recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Potpuri** (ransk. *pot pourri*) eli **sävelmäkooste** tai **sävelmäketju** tai **medley**, joskus myös **kimara**, on musiikillinen termi, joka tarkoittaa musiikkiesitystä eli laulua, joka koostuu lyhyin välikkein yhteenliitetyistä suosittujen laulujen osista.

Potpurin käyttö
---------------

Useimmiten potpuria käytetään yhtyeitten tai artistien konserteissa, kun useista kappaleista halutaan soittaa vain osa ja tiivistää esiintymistä yhdistelemällä kaikille tuttuja lauluja tiiviiksi ketjuksi. Levytyksissä potpuri on varsin harvinainen, jos mukaan ei lasketa konserteissa tallennettuja äänitteitä eli live-levyjä. Eräs tunnetuimmista lienee Elvis Presleyn *An American Trilogy*, jossa hän yhdistää Etelävaltioiden marssilaulun *Dixie*, negrospirituaalin *All My Troubles* sekä Pohjoisvaltioiden marssilaulun *Battle Hymn of the Republic*, luoden näin trilogian Yhdysvaltojen sisällissodasta.

Potpurin tekeminen
------------------

Usein potpuria tehdessä valitaan useita samantyyppisiä tai muuten yhteenliittyviä lauluja, esimerkiksi rock-henkisiä lauluja tai joululauluja, jotka halutaan yhdistää. Yleensä laulut transponoidaan samaan sävellajiin ja tempoja muutetaan lähemmäs toisiaan, näin saadaan aikaan vaikutelma yhdestä laulusta. Rohkeimmat muusikot saattavat jopa soittaa päällekkäin joitakin laulun osia, esimerkiksi laulaa toisen laulun sanoja toisen laulun säestyksen päälle. Tällöin saadaan aikaan joskus hienoja ja yllättäviä yhdistelmiä.

Eräitä potpureita
-----------------

Suomessa muun muassa Juice Leskinen ja Frederik ovat esittäneet konserteissaan potpureja kappaleistaan.

Yhdysvaltalainen komediamuusikko "Weird Al" Yankovic laittaa perinteenä jokaiselle levylleen yhden potpurin, joka sisältää sanoituksia useista suosituista pop- ja rock-kappaleista. Yankovicin potpureissa on erikoispiirteenä se että hän muuttaa musiikin polkkatyyliseksi haitarin säestyksellä.

Katso myös
----------

* Rapsodia
* Potpourri

Lähteet
-------

1. ↑  Eräs potpurin nimitys on myös "sävelmäsalaatti", Vornanen, Rauni: *Sano se suomeksi*. WSOY, 1973.
2. ↑  Eskola, Matti & Kaurinkoski, Tuula & Turtia, Kaarina: *Sivistyssanakirja: 19000 hakusanaa*, s. 577. 8. painos. Savonlinna: Informaatiokirjakauppa, 1998. ISBN 952-90-1706-5 Viitattu = 17.12.2017.
**Chris Taft** (s. 10. maaliskuuta 1985 Brooklyn, New York) on yhdysvaltalainen koripalloilija, pelipaikaltaan iso laitahyökkääjä. Hän edusti kaudella 2012-2013 Suomen Korisliigassa pelaavia Uudenkaupungin Korihaita.

Ammattilaisura
--------------

Golden State Warriors varasi Pittsburghin yliopistossa pelanneen Taftin vuoden 2005 NBA:n varaustilaisuudessa, tilaisuuden toisella kierroksella. Tulokaskaudellaan Taft pelasi vain 17 ottelua, kunnes selkävaivat veivät hänet sairastuvalle, ja lopettivat hänen ammattilaisuransa kuudeksi vuodeksi.

Taft yrittää paluuta kaudella 2012-2013, tehtyään sopimuksen Korisliigassa pelaavien Korihaiden kanssa.

Joulukuussa 2012 Korihait antoi potkut Taftille tereveydellisistä syistä.

Lähteet
-------

1. ↑  Korihaille mielenkiintoinen hankinta - "isoa lihaa korin alle" YLE Urheilu. Viitattu 4.8.2012.
2. ↑  Chris Taftin sopimus purettu, uuden pelaajan kartoitus käynnistetty Korihait.

Aiheesta muualla
----------------

* NBA:n pelaajaprofiili (englanniksi)
Ukrainan passi, jota maan kansalaiset voivat hakea
**Ukrainan kansalaisuus** on laillinen suhde yksittäisen henkilön ja Ukrainan tasavallan kanssa. Maassa noudatetaan lähtökohtaisesti ius sanguinis -periaatetta, mutta jonkin verran myös ius soli -periaatetta.

Kansalaisuuden saaminen syntymällä
----------------------------------

Syntyperäisiä Ukrainan kansalaisia ovat sellaiset henkilöt, joiden vanhemmista vähintään toinen on Ukrainan kansalainen lapsen syntyessä. Myös sellaiset lapset, jotka adoptoidaan ukrainalaisiin perheisiin tai jotka julistetaan Ukrainan kansalaisen holhottavaksi, lasketaan syntyperäisiksi kansalaisiksi.

Ukrainan maaperällä syntyneet lapset voivat saada kansalaisuuden, mikäli he täyttävät jonkin seuraavista ehdoista:

* lapsi on löydetty eikä hänen alkuperäänsä kyetä selvittämään
* vähintään toinen lapsen vanhemmista oleskelee luvallisesti Ukrainan maaperällä pakolaisena tai valtiottomina

Kansalaisuuden saaminen hakemuksella
------------------------------------

Hakemuksen perusteella Ukrainan kansalaisuuden voi saada, mikäli henkilö täyttää seuraavat ehdot:

* tunnustaa ja noudattaa Ukrainan perustuslakia
* todistaa luopuneensa muista kansalaisuuksista
* asunut Ukrainassa pysyvästi 5 vuotta (lyhenee 2 vuoteen, mikäli hakija on naimisissa Ukrainan kansalaisen kanssa tai on pakolainen)
* oleskelee Ukrainassa laillisesti
* ymmärtää ukrainan kieltä
* pystyy elättämään itsensä laillisesti

Vuonna 2023 vaatimuksiin lisättiin Ukrainan historiaa ja perustuslakia käsittelevän kansalaisuuskokeen läpäisy.

Kaksoiskansalaisuus ja kansalaisuuden menettäminen
--------------------------------------------------

Ukrainan laki ei tunnusta kaksoiskansalaisuutta, mutta ei suoranaisesti estä kansalaisia omistamasta jonkin toisen maan kansalaisuutta. Henkilöt, jotka saavat Ukrainan kansalaisuuden hakemuksella, joutuvat tosin luopumaan muista mahdollisista kansalaisuuksistaan viimeistään 2 vuoden kuluessa siitä, kun heidät on rekisteröity Ukrainan kansalaisiksi.

Kansalaisuus on mahdollista menettää niissä tapauksissa, joissa se on saatu vilpillisesti mm. ilmoittamalla henkilötiedot tahallaan väärin tai pimittäneen tietoa tahallisesti.

Vuonna 2021 presidentti Volodymyr Zelenskyi ilmoitti haluavansa muuttaa kansalaisuuslakia siten, että kaksoiskansalaisuus sallittaisiin.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  EUDO Citizenship Observatory – Country report: Ukraine (s. 8–10) *European University Institute*.  2010. Viitattu 20.2.2023. (englanniksi)
2. ↑  Zelenskyy signs law on obtaining Ukrainian citizenship: exam in Ukrainian history and Constitution now mandatory *Ukrainska Pravda*. Viitattu 16.3.2024. (englanniksi)
3. ↑  Ukraine *Dual Citizenship*.  2023. Viitattu 20.2.2023. (englanniksi)
4. ↑  Is it possible for men with dual citizenship to travel abroad? *visitukraine.today*. Viitattu 20.2.2023. (englanniksi)
5. ↑  Acquisition of Ukrainian Citizenship *State Migration Service of Ukraine*.  2023. Viitattu 20.2.2023. (englanniksi)
6. ↑  Ukraine to implement idea of ​​dual citizenship, Zelensky assures diaspora in U.S. *Ukrinform*.  22.9.2021. Viitattu 20.2.2023. (englanniksi)
**Sandwich** on vajaan 4 900 asukkaan kaupunki ja kunta (*civil parish*) Kentin kreivikunnassa Kaakkois-Englannissa. Hallinnollisesti se kuuluu Doverin hallintopiiriin ja sijaitsee sen pohjoisosassa kolmen kilometrin päässä Pohjanmeren rannikosta.

Varhaisimmassa kirjallisessa lähteessä vuodelta 664 Sandwich mainitaan saksien asuinpaikkana. Entisinä aikoina mereltä pääsi vielä kaupungin satamaan Stourjokea pitkin. Sandwich oli syrjäyttänyt 800-luvulle tultaessa läheisen Richboroughin roomalaisaikaisen sataman. Keskiajalla se kukoisti sillin kalastuksen ja kaupan ansiosta. Se liittyi Cinque Portsin jäsenkaupungiksi 1000-luvulla ja sai kaupunkipiirin oikeudet vuonna 1226. Kaupunki taantui 1600-lukuun mennessä laivareitin lietyttyä, vaikka Ranskasta ja Flanderista paenneet protestantit kasvattivatkin sen väkilukua hetkellisesti.

Sandwichissä on enemmän suojeltuja rakennuksia henkeä kohti kuin millään muulla paikkakunnalla Englannissa, ja se on yksi maan parhaiten säilyneistä keskiaikaisista kaupungeista. Kunnassa on kolme isohkoa keskiaikaista kirkkoa ja tunnettu golfkenttä. Se on myös nimellisesti Sandwichin jaarlikunnan keskuspaikka ja antanut nimensä samannimiselle kerrosvoileivälle Sandwichin 4. jaarlin kautta.

Lähteet
-------

1. 1 2  Brinkhoff, Thomas: Dover (District, United Kingdom) – Population Statistics, Charts, Map and Location *City Population*. Viitattu 15.3.2024. (englanniksi)
2. ↑  Brinkhoff, Thomas: Sandwich (Parish, United Kingdom) – Population Statistics, Charts, Map and Location *City Population*. Viitattu 15.3.2024. (englanniksi)
3. 1 2 3  Sandwich *Encyclopedia Britannica*. Viitattu 15.3.2024. (englanniksi)
4. 1 2  Brief History of Sandwich Sandwich Town Council. Viitattu 15.3.2024. (englanniksi)
**Jijel** (arab. جيجل‎, *Džīdžal*, aikaisemmin *Djidjelli*) on kaupunki ja Jijelin maakunnan hallinnollinen keskus Algeriassa. Se sijaitsee Välimeren rannikolla 300 kilometriä Algerista itään. Jijelin kunnassa oli vuoden 2008 väestönlaskennan mukaan 134 800 asukasta.

Foinikialaisten perustama kauppapaikka tunnettiin roomalaisaikana nimellä Igilgili. Se oli keskiajalla tärkeä kauppasatama ja myöhemmin barbareskien tukikohta, jonka eurooppalaiset hävittivät useaan kertaan. Turkkilaiset rakensivat Jijeliin linnoituksen, joka oli yleensä vihamielisten kabyylien ympäröimä. Ranskalaiset valloittivat kaupungin vuonna 1839, mutta saivat ympäröivän Vähä-Kabylian haltuunsa vasta vuonna 1851. Maanjäristys tuhosi turkkilaisten rakentaman kaupungin vuonna 1856.

Jijelissä on kalastussatama ja sen lähellä Djendjenissä kauppasatama. Kaupunkiin on hyvät maantieyhteydet, ja sinne johtaa rautatie Ramdane Djamelista. Lähistöllä sijaitsee Ferhat Abbasin kansainvälinen lentoasema.

Kaupungissa on korkki-, nahka- ja terästeollisuutta. Ympäröivä maaseutu tuottaa sitrushedelmiä ja viljaa. Lisäksi harjoitetaan kalastusta. Hiekkarantoineen Jijel on myös suosittu matkailukohde. Kaupungissa toimii yliopisto.

Jijelin nähtävyyksiä ovat Corniche Kabyle -nimellä tunnettu rantatie, Ras El Afian majakka ja ranskalaisten rakentama Duquesnen linnoitus. Lähiseudun kohteita ovat Tazan kansallispuisto ja Dar El Ouedin luolat.

Lähteet
-------

1. 1 2  Jijel *Britannica*. Viitattu 27.3.2024.
2. ↑  Population résidente des ménages ordinaires et collectifs (MOC) selon la commune de résidence et le sexe et le taux d’accroissement annuel moyen (1998-2008) *Office National des Statistiques*. Viitattu 27.3.2024.
3. ↑  *The Encyclopaedia of Islam, volume II*, s. 537–538. Leiden: E. J. Brill, 1991. ISBN 90-04-07026-5.
4. ↑  *Encyclopédie Berbère XVI*, s. 2469–2476. Aix-en-Provence: Edisud, 1995. ISBN 2-85744-828-7. Teoksen verkkoversio.
5. 1 2  Monographie Wilaya de Jijel *Aniref*. Viitattu 27.3.2024.
6. ↑  *Petit futé Algérie 2009–2010*, s. 323–324. Paris: Nouvelles Éditions de l'Université, 2009. ISBN 978-2-7469-2196-2.
**Ajatar** oli naisten takkeja ja turkkeja myynyt yritys Helsingin keskustan Forum-kauppakeskuksessa. Sen perustivat Yrjö Uitto ja Olavi Uitto vuonna 1952, ja 1970-luvun alusta se oli Ihatsun perheen omistama. Syyskuussa 2018 yritys kertoi lopettavansa toimintansa vuoden 2018 vuoden lopussa markkinatilanteen muutoksen ja Forumin uuden omistajan vuokrankorotuksen takia.

Suurelle yleisölle Ajatar tuli tunnetuksi 1970-luvun alusta lähtien televisiomainonnassa käytetystä, Kalle Kaartisen säveltämästä jinglestä "Ajatar on Forumissa / Forumissa Mannerheimintiellä / Auki joka ilta kello kahdeksaan...". Samalla Ajatar teki tunnetuksi 1980-luvulla laajentunutta Forum-kauppakeskusta yleisemminkin, kuten vuoden 1990 parodisessa bussinkylkimainoksessa "Jos tämä bussi ei liiku, ajajatar on Forumissa".

Historiaa
---------

Ajatar perustettiin vuonna 1952 erityisesti myymään toisen perustajan Olavi Uiton omistaman Vaato Oy -kappatehtaan takkeja. Vuonna 1964 puolet omistuksesta siirtyi Jorma Ihatsulle, joka osti Ajattaren kokonaan itselleen 1970-luvun alussa. Ihatsun perheen Euromarket-konserni omisti tuolloin myös muun muassa Valintatalo- ja Aleksi 13 -ketjut. Ajatarta ei laajennettu ketjuksi eikä sen valikoimaa lisätty, vaan sen ainoa myymälä keskittyi naisten päällystakkeihin, turkkeihin, turkispäähineisiin ja niihin liittyviin asusteisiin. Vuoden 1991 sukupolvenvaihdoksessa omistajaksi tulivat sisarukset Maarit ja Harri Ihatsu sekä Harrin vaimo Sari, joka ryhtyi Ajattaren toimitusjohtajaksi anoppinsa Raili Ihatsun jälkeen. Sari Ihatsu toimi Ajattaren toimitusjohtajana toiminnan loppuun asti. 2010-luvulla Ajatar erikoistui eurooppalaisten huippumerkkeihin kuten Moncler, Fendi, Ted Baker ja Armani Collezioni.

Lähteet
-------

1. ↑  Forumin tunnetuksi tehnyt Ajatar sulkee ovensa: "Harva yritys on pystynyt 66 vuotta myymään pelkästään naisten takkeja" *Yle Uutiset*.  10.9.2018. Viitattu 11.9.2018.
2. 1 2  Perinteinen takkikauppa Ajatar lopettaa – Kauppakeskus Forumin uuden omistajan vuokrapyyntö oli viimeinen niitti *hs.fi*.  10.9.2018. Viitattu 11.9.2018.
3. ↑  Moilanen, Kaisu: Tämä mies on tehnyt kaikki mainoslaulut, jotka vielä muistat ulkoa – Testaa, tunnetko takavuosien mainoslauseet *Helsingin Sanomat*.  15.1.2016. Viitattu 11.9.2018.
4. ↑  Haavisto, Jukka: Kalle Kaartinen *Biografiat*. Pomus. Viitattu 11.9.2018.
5. ↑  Forum -syysjulisteet *Vuoden Huiput -arkisto*. Grafia ry.  Arkistoitu 11.9.2018. Viitattu 11.9.2018.
6. ↑  Lilius, Anna-Liisa: Tavoitteena Michelin-tähden takkikauppa *Talouselämä*.  23.11.2012. Viitattu 11.9.2018.

Aiheesta muualla
----------------

* Ajattaren verkkosivusto
**Kaupunki-ilmasto** on kaupunkiympäristöissä vallitseva ilmasto tai ilmanlaatu. Kaupunkien ja kaupunginosien ilman lämpötilat vaihtelevat sen mukaan, miten tiheästi rakennukset ovat rakennettu. Tiheä rakentaminen nostaa keskimääräistä lämpötilaa. Kaupunki-ilmasto on yleensä lämpimämpi kuin ympäröivän maaseudun ilma ja kaupunkien muodostamia ympäristöä lämpimämpiä alueita kutsutaan lämpösaarekkeiksi. Lämpösaarekkeen eroavuus ympäristöön on enimmillään öisin ja talvisin. Tähän vaikuttaa rakennusten materiaalien ja asfaltin lämmönjohtavuus, jonka vuoksi iltaisin rakennuksista ja kaduista vapautuu paljon lämpöä. Lämpösaarekkeen lämpöön vaikuttaa myös kotitalouksien, teollisuuden ja liikenteen aiheuttama hukkalämpö. Ilman lämpötilaan vaikuttaa myös veden haihtuminen, mitä tapahtuu maaseudulla enemmän kuin kaupungeissa.

Kaupunki-ilmastolla on suurta merkitystä ilmastonmuutoksen kannalta. Kaupungeissa väestö ja erilaiset yhteiskunnan toiminnot ovat tiheässä ja näin myös kasvihuonepäästöjä aiheuttavat tekijät ovat tiheämmässä kuin maaseudulla. Täten kaupunkiympäristö on maaseutuympäristöä alttiimpi ilmastonmuutoksen vaikutuksille, kuten hulevesien aiheuttamille tulville. Kaupunkialueilla on suurta merkitystä ilmastonmuutoksen hillitsemisessä ja ilmastonmuutokseen liittyvien sopeutumistoimenpiteiden suhteen. Ilmatieteen laitoksella on tutkittu kaupunkien mahdollisuuksia kehittää tuleviasuudessa ilmastoneutraaleja sekä sään- ja ilmastonmuutoksen kestäviä ratkasuja. Tutkimuksissa on kartoitettu ilmastoriskejä ja mahdollisuuksia sopeutua niihin, rakennetun ympäristön ja viheralueiden yhteyttä ilmastoon sekä asioihin liittyvät taloudellisia ja sosiaalisia tekijöitä.

Lähteet
-------

1. ↑  Kaupungin lämpötilaerot *Ilmastonkestävä kaupungin suunnitteluopas*. Viitattu 22.3.2024.
2. ↑  Mikä on lämpösaareke? *Ilmaston kestävän kaupungin suunnitteluopas*. Viitattu 22.3.2024.
3. ↑  Ilmastonmuutos ja kaupungit *Ilmastonkestävän kaupungin suunnitteluopas*. Viitattu 22.3.2024.
4. ↑  Ilmastonmuutos ja tulevaisuuden kaupungit Ilmatieteen laitos. Viitattu 22.3.2024. [vanhentunut linkki]
**Ava-akatemia** (ennen **AVA-instituutti**) on liiketoimintaosaamiseen, johtamiseen ja esihenkilötaitoihin sekä muuhun henkilöstön kehittämiseen erikoistunut koulutus-, valmennus- ja kehittämisorganisaatio.

Ava-akatemia kuuluu Elinkeinoelämän oppilaitoksiin (EOL ry) oppilaitoksiin. Sillä on myös Opetushallituksen myöntämä ammatillisen oppilaitoksen status, joka mahdollistaa henkilöstövalmennusten lisäksi tutkintotavoitteisen koulutuksen järjestämisen.

Historia
--------

Ava-akatemia perustettiin *KK:n osuuskauppakouluna* kehittämään osuusliikkeiden henkilöstön osaamista vuonna 1920. Kolme vuotta myöhemmin koulu sai seurakseen *kirjeopiston*.

Osuuskauppakoulu oli vuosikymmeniä merkittävä yhteiskunnallinen vaikuttaja. Se oli mm. yksi ensimmäisistä naisille ammatillista koulutusta tarjonneista oppilaitoksista.

Valmennusten sisällöt ja menetelmät ovat heijastaneet eri aikoina tarvittavia taitoja ja osaamista. Esimerkiksi 1920- ja 1930-luvuilla valmennuksissa korostettiin aiheina kirjanpitoa ja kannattavaisuuslaskentoa, kauppakirjeenvaihtoa, reklaamioppia, siirtomaatavaraoppia, henkilökunnan valintaa taipumustensa perusteella sekä liikkeenhoidon valvonta- ja tarkkailutehtäviä.

Koulun toiminta jatkui vilkkaana myös toisen maailmansodan aikana, vaikka koulutuksia jouduttiinkin keskeyttämään tilojen tuhoutuessa Helsingin suurpommituksissa 1944. Koulu ja opisto toimivat Helsingin Kirkkokadulla, Pohjoisrannassa ja Mikonkadulla 1950-luvulle saakka.

1950-luvun alussa koulu ja kirjeopisto aloittivat omissa tiloissaan Strömsin kartanon alueella Helsingin Roihuvuoressa. KK:n lopettaessa toimintansa 1990-luvun alussa oppilaitoksen nimi muutettiin *AVA-instituutiksi*.

Oppilaitos ja valmennustalo muutti nimensä *Ava-akatemiaksi* vuonna 2020. Sen kannatusyhdistyksen tarkoituksena on kannattaa, tukea ja kehittää akatemiaa ammattikasvatustyössä.

Lähteet
-------

1. 1 2  Ava-akatemia: *Mikä on Ava-akatemia?*
2. ↑  Ava-akatemia: *Valmennukset*
3. ↑  Kuluttajain lehti (18/1945): *Osuuskauppakoulu 25-vuotias*
4. 1 2  Kuluttaja (2/1961): *Opinahjomme 40-vuotias*
5. ↑  Työväen arkisto: *KK:n osuuskauppakoulun ravintolain emäntien kurssin ohjelma 21.-31.1.1929*
6. ↑  Työväen arkisto: *KK:n osuuskauppakoulun osuuskauppakurssin todistus 27.11.1920*
7. ↑  Työväen arkisto: *KK:n osuuskauppakoulun liikkeenhoitajien ja myymäläntarkastajien kurssitodistus 1.12.1934*
8. ↑  Kuluttaja (21-22/1964): *Osuuskauppakoulu oman väen korkeakoulu*
9. ↑  Patentti- ja rekisterihallitus ja Verohallinto, Yritys- ja yhteisötietojärjestelmä: *AVA-instituutin kannatusyhdistys*

Aiheesta muualla
----------------

* Ava-akatemia
*Tämä artikkeli käsittelee 1100-luvulla syntynyttä kreiviä ja keisaria. Balduin I käsittelee Jerusalemin kuningasta*
Balduin I
**Balduin I** oli Flanderin ja Hainautin kreivi (Balduin IX) ja neljännen ristiretken johtohenkilöitä. Hän peri Flanderin äidiltään kreivitär Margareetalta ja Hainautin isältään kreivi Balduinilta ja hän oli siten Luoteis-Euroopan merkittävimpiä mahtihenkilöitä. Hänestä tuli ristiretken myötä Latinalaisen keisarikunnan ensimmäinen keisari vuonna 1204 (hallitsi vain 1204–1205). Hänen kömpelö diplomatiansa aiheutti kuitenkin jo seuraavana vuonna sodan Bulgarian tsaari Kalojania (eli Johannesta) vastaan, vaikka tämä olisi bysanttilaisiin kohdistuvan vihamielisyytensä vuoksi ollut myös mahdollinen liittolainen. Balduin jäi Adrianopolin luona käydyssä taistelussa vangiksi ja kuoli vankeudessa. Häntä seurasi Konstantinopolin keisarina hänen veljensä Henrik Flanderilainen‎ (1206–1216) ja Flanderi-Hainautin lääninherrana hänen alaikäinen tyttärensä kreivitär Johanna.

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Edeltäjä:**-** | **Latinalainen keisari**  | Seuraaja:**Henrik Flanderilainen‎** |

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Edeltäjä:**Hainautin Balduin V** | **Flanderin kreiviHainautin kreivi**  | Seuraaja:**Flanderin Johanna I** |

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Saksa
* Yhdysvallat
* Kreikka
* Alankomaat

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Alankomaat
* Deutsche Biographie

 |
|  |
| Muut | 
* IdRef

 |

 |
**Vihreä kirja** on Tiibetin pakolaishallituksen myöntämä asiakirja, jonka voivat saada maanpaossa Tiibetin ulkopuolella elävät tiibetiläiset.

Vuonna 1972 pakolaishallitus esitteli idean tiibetiläisten maksamista vapaaehtoisista maksuista, joita kerättäisiin pakolaishallituksen toiminnan tukemiseksi. Tositteeksi näiden maksujen maksamisesta päätettiin luoda vihreä kirja. Pakolaishallitus on ilmoittanut vihreän kirjan olevan perusta tulevalle Tiibetin kansalaisuudelle. Vihreän kirjan voivat saada vähintään 6-vuotiaat tiibetiläiset..

Muille kuin tiibetiläisille tarkoitettu vastaava kirja on nimeltään sininen kirja (virallisesti englanniksi *Tibetan Solidarity Partnership*). Se otettiin käyttöön vuonna 1996, ja se toimii vapaaehtoisena jatkuvana lahjoituskanavana pakolaishallinnon tekemälle työlle.

Maksut
------

Vihreän kirjan voimassa pitäminen edellyttää tiettyjen maksujen maksamista. Maksut vaihtelevat henkilön asuinpaikan, iän ja työllisyystilanteen mukaan.

| Ikäryhmä | Intiassa, Nepalissa
tai Bhutanissa asuvat | USA:ssa asuvat |
| --- | --- | --- |
| 6–14 | 12 ₹ | 12 $ |
| 15–17 | 48 ₹ |
| 18–84 | 58 ₹ | 46 $ |

Mikäli USA:ssa asuva henkilö on kokopäivätöissä, maksu kasvaa 50 dollaria.

Lähde:

Yli 85-vuotiaat on vapautettu maksuista. Maksut muodostavat 8–10 % Tiibetin pakolaishallituksen budjetista.

Vapaaehtoisten maksujen jälkeen henkilölle myönnetään äänioikeus Tiibetin parlamenttivaaleissa.

Lähteet
-------

1. ↑  Green Book  2019. Office of Tibet, Washington D.C.. Viitattu 2.5.2021. (englanniksi)
2. ↑  China: The "Green Book" issued to Tibetans; how it is obtained and maintained, and whether holders enjoy rights equivalent to Indian citizenship (April 2006) *Refworld*.  2006. Viitattu 2.5.2021. (englanniksi)
3. 1 2 3  Green Book (Chatrel) *Central Tibetan Administration*. Viitattu 2.5.2021. (englanniksi)
4. ↑  Friends of Tibet *Central Tibetan Administration*. Viitattu 2.5.2021. (englanniksi)
5. 1 2  Instruction of Green Book Application: Swiss *www.tibetoffice.ch*. Viitattu 2.5.2021. (englanniksi)
Vuonna 2021 **Jokirinteen oppimiskeskuksen** muodostavat Jokirinteen koulu ja Jokirinteen päiväkoti. Koulun muodostivat entiset Kirkkoharjun koulu ja Finnsbackan päiväkoti. Jokirinteen koulu tarjoaa painotusta musiikissa, liikunnassa ja matemaattis-luonnontieteellisissä aineissa. Koulun tilat ovat iltaisin sekä kanslaisopiston ja musiikkiopiston että paikallisten seurojen käytössä. Koulun piha-alueella on paljon erilaisia liikuntamahdollisuuksia kuten tekonurmi, pallopelit sekä lähiliikuntapaikka ja leikkipaikat. Kävelymatkan etäisyydellä on uimahalli, jäähalli ja keskusurheilupuisto.

LUMA-painotus
-------------

Jokirinteen koulussa luokilla 7-9 voi opiskella painotetusti matematiikkaa ja luonnontieteitä. LUMA-luokalle päästäkseen oppilaiden tulee päästä läpi pääsykokeesta. Luokalle valitaan 24 parhaiten kokeessa pärjännyttä.

Kielikylpyopetus
----------------

Suomenkielisille lapsille tarkoitettu mahdollisuus ruotsinkieliselle opetukselle.

Musiikki-painotus
-----------------

Jokirinteen koulussa pystyy opiskella painotetusti musiikkia luokilla 3-9.

Jokirinteen liikuntahalli
-------------------------

Koulussa on suuri 1500m² liikuntasali siirtokatsomoineen. Katsomon ollessa auki lattiapinta-ala täyttää kansallisen salibandykentän mitat, silloin katsojakapasiteetti on 600. Hallissa kotiottelunsa pelaa salibandyjoukkue Kirkkonummi Rangers. Liikuntasali voidaan myös kalustaa yli 1000 hengen juhlasaliksi.

Lähteet
-------

1. ↑  Jokirinteen koulu *www.kirkkonummi.fi*. Viitattu 7.9.2021.
2. ↑  Jokirinteen oppimiskeskus *www.kirkkonummi.fi*. Viitattu 30.11.2021.
|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| "| En naimaan en menisi, en totta tosiaan en vaikka mua vaatisi siihen isä ja äitikin, kun nuoren miehen elämä se on kun hunaja saa ottaa kenen haluaa ja itseänsä huvittaa. | "|
| **– Paavo Väyrynen: Nuoren miehen ohjelaulu (1917)**  |

**Paavo Väyrynen** (s. 1898 Keuruu) oli suomalainen arkkiveisujen julkaisija ja esittäjä. Hän esiintyi myös taiteilijanimellä "Kilu-Kalle". Väyrynen oli yksi aikakautensa tuotteliaimpia arkkiviisujen tekijöitä. Hänen sanoituksensa olivat yleensä kulkuri- ja rakkausteemaisia.

Väyrysen uran aktiivisin vaihe ajoittui ensimmäisen maailmansodan aikaan ja Suomen itsenäistymisen jälkeisiin kolmeen ensimmäiseen vuoteen. Keväällä 1917 Väyrynen joutui tekijänoikeuskiistaan J. Alfred Tannerin kanssa, koska Väyrynen oli julkaissut Tannerin lauluja omissa vihkoissaan ilman lupaa. Osa lauluista oli sellaisia, joita Tanner oli esittänyt vain iltamissa ja yleisötilaisuuksissa, eli Väyrynen oli luultavasti opetellut laulut korvakuulolta ja julkaissut myöhemmin painettuina. Tanner ja hänen lahtelainen kustantajansa August Kanerva pyysivät lehti-ilmoituksessa yleisöä "karttamaan Paavo Väyrysen virheellisiä jäljennöksiä".

Maaseudulla ahkerasti kiertänyt Väyrynen vaikutti sisällissodan aikana Helsingissä. Punakaartiin liittynyt Väyrynen joutui kaupungin valtauksen jälkeen Suomenlinnan vankileirille, jossa hän vietti lähes koko kesän 1918. Sodan jälkeen Vaasassa asuneen Väyrysen ura päättyi marraskuussa 1920, jolloin hän puukotti kimppuunsa käynyttä miestä ollessaan esiintymässä Karijoen työväentalolla. Hyökkääjiä oli useita, joista yksi sai iskuja Väyrysen puukosta ja kuoli.

Julkaisuja
----------

* Wäyrynen, Paavo: Humoristisia lauluja. Otto Andersin’in kirjapaino, Pori 1920.
* Wäyrynen, Paavo: Iloisia lauluja. Otto Andersin’in kirjapaino, Pori 1917.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Suodenjoki, Sami: Sydänsurujen tulkki Paavo Väyrynen *Ääniä alhaalta -blogi*.  7.3.2016. Viitattu 18.4.2017.
2. 1 2 3  Tieaho, Matti: Arkkiveisut olivat sisällissodan punkkia — Yksi tuotteliaimmista viisunikkareista oli huonomaineinen Paavo Väyrynen  28.3.2018. Kouvolan Sanomat. Viitattu 9.4.2018.
3. ↑  Kilu-Kalle (Paavo Väyrynen) antaa humoristilaulajaiset.  *Uusi Aika*, 9.10.1919, s. 1. Kansalliskirjasto. Viitattu 18.4.2017.
4. ↑  Myynti-ilmoitus.  *Eteenpäin*, 21.4.1917, s. 4. Kansalliskirjasto. Viitattu 18.4.2017.
5. ↑  Karijoen murha.  *Vapaa Sana*, 1.12.1920, s. 3. Kansalliskirjasto. Viitattu 18.4.2017.
**William Speirs Bruce** (1. elokuuta 1867 Lontoo − 28. lokakuuta 1921 Edinburgh) oli brittiläinen luonnontieteilijä, napa-aluetieteilijä, meritieteilijä ja tutkimusmatkailija. Hänet tunnetaan tutkimusmatkastaan Etelämantereelle sekä ensimmäisen sääaseman perustamisesta sinne.

Bruce oli skotlantilaisen isänsä fyysikko Samuel Noble Brucen ja walesilaisen äitinsä Maryn (o.s. Lloyd) neljäs lapsi. Hän aloitti lääketieteen opiskelun University College Londonissa vuonna 1887. Hän opiskeli samana kesänä luonnontieteitä Edinburghissa, minkä jälkeen hän päätti jatkaa lääketieteen opiskelua siellä. Samalla hän kiinnoistui myös meritieteistä.

Vuosina 1892−1893 Bruce lopetti opintonsa ja matkasi ensimmäistä kertaa Etelämantereelle. Hän oli mukana luonnontieteilijänä ja kirurgina retkikunnassa, joka selvitti valaanpyynnin mahdollisuuksia Etelämantereella. Sen jälkeen hän oli mukana useissa retkikunnissa vuosina 1895−1899, kuten Jackson-Hamsworthin retkikunnasssa vuonna 1897.

Bruce johti retkikuntaa nimeltään *Scottish National Antarctic Expedition* (*SNAE*), joka lähti *Scotia*-aluksella Troonista 2. marraskuuta 1902, ja tutkimusmatka kesti yli 21 kuukautta. Sen tuloksena saatiin paljon ilmastoon liittyviä tutkimustuloksia sekä sääasema. Brucen myöhemmät retket Etelämantereelle eivät tuottaneet merkittäviä tuloksia.

Bruce oli vuodesta 1901 naimisissa Jessie Mackenzien kanssa, ja he saivat pojan ja tyttären. Hän kuoli Edinburghissa 28. lokakuuta 1921.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  William Speirs Bruce (1867 – 1921) *ed.ac.uk*. The University of Edinburgh. Viitattu 21.3.2024. (englanniksi)
2. 1 2  William Speirs Bruce *undiscoveredscotland.co.uk*. Undiscovered Scotland. Viitattu 21.3.2024. (englanniksi)
3. 1 2  Bruce, William Speirs (1867-1921) *freezeframe.ac.uk*. Freeze Frame. Viitattu 21.3.2024. (englanniksi)

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.   
Alkuperäinen artikkeli: en:William Speirs Bruce
*Tämä artikkeli kertoo maantieteellisestä käsitteestä. Sanan luoto muita merkityksiä on täsmennyssivulla.*
 Rockallin luoto Atlantin valtameressä noin 300 kilometriä Skotlannin rannikosta länteen.
**Luoto** on pieni, tavallisesti puuton saari. Pientä luotoa voidaan nimittää isoksi kariksi, jos se ulottuu vain vähän veden pinnan yläpuolelle. Luodon ulkonäön perusteella käytetään nimityksiä heinäluoto, kallioluoto ja kivikkoluoto. Myös kokonaan vedenalaista muodostumaa voidaan kutsua luodoksi.

Suomen kirjoitetussa kielessä luoto-sanaa käytti jo Mikael Agricola. Sanan alkuperästä ei ole varmuutta. Sitä on pidetty omaperäisenä, vaikka sillä ei ole vastineita etäsukukielissä. Toisaalta on mahdollista, että se on laina germaanisista kielistä. Luodolla on vastine monessa lähisukukielessä: inkeroisessa ja vatjassa sitä vastaa *looto,* karjalassa *luoto,* vepsässä *lodo* ja viron murteissa *lood*.

Paikannimissä varsinkin läntisessä Suomessa sana luoto voi esiintyä myös isompien saarien nimissä, kuten esimerkiksi Harvaluoto Piikkiössä, Hailuoto, Olkiluoto Eurajoella ja Raippaluoto Mustasaaressa.

Lähteet
-------

1. ↑  *Nykysuomen sanakirja,* WSOY 1951–1961, hakusanat luoto ja kari.
2. ↑  *Uusi tietosanakirja,* Tietosanakirja oy 1960–1966, hakusana luoto.
3. ↑  Kaisa Häkkinen: *Nykysuomen etymologinen sanakirja,* WSOY 2007, ISBN 978-951-27108-7, hakusana luoto.
4. ↑  Suutari, Toni & Pitkänen, Ritva-Liisa: *luoto*, s. 248. Teoksessa: Suomalainen paikannimikirja. Helsinki: Karttakeskus, 2007. ISBN 978-951-593-976-0.
**Shih tzu** [ʃiːtsuː] (kiin.: 西施犬; pinyin: *Xīshī quǎn*) on erittäin vanha, pienikokoinen ja pitkäturkkinen tiibetiläistä alkuperää oleva seurakoirarotu.

Ulkonäkö
--------

Shih tzu on pieni, vahva, ryhdikäs ja runsasturkkinen koira. Se on matalaraajainen ja korkeuttaan pidempi. Karvapeite on pitkä ja tiheä ja harjaamattomana saattaa takkuuntua tyvestä. Tyypillinen ylälinja muodostuu pään ja hännän korkeuden tasapainosta, matalasta olemuksesta ja leveistä kasvoista.

Luonne ja käyttäytyminen
------------------------

Shih tzu on ystävällinen, itsenäinen, älykäs, aktiivinen ja valpas koirarotu, mutta hieman vaikea kouluttaa. Se on suosittu näyttelykoira, ja värivaihtoehtoja on useita. Yleinen myytti on, että shih tzu on melko vaikea opettaa sisäsiistiksi. Useiden kasvattajien käytännön kokemusten mukaan tämä ei kuitenkaan pidä paikkaansa. Koira on viisas ja oppivainen, mutta kouluttamiseen vaaditaan aikaa ja kärsivällisyyttä. Shih tzun omistajan tulee olla määrätietoinen, tiukka ja perehtynyt rotuun. Pilalle hemmoteltu shih tzu on omistajansa painajainen.*kenen mukaan?*

Alkuperä
--------

Shih tzu on peräisin keisarillisen ajan Kiinasta. Rodun esi-isät olivat todennäköisesti Tiibetin buddhalaisluostareista Kiinan keisarille lahjoittettuja "pyhiä leijonakoiria". Niitä risteytettiin Kiinassa lhasa apson ja kiinanpalatsikoiran kanssa. Muutama yksilö vietiin Kiinan vallankumouksen jälkeen länteen, jossa rotua kehitettiin edelleen. 1930-luvun alkupuolella ensimmäiset shih tzut tuotiin Eurooppaan. Shih tzun jalostuksessa*selvennä* on käytetty pekingeesiä.*lähde?*

### Etymologia

Shih tzu merkitsee kiinaksi leijonaa.

Hoito
-----

Shih tzua on hyvä pestä ja harjata säännöllisesti, sillä sen turkki on paksu ja pitkä. Mikäli koiraa pidetään ainoastaan kodin lemmikkinä, shih tzun turkin voi leikata lyhyeksi, jolloin se on erittäin helppohoitoinen. Silloin sitä on helpompaa harjata ja pestä. Mikäli koiraa on tarkoitus pitää rotumääritelmänsä mukaisessa näyttelykunnossa, sen hoitaminen vaatii säännöllisen pesun ja päivittäistä harjaamista. Turkin näyttelykuntoon laittaminen voi kestää jopa neljä tuntia. Kodinhoidon kannalta shih tzu on eräs ihanteellisimpia koirarotuja, koska sen karvanlähtö on lähes olematonta.

Lähteet
-------

* Kokko, Ulla: *Koirien pikkujättiläinen*. WSOY, 2004

Aiheesta muualla
----------------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Shih tzu**.
* Kennelliiton rotumääritelmä (pdf)
* Shih Tzu ry



1. ↑  KoiraNet-jalostustietojärjestelmä (Suomen Kennelliitto. Viitattu 4.9.2016)
2. ↑  Shih Tzu. American Kennel Club. Haettu 16.8.2021.
**X/Open** tai **X/Open Company** oli vuonna 1984 perustettu Unix-yritysten konsortio, jonka tehtävä oli tunnistaa ja edistää standardeja.

Järjestöllä oli hallussaan Unix-tavaramerkki vuodesta 1993 vuoteen 1996, jolloin se yhdistyi Open Software Foundationin kanssa muodostaen The Open Groupin. Novell siirsi tavaramerkin X/Openille mutta myi lähdekoodit ja tuotetoteutuksen (UnixWare) erikseen.

Järjestö julkaissut muun muassa *X/Open Portability Guide* -määrittelyjä (XPG), sekä X/Open XA -standardin transaktiokäsittelyyn. X/Open Curses määrittelee tekstin syötön ja näytön päätteille.

XPG -määrittelyn XPG4v2 toimi perustana Single Unix Specification -määrittelyn ensimmäiselle versiolle.

X/Open Transport Interface
--------------------------

X/Open Transport Interface (XTI) on määrittely ohjelmointirajapinnalle (API), jota käytetään verkkoliikenteen ohjelmointiin OSI-mallin mukaisesti. XTI on riippumaton varsinaisesta protokollasta. XTI:n konsepti on samanlainen kuin Berkeley sockets -rajapinnan, mutta perustuu Transport Layer Interface (TLI) -määrittelyyn. XTI

Lähteet
-------

1. 1 2  The Open Group Definition *linfo.org*. Viitattu 1.9.2019. (englanniksi)
2. 1 2  Peter H. Salus: Dueling UNIXes and the UNIX Wars (PDF) *usenix.org*.  2015. Viitattu 31.8.2019. (englanniksi)
3. ↑  What is UNIX? *unix.org*. Viitattu 1.9.2019. (englanniksi)
4. ↑  1.2.5 XPG (The X/Open Portability Guide) *gnu.org*. Viitattu 1.9.2019. (englanniksi)
5. ↑  Distributed Transaction Processing: The XA Specification (PDF) *pubs.opengroup.org*.  joulukuu 1991. Viitattu 1.9.2019. (englanniksi)
6. ↑  man pages section 3: Curses Library Functions Oracle. Viitattu 1.9.2019. (englanniksi)
7. ↑  ncurses 6.0 released  12.8.2015. Lwn.net. Viitattu 1.9.2019. (englanniksi)
8. ↑  standards — C and UNIX Standards *manpages.courier-mta.org*. Viitattu 1.9.2019. (englanniksi)
9. ↑  X/Open Transport Interface *.phys.canterbury.ac.nz*. Viitattu 18.3.2024. (englanniksi)
10. ↑  Understanding the X/Open Transport Interface (XTI) *ibm.com*.  27.5.2021. Viitattu 18.3.2024. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* X/Open Portability Guide: XSI Commands and Utilities (englanniksi)
**Tom Sawyerin seikkailut** (*The Adventures of Tom Sawyer*) on Norman Taurogin ohjaama koko perheen seikkailuelokuva vuodelta 1938. Se on ensimmäinen Mark Twainin klassikkoromaanista tehty värielokuva (Technicolor). Aiemmin romaani oli filmatisoitu mykkäelokuvina 1907 ja 1917 sekä äänielokuvana 1930 (ohj. John Cromwell).

Tuotanto
--------

Elokuvan ohjaajaksi kiinnitettiin alun perin H.C. Potter, mutta hänet erotettiin jo alkuvaiheessa. George Cukor ohjasi sitten joitakin kohtauksia mutta kieltäytyi jatkosta, jolloin ohjaajaksi otettiin Norman Taurog.

Tuottaja David O. Selznick järjesti Tomin roolin esittäjän etsimiseksi valtakunnallisen etsintäkampanjan, samanlaisen kuin pari vuotta aiemmin Scarlett O’Haran näyttelijän etsinnässä elokuvaan *Tuulen viemää*. Tom Sawyerin roolin sai 25 000 hakijan joukosta bronxilaisen palomiehen poika Tommy Kelly, jonka merkittävimmäksi rooliksi tämä elokuva jäi. Kelly suoritti myöhemmin tohtorintutkinnon ja teki elämänuransa kansainvälisissä järjestöissä, muun muassa Yhdistyneiden kansakuntien elintarvike- ja maatalousjärjestössä (FAO).

Vastaanotto
-----------

Kellyn roolityötä kehuttiin, ja William Cameron Menzies sai lavastuksestaan Oscar-ehdokkuuden, mutta elokuva ei ansainnut tuotantokustannuksiaan takaisin vaan jäi 300 000 dollaria tappiolle.

Aiheesta muualla
----------------

* *Tow Sawyerin seikkailut* Internet Movie Databasessa. (englanniksi)

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.   
Alkuperäinen artikkeli: en:The Adventures of Tom Sawyer (1938 film)
Luovukkaluodon linjamerkkiLuovukkaluodon loisto museoviraston hallussa olevassa kuvassa

|  |  |
| --- | --- |
| Sijainti | 
SaimaaSuomi |
| Vesistö | 
SaimaaView and modify data on Wikidata  |

Arkkitehtuuri| Korkeus | 
5,95 m  |

Varustus| Valon korkeus | 
5,9 mView and modify data on Wikidata  |
| Valonkanto | 
1,9 kmView and modify data on Wikidata  |
| Valon ominaisuudet | 
VQ(2) WRGY 3sView and modify data on Wikidata  |

Kartta

|  |  |
| --- | --- |
| Koordinaatit | 
61° 07′ 21″ P, 28° 19′ 27″ IView and modify data on Wikidata  |

muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa WikidataaTietolaatikon dokumentaatioNäytä Wikidatasta tulevat arvot

**Luovukkaluoto** on Saimaalla oleva luoto, jonka linjamerkin nimi liikenneviraston Suomen Sisävesien loistoluettelossa on *13555 Suuri Luovukka alempi*  Luovukkaluotoa amatööriradion asemapaikkana on käyttänyt Saimaan Viitoset Ry  kansainvälisessä majakka- ja majakkalaivaviikonlopussa kutsumerkillä OH5B vuosina 2011-2013 ja 2015-2020 sekä 2023 kymmenen kertaa.  Kutsusmerkki OH5B  on Saimaan Viitosten , OH5AB:n, kilpailukutsumerkki.

Lähteet
-------

1. ↑  *Suomen Sisävesien loistoluettelo*, s. 182. Liikennevirasto, 2007.
2. 1 2  Suomen Rannikon loistoluettelo, VäylävirastoView and modify data on Wikidata. Tieto on haettu Wikidatasta.
3. ↑  sivu 14
4. ↑  Kansainvälinen majakka- ja majakkalaivaviikonloppu
5. ↑
6. ↑
7. ↑
**Anu-Riitta Koivunen** (s. 29. tammikuuta 1967 Kemi) on suomalainen mediatutkija. Hän on elokuvatutkimuksen professori Tukholman yliopistossa. Hän on kuitenkin ollut virkavapaalla päätyöstään ja toiminut muun muassa tutkijana Helsingin yliopistossa ja sukupuolentutkimuksen professorina Tampereen yliopistossa. Hän on Suomen ja Ruotsin kaksoiskansalainen.

Koivunen valmistui filosofian kandidaatiksi vuonna 1992 ja lisensiaatiksi vuonna 1994 Turun yliopistosta pääaineenaan elokuva- ja televisiotiede. Hän väitteli tohtoriksi mediatutkimuksesta Turun yliopistossa 2003; väitöskirjan aiheena oli *Performative Histories, Foundational Fictions. Gender and Sexuality in Niskavuori Films*. Koivunen on ollut vuodesta 2004 mediakulttuurin dosentti Tampereen yliopistossa ja elokuva- ja televisiotutkimuksen sekä naistutkimuksen dosentti Helsingin yliopistossa.

Koivunen on osallistunut julkiseen keskusteluun asiantuntijakommentaattorina, kolumnistina ja sosiaalisessa mediassa. Hän on kirjoittanut muun muassa *Hufvudstadsbladetiin*, *Apuun* ja Tieteentekijöiden liiton blogiin. Hän oli myös yksi *Pressiklubi*-ajankohtaisohjelman sekä Yle Radio Suomen *Pyöreä pöytä* -radio-ohjelman vaihtuvista vakiokommentaattoreista.*lähde?*

Anu Koivusella on etäsuhteessa puolisonsa Elsin kanssa ja heillä on poika, jonka virallisena oheishuoltajana Koivunen toimii.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Anu Koivunen *375 humanistia*. Helsingin yliopiston humanistinen tiedekunta. Viitattu 11.10.2016.
2. ↑  Arkistoitu kopioAnu-Riitta Koivunen. Professor i filmvetenskap Tukholman yliopisto, su.se.  Arkistoitu 12.4.2019. Viitattu 16.5.2017. (englanniksi)
3. ↑  Arkistoitu kopioAnu Koivunen Tukholman yliopisto, su.se.  Arkistoitu 19.1.2019. Viitattu 17.1.2019.
4. ↑  Anu Koivunen Tampereen yliopisto, uta.fi. Viitattu 17.1.2019.
5. ↑  Anu Koivunen Tukholman yliopisto, su.se. Viitattu 16.5.2017. (englanniksi)
6. ↑  Kaiken maailman dosentti *375 humanistia*. Helsingin yliopiston humanistinen tiedekunta. Viitattu 11.10.2016.
7. ↑  Valppaana hereillä *apu.fi*. Viitattu 14.7.2023.

Aiheesta muualla
----------------

* Salonen, Essi (nro 13/2017) Anu Koivunen (suomenkuvalehti.fi)
* Noin viikon radio 11.5.2017. Vieraana Anu Koivunen (kesto 1 h 7 min) (yle.fi)
* Anu Koivunen Twitterissä

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Suomi (KANTO)
* Yhdysvallat
* Ruotsi

 |
|  |
| Tieteilijät | 
* ORCID

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Yle

 |
|  |
| Muut | 
* IdRef

 |

 |
**Mehdi Nebbou** (s. 10. tammikuuta 1971 Bayonne, Ranska) on ranskalainen näyttelijä.

Varhaiset vaiheet
-----------------

Mehdin isä on algerialainen ja äiti saksalainen. Hän vietti varhaislapsuutensa Baskimaan Bayonnessa. Yhdeksänvuotiaana hän muutti asumaan isänsä luo Lyoniin. 18-vuotiaana hän päätti muuttaa Berliiniin, jossa hän työskenteli baarimikkona useissa klubeissa. Kolme vuotta myöhemmin hän meni Milanoon opiskelemaan puusepän ammattia. Mehdi kuitenkin huomasi nopeasti, ettei puusepäntyö ollut häntä varten ja hän palasi Saksaan vuonna 1994 mennäkseen elokuva-akatemiaan. Hän oli tuolloin 23-vuotias.

Ura
---

Hän opiskeli elokuva-akatemiassa ohjaamista viisi vuotta. Siellä hän tapasi ohjaaja Filipos Tsitosin, joka tarjosi hänelle ensimmäisen roolin elokuvassa *My Sweet Home*. Tämä avasi hänelle ovia elokuva-alalle. Vuonna 2004 hän sai roolin Samir Nasrin elokuvassa *Presumé Guilty*, joka voitti Golden Gate -palkinnon (paras elokuva) San Franciscon elokuvajuhlilla. Seuraavana vuonna Mehdi oli Benjamin Heisenbergin elokuvassa *Schläfer*, joka esitettiin vuonna 2005 Cannesin elokuvajuhlilla Un certain regard -kategoriassa. Vuonna 2005 hän esitti Steven Spielbergin elokuvassa *München* Mustan syyskuun terroristijärjestön väitetyn päällikön Ali Hassan Salamehin roolia. Vuonna 2008 hän näytteli Leonardo DiCaprion ja Russell Crowen tähdittämässä Ridley Scottin elokuvassa *Body of Lies*. Mehdi on näytellyt elokuvissa ja TV-sarjoissa useissa maissa, koska hän kielitaitoisena pystyy näyttelemään englanniksi, saksaksi, ranskaksi ja italiaksi.

Lähteet
-------

1. 1 2  Mehdi Nebbou Premiere. Viitattu 20.3.2024. (ranskaksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Mehdi Nebbou** Wikimedia Commonsissa
Kappale "Drunken Sailor" on englanninkielinen merimiesten laulama kappale jonka tarkoituksena on ollut nostaa miehistön yhteishenkeä

Kappaleen alkuperäistä tekijää ei tiedetä

  

**Kappaleen sanat:**

What will we do with a drunken sailor?

What will we do with a drunken sailor?

What will we do with a drunken sailor?

Early in the morning!

Way hay and up she rises

Way hay and up she rises

Way hay and up she rises

Early in the morning!

Shave his belly with a rusty razor

Shave his belly with a rusty razor

Shave his belly with a rusty razor

Early in the morning!

Way hay and up she rises

Way hay and up she rises

Way hay and up she rises

Early in the morning!

Put him in a long boat till his sober

Put him in a long boat till his sober

Put him in a long boat till his sober

Early in the morning!

Way hay and up she rises

Way hay and up she rises

Way hay and up she rises

Early in the morning!

Stick him in a scupper with a hosepipe bottom

Stick him in a scupper with a hosepipe bottom

Stick him in a scupper with a hosepipe bottom

Early in the morning!

Way hay and up she rises

Way hay and up she rises

Way hay and up she rises

Early in the morning!

Put him in the bed with the captains daughter

Put him in the bed with the captains daughter

Put him in the bed with the captains daughter

Early in the morning!

Way hay and up she rises

Way hay and up she rises

Way hay and up she rises

Early in the morning!

That's what we do with a drunken sailor

That's what we do with a drunken sailor

That's what we do with a drunken sailor

Early in the morning!

Way hay and up she rises

Way hay and up she rises

Way hay and up she rises

Early in the morning!
**Heikki Helanterä** (s. 1974) on suomalainen biologi. Helanterä väitteli tohtoriksi vuonna 2004 Helsingin yliopiston bio- ja ympäristötieteellisessä tiedekunnassa evoluutiobiologian alalta aiheenaan muurahaisten sosiaalinen evoluutio. 

Heikki Helanterä 2024
Helanterä työskentelee Oulun yliopistossa evoluutiobiologian ja genomiikan professorina ekologian ja genetiikan tutkimusyksikössä. Helanterä on Ötökkäakatemian perustajajäsen ja toimii edelleen seurassa aktiivisena. Helanterä tutkii ryhmineen etupäässä Formica-suvun muurahaisten evoluutiota ja ekologiaa genetiikan, käyttäytymiskokeiden ja matemaattisten mallien avulla.

Kirjallinen tuotanto
--------------------

* Katja Bargum & Heikki Helanterä: Suuri suomalainen muurahaiskirja, Minerva, 2019

Lähteet
-------

1. ↑  Helanterä, Heikki: Kinship and conflicts over male production in Formica ants  2004/11. Helsingin yliopisto. Viitattu 24.2.2024.
2. ↑  Jasmin Nevala, Arja Kaitala, Heikki Helanterä, Sanja Hakala, Anna Antinoja: Ötökkäakatemia - hyönteistutkimus tutuksi.  *Luonnon Tutkija*, 13.10.2022, 125. vsk, nro 3. Artikkelin verkkoversio.  fi
3. ↑  Heikki Helanterä | Oulun yliopisto *www.oulu.fi*. Viitattu 24.2.2024.

Aiheesta muualla
----------------

* Ötökkäakatemian verkkosivut

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Tieteilijät Muokkaa Wikidatassa | 
* Google Scholar
* ORCID
* Publons
* ResearcherID

 |

 |
**István Lévai** (s. 23. kesäkuuta 1957 Győr, Unkari) on unkarilainen raskaan ja superraskaan sarjan nyrkkeilijä. Hänen paras saavutuksensa on olympiapronssi Moskovan olympialaisissa 1980.

Kansallisesti Lévai nousi Unkarin raskaansarjan mestariksi ensimmäistä kertaa vuonna 1977 ja voitti sen jälkeen tittelin vuosina 1978, 1979 ja 1981–1983.

Lévain ensimmäinen kansainvälinen suurturnaus oli Belgradissa vuoden 1978 MM-kisat, jossa hän hävisi ensimmäisessä ottelussa pistein Yhdysvaltain Tony Tubbsille. Seuraavana vuonna Länsi-Saksan Kölnissä käydyissä vuoden 1979 EM-kisoissa hän putosi Ranskan Dominique Natosta saamansa voiton jälkeen puolivälierissä tappiolla Romanian Ion Cernatille. Vuoden 1980 Moskovan olympialaisissa hän pääsi suoraan toiselle kierrokselle ja voitti ruotsalaisen Anders Eklundin pistein 4–1. Välierässä hän hävisi Kuuban Teófilo Stevensonille pistein 5–0. Tuloksena siis Lévaille olympiapronssi.

Seuraavina vuosina Lévai oli mukana EM-kisoissa kolme kertaa eli vuosina 1981, 1983 ja 1987, mutta joka kerta hän hävisi puolivälieräottelunsa. Vuoden 1981 Tampereen kisoissa hän hävisi Itä-Saksan Ulli Kadenille, vuoden 1983 Varnan kisoissa Italian Francesco Damianille ja vuoden 1987 Torinon kisoissa Neuvostoliiton Aleksandr Jagubkinille pistein 3-2.

Lévai kilpaili Tampereen vuoden 1981 lisäksi Suomessa myös muissa yhteyksissä. Unkarin nyrkkeilymaajoukkue otteli Suomea vastaan vuonna 1979, jolloin Lévai voitti pistein Suomen Jorma Grönroosin. Vuonna 1987 Lévai oli mukana Tammer-turnauksessa, mutta koki loppuottelutappion.

Päätettyään uransa Lévai siirtyi nyrkkeilyssä valmennukseenstehtäviin. Hänen tunnetuimpia valmennettaviaan on ollut nuorten keskisarjan ammattimaailmanmestari Attila Kovacs. Hänellä on vaimonsa kanssa ollut vuodesta 1995 Tompaládonyssä elintarvikekauppa.

Lähteet
-------

1. ↑  2.World Championships Belgrade, Yugoslavia May 6-20, 1978 *amateur-boxing.strefa.pl*. Viitattu 8.11.2023. (englanniksi)
2. ↑  23.European Championships - Cologne, FRG - May 5-12 1979 *amateur-boxing.strefa.pl*. Viitattu 8.11.2023. (englanniksi)
3. ↑  István Lévai sports-reference.com. Viitattu 8.11.2023. (englanniksi)
4. ↑  Olympedia – Heavyweight (>81 kilograms), Men *www.olympedia.org*. Viitattu 22.3.2024.
5. ↑  24.European Championships - Tampere, Finland - May 2-10 1981 *amateur-boxing.strefa.pl*. Viitattu 8.11.2023. (englanniksi)
6. ↑  25.European Championships - Varna, Bulgaria - May 7-15 1983 *amateur-boxing.strefa.pl*. Viitattu 8.11.2023. (englanniksi)
7. ↑  27.European Championships Sports Palace, Turin, Italy May 28 - June 7, 1987 *amateur-boxing.strefa.pl*. Viitattu 8.11.2023. (englanniksi)
8. ↑  Nyrkkeilijöille paha takaisku - Unkari kaatoi Suomen.  *Helsingin Sanomat*, 7.4.1979, s. 30. HS Aikakone (vain tilaajille). Viitattu 8.11.2023.
9. ↑  Laasasen samettihousut pöllähtivät.  *Helsingin Sanomat*, 26.10.1987, s. 33. HS Aikakone (vain tilaajille). Viitattu 8.11.2023.
10. ↑  A legendás Lévai túl a hatvanon.  *Hungarian Boxing Association*, 16.8.2017. Artikkelin verkkoversio. Viitattu 8.11.2023.
**Kari Pärssinen** (31. heinäkuuta 1933 Korpiselkä – 18. heinäkuuta 2023 Imatra) oli suomalainen arkkitehti ja Imatran kaupungin kaavoituspäällikkö.

Pärssisen perheen isä oli pappi, ja perhe muutti 1936 Tuupovaaraan, mutta sota-aikana isä oli rintamapappina. Pärssinen valmistui ylioppilaaksi 1953 Joensuun lyseosta, arkkitehdiksi 1961 Teknillisestä korkeakoulusta ja tekniikan lisensiaatiksi 1993. Hän voitti Keravan keskustan suunnittelukilpailun 1962. Hän oli Imatran kaupungin palveluksessa 1963–1996 ensin kauppalanarkkitehtinä ja myöhemmin kaavoituspäällikkönä.

Pärssinen suunnitteli Imatralle Veteraanipuiston Suomen itsenäisyyden 70-vuotisjuhlan kunniaksi. Hän on suunnitellut Taisto Martiskaisen *Imatran Impi* -veistokseen suihkualtaan.

Lähteet
-------

1. ↑  Kari Pärssinen Kuolinilmoitus. Helsingin Sanomat Näköislehti 13.8.2023 s. B 28
2. 1 2  Pärssisen pojat Panu, Ilkka ja Lauri, Kari Pärssinen 1933–2023 – Arkkitehti, joka jätti jälkensä Imatralle, Uutisvuoksi 20.8.2023, viitattu 25.3.2024
3. ↑  Veteraanipuisto, Vuoksen kulttuurireitti, s. 8.
4. ↑  HS 50 vuotta sitten: "Imatran impi" valmis vappuna.  *Helsingin Sanomat*, 29.4.2022, s. B 19. Artikkelin verkkoversio.