1756 hänelle annettiin tehtäväksi rakentaa uudelleen Eddystonen majakka, joka oli palanut edellisen vuoden joulukuussa. Uuden tornin valmistuttua vuonna 1759 Smeatonin neuvoja pyydettiin usein tärkeissä insinöörityöhankkeissa, kuten kanavien, erityisesti Forthin-Clyden kanavan, rakentamisessa, soiden kuivatuksessa, satamien suunnittelussa sekä siltojen korjaamisessa ja pystyttämisessä, vaikka monet hänen laatimistaan suunnitelmista jäivätkin toteuttamatta taloussyistä. Hän suunnitteli myös lukuisia vesipyöriä, tuulimyllyjä, pumppuja ja muita mekaanisia laitteita. Huomattavan osan ajastaan hän käytti tähtitieteellisiin tutkimuksiin ja havaintoihin, joista hän piti useita esitelmiä Royal Societyn edessä.

Smeaton sai Royal Societyn Copley-mitalin vuonna 1759.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  John Smeaton *Encyclopedia Britannica*.  1911. Viitattu 9.10.2022.
2. 1 2 3 4  John Smeaton *Nordisk familjebok*.  1917. Viitattu 9.10.2022.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **John Smeaton** Wikimedia Commonsissa

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Espanja
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Italia
* Belgia
* Yhdysvallat
* Tšekki
* Alankomaat
* Portugali

 |
|  |
| Taiteenala | 
* Scientific illustrators
* ULAN

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Deutsche Biographie
* Structurae
* Trove

 |
|  |
| Muut | 
* SNAC
* IdRef

 |

 |
Ruslania-kirjakauppa Bulevardilla Helsingin keskustassa.
**Ruslania Books Oy** on venäläisten kirjojen ja lehtien maahantuoja, nettikauppa ja jälleenmyyjä. Agopovien perheen vuonna 1986 perustama Ruslania tuo maahan venäläisiä kirjoja, nuotteja, lehtiä, lautapelejä, kalentereita ja julisteita. Yrityksen toimitilat ovat Helsingissä. Ruslania on kustantanut maataloussanaston, *Sinuhe egyptiläisen* venäjäksi, tekniikan sanakirjan, kaksi talouden ja kaupan sanakirjaa sekä Osmo Jussilan *Suomen suuriruhtinaskunta* -kirjan venäjännöksen. Ruslania on vientiyhtiö, joka palvelee verkkokauppansa avulla asiakkaita kaikissa maanosissa. Suurimmat asiakasryhmät ovat yksityisasiakkaat, koulut, soitonopettajat ja -oppilaat, kirjastot, valtionhallinto. Ruslania on myös tukkuri, jolla on maailmanlaajuinen jälleenmyyjien kirjakauppaverkosto. Ruslanian toimitusjohtajana toimii Andreas Agopov, eMBA (synt. 1979).

Ruslania toimii huhtikuusta 2020 alkaen nettikauppana ilman kivijalkamyymälää. Yrityksen pääkonttori sijaitsee osoitteessa Kuortaneenkatu 3, 00520 Helsinki.

Lähteet
-------

* Huvudstadsbladet 7.3.2022
* Helsingin sanomat 2020
* Tampereen Tiima 2017
* Tsilari 2016
* HS NYT 2015
* Helsingin Sanomat 2013
* Lauttakylän Sanomat 2012
* Kamppi-Eira, Nro 14 2011
* Kaleva 29.4.2009 (.pdf)
* Metro 9.3.2009
* Karjalainen 30.1.2009
* HAAGA-HELIA Signals 2008 syksy
* Fintra 2008 (.pdf)
* Kauppalehti 2007
* Multiprint 2007
* Rondo 2006
* Helsingin uutiset 2005
* Kamppi-Eira 2005

Aiheesta muualla
----------------

* Ruslanian kotisivut
**Mokuve** eli monitieteinen kuntoutuksen verkosto on Jyväskylän yliopiston liikuntatieteellisen tiedekunnan koordinoima yliopistoverkosto, jonka tavoitteena on edistää kuntoutukseen liittyvää monitieteistä tutkimusta sekä koulutusta. Lisäksi verkosto osallistuu yhteiskunnalliseen keskusteluun kuntoutukseen liittyvistä teemoista. Verkosto kokoaa yhteen kuntoutuksen tutkijoita ja asiantuntijoita yhteensä 11 Suomalaisesta yliopistosta Mukana verkostosta ovat: Aalto yliopisto, Helsingin yliopisto, Itä-Suomen yliopisto, Jyväskylän yliopisto, Lapin yliopisto, Maanpuolustuskorkeakoulu, Oulun yliopisto, Tampereen yliopisto, Turun yliopisto, Vaasan yliopisto ja Åbo Akademi. Verkoston toimintaa ohjaa edustuksellinen ohjausryhmä, jossa on edustaja jokaisesta verkostossa mukana olevasta yliopistosta.

Mokuve logo, jossa on kirkkaan vihreä puumainen rakenne, jonka alla teksti MOKUVE Monitieteinen kuntoutuksen verkostoMokuve logo

Tausta
------

Sosiaali- ja terveysministeriö asetti syksyllä 2016 komitean valmistelemaan kuntoutusjärjestelmän uudistamista. Kuntoutuksen uudistamiskomitean loppuraportin ehdotuksessa 52 esitettiin, että ammattikorkeakoulujen muodostama kuntoutusalan osaamiskeskittymä kehittäisi kuntoutusalan koulutusta ja tutkimusta yhteistyössä yliopistojen, tutkimusorganisaatioiden ja toisen asteen kanssa. Kuntoutuksen uudistamiskomitean ehdotusten pohjalta laadittiin Kuntoutuksen uudistamisen toimintasuunnitelma vuosille 2020-2022, jossa todettiin ammattikorkeakoulujen muodostaman kuntoutusalan osaamiskeskittymän työn keskittyneen pääasiassa ammattikorkeakoulujen väliseen yhteistyöhön ilman laajempaa valtakunnallista kehittämistä. Toimintasuunnitelmassa nostettiin esiin Jyväskylän yliopiston tavoite koota eri yliopistoista ja tiedekunnista verkosto, joka pyrkisi kuntoutuksen osaamisen ja tutkimuksen kehittämiseen vahvistaen näin kuntoutusalan osaamiskeskittymän työtä. Tältä pohjalta käynnistyi kuntoutuksen yliopistoverkoston rakentaminen vuonna 2021.

Lähteet
-------

1. 1 2  Hankkeen tavoitteet *Liikuntatieteellinen tiedekunta - Jyväskylän yliopisto*.  Arkistoitu 4.8.2023. Viitattu 4.8.2023.
2. 1 2  MOKUVE - Monitieteinen kuntoutuksen verkosto *Liikuntatieteellinen tiedekunta - Jyväskylän yliopisto*.  Arkistoitu 14.6.2023. Viitattu 4.8.2023.
3. 1 2  *Kuntoutuksen uudistamiskomitean ehdotukset kuntoutusjärjestelmän uudistamiseksi.*, s. 4. Sosiaali- ja terveysministeriö, 2017.
4. 1 2  *kuntoutuksen uudistaminen. Kuntoutuksen uudistamisen toimintasuunnitelma vuosille 2020-2022*, s. 92. Sosiaali- ja terveysministeriö, 2020.
**Ragnar Rafael Saartio**, vuoteen 1933 **Ström** (1. lokakuuta 1892 Helsinki – 8. toukokuuta 1970 Lahti) oli suomalainen rovasti ja pappi, joka julkaisi useita tietoteoksia ja suunnitteli Hollolaan punaisten muistomerkin sekä sankarihautausmaan alueen.

Henkilöhistoria
---------------

Saartion vanhemmat olivat kirkkonummelaiset maatyömies Johan Viktor Ström (s. 26.10.1845 Vårnäs, Kirkkonummi, k. 15.2.1895 Herttoniemi, Helsinki) ja Hulda Wilhelmina Bäckström (s. 21.10.1857 Honskby, Kirkkonummi, k. 6.12.1895 Tali, Helsinki) ja hänen toinen puolisonsa vuodesta 1937 alkaen oli agronomi Maija-Liisa Hyvärinen (s. 18.7.1916 Hollola, k. 24.1.2006 Lahti). Saartio tuli ylioppilaaksi Helsingin normaalilyseosta (Norssi) 1912 ja suoritti teologian erotutkinnon Helsingin yliopistossa 1918. Hänet vihittiin papiksi 11.6.1918 Savonlinnan tuomiokirkossa, jossa alkoi pitämään myös päiväsaarnoja ruotsiksi. Hän toimi sotilaspappina ympäri Suomea 1919–1926, Hollolan kappalaisena 1926–1943 ja kirkkoherrana 1943–1964. Rovastin arvonimen hän sai 1947. Hän oli erittäin aktiivinen kotiseutumies ja hänet kutsuttiin Hollolan kotiseutuyhdistyksen ensimmäiseksi kunniajäseneksi. Hän oli Suomen Valkoisen Ruusun 1. lk ritari (SVR R1), aktiivinen valokuvaaja ja säveltäjä. Saartio julkaisi muun muassa useita teoksia Hollolan kirkosta.

Julkaisuja
----------

* *Aikamiehen aapinen,* 1923
* *Hollolan kirkon opas*, 1935
* *Joulutervehdys Hollolasta 1941*, 1941
* *Hollolan kirkko: kuvissa: i bilder = The church of Hollola: in pictures = Hollola kyrka*, 1952
* *Kristilliset vertauskuvat ja tunnukset: johdatusta kristilliseen symboliikkaan*, 1963
* *Liite teokseen Hollolan kirkko kuvissa*, 1963
* *Hollolan kirkko*, 1967
* *Merimaskun kirkko*, 1967
* *Hollolan Salpakangas*, 1972
* *Tutkielma Hollolan seurakunnan perustamisajasta*, 1972

Lähteet
-------

1. 1 2   Kuka kukin on (Aikalaiskirja) 1954, s. 742. (Viitattu 6.5.2019)
2. 1 2  Kuolleita. *Helsingin Sanomat*, 10.5.1970, s. 11.
3. ↑  Punaisten muistomerkki. Hollola, Parinpelto. (Viitattu 6.5.2019)


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Kansalliset Muokkaa Wikidatassa | 
* Suomi (KANTO)

 |

 |
**Fredrik Werner Hjelmman** (12. lokakuuta 1857 Mikkeli – 28. marraskuuta 1932 Helsinki) oli suomalainen laamanni ja senaattori.

Henkilöhistoria
---------------

Hjelmmanin vanhemmat olivat Iisalmen tuomiokunnan tuomari, laamanni Fredrik Wilhelm Hjelmman (1825–1910) ja Sofia Lovisa Grenman. Hän pääsi ylioppilaaksi 1875 Helsingin yksityislyseosta ja suoritti Helsingin yliopistossa yleisen oikeustutkinnon 1880. Hjelmman oli naimisissa vuodesta 1882 Hanna Elisabeth Weckmanin kanssa. Heidän poikiaan olivat esittelijäneuvos Esko Fredrik Heilimo, joka toimi poliisiylijohtajana ja Suomen valtuuskunnan sihteerinä Tarton rauhanneuvotteluissa. Myös hovioikeuden varapresidentti Eino Heilimo oli hänen poikansa.

Hjelmman toimi Turun kuritushuoneen johtajana 1885–1896, Kuopion läänin lääninsihteerinä Kuopiossa 1896–1902 ja Suomen senaatin oikeusosastolla senaattorina 1902–1905. Hän oli Kansallis-Osake-Pankin Kotkan konttorin johtajana 1906–1907 ja pankin pääkonttorin johtokunnan jäsenenä 1907–1918. Hjelmman sai varatuomarin arvon 1883 ja laamannin arvon 1900. Hän oli talonpoikaissäädyn sihteeri valtiopäivillä 1900.

Teoksia
-------

Hjelmman harrasti sukututkimusta ja hän julkaisi Hjelmman-suvusta monografian 1906 ja 1929:

* *Uppgifter angående slägten Hjelmman i Finland, för slägtens medlemmar samlade*, nimellä Werner Hjellman. Kuopio 1906, uusi laajennettu painos Helsingfors 1929.

Lähteet
-------

1. ↑  HJELMMAN Fredrik Werner. *Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899*. Helsingin yliopiston verkkojulkaisu.
2. ↑  Werner Hjelmman, Genos 4(1933), s. 48 (Arkistoitu – Internet Archive)
3. ↑  Kuka kukin on 1954 : Esko Heilimo (Projekt Runeberg)
4. ↑  Wikiaineisto : Kuka kukin oli 1961
5. ↑  L. Arvi P. Poijärvi, Ilmari Havu, Mauno Jääskeläinen (toim.): *Kuka kukin on (Aikalaiskirja). Henkilötietoja nykypolven suomalaisista 1950*, s. 168. Helsinki: Kustannusosakeyhtiö Otava, 1949.
6. ↑  Viljo Hytönen: *Talonpoikaissäädyn historia. II Osa: Säädyn jäsenet, sihteerit ja tulkit*, s. 317. Helsinki: Otava, 1926.
**Sosiaalinen alusta** on verkossa toimiva sivusta tai mobiilisovellus, joka on suunniteltu edistämään käyttäjien välistä sosiaalista kanssakäymistä tarjoten mahdollisuuden tutustua uusiin ihmisiin alustan avulla.

Historia
--------

Ennen sosiaalisia alustoja ihmiset tutustuivat toisiinsa muun muassa sosiaalisen median alustojen sisään rakennetuissa kaveri- ja harrasteryhmissä. Lisäksi on olemassa muutamia verkkosivustoja, joissa on mahdollista löytää kaveriseuraa.

Varsinaisia sosiaalisiksi alustoiksi luokiteltavia palveluita on Suomessa vasta muutamia: vuonna 2021 julkaistu Kaverisovellus, tammikuussa 2024 lanseerattava Miitti App sekä vain naisille tai muunsukupuolisille suunnattu Hey Vina. Lisäksi ulkomailla toimii lukuisia sosiaalisiksi alustoiksia laskettavia palveluita, kuten esimerkiksi Linkup, Meetup sekä Bumble.

Nykyään sosiaaliset alustat ovat useimmiten mobiilisovelluksia, jotka tarjoavat käyttäjilleen mahdollisuuksia tutustua muihin ihmisiin sovelluksen avulla. Sosiaaliset alustat eroavat esimerkiksi deittipalveluista siten, että näiden kautta ei voi etsiä seuraa romanttisiin tarkoituksiin.

Toiminnot
---------

Sosiaaliset sovellukset tarjoavat monipuolisia toimintoja, kuten profiilien luonti, ystävien lisääminen, tapahtumien luonti, sovelluksen sisäisen pikaviestipalvelun. Sosiaalisille alustoilla ei ole sosiaalisen median palveluiden tapaan tyypillistä jakaa mediasisältöä, kuten kuvia tai videoita omille seuraajille, vaan sosiaaliset alustat ovat suunniteltu toimivaan verkostoitumisvälineenä muihin ihmisiin.

Lähteet
-------

1. ↑  Suomalaisen startupin kehittämä Kaverisovellus helpottaa yksinäisyyttä tehokkaasti - maksuttoman sovelluksen lataa joka päivä 100 henkilöä | Superlaiffi Oy *www.sttinfo.fi*. Viitattu 11.11.2023.
2. ↑  Miitti Software - Startup100 *startup100.net*. Viitattu 11.11.2023. (englanniksi)
3. ↑  Ystävyys | Testasin kaverihakuun tarkoitettuja sovelluksia, mutta monessa käyttäjät hakivatkin muuta kuin ystävyyttä *Helsingin Sanomat*.  2.10.2023. Viitattu 12.11.2023.
4. ↑  Nowell, Andrew: Manchester-Based Entrepreneurs launch Socialising App linkup to help City’s Students make New Friends *News*.  4.9.2022. Manchesterworld.uk. Viitattu 12.11.2023. (englanniksi)
**Hevossaari** on Heinolan kaupunginosa ja Ruotsalaisen suurin saari. Saaren länsipuolella on Kausanselkä, pohjoispuolella Kollarinselkä, itä- ja eteläpuolella Hevossaaren- eli Uittimensalmi. Saaren mitat ovat noin 0,5 km x 1,5 km.

Saarelle pääsee maanteitse, ja sinne kulkee työmatka-aikoina paikallisliikenteen bussi. Saarelle johtava rautatie on nykyisin vajaakäytössä.

Saaressa on entisen Wihurinkosken, myöhemmin Mallasjuoman ja Hartwallin juomatehtaan rakennus, jonka tornimaisen toimiston yläosassa olevasta ruokalasta on näköalat ympäröivään vesistöön. Nykyään Hevossaaressa on useita muita yrityksiä
sekä Vasikkasaari-niemessä kaupungin siirtolapuutarha. Yksityisen kesäasutuksen lisäksi saarella on useita yhdistysten ja järjestöjen huviloita.

Hevossaaressa on uimaranta. Siellä on myös muita uimapaikkoja. Saaren kiertäminen on mahdollista soutajille ja melojille. Matkaa kertyy 10–15 km lähtöpaikasta riippuen.

Saaren eteläosassa sijainnut korkeahko soramäki on vuosikymmenien kuluessa käytetty seudun vilkkaan rakennustoiminnan raaka-aineeksi. 1990-luvulla lopetettuun soramonttuun puuhattiin tuolloin kaupallista matkailutoimintaa, esimerkiksi villin lännen teemakylää.*lähde?*

Hevossaaren pengertien mantereen puoleisessa päässä ovat "Hevossaaren luolat", jotka oikeasti sijaitsevat Tähtiniemessä. Yksisuuakkoisen, kolmeen osaan haarautuvan luolaston pituus on 100–200 m. Kunkin haaran perillä on isompi tila, korkeudeltaan noin 20 m ja leveydeltään 10 m. Luolat ovat aikoinaan tehty Alkon tytäryhtiön Puukemia Oy:n tarpeisiin mahdollista polttoaine-etanolin valmistusta ja varastointia varten, mutta niitä ei ole käytetty hyötytarkoitukseen.*lähde?* Nykyisin pääsy luoliin on estetty ihmisiltä, sillä luolissa asustavan ilmeisen runsaan lepakkokannan rauha on turvattu.

Puukemia Oy rakennutti saareen Keinukankaalle toistakymmentä yksi- tai kaksikerroksista asuintaloa, jotka oli tarkoitettu saarelle aiotun ksylitolin edeltäjää valmistavan tehtaan toimihenkilöiden ja työntekijöiden käyttöön. Jo aivan tehtaan rakennustyön alkuvaiheessa tehtaasta kuitenkin luovuttiin, mutta asuintalot jäivät. Ensin niitä vuokrasi kaupunkilaisille Puukemia, ja sittemmin Heinolan kaupunki, jolle alue myöhemmin siirtyi. Taloissa asui suuria lapsiperheitä, parhaimmillaan asukkaita oli noin 150. Kun kaupunki alkoi myöhemmin varata yhä enemmän tilaa tehtaille, asukkaat häädettiin ja talot purettiin ja jyrättiin maan tasalle 1970-luvun lopulla.

Lähteet
-------

1. ↑  Heinolan karttapalvelu *kartta.heinola.fi*. Viitattu 16.2.2024.

Aiheesta muualla
----------------

* 61 Hevossaari. Yleiskaavaselostus (luonnos, pdf, 2018) (heinola.fi)
* Osallistumis- ja arviointisuunnitelma. Yleiskaava - 61 YK - Hevossaari (19.10.2017; pdf) (heinola.fi)

Heinolan kaupunginosat

* Asemantaus
* Hevossaari
* Jyränkö
* Keskusta
* Heinolan kirkonkylä
* Komostenkylä
* Lakeasuo
* Luhtapauni
* Mustikkahaka
* Myllyoja
* Pirttiniemi
* Pyhätön
* Rainio
* Rautsalo
* Sahanniemi
* Sinilähde
* Tommola
* Tähtiniemi
* Veljeskylä
**Lahden kauppala** oli Hollolan kuntaan kuulunut alkujaan Lahden kylän pääasiassa käsittänyt epäitsenäinen kauppala. Paikkakuntaa kutsuttiin Lahdeksi siksi, että se sijaitsi Vesijärven ja Pikku-Vesijärven rannalla sijaiten Päijänteen eteläisimmän osan, Asikkalan Vääksyn Vääksyn kanavan eteläpuolella Vesijärven lahdella. 
Siitä tuli epäitsenäinen kauppala Nordenstamin senaatin heinäkuussa 1877 tekemän periaatepäätöksen perusteella, jonka Aleksanteri II vahvisti julistuksella 5. kesäkuuta 1878. Lahden kauppala itsenäistyi Hollolan kunnasta 1. marraskuuta 1905 tehdyn keisarillisen päätöksen perusteella, joka saatiin tiedoksi vasta 16. marraskuuta. Päätöksellä Lahden kauppala itsenäistyi Hollolan kunnasta ja siitä tuli Lahden kaupunki.

Pinta-alaltaan Lahden kauppala oli paljon 16. marraskuuta 1905 1. marraskuuta perustetuksi julistettua Lahden kaupunkia pienempi, koska Lahden kaupunkia on laajennettu Hollolan kunnan alueelle vuosina 1916, 1923, 1933 ja 1956.

Lahtelaiset pyrkivät saamaan Lahden kauppalalle kaupungin aseman 1890-luvun lopulla, kun F. F. Frostell alkoi hankkia vertailutietoja Suomen suuriruhtinaskunnan eri kauppaloista ja kaupungeista. Lahden kauppalanhallitus laati tietojen pohjalta suunnitelman anoa Lahden kauppalalle kaupunginoikeuksia. Hollolan pitäjä, johon Lahden kauppala kuului kunnallishallnnollisesti, vastusti suunnitelmaa. Hämeen läänin maaherra kannatti kaupungiksi tulosuunnitelmaa 2. heinäkuuta 1890 *ottaen huomioon viime vuosina tapahtuneen suuren edistymisen ja liikkeen vilkastumisen*.

Vuonna 1904 hyväksyttiin Lahden perustamisasiakirja, joka toimitettiin Nikolai II:n ratkaistavaksi toukokuun lopulla 1904. Vuoden kuluttua järjestysmies F. F. Frostell ja pankinjohtaja Carlstedt lähtivät tiedustelemaan asian eteenpäin menoa Pietarista.

Lähteet
-------

1. ↑   (Arkistoitu – Internet Archive)
**Grid-verkko** tai **Grid-laskenta** (engl. *grid computing*) on tietotekniikassa ja tietojärjestelmätieteessä nimitys tieteelliseen laskentaan käytettävälle tietokoneryhmälle. Carl Kesselman ja Ian Foster ovat määritelleet grid-verkkoa vuonna 1998: "laitteiston ja ohjelmiston infrastruktuuri, joka tuottaa luotettavia, täsmällisiä ja edullisia pääsyjä korkeatasoisiin laskennallisiin ominaisuuksiin".

Verkkoa voi määritellä sanoilla:

* hajautettu
* koordinoitu jakaminen
* suuri mittakaava
* ei-triviaali

Grid-verkon kehitykseen ovat vaikuttaneet rinnakkaislaskennan ja hajautetun laskennan tutkimukset.

CERN toimii grid-laskentaverkon *tier 0* -keskuksena. Raakadata ja esikäsitelty data välitetään yhdelletoista eri maissa sijaitseville 1-tason *tier 1* -keskukselle.

Lähteet
-------

1. ↑  Ian Foster: What is the Grid? A Three Point Checklist (PDF) *dlib.cs.odu.edu*.  20.7.2002.  Arkistoitu 22.11.2014. Viitattu 23.6.2018.
2. ↑  Pham Tran Vu: Grid Computing (PDF) *pdfs.semanticscholar.org*.  Arkistoitu 23.6.2018. Viitattu 23.6.2018.
3. ↑  Gregor von Laszewski: The Grid-Idea and Its Evolution (PDF) *di.fc.ul.pt*. Viitattu 23.6.2018.
4. 1 2  CERN - Euroopan hiukkasfysiikan tutkimuslaitos Suomen Akatemia.  Arkistoitu 20.6.2018. Viitattu 20.6.2018.

Kirjallisuutta
--------------

* Ian Foster & Carl Kesselman: *The grid: blueprint for a new computing infrastructure*. Morgan Kaufmann Publishers. ISBN 1-55860-475-8. (englanniksi)
*Tämä artikkeli kertoo Raamatussa esiintyvästä erisnimestä. Muusikko Tony "Abaddon" Braystä on erillinen artikkeli.*
Abaddon taistelee kristityn kanssa. Kuvitusta John Bunyanin kirjasta *Kristityn vaellus*.
**Abaddon** (hepreaa: *hävitys, tuho*) oli Vanhassa testamentissa tuonpuoleinen tai yksi Helvetin eli Gehennan osastoista. Johanneksen ilmestyksessä esiintyy "Abaddon" -niminen syvyyden enkeli, jonka merkityksestä on esitetty erilaisia, hyvinkin vastakohtaisia selityksiä. Joidenkin mielestä Abaddonilla kuvataan paholaista henkilöityneenä "syvyyden enkeliksi". 1800-luvulla yritettiin osoittaa tämän raamatunkohdan soveltuvan profeetallisesti sellaisiin yksilöihin kuin keisari Vespasianukseen, Muhammediin ja jopa Napoleoniinkin, ja tätä enkeliä pidettiin yleensä "saatanallisena". Abaddonin kreikankielinen nimi on Apollyon, tuhoaja.

Toisaalta on kiinnitetty huomiota siihen, että Johanneksen ilmestyksen yhdeksäs luku kuvailee Jumalaa palvelevien enkelien toimintaa ja Jumalan aiheuttamia vitsauksia hänen vastustajilleen. Ilmestyksessä enkelin, jolla on "syvyyden avain", kerrotaan sitovan Saatanan.

Ilmestyskirjan lisäksi useimmiten kirjoitukset kuvaavat Abaddonia paikkana eikä yksikkönä. Babylonialaisessa Talmudissa sen kerrotaan olevan toinen alamaailman seitsemästä paikasta. Arameankielisessä Uudessa testamentissa Johanneksen ilmestys 11:9: "Ja niiden kuninkaana oli syvyyden enkeli, jonka nimi on hebreaksi Abdo, ja arameaksi hänen nimensä on Shra".

Sana ’abdo’ merkitsee työläistä tai palvelijaa, ei siis mitään tuhoajaa kontekstinkaan mukaan. Aramean Shra on ’johtaja’ tai verbinä ’murtaa, hajottaa, avata solmu’.

Katso myös
----------

* Apollyon

Lähteet
-------

1. ↑  Job 26:6
2. ↑  Ilm. 9:11
3. ↑  Lurker, Manfred: *A Dictionary of Gods and Goddesses, Devils and Demons*, s. 1. Routledge & Kegan Paul, 1987. ISBN 0-203-67189-9.
4. ↑  Ilm. 20:1–3
5. ↑  Esimerkiksi: Babylonialainen Talmud II.2.
6. ↑  Arameankielinen Johanneksen ilmestys

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Abaddon** Wikimedia Commonsissa
Yrjö Saastamoinen
**Yrjö Herman Saastamoinen** (11. heinäkuuta 1888 Kuopio – 1. syyskuuta 1966 Kuopio) oli suomalainen diplomaatti ja toimitusjohtaja.

Saastamoisen vanhemmat olivat kauppaneuvos Herman Saastamoinen ja Alexandra Tengman. Hänen veljiään olivat vuorineuvos Onni Saastamoinen ja suurlähettiläs Armas Saastamoinen. Hän pääsi ylioppilaaksi 1907 ja opiskeli useissa ulkomaisissa yliopistoissa 1908–1914.

Saastamoinen oli Suomen Berliinin lähetystön avustajana 1918, ulkoministeriön 2. sihteerinä 1919, vt. valtuutettuna Haagissa 1919,
asiainhoitajana Haagissa ja Brysselissä 1920−1921, Madridissa ja Lissabonissa 1921–1922 sekä Haagissa, Brysselissä ja Luxemburgissa 1923–1926. Hänestä tuli erikoislähettiläs ja täysivaltainen ministeri 1927.

Diplomaattitehtävien jälkeen Saastamoinen toimi H. Saastamoinen Oy:n, Saastamoisen Faneri Oy:n ja H. Saastamoinen & Pojat Oy:n johtajana vuodesta 1927 lähtien.

Lähteet
-------

1. ↑  Jyrki Paaskoski: / Saastamoinen, Yrjö (1888 - 1966) *Kansallisbiografia-verkkojulkaisu (maksullinen)*.  28.11.2000 (päivitetty 10.9.2008). Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura.
2. ↑  / Vuorineuvos Onni Herman Saastamoinen (1895–1966) *Kansallisbiografia-verkkojulkaisu (maksullinen)*. Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura.
3. ↑  Kuka kukin on 1954 (Projekt Runeberg)


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt Muokkaa Wikidatassa | 
* Kansallisbiografia
* Biografiasampo

 |

 |
**Magdaléna Rybáriková** (s. 4. lokakuuta 1988 Piešťany, Tšekkoslovakia) on slovakialainen tennispelaaja. Parhaimmillaan hän on ollut naisten maailmanlistalla sijalla 17 ja on voittanut neljä WTA-turnausta kaksinpelissä.

Tennisura
---------

Rybáriková aloitti vuoden 2009 pelaamalla ASB Classic -turnauksessa Aucklandissa. Hän hävisi avauskierroksella neljänneksi sijoitetulle Aleksandra Wozniakille luvuin 6–3, 6–7(4), 7–5. Rybáriková pelasi seuraavaksi Moorilla Hobart Internationalissa, jossa hän voitti 1. kierroksella Kateryna Bondarenkon 4–6, 7–6(6), 6–1, toisella kierroksella turnauksessa ykköseksi sijoitetun Flavia Pennettan 7–5, 6–3 ja puolivälierässä Melinda Czinkin 6–0, 1–6, 7–6(7). Semifinaalissa hän hävisi Iveta Benešoválle luvuin 6–1, 6–3. Turnauksen jälkeen hän nousi maailmanlistan sijalle 50. Australian avoimissa Rybáriková hävisi 1. kierroksella viidenneksi sijoitetulle Vera Zvonarjovalle 7–6(2), 6–0. PTT Pattaya Openin 1. kierroksella hän voitti Kimiko Date Krummin luvuin 6–2, 4–6, 6–4 ja toisella kierroksella Ivana Lisjakin 6–4, 2–6, 6–2. Puolivälierässä hän yllätti toiseksi sijoitetun Caroline Wozniackin 6–4, 6–1. Semifinaalissa hän hävisi Sania Mirzalle 6–4, 5–7, 6–1. Turnauksen jälkeen Rybáriková nousi maailmanlistan sijalle 47. Dubai Tennis Championships -turnauksessa hän hävisi avauskierroksella Samantha Stosurille 6–4, 6–3. Ensimmäisellä kierroksella hän putosi jatkosta myös Indian Wellsissä, Stuttgartissa, Roomassa ja Madridissa. Sony Ericsson Openissa hän pääsi toiselle kierrokselle, häviten Amélie Mauresmolle 6–3, 1–6, 6–2 ja Ranskan avoimissa toisella kierroksella tuli tappio Jelena Jankovićille 6–1, 6–2. Ensimmäisen WTA-turnausvoittonsa hän otti AEGON Classicissa, kun finaalissa hän voitti Kiinan Li Nan luvuin 6–0, 7–6(2). US Openissa hän pääsi toisen kerran Grand Slam -turnauksessa kolmannelle kierrokselle. Sen hän hävisi Venus Williamsille 6–2, 7–5.

Vuonna 2010 Rybáriková hävisi Australian avointen ensimmäisellä kierroksella Dinara Safinalle. Ranskan avoimissa hän pääsi toiselle kierrokselle ja jäi sekä Wimbledonissa että Yhdysvaltain avoimissa avauskierrokselle. Myös vuonna 2011 hän jäi Australian avoimissa avauskierrokselle. Helmikuussa Rybáriková voitti toisen WTA-turnauksensa, kun Memphisin finaalissa Rebecca Marino joutui luovuttamaan. Ranskan avoimissa, Wimbledonissa sekä Yhdysvaltain avoimissa hän hävisi ensimmäisen kierroksen ottelunsa.

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Magdaléna Rybáriková**.

Aiheesta muualla
----------------

* Magdaléna Rybárikován kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
* Magdaléna Rybáriková WTA:n sivuilla (englanniksi)
**Sarianna Salminen** (s. 26. helmikuuta 1960 Tampere) on suomalainen oopperalaulaja (sopraano) ja näyttelijä.

Salminen suoritti diplominsa Sibelius-Akatemiassa vuonna 1989 opiskeltuaan Anitan Välkin johdolla. Lisäksi hän sai opetusta Thomas Hemsleyltä Lontoossa ja oli vuosina 1989–1990 oppilaana Zürichin oopperastudiolla. Salminen on esiintynyt Suomen kansallisoopperassa ja eri alueoopperoissa. Hän esiintyi vuosina 1986–1989 Savonlinnan oopperajuhlilla Papagenan roolissa Wolfgang Amadeus Mozartin *Taikahuilussa*. Salminen on oopperan ohella tulkinnut operettiohjelmistoa muun muassa Tampereen Teatterissa.

Salminen esiintyi Astan roolissa Kari Kyrönsepän elokuvassa *V. Y. Vihdoinkin yhdessä* (1986). Salmisen sisko on oopperalaulaja Katriina Pyrrö.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Otavan Musiikkitieto A–Ö, uudistetun laitoksen 1. painos (1997), toim. Keijo Virtamo, ISBN 951-1-14518-5
2. ↑  V. Y. Vihdoinkin yhdessä Kansallinen audiovisuaalinen instituutti, viitattu 1.3.2024


|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Saksa

 |

 |
**Mahmoud Ouertani** on tunisialainen jalkapallovalmentaja.

Valmennusura
------------

Ouertani aloitteli valmentamisen 1980-luvun alussa Tunisian alasarjoissa ja oli muun muassa ES Hammam-Soussen valmentajana kaudella 1981–1982. Sittemmin hän pääsi valmentamaan ensimmäistä kertaa pääsarjaan kaudella 1996–1997, kun CA Bizertin palkkasi Ouertanin Youssef Zouaouin tilalle. Joukkue sijoittui kauden päätteeksi neljänneksi.

Kaudella 2001–2002 Ouertani palkattiin CS Hammam-Lifin valmentajaksi loppukaudeksi ja joukkue sijoittui pääsarjassa viidenneksi. Hän sai jatkaa myös seuraavalla kaudella päävalmentajana, mutta sai potkut kauden alussa. Ouertani oli myös CA Bizertinin valmentajana kaudella 2004–2005, josta tuli edellisen seuran tapaan potkut kauden alussa. Muutama vuosi myöhemmin hän korvasi Mohamed Koukin Olympique de Béjan valmentajana kaudella 2007–2008, jolloin Ouertani onnistui säilyttämään putoamisvaaraassa olleen seuran pääsarjassa. Hän jatkoi myös seuraavalla kaudella päävalmentajana, mutta erosi tehtävästään joulukuussa 2008 heikkojen tulosten vuoksi.

Maaliskuussa 2009 Ouertani korvasti Farid Ben Belgacemin Stade Tunisienin valmentajana. Kauden päätyttyä hän siirtyi joukkueen johtotehtäviin, mutta erosi kauden 2009–2010 päätteeksi.

Lähteet
-------

1. ↑  Tunisia 1996/97 *rsssf.com* Viitattu 3.6.2010 (englanniksi)
2. ↑  Mahmoud Ouertani rend le tablier (Arkistoitu – Internet Archive) *Mosaïque FM* 24.12.2008 Viitattu 3.6.2010 (ranskaksi)
3. ↑  Mahmoud Ouertani à la tête du Stade Tunisien (Arkistoitu – Internet Archive) *Mosaïque FM* 24.12.2008 Viitattu 3.6.2010 (ranskaksi)
*Tämä artikkeli käsittelee oopperalaulajaa. Tietokirjailija Pentti Tuomisesta ja taikuri Pentti Tuomisesta on eri artikkelit.*
**Pentti Arnold Tuominen** (2. helmikuuta 1920 Kuorevesi – 24. lokakuuta 1995 Helsinki) oli suomalainen oopperalaulaja, äänialaltaan basso.

Tuominen kuului Suomen Kansallisoopperan solistikuntaan. Hän esiintyi lisäksi ainakin viidessä pitkässä elokuvassa 1950- ja 1960-luvulla sekä monissa tv-elokuvissa ja -sarjoissa. Tuominen oli muutamaan otteeseen Kauko Käyhkön sijaisena Kipparikvartetissa yhtyeen toisena bassona, ja hän esiintyi useiden tanssiorkestereiden kuten Dallapén solistina. Hän myös ohjasi kaksi Keravan oopperayhdistyksen tuotantoa 1970- ja 1980 luvun vaihteessa (Gaetano Donizettin *Yökello* ja Pietro Mascagnin *Cavalleria Rusticana*).

Tuominen teki 1940-luvun lopulta lähtien monia levytyksiä, joissa hän esiintyi usein salanimellä *Aarno Aava*. Oikealla nimellään hän levytti esimerkiksi Helsingin Teatteriorkesterin jousiston kanssa muutaman levyn 1950-luvulla. Humppa-Veikot -yhtyeen kanssa Tuominen levytti 1970-luvulla muun muassa tunnetun kappaleen *Espanjatar olen sorja*.

Tuominen palkittiin Pro Finlandia -mitalilla vuonna 1975.

Tuominen on haudattu Kalevankankaan hautausmaalle Tampereelle.

Lähteet
-------

* Virtamo, Keijo (toim.): *Otavan musiikkitieto: A–Ö*, s. 448. Helsinki: Otava, 1997. ISBN 951-1-14518-5.
* Pentti Tuomisen muistokirjoitus *Helsingin Sanomissa*.
* Pentti Tuominen Elonetissä.
* Kipparikvartetti. (pomus.net)
* Keravan Ooppera 1977–2005
* Dallapén historiaa 14.2.1978 lähtien vuoteen 2005
* Musiikin salanimet (Arkistoitu – Internet Archive)

### Viitteet

1. ↑  Suomen Leijonan Pro Finlandia -mitalin saajat aakkosjärjestyksessä - Ritarikunnat *ritarikunnat.fi*.  9.10.2020. Viitattu 20.1.2022.
2. ↑  Tampereen seurakuntayhtymän hautahaku *Hautahaku*. Viitattu 26.2.2024.

Aiheesta muualla
----------------

* Pentti Tuominen Internet Movie Databasessa. (englanniksi)

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Suomi (KANTO)

 |
|  |
| Taiteenala | 
* MusicBrainz

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Elonet

 |

 |
**P. Ramlee** oli malesialainen elokuvaohjaaja, näyttelijä, käsikirjoittaja ja lauluntekijä, joka vaikutti merkittävästi Malesian elokuva- ja musiikkialaan. Hän syntyi 22. maaliskuuta 1929 Penangissa, Malaijien niemimaalla. P. Ramlee aloitti uransa näyttelijänä ja laulajana 1940-luvulla ja nousi nopeasti Malesian elokuvateollisuuden kärkinimeksi. Hänet tunnetaan erityisesti melodraamoistaan, kuten "Ibu Mertuaku" ja "Madu Tiga", sekä lauluistaan, kuten "Di Mana Kan Ku Cari Ganti" ja "Getaran Jiwa".

P. Ramlee oli monipuolinen taiteilija, joka loisti niin näyttelijänä kuin ohjaajanakin. Hän ohjasi ja näytteli yli 70 elokuvassa, ja hänen työnsä käsittelevät usein yhteiskunnallisia ja inhimillisiä teemoja. Ramleea pidetään yhtenä Malesian elokuvahistorian merkittävimmistä hahmoista hänen vaikutuksensa ja panoksensa vuoksi maan elokuva- ja musiikkikulttuuriin.

P. Ramlee kuoli 29. toukokuuta 1973 sairauskohtaukseen Kuala Lumpurissa.

1. ↑  P. Ramlee: from Malay to Malaysian *monash.edu.my*.  26.1.2016.  en
2. ↑  P Ramlee: Malaysia’s Film and Music Virtuoso and Legend *myhometown.com.my*.  en
3. ↑  P. Ramlee dies in Kuala Lumpur *eresources.nlb.gov.sg*.  29.5.1973.  en
4. ↑  Malay movie idol Ramlee dies after heart attack *eresources.nlb.gov.sg*.  30.5.1973.  en
**Hilma Gabriella Jahnsson** (o.s. **Hägg**, 3. helmikuuta 1882 Turku – 11. kesäkuuta 1975) oli suomalainen juristi ja kouluneuvos. Parhaiten Hilma Jahnsson tunnetaan aviomiehensä professori Yrjö Jahnssonin taustavaikuttajana. Lisäksi hän perusti Helsingin suomalaisen yksityislyseon ja puolisonsa nimeä kantavan säätiön. Jahnsson myös toimi valiokuntasihteerinä eduskunnassa vuodet 1917–1930. Jahnsson oli ensimmäinen nainen, josta tuli eduskunnassa valiokuntaneuvos.

Elämä
-----

Jahnsson syntyi Turussa 1882. Hänen vanginvartijana työskennellyt isänsä ehti menehtyä ennen tyttären syntymää. Hilma suoritti filosofian kandidaatin tutkinnon Helsingin yliopistossa yhdessä puolisonsa Yrjön kanssa. Myöhemmin Hilma kuitenkin luopui akateemisesta urasta: sen sijaan hän keskittyi innokkaana fennomaanina ja sosiaalireformistina tunnetun aviomiehensä elämäntyön tukemiseen. Hilma Jahnsson jätti muun muassa naistyövoiman asemaa koskevan väitöskirjatyönsä kesken. 

Vuonna 1917 Hilma Jahnsson kuitenkin valmistui asianajajaksi, ja näin hän oli kolmas juristin tutkinnon suorittanut nainen Suomessa. Vuodet 1917–1930 Jahnsson toimi eduskunnan työväenasiainvaliokunnan sihteerinä. Vuoden 1933 eduskuntavaaleissa Hilma Jahnsson oli sosialidemokraattisen puolueen kansanedustajaehdokkaana. 

Vuonna 1923 Hilma ja Yrjö Jahnsson perustivat Helsingin suomalaisen yksityislyseon. He kokivat että lyseon perustamiselle oli tarvetta, sillä useat suomenkieliset nuoret jäivät tuolloin vaille opiskelupaikkaa. Neljä vuotta myöhemmin Jahnssonit perustivat Suomen ensimmäisen iltaoppikoulun työläisiä varten.

Yrjö Jahnssonin liiketoimien ansiosta pariskunnalle kertyi 1920–1930-lukujen aikana suuri määrä omaisuutta. Puolisonsa kuoleman jälkeen vuonna 1936 Hilja alkoi huolehtia omaisuuden hoitamisesta. Kouluneuvoksen arvonimi hänelle myönnettiin 1966.

Yrjö Jahnssonin säätiö
----------------------

Yrjö Jahnssonin säätiön Hilma Jahnsson perusti vuonna 1954. Hän oli jo 1940-luvulla aikonut perustaa Suomen kulttuurirahastoon miehensä nimeä kantavan nimikkorahaston. Hilma kuitenkin luopui ajatuksesta, koska kulttuurirahaston johdossa toimivat kunniaesimiehinä Risto Ryti ja J. K. Paasikivi. Kaksikko tunnettiin Yrjö Jahnssonin kiivaina vastustajina. Hilma Jahnsson toimi säätiön puheenjohtajana aina vuoteen 1971 saakka.

Lähteet
-------

* Hilma ja Yrjö Jahnsson (Arkistoitu – Internet Archive) Yrjö Jahnssonin säätiö.

### Viitteet

1. ↑  Kuka kukin on (Aikalaiskirja) : Who's who in Finland / 1978 Projekt Runeberg. Viitattu 2.5.2015.

Aiheesta muualla
----------------

* Zetterberg, Seppo: *Yrjö ja Hilma Jahnsson*, Yrjö Jahnssonin säätiö 1982. ISBN 951-99361-4-9.
* Hilma ja Yrjö Jahnsson Suomen kansallisbiografia (maksullinen).

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Norja
* Israel
* Suomi (KANTO)
* Yhdysvallat

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Kansallisbiografia

 |

 |
Numedalin sijainti entisessä Vikenin läänissä.
**Numedal** on piiri Buskerudin läänissä Norjassa. Se on Numedalslågen-joen varrella oleva laakso. Numedaliin lasketaan kuuluvan Nore og Uvdalin, Rollagin, Flesbergin kunnat sekä toisinaan myös Kongsberg. Näiden neljän kunnan yhteenlaskettu pinta-ala on 4 312 neliökilometriä ja asukasluku 35 382 vuonna 2023. Ilman Kongsbergia luvut ovat 3 519 neliökilometriä ja 6 589 asukasta. Numedalin aluetta hallitsevat metsät ja tunturit, maatalouden käytössä on vain 1,5 prosenttia pinta-alasta. Kongsbergin ja Rødbergin välisellä Numedalin radalla ei ole ollut henkilöliikennettä vuoden 1988 jälkeen.

Kuvia
-----

* Rollagin sauvakirkkoRollagin sauvakirkko
* Flesbergin sauvakirkkoFlesbergin sauvakirkko
* Noren sauvakirkkoNoren sauvakirkko
* Uvdalin sauvakirkkoUvdalin sauvakirkko

Lähteet
-------

1. ↑  Thorsnæs, Geir: Numedal *Store norske leksikon*.  19.2.2024. Viitattu 3.3.2024. (norjaksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Numedal** Wikimedia Commonsissa
**Maisemaharjoitelma Eckeröstä** on suomalaisen taiteilijan Victor Westerholmin öljymaalaus pahville vuodelta 1884. Tämä 34,5×54 cm kokoinen maalaus tallennettiin Ateneumin taidemuseon kokoelmiin vuonna 1916 (Antellin kokoelmat).

Maisemaharjoitelma Eckeröstä on luontoelämyksen kuvaamista; usein sitä pidetään luonteeltaan impressionistisena, vaikka on sanottu ettei siinä ole varsinaista valöörien tutkimista. Luontoelämystä kuvataan tavalla, joka tuo mieleen Fanny Churbergin maalaukset. Maalauksessa kaksi lasta, poika ja häntä nuorempi tyttö, seisoo sammalenvihreällä niityllä. He molemmat seisovat kädet taskuissaan kuin odotellen jotain.

Victor Westerholm oli viehättynyt todellisuuden realistisesta kuvauksesta, vaikka siihen suhtauduttiinkin varauksella tuohon aikaan. Vapaasti sai maalata vain harjoitelmia, mutta ne oli siloiteltava näyttelykelpoisiksi ateljeessa. Hän maalasi kesäisin Ahvenanmaalla ja hän oli sitä mieltä, että syksy tarjoaa kaikkein maalauksellisimmat ja värikkäimmät näkymät, ja jota hän tallensi myös tähän Maisemaharjoitelma Eckeröstä -maalaukseen.

Lähteet
-------

Timo Huusko: Victor Westerholm: Maisemaharjoitelma Eckeröstä. Teoksessa Ateneum-opas. Toim. Timo Huusko, 2007, s.36.

Aiheesta muualla
----------------

* Teos Suomen Kansallisgallerian verkkosivuilla: Kokoelmat: Maisemaharjoitelma Eckeröstä.
* Toinen Victor Westerholmin maisemaharjoitelma Eckeröstä. Teos Suomen Kansallisgallerian sivuilla: Kokoelmat: Maisemaharjoitelma Eckeröstä (1884).
Maitiaislahti kuvattuna pohjoisen suuntaan.
Maitiaislahden ylittävä rautatiesilta Sahanniemen ja Rautsalon välillä.
**Maitiaislahti** on Konniveden lahti Heinolassa Tommolan, Sahanniemen, Asemantauksen ja Rautsalon kaupunginosien alueella. Muodoltaan lahti on kapea ja pitkä, ja syvyydeltään matala, useissa kohdissa vain noin 2–3 metriä. Maitiaislahden yli kulkee pistoraideyhteys Lahti–Heinola-radalta Rautsalon kaupunginosaan.

Maitiaislahden ylittävä rautatiesilta on alun perin sijainnut Kuopion Suosaaressa osana Kallansiltoja. Sillä korvattiin vanha vuonna 1932 valmistunut silta 1990-luvun alussa.

Lahdella on 1900-luvulla uitettu puuta läheisten tehtaiden tarpeisiin. Aiemmin tehtaiden jätevesiä laskettiin suoraan Maitiaislahteen, mikä aiheutti ongelmia ympäristölle ja kalakannoille. Nykyisin lahteen johdetaan ainoastaan jäähdytys- ja hulevesiä.

Lähteet
-------

1. ↑  Maitiaislahti *Kansalaisen Karttapaikka*. Maanmittauslaitos. Viitattu 1.10.2015.
2. ↑  Savolaenen silta – Recycled Bridge Geocaching.com. Viitattu 7.8.2015. (suomeksi), (englanniksi)
3. ↑  Järvi, Henri: Heinolan Maitiaislahden proomu Hylyt.net. Viitattu 7.8.2015.
4. ↑  Maitiaislahti Wikimapia. Viitattu 7.8.2015.
5. ↑  Ruotsalainen–Konnivesi -vesialueen tila vuonna 2013 (PDF) (s. 26)  3.12.2013. Kymijoen vesi ja ympäristö ry.  Arkistoitu 3.10.2015. Viitattu 7.8.2015.

Aiheesta muualla
----------------

* Maitiaislahti Google Maps -palvelussa
**Iloniemi** eli **Ilola** on pieni rekisterikylä Salon kaupungin Muurlassa. Kylä sijaitsee Muurlan länsilaidalla Myllyojan yläjuoksun peltolaaksossa. Rekisterikylän alueella on vain Iloniemen ja Uusituvan maatilat.

Iloniemi on kuulunut Karjaskylän jakokuntaan, mikä viitannee kylän asutuksen alkuperän olevan Uskelan alueelta. Iloniemen alue on ollut useiden kylien takamaita, joiden rajoista on käyty riitoja. Ilolan yksinäistalo mainitaan vuoden 1772 rajantarkastuksessa, vaikka toisen lähteen mukaan yksinäistalo olisi perustettu isojaon yhteydessä vuonna 1785. Ilolan talosta lohkottiin Uusitupa vuonna 1930. Muuta asutusta kylään ei ole syntynyt, joskin aivan kyläalueen viereen on lohkottu 1900-luvun aikana muutama talo. Ainoa tieyhteys Iloniemeen on Suolopin kautta.

Lähteet
-------

1. ↑  Aulis Oja: *Keskiaikaisen Etelä-Suomen asutus ja aluejaot*, s. 46–48, 96. Helsinki: Suomen Historiallinen Seura, 1955. Teoksen verkkoversio.
2. ↑  A67:9/1 Kistola; Rajankäynti koskien tätä ynnä muita kyliä tässä kunnassa sekä Kurjenpahnan kylää Uskelan kunnassa 1772-1772 Digihakemisto:  Maanmittaushallituksen uudistusarkisto. Viitattu 26.2.2024.
3. 1 2  *Turun maakuntamuseon Sarakum-projekti, Muurlan kulttuuriympäristö ja arvot*, s. 14–15. Turun maakuntamuseo, 2005. Teoksen verkkoversio.
4. ↑  Kansalaisen karttapaikka Maanmittauslaitos. Viitattu 26.2.2024.
**Pekka Tapani Kyrö** (s. 24. maaliskuuta 1946 Helsinki) on suomalainen teatteripäällikkö, dramaturgi, dramaturgian opettaja ja toimittaja. Hän työskenteli pitkään Yleisradion Radioteatterissa.

Ura
---

Kyrö syntyi oikeusneuvos Väinö Kyrön ja farmaseutti Sinikka Suomisen perheeseen. 

Hän opiskeli Helsingin, Tampereen ja Turun yliopistoissa mm. kirjallisuustiedettä, tiedotusoppia, taidehistoriaa, sosiaalipsykologiaa, sosiologiaa ja valmistui dramaturgiksi ja filosofian maisteriksi Tampereen yliopistosta vuonna 1974. Hän työskenteli dramaturgina Suomen teatteriliitossa ja Työväen näyttämöiden liitossa, kirjallisuuden assistenttina Jyväskylän yliopistossa sekä Suomen Akatemian tutkimusassistenttina. Sittemmin hän opetti dramaturgiaa korkeakouluissa ja opistoissa. Kyröllä oli luottamustehtävä Teatteri-lehden päätoimittajana 1982–1988. Hän työskenteli Teatterikorkeakoulun lehtorina 1983–1986, minkä jälkeen hän siirtyi Radioteatteriin dramaturgiksi ja aloitti samaisen teatterin päällikkönä 1990. Hän jäi eläkkeelle Radioteatterista 2009, jonka jälkeen hän on avustanut ajoittain Helsingin Sanomia radioarvostelijana. Kyrö tuli tutuksi radion kuuntelijoille eritoten lukijana, ja jatkoi lukemistaan ja radio-ohjelmien tekemistä myös eläkevuosinaan.

Kyrön kirjallinen toiminta käsittää teoksia, dramatisointeja ja käännöksiä.

Kyrö sai Valtion tiedonjulkistamispalkinnon vuonna 1984 yhdessä Juha-Pekka Hotisen kanssa.

Kyrö on ohjannut ja dramatisoinut kuunnelmia Radioteatterille sekä ottanut tuntumaa myös näyttelijäntyöhön sekä radiossa että elokuvassa: hän teki sivuosan rikospoliisina Auli Mantilan rikoselokuvassa *Neitoperho* (1997).

Pekka Kyrölle syntyi viisi lasta vuosina 1969–2003. Tunnetuin heistä on kirjailija Tuomas Kyrö. Kolmesta pojasta keskimmäinen on graafikko Antti Kyrö. Vanhin lapsi Elina Kyrö on kääntäjä, lentoeläntä, hieroja. Pojista nuorin Ville Kyrö työskentelee luottokorttialalla tiiminvetäjänä ja nuorin lapsista Kanerva Paunio on opiskelija.

Lähteet
-------

* Seppälä, Riitta; Tainio, Ilona (toim.): *Suomen teatterit ja teatterintekijät 1993 - Yhteisö- ja henkilöhakemisto*. Helsinki: Suomen Teatterijärjestöjen Keskusliitto ry, 1993. ISBN 951-31-0236-X.

### Viitteet

1. 1 2 3 4 5  Suomen teatterit ja teatterintekijät 1993, s. 244
2. ↑  Dramaturgi Pekka Kyrö radioteatterin päälliköksi *Helsingin Sanomat*. Sanoma Oy. Viitattu 4.9.2020.
3. ↑  Mielensäpahoittajan matka radion ympäri *Yle.fi*. Yleisradio. Viitattu 4.9.2020.
4. ↑  Kuuluttajan vieras: Pekka Kyrö, näytteiden lukija puheohjelmissa *Areena.yle.fi*. Yleisradio. Viitattu 4.9.2020.
5. ↑  Pekka Kyrö Elonetissä.


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt Muokkaa Wikidatassa | 
* Elonet

 |

 |
**Frații Advahov** on moldovalainen folkmusiikkiyhtye, jonka muodostavat veljekset Vasile ja Vitalie Advahov. Yhtye on perustettu vuonna 2005. Frații Advahov edusti Moldovaa yhdessä Zdob și Zdub -yhtyeen kanssa vuoden 2022 Euroviisuissa kappaleella "Trenulețul".

Ura
---

Vitalie ja Vasile Advahov syntyivät Cahulissa Moldovassa 18. tammikuuta 1978 ja 26. huhtikuuta 1979. Heidän vanhempansa Vasile ja Agafia Advahov työskentelivät opettajina Cahulin pedagogisessa koulussa. Lukioaikana veljekset liittyivät *Mugurașii* -nimiseen orkesteriin.

Oman yhtyeensä (Frații Advahovin) veljekset perustivat vuonna 2005, mutta kaksikon edustama yhtye kasvoi nopeasti moldovalaisten ja romanialaisten muusikoiden liittymisen myötä isoksi orkesteriksi. Vuonna 2020 orkesterissa oli 45 soittajaa.

Folk-rockyhtye Zdob și Zdubin kanssa tehty kappale "Trenulețul" valittiin Teleradio-Moldovan päätöksellä Moldovan vuoden 2022 euroviisukappaleeksi tammikuussa 2022. Kappale keräsi Euroviisuissa 253 pistettä ja sijoittui loppukilpailussa seitsemänneksi.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5  Orchestra Fraţilor Advahov *People*. Moldovenii. Viitattu 19.2.2024. (romaniaksi)
2. ↑  Grace, Emily: Moldova: Who Are Zdob şi Zdub & Fraţii Advahov? *Eurovision Song Contest News*.  10.2.2022. Eurovoix News. Viitattu 19.2.2024. (englanniksi)
3. 1 2 3  Roibu, Nicolae: Fraţii Advahov, un miracol de care se bucură toată lumea *Articol*.  15.9.2011. Timpul. Viitattu 19.2.2024. (romaniaksi)
4. ↑  Oprea, Diana: Ce familii frumoase au Frații Advahov *Articol*.  19.11.2020. ProTV. Viitattu 19.2.2024. (romaniaksi)
5. ↑  Barbarosie, Liliana & Heil, Andy: Moldova's Eurovision 'Train' Song Speeds Off Track Over Unification Reference *Eurovision News*.  3.2.2022. Radio Free Europe (Radio Liberty). Viitattu 19.2.2024. (englanniksi)
6. ↑  Zdob şi Zdub & Advahov Brothers *Eurovision.tv*. EBU. Viitattu 19.2.2024. (englanniksi)