**Aseväkivalta Ruotsissa** (ruots. *skjutvapenvåld*) on lisääntynyt jyrkästi nuorten miesten keskuudessa 2000-luvulla. Aseväkivalta alkoi lisääntyä nopeasti 2000-luvun puolivälissä ja lisääntyi nopeammin vuodesta 2013 lähtien maahanmuuton seuraksena. Vuoteen 2021 mennessä aseväkivalta oli kymmenkertaistunut 1990-luvun alusta lähtien. Tämä erottaa Ruotsin useimmista muista Euroopan maista, joissa aseväkivalta on vähentynyt tai pysynyt ennallaan. Aseväkivallan suhteellinen osuus Ruotsissa on suurempi kuin Länsi-Euroopan maissa. Suurin osa kasvusta liittyy jengiväkivaltaan Ruotsin sosiaalisesti haavoittuvaksi luokitetuilla asuma-alueilla (ruotsiksi *utsatt område*), joilla on muuta maata korkeampi rikollisuusaste. Ampumisia tapahtuu noin viisi kertaa todennäköisemmin alueella, joka on virallisesti merkitty sosiaalisesti haavoittuvaksi alueeksi. Käytännössä aseväkivallan lisääntyminen rajoittuu näihin alueisiin, eikä muualla maassa ole tapahtunut merkittävää muutosta. Ruotsin kansallinen rikostentorjuntaneuvosto Brottsförebyggande rådet ei vuoden 2021 raportissaan analysoinut ilmiön syitä Ruotsissa.

Aseväkivalta viittaa tarkoitukselliseen ja laittomaan aseelliseen voimankäyttöön yksilöä, ryhmää tai yhteisöä kohtaan. Ruotsinkielisissä lähteissä ilmiöstä kirjoitetaan myös nimityksillä jengiammuskelut (*gängskjutningar*), ammuskelut (*skjutningar*) tai yleisemmin jengiväkivalta (*gängvåldet*).

Kehitys
-------

|  |
| --- |
| **Vahvistetut ammuskelut** |
|  |  |
| Lähde: Ruotsin poliisi |

|  |
| --- |
| **Tukholman ammuskelut poliisipiireittäin vuonna 2020** |
|  |  |
| Ammuskeluiden jakautuminen poliisipiirien ja paikallisten poliisialueiden mukaan Tukholman alueella vuonna 2020. Lähde: Ruotsin poliisi |

|  |
| --- |
| **Aseväkivallassa kuolleet ja haavoittuneet kaupungeittain 2010–2015** |
|  |  |
| Kumulatiivinen summa Pohjoismaiden kaupungeissa vuodesta 2010, vuoden 2015 kesään, lähde NRK |

|  |
| --- |
| **Hyökkäyksissä räjähtäneet käsikranaatit** |
|  |  |
| Lähteet: Sveriges Television, The Local. Vuoden 2018 luvut joulukuun 5. päivään asti. |

Ruotsiin rakennettiin 1960–1970-luvuilla betonilähiöitä, joihin asutettiin töiden perässä tulleet ulkomaalaiset, mukaanlukien suomalaiset. Betonilähiöt ovat yksitoikkoisia ja niissä on huonot mahdollisuudet edetä elämässä. Yksi tilannetta pahentaneista asioista on ollut Ruotsin vapaa kouluvalinta, jonka seurauksena vanhemmat ovat ottaneet lapsensa pois heikkoina pitämistään kouluista. Näin nuoret ovat jakautuneet yhä selvemmin voittajiin ja häviäjiin – myös he, joilla on ruotsalaiset juuret. Tämän kehityksen seurauksena esimerkiksi Tukholman Rinkebyn kaltaisissa betonilähiöissä 2020-luvulla asukkaista jopa 90 prosenttia on ulkomaalaistaustaisia, 40 prosenttia alle 25-vuotiaita ja työttömiä lähes kolme kertaa enemmän kuin Tukholmassa keskimäärin. Tällaisessa tilanteessa elävälle nuorelle ainoa vaihtoehto voi olla jengi, sillä se tarjoaa rahaa, asemaa ja turvaa. Jengit taistelevat vallasta ja huumekaupan reviireistä, jotka eivät rajoitu sosiaalisesti haavoittuviin asuma-alueiisiin tai syrjäytyneisiin maahanmuuttajiin. Järjestäytynyt rikollisuus sai Ruotsissa jalansijaa 1990-luvulla, kun moottoripyöräjengit ammattimaistuivat. Katujengit tulivat lähiöihin 2000-luvulla.

Aseväkivallan syy-seuraussuhdetta on tutkittu vuonna 2017 julkaistussa raportissa, jossa tiedonlähteenä on Tukholman, Göteborgin ja Malmön poliisin rekisterit vuosilta 2011–2015. Henkirikosten määrä on laskenut 1990-luvun 100 vuotuisesta 2010-luvun 90 vuotuiseen tapaukseen. Kuitenkin samaan aikaan miesten kuolemaan johtaneet ammuskelut ovat lisääntyneet vuosittain 2 prosenttia ja sairaalahoitoa vaativat ampumavammat ovat lisääntyneet vuosittain 4  prosenttia. Lisäksi on näytetty toteen, että ammuskeluissa on tapahtunut merkittävä lisäys vuodesta 2006 alkaen ja että tämä lisäys on tapahtunut huono-osaisilla alueilla. Kolmen tutkitun kaupungin suurkaupunkialueella oli suurempi keskittymä (18 %) sellaisia henkirikoksia, jotka linkittyvät järjestäytyneeseen rikollisuuteen kuin vähemmän asutetuilla alueilla (7 %) vuosina 2002–2013. Tukholmassa ja Malmössä on nelinkertainen riski uudelle ampumiselle 100 metrin ja kahden viikon aikana ampumisen jälkeen. Poliisin tilastojen mukaan merkittävä osuus Ruotsiin laittomasti maahantuoduista tuliaseista on lähtöisin entisen Jugoslavian maista.

Raportin mukaan kuolemaan johtaneet ampumatapahtumat ovat Ruotsissa noin 4–5 kertaa yleisempiä kuin naapurimaissa, kuten Saksassa ja Norjassa, suhteutettuna väestön kokoon. Ruotsin kaupungeista suhteellisesti eniten ammuskeluja ensiintyi Malmössa. Vakavan väkivallan luonne muuttui tutkittavalla kaudella rikollisista liivijengeistä kaupunkien lähiöissä tapahtuvaan rikkollisuuteen. Ruotsissa on alempi kuolemaan johtaneden ampumarikosten selviämisprosentti (koko maassa: 50 %, suurkaupungeissa 25 %) verrattuna Saksaan ja Suomeen (90 %). Silminnäkijöitä on vaikea saada todistamaan tai edes kertomaan näkemistään väkivaltaisuuksista, koska rikollisjärjestöt uhkailevat ja pelottelevat todistajia. Ruotsalaiset eivät halua puhua aiheesta, sillä keskustelu riitaantuu herkästi, joten aiheesta on helpompi vaieta. Karkeasti voi jaotella, että oikeisto syyttää tilanteesta maahanmuuttoa, vasemmisto vähäosaisuutta ja syrjäytymistä.

Tammikuussa 2018 poliisin tilastojen mukaan ampumamurhien määrä kasvoi vuoden 2006 kahdeksasta vuoden 2017 43:een tapaukseen. Vuosien 2011–2017 jengisodan analyysi osoitti, että 1 500 tapauksessa oli ampuma-aseita mukana ja näissä tapauksissa 131 ihmistä kuoli ja 520 loukkaantui. Helmikuussa 2018 kriminologi Jerzy Sarnecki totesi *Forskning & Framsteg* -lehden haastattelussa, että Ruotsin aserikosten lisääntyminen oli yllättänyt hänet, ruotsalaiset kriminologit yleensä ja Ruotsin poliisin. Hän luonnehti tuolloin kehitystä "hyvin vakavaksi".

Kriminologi ja lääkäri Ardavan Khoshnood julkaisi vuonna 2018 systemaattisen katsauksen 25 tutkimuksesta Ruotsin ampuma-aseväkivallasta ja totesi, että vaikka teräaseita käytetään yhä edelleen yleisimpänä väkivallanteon välineenä Ruotsissa, tuliaseisiin liittyvä väkivalta lisääntyy maassa merkittävästi ja ennen kaikkea jengirikoksissa. Lisäksi ampuma-aseisiin liittyvät murhat ja murhayritykset lisääntyvät maassa. Tutkimukset osoittavat myös, että ampuma-ase on paljon tappavampi kuin teräase. Monet 2010-luvun ampumatapaukset vaikuttavat pääasiassa Ruotsin kolmeen suurimpaan kaupunkiin. Pääkaupungin alueella oli vuonna 2020 ampumavälikohtauksia kolmannes enemmän kuin vuonna 2019.

Tukholman yliopiston tutkija Amir Rostamin mukaan poliisin tilastoista selviää, että vuonna 2018 ampumisten määrä oli edelleen korkea. Tammi–marraskuussa 2018 ampumatapauksia oli 274, joissa oli yhteensä kuollut 42 ja haavoittunut 129 ihmistä. Lähes puolet (46 %) vuoden 2018 kaikista ampumistapauksista tapahtui julkisissa tiloissa ongelmallisiksi luokitetuilla asuma-alueilla. Sekä uhrit että tekijät olivat entistä nuorempia. Tutkija Amir Rostamin mukaan vuonna 2021 aseväkivallasta vastuussa ovat pääasiassa nuoret miehet ja usein toisen sukupolven maahanmuuttajat.

Tukholman poliisissa on huomattu, että naisten rooli rikoksissa ja jengeissä on kasvanut, joskin naisten osuus on kuitenkin yhä pieni. Naiset ovat tyypillisesti olleet aluksi mukana rikollisuudessa rikollisten tyttöystävinä, mutta pyrkineet aktiivisesti ylöspäin rikollisjärjestöjen hierarkiassa poikaystäviensä kannustamina. Naiset piilottavat ja kuljettavat aseita sekä huumeita, koska heillä on pienempi riski tulla pysäytetyiksi.

Vuonna 2020 Ruotsissa tapahtui 366 ampumatapausta, joissa kuoli 47 ihmistä ja 117 haavoittui, mikä on 10 % enemmän kuin edellisenä vuonna. Myös vuonna 2020 noin puolet ampumistapauksista, jotka johtivat tappoihin, tapahtuivat ongelmallisiksi luokitetuilla asuma-alueilla. Rikollisjärjestöt houkuttelevat tai uhkailevat mukaan nuoria. Riski joutua mukaan rikolliseen toimintaan on erityisen suuri nuorilla, jotka asuvat maahanmuuttajavaltaisissa kaupunginosissa.

Tukholman poliisin tiedusteluyksikön johtaja Palle Nilsson piti suurimpana huolena vuonna 2020 sitä, että väkivalta kiihtyy. Hän on huolissaan myös siitä mahdollisuudesta, että järjestöt pystyvät kasvattamaan aseellista varustautumistaan. Suurin osa jengien jäsenistä haluaa tietyssä vaiheessa ulos jengistä, yleensä 25–30-vuotiaina. Järjestäytyneeseen rikollisuuteen perehtynyt Kööpenhaminan yliopistossa työskentelevä antropologian professori Henrik Erdman Vigh on todennut, että rikollisjengit ovat houkuttelevia, koska ne tarjoavat syrjäytyneille ihmisille mahdollisuuden silloin, kun heidän asemansa yhteiskunnassa on hyvin heikko. Katuväkivalta näyttäytyy Pohjoismaissa usein maahanmuuttajalähiöiden ongelmana, mutta professori Erdman Vigh korostaa, ettei kyse ole etnisyydestä, vaan syrjäytymisestä ja ulkopuolisuuden tunteesta. Syrjäytyminen ei ole niinkään ensimmäisen sukupolven maahanmuuttajien kuin seuraavien sukupolvien ongelma. Vigh on todennut, että ilastojen mukaan ensimmäisen sukupolven maahanmuuttajat pärjäävät paremmin kuin toisen sukupolven.

Ruotsin poliisiylijohtaja Anders Thornberg kertoi vuonna 2020 *Financial Timesille*, että maan demokratia on uhattuna. Syyksi Thornberg kertoi maan jengiväkivallan sekä rinnakkaisyhteiskuntien syntymisen sosiaalisista ja taloudellisista ongelmista kärsivillä kaupunkialueilla. Ruotsin poliisi on arvioinut maassa olevan tällä hetkellä 60 aluetta, jossa pääväestö on syntynyt Ruotsin ulkopuolella tai heillä on ulkomaiset vanhemmat. Kansallinen poliisijohtaja Mats Löfving arvioi *Svenska Dagbladetin* haastattelussa elokuussa 2020, että Ruotsissa eri rikollisjengeihin kuuluu yli 5 000 nuorta, jotka ovat valmiita aseelliseen väkivaltaan. Hänen arvionsa mukaan pelkästään Tukholmassa rikollisjengejä on ainakin 50.

Vuonna 2021 pitkäaikainen suuntaus aseväkivallan lisääntymisessä nosti Ruotsin ampuma-aseväkivallassa kuolleiden määrän toiseksi suurimmaksi heti Kroatian jälkeen kaikkien Euroopassa tutkittujen maiden joukossa. Useimmissa muissa tutkituissa maissa ampuma-asemurhat väheni. *Laki ja järjestys* sekä *maahanmuutto ja integraatio* mainittiin suosituimpien vastausten joukossa kysyttäessä äänestäjille tärkeintä vaaliteemaa vuoden 2022 vaaleissa.

Vuonna 2023 Ruotsin poliisi kirjasi 363 ampumisvälikohtausta, joissa kuoli 53 ihmistä. Helmikuussa 2024 poliisi arvioi, että noin 14 000 ihmistä on aktiivisesti mukana rikollisjengien toiminnassa ja 62 000 ihmistä yhteydessä rikollisjengeihin.

Käsikranaattihyökkäykset
------------------------

Jugoslavialainen M75-käsikranaatti kuljetuspakkauksineen.
Tuliaseiden rikollisen käytön lisäksi myös käsikranaatti-iskut ovat lisääntyneet jyrkästi Ruotsissa 2000-luvulla. Käsikranaatti-iskujen syy-seuraussuhdetta on tutkittu vuonna 2019 julkaistussa raportissa, jossa tiedonlähteenä on Tukholman, Göteborgin ja Malmön poliisin rekisterit vuosilta 2011–2016. Tänä aikana Ruotsissa rekisteröitiin 77 laitonta käsikranaattiräjähdystä. Näissä räjähdyksissä kuoli yksi ja haavoittui yhdeksän henkilöä. Kaupunkien asukaslukuun suhteutettuna eniten käsikranaatti-iskuja rekisteröitiin Malmössä, jossa miljoonaa asukasta kohden tapahtui 7,6 iskua. Vastaava luku on Tukholmalle 1,6 ja Göteborgille 1,4. Suuri osa (32 %) iskuista tapahtui kesällä, erityisesti heinäkuussa. Kesällä ihmiset oleilevat enemmän ulkotiloissa, mikä selittää iskujen keskittyminen kesäaikaan. Vastaava ajallinen keskittyminen on havaittavissa myös ammuskeluissa, joskaan ei yhtä vahvana kuin kranaatti-iskuissa. Suurin osa (60 %) kranaatti-iskuista tapahtuu yöaikaan ja valtaosa niistä kohdistuu elottomiin kohteisiin, viranomaisiin tai instituutiohin. Kranaatti-iskujen kohteina ovat olleet autot, rakennukset, poliisilaitokset ja yhdessä tapauksessa Malmössä kunnallinen sosiaalitoimisto.

Kattavaa emppiiristä tietoa kranaatti-iskujen tekijöistä ei ole, joten luotettavaa tekijäprofiilia ei voida rakentaa. Ruotsin poliisin tiedustelurekisterit kuitenkin viittaavat siihen, että käsikranaattien laiton käyttö linkittyy rikollisjengeihin ja heidän viiteryhmiin. Perustuen 41 tunnistettuun tekijään ja 30 kranaatti- ja muuhun räjähdeiskuun Malmön alueella, voidaan todeta, että tekijät asuvat alueella, jossa isku tapahtuu. Valtaosassa tekijöistä on 20–30-vuotiaita sekä ennestään väkivallasta, huumeista tai ampuma-aserikollisuudesta poliisin rekisterissä olevia henkilöitä. Noin puolessa tapauksissa tekijä linkittyy suoraan rikollisjengiin, kuten moottoripyörä- tai katujengiin.

Iskuissa käytetyt käsikranaatit ovat armeijatason aseita ja tapahtumia voitaisiin pitää sisällissodan muotona, mikäli väkivalta kytkettäisiin ääriliikehdintään. Malmössä käsikranaattien on todettu olevan usein vanhoja aseita Jugoslavian hajoamissodista. Katukaupassa Balkanin alueelta tuotu automaattiase maksaa noin 1 000 euroa, mutta käsikranaatti vain muutaman euron. Ruotsin poliisi epäilee, että asekauppiaat antavat käsikranaatteja kaupanpäällisinä, kun rikolliset ostavat tuliaseita. Kananmunankokoinen käsikranaatti on kokonsa puolesta helppo salakuljettaa, se voidaan esimerkiksi ommella bussin verhoiluun. Ruotsin poliisi olettaa, että joku on maahantuonut suuren käsikranaattierän, joka on sitten jaettu rikollisille. Poliisin löytämät käsikranaatit ovat yksinomaan entisen Jugoslavian M75-käsikranaatteja. Kranaattihyökkäysten lisäksi on olemassa lukuisia niihin liittyviä pommi -iskuja, joissa käytetään itsetehtyjä räjähteitä. Räjähteisiin liittyvien onnettomuuksien määrä kolminkertaistui vuodesta 2008 vuoteen 2016.

Sivulliset uhrit
----------------

Ruotsin poliisin mukaan vuonna 2018 ainakin yhdeksän sivullista ihmistä on kuollut ampuma-aseväkivallaltaan liittyvässä ristitulessa viime vuosina ja riski sivullisille kasvoi. Oikeusministeri Morgan Johansson totesi vuonna 2017 haastattelussa, että riski "viattomille ihmisille" oli pieni.

Vuosina 2011–2020 tapahtuneissa 36 ampumatapauksessa kuoli tai haavoittui 46 sivullista. Näistä kahdeksan oli alle 15-vuotiaita. Tutkija Joakim Skurupin mukaan yhtenä syynä tähän on automaattisten ampuma-aseiden lisääntynyt käyttö.

Katso myös
----------

* Maahanmuuttajat Ruotsissa – Rikollisuus

### Viitteet

1. ↑  Sturup, Joakim; Rostami, Amir; Mondani, Hernan; Gerell, Manne; Sarnecki, Jerzy; Edling, Christofer: Increased Gun Violence Among Young Males in Sweden: a Descriptive National Survey and International Comparison.  *European Journal on Criminal Policy and Research*, 7.5.2018, 2019. vsk, nro 25, s. 365-378.  Springer Nature Switzerland AG. doi:10.1007/s10610-018-9387-0. ISSN 0928-1371.   (englanniksi)
2. 1 2  Hradilova-Selin, Klara: Dödligt skjutvapenvåld har ökat i Sverige, men inte i övriga Europa *bra.se*.  26.5.2021. Brottsförebyggande rådet.  Arkistoitu 3.9.2021. "...det dödliga skjutvapenvåldet öka vid mitten av 00-talet i Sverige, och har fortsatt så sedan dess." Viitattu 24.9.2021. (ruotsiksi)
3. ↑  Rochette, Jennifer: Utredningstiderna för mord ökar *sverigesradio.se*.  5.7.2018. Sveriges Radio.  Arkistoitu 8.8.2021. "...skjutningar i kriminella miljöer som tiodubblats sedan början av 90-talet." Viitattu 24.9.2021. (ruotsiksi)
4. ↑  Selin, Klara Hradilova; Svartz, Kristina; Shannon, David: Dödligt skjutvapenvåld i Sverige och andra europeiska länder (PDF) *bra.se*.  8.2021. Brottsförebyggande rådet.  Arkistoitu 26.8.2021. "Högst nivå bland unga män i Västeuropa" Viitattu 4.10.2021. (ruotsiksi)
5. ↑  Mitä ovat pienaseet? *sadankomitea.fi*. Suomen Sadankomitea ry.  Arkistoitu 6.12.2019. "Aseväkivalta viittaa tarkoitukselliseen ja laittomaan aseelliseen voimankäyttöön..." Viitattu 4.10.2021. (suomeksi)
6. ↑  Sprängningar och skjutningar - polisens arbete (Kohta: *Statistik antal skjutningar*) *polisen.se*. Polisen.  Arkistoitu 12.9.2021. Viitattu 24.8.2022. (ruotsiksi)
7. ↑  Skjutningar och beslag av skjutvapen i Polisregion Stockholm under 2020 (PDF) (Kohta 5.2.1
Plats och karaktär) *Polisen*.  15.11.2021. Tukholma:  Polismyndigheten, Polisregion Stockholm.  Arkistoitu 16.11.2021. Viitattu 30.8.2022. (ruotsiksi)
8. ↑  Krise i svensk politi: – Satses det ikke skikkelig nå, ender det i katastrofe *nrk.no*.  17.9.2016. Göteborg:  Norsk Rikskringkasting.  Arkistoitu 9.8.2021. Viitattu 24.9.2021. (norjaksi)
9. 1 2  Salihu, Diamant: 116 granatattacker på åtta år – Sverige sticker ut *SVT Nyheter*.  10.12.2018. Sveriges Television.  Arkistoitu 10.12.2018. Viitattu 10.12.2018. (ruotsiksi)
10. ↑  Roden, Len: Why Swedish gangs use hand grenades (and what the country is doing about it) *thelocal.se*.  28.2.2018. The Local.  Arkistoitu 18.7.2018. Viitattu 24.9.2021. (englanniksi)
11. ↑  Rigatelli, Sara: Ruotsista tuli murhien ja kranaatti-iskujen keskus, ja näitä virheitä Suomen pitäisi välttää – ruotsalaisekspertti: "Me olimme naiiveja" *yle.fi*.  24.11.2021. Tukholma:  Yleisradio.  Arkistoitu 26.11.2021. Viitattu 23.8.2022. (suomeksi)
12. ↑  Sturup, Joakim; Rostami, Amir; Gerell, Manne; Sandholm, Anders: Near-repeat shootings in contemporary Sweden 2011 to 2015.  *Security Journal*, 7.5.2018, 2018. vsk, nro 31, s. 73 - 92.  Palgrave Macmillan UK. doi:10.1057/s41284-017-0089-y. ISSN 0928-1371.   (englanniksi)
13. ↑  Persson, Daniel: Fler skjutningar i Sverige än i många andra länder *sverigesradio.se*.  5.9.2017. P4 Stockholm.  Arkistoitu 17.1.2021. Viitattu 24.9.2021. (ruotsiksi)
14. 1 2  Lagerwall, Katarina: Studie: Fler skjutningar i Sverige än i många andra länder *Dagens Nyheter*.  6.9.2017. Bonnier.  Arkistoitu 5.9.2017. Viitattu 12.9.2017. (ruotsiksi)
15. 1 2 3 4 5  Heikel, Kirsi: Ampumiset lisääntyvät Tukholmassa, ja poliisin mukaan käynnissä on rikollisjärjestöjen valtataistelu: "Jengit ovat sekasortoisessa tilassa" *yle.fi*.  26.8.2020. Tukholma:  Yleisradio.  Arkistoitu 6.5.2021. Viitattu 30.9.2021. (suomeksi)
16. ↑  Heikel, Kirsi: Kirjeenvaihtajalta: Kun kännykkä piippaa uutisen ampumavälikohtauksesta, Ruotsissa ei enää hätkähdetä *yle.fi*.  30.8.2021. Tukholma:  Yleisradio.  Arkistoitu 31.8.2021. Viitattu 30.9.2021. (suomeksi)
17. ↑  Sundberg, Marit: Siffrorna visar: Kraftig ökning av dödsskjutningar *svt.se*.  20.10.2018. Sveriges Television.  Arkistoitu 15.8.2021. Viitattu 24.9.2021. (ruotsiksi)
18. ↑  Bäckström Lerneby, Johanna; Wiman, Erik: Aftonbladets granskning avslöjar: 131 döda – över 520 skottskadade *Aftonbladet*.  24.1.2018. Schibsted ASA.  Arkistoitu 25.1.2018. Viitattu 1.10.2021. (ruotsiksi)
19. ↑  Höjer, Henrik: "Läget är jävligt allvarligt" *Forskning & Framsteg*.  8.2.2018. Mattsson, Jonas.  Arkistoitu 11.2.2018. Viitattu 21.2.2018. (ruotsiksi)
20. ↑  Khoshnood, Ardavan: Firearm-related violence in Sweden – A systematic review.  *Aggression and Violent Behavior*, 8.-9.2018, 2018. vsk, nro 42, s. 43-51.  Elsevier B.V.. doi:10.1016/j.avb.2018.07.008. ISSN 1359-1789.   (englanniksi)
21. ↑  Donges, Sofie: Schwedens Banden-Problem *tagesschau*.  31.7.2021. Tukholma:  ARD.  Arkistoitu 31.7.2021. Viitattu 21.8.2021. (saksaksi)
22. 1 2  Frenker, Clarence: Ny högstanivå för antalet skjutningar i Sverige 2020 *svt.se*.  29.12.2020. Sveriges Television.  Arkistoitu 19.1.2021. Viitattu 3.1.2021. (ruotsiksi)
23. ↑  Selåker Hangasmaa, Karin: Damberg: Skjutningarna ökade med 10 procent *svt.se*.  1.2.2021. Sveriges Television.  Arkistoitu 2.2.2021. Viitattu 1.2.2021. (ruotsiksi)
24. ↑  Sippola, Jussi: Rikki ammuttu Ruotsi *hs.fi*.  30.8.2020. Tukholma:  Sanoma Media Finland.  Arkistoitu 30.8.2021. Viitattu 30.9.2021. (suomeksi)
25. ↑  Töyrylä, Katriina: Tuleeko Tanskan ja Ruotsin katuväkivallasta arkipäivää meilläkin? Tämä alakulttuuri ei syntynyt ulkomailla, sanoo tanskalainen Rachid Moutiq *yle.fi*.  1.3.2020. Kööpenhamina:  Yleisradio.  Arkistoitu 2.3.2020. Viitattu 22.9.2021. (suomeksi)
26. ↑  Sjögren Burman, Sonja: Kriminella ungdomsgäng (PDF) *diva-portal.se*.  2008. Polisutbildningen vid Umeå universitet.  Arkistoitu 29.7.2020. Viitattu 30.9.2021. (ruotsiksi)
27. ↑  Oleander-Turja, Jaakko: Huolestuttavia tietoja Ruotsin väkivaltaisuuksista - "Tällaista nousua ei ole nähty missään muualla Euroopassa" *iltalehti.fi*.  24.7.2021. Alma Media Suomi Oy.  Arkistoitu 25.7.2021. Viitattu 30.9.2021. (suomeksi)
28. ↑  Pirttisalo Sallinen, Jani: "Vi har 5 000 unga män i kriminella nätverk" *svd.se*.  27.8.2020. Svenska Dagbladet.  Arkistoitu 28.8.2020. Viitattu 23.9.2021. (ruotsiksi)
29. ↑  Håkansson, August: Bara i Sverige som dödsskjutningarna ökat *aftonbladet.se*.  26.5.2021. Aftonbladet.  Arkistoitu 27.5.2021. Viitattu 27.5.2021. (ruotsiksi)
30. ↑  Sjöström, Torbjörn;Knutson, Mats;Furtenbach, Fredrik;Nelson, Veronica;Scherman, Jan: Viktigaste politiska frågan Juli 2022 *novus.se*.  7.2022. Novus Group.  Arkistoitu 10.8.2022. Viitattu 23.8.2022. (ruotsiksi)
31. ↑  Kommentti | Ruotsissa ylittyi raja, kun pyöräilevä perheenisä ammuttiin uimareissulla lapsensa edessä *Helsingin Sanomat*.  13.4.2024. Viitattu 13.4.2024.
32. 1 2 3  Sturup, Joakim; Rostami, Amir; Gerell, Manne: Explosive violence: A near-repeat study of hand grenade detonations and shootings in urban Sweden.  *European Journal of Criminology*, 3.1.2019, 2020. vsk, nro 17/5, s. 661 - 677.  SAGE Publications. doi:10.1177/1477370818820656.   (englanniksi)
33. ↑  Ögren, Annica; Henricsson, Karl Enn: Polisen: Varannan skjutning sker i utsatta områden *metro.se*.  29.11.2018. Metro Sverige.  Arkistoitu 30.11.2018. Viitattu 29.11.2018. (ruotsiksi)[vanhentunut linkki]
34. 1 2  Billigare att köpa handgranat än en glass *SVT Nyheter*.  31.7.2015. Skåne:  Sveriges Television.  Arkistoitu 18.5.2016. Viitattu 25.8.2022. (ruotsiksi)
35. ↑  Funke, Mikael: Jugoslaviska handgranater bakom explosionerna *Sydsvenskan*.  23.7.2015. Bonnier.  Arkistoitu 24.9.2016. Viitattu 9.11.2016. (ruotsiksi)
36. ↑  Holmberg, Carina: Kraftig ökning av handgranater i Sverige *sverigesradio.se*.  25.8.2016. Sveriges Radio.  Arkistoitu 6.3.2021. Viitattu 28.8.2016. (ruotsiksi)
37. ↑  Sprängningarna ökar i Skåne *sverigesradio.se*.  22.7.2015. Malmö:  Sveriges Radio.  Arkistoitu 16.9.2016. Viitattu 29.6.2016. (ruotsiksi)
38. ↑  Bombkarta: Här har sprängladdningar detonerat i Malmö *Sydsvenskan*.  29.5.2015. Malmö:  Bonnier.  Arkistoitu 5.12.2017. Viitattu 29.6.2016. (ruotsiksi)
39. ↑  Linné, Peter: Bombskyddet rycker ut - minst tre gånger per dygn *Göteborgs-Posten*.  21.12.2016. Göteborg:  Stampen AB.  Arkistoitu 5.12.2017. Viitattu 26.12.2016. (ruotsiksi)
40. ↑  Ögren, Annica; Henricsson, Karl Enn: Polisen: Risken att oskyldiga skjuts till döds har ökat *metro.se*.  28.11.2018. Metro Sverige.  Arkistoitu 28.11.2018. Viitattu 29.11.2018. (ruotsiksi)[vanhentunut linkki]
41. ↑  Johansson, Morgan: Justitieministern: Liten risk att oskyldiga drabbas *Expressen*.  23.1.2018. Bonnier.  Arkistoitu 22.4.2018. Viitattu 17.1.2021. (ruotsiksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Brottsförebyggande rådet - Ruotsin kansallinen rikostentorjuntaneuvosto (ruotsiksi)
* Sweden: the gun violence capital of Europe | Full Episode | SBS Dateline - YouTube, Special Broadcasting Service, Australia (englanniksi)

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.   
Alkuperäiset artikkelit: en:Gun violence in Sweden & en:List of grenade attacks in Sweden  –  19.9.2021 ja 3.7.2021 versio