**Kehärata** (ruots. *Ringbanan*, vuoteen 2005 asti *Marja-rata*) on poikittainen rautatieyhteys pääkaupunkiseudulla. Se yhdistää Vantaankosken radan Helsinki-Vantaan lentoaseman kautta Suomen päärataan Vantaan Hiekkaharjussa. Rataa liikennöidään Stadlerin valmistamilla Sm5- eli Flirt-junilla. Rata avattiin 1. heinäkuuta 2015.

Kehärata on Vantaan historian suurin investointihanke.

Liikennöinti
------------

Rataan kuuluvat asemat Vehkala, Kivistö, Aviapolis, Lentoasema ja Leinelä, joista Aviapolis ja Lentoasema ovat tunneliasemia.

Radan pääasiallinen tarkoitus on toimia osana pääkaupunkiseudun lähijunaliikennettä. Lisäetuna on raideyhteys kaukojunilta lentoasemalle Tikkurilan tai Pasilan kautta. Radalla liikennöivät I- ja P-junat. I-juna kulkee Helsingistä Tikkurilan suuntaan vastapäivää kehää, ja P-juna Vantaankosken suuntaan myötäpäivään. Vantaankosken radalla liikennöineen M-junan kirjaintunnus poistui Kehäradan myötä käytöstä, koska etenkin turistit olivat sekoittaneet M-junan ja Helsingin metron keskenään.

Rata on noin 18 kilometriä pitkä. Se alittaa Helsinki-Vantaan lentoaseman kahdeksan kilometrin pituisessa tunnelissa. Kymmenen kilometriä pitkällä maanpäällisellä rataosuudella on 23 siltaa. Rata liittyy päärataan Koivukylän ja Hiekkaharjun asemien välillä ja jatkaa Tikkurilaan. Hiekkaharjussa on vaihtoyhteys Keravan kaupunkiradan lähijuniin.

Matka-aika Helsingin keskustasta lentoasemalle on noin 27 minuuttia Tikkurilan kautta ja 32 minuuttia Myyrmäen kautta. Junat pysähtyvät kaikilla asemilla. Vuoroväli on päiväsaikaan 10 minuuttia, iltaisin klo 19–22 15 minuuttia ja sen jälkeen sekä aamuyöstä puoli tuntia.

### Tulevaisuus

Rataosuudella on neljä asemavarausta: Petas, Lapinkylä sekä tunneliasemat Viinikkala ja Ruskeasanta. Näiden toteuttamiseen myöhemmin on varauduttu tunnelia louhittaessa.

Klaukkalan radan on suunniteltu erkanevan Petaksen aseman kohdalla Kehäradalta, ja radalle on maankäytön tilavaraus alueen lähiympäristössä.

Kehäradan ottamista myös kaukojunaliikenteen käyttöön on pohdittu. Syyskuussa 2016 Kehäradan Tikkurila–Martinlaakso-osuudella tehtiin koeajoja Sr2-sähköveturin vetämällä kaksikerroksisella Intercity-vaunukalustolla. Kaukojunaliikennettä Kehäradalla ei olla kuitenkaan aloittamassa ainakaan lähitulevaisuudessa.

Rakentaminen
------------

Kehäradan työmaata Vantaankosken aseman pohjoispuolella kesäkuussa 2013.
Alkuperäinen nimi "Marja-rata" (ruots. *Marja-banan*) oli lyhenne sanoista ***Ma**rtinlaakson **r**adan **ja**tke*. Vantaan kaupunki päätti kuitenkin vuonna 2005, että uuden radan nimeksi tulee Marja-radan sijaan Kehärata. Radan asemien nimet liittyvät asemien sijaintipaikkojen historiaan tai kuvaavat aseman ympäristön nykyistä ja tulevaa toimintaa. Osalle asemista on annettu myös ruotsinkielinen nimi.

Kehäratahanke eteni rakennussuunnitteluvaiheeseen syyskuussa 2008. Radan peruskivi muurattiin 6. maaliskuuta 2009, ja rakennustyöt alkoivat 13. toukokuuta lentoaseman alittavan tunnelin huoltotunneleiden louhinnalla. Itse rautatietunneleiden louhinta aloitettiin marraskuussa 2009. Radan piti alun perin valmistua vuonna 2014, mutta aikataulua jouduttiin venyttämään vuodella lentokentän kallioperästä löytyneen glykolin hajoamistuotteiden aiheuttamien lisätöiden takia.

Kehäradan rakennutti Liikennevirasto (nykyisin Väylävirasto) ja sen sopimuskumppanit ovat Vantaan kaupunki ja Finavia.

### Asemien valmistuminen

Kehäradan asemista ensimmäisenä valmistui Leinelä 9. lokakuuta 2013. Toukokuussa 2014 valmistunut Aviapolis sijaitsee 40 metrin syvyydessä, ja se on Suomen ensimmäinen täysin maan alla sijaitseva rautatieasema. Vehkalan asema valmistui 28. lokakuuta 2014 ja Kivistö 28. tammikuuta 2015.

Lentoasemalla junat alkoivat pysähtyä vasta 10. heinäkuuta 2015, jolloin avattiin Tietotien sisäänkäynti. Terminaalin sisäänkäynti avattiin 18. joulukuuta 2015. Liukuportaat otettiin käyttöön lentoasemalla 17. maaliskuuta 2016.

### Kustannukset

Vuoden 2012 syyskuussa Liikennevirasto ilmoitti, että radan valmistuminen lykkääntyy kesään 2015 lentoaseman kallioperän glykoliongelmien takia ja että uuteen määräaikaan mennessä valmistuu alkuperäiseen hankesuunnitelmaan verrattuna lisäksi Vehkalan asema, Kivistön aseman kattava kansi ja Kivistön aseman kolmas sisäänkäynti. Kesäkuussa 2013 julkaistu Kehäradan tarkennettu kokonaiskustannusarvio on 738,5 miljoonaa euroa. Vuoden 2020 raportti ilmoitti lopulliseksi kokonaiskustannukseksi noin 770 miljoonaa euroa.

Kehäradan yleissuunnitelmassa hankkeen arvioitu kannattavuuskerroin oli 1,5. Kustannukset jaettiin valtion ja Vantaan kaupungin kesken. Valtio varasi keväällä 2008 omassa budjettikehyksessään vuosille 2009–2014 kehäradan rakentamiseen 374 miljoonaa euroa. Lisäksi Finavia osallistui lentoterminaalin kustannuksiin 30 miljoonalla eurolla.

Euroopan unioni tuki Kehäradan rakentamista 17,76 miljoonalla eurolla. Tuki maksettiin vaiheittain vuosina 2009–2013 ja kohdistettiin ratalinjaan, asemille ja asemajärjestelyihin. Kyse on TEN- eli Trans-European Network -tuesta. Suomen rataverkosta osa kuuluu TEN-verkkoon.

Vaikutukset
-----------

Vuonna 2018 Kivistössä valmistui 29 kertaa enemmän asuntoja kuin vuonna 2010.
Rata mahdollistaa uusien asuinalueiden rakentamisen kymmenille tuhansille ihmisille. Kivistöön on suunnitteilla asuntoja 30 000 asukkaalle. Myös uusia työpaikkoja arvioidaan syntyvän kehäradan varteen: esimerkiksi Aviapolikseen sijoittuu jatkossa 50 000 työpaikkaa. Vuosina 2014–2020 puolet Vantaan asuntotuotannosta keskittyi Kehäradan asemien ympärille. Voimakkainta asuntorakentaminen on ollut Kivistön ja Leinelän asemien läheisyydessä, mutta myös Tikkurilan ja Myyrmäen asemanseuduilla.

Nousut junan kyytiin Vantaan rautatieasemilta kasvoivat radan avaamisen jälkeen 47 prosentilla.

Taiteen käyttö
--------------

*Pääartikkeli: Luettelo Kehäradan taideteoksista*
Kehäradan taiteen avulla asemista pyrittiin tekemään turvallisempia ja viihtyisämpiä sekä yksilöimään asemia, jolloin suunnistaminen Kehäradalla helpottui. Asemien teokset ovat intiimejä ja kestävät lähempääkin tarkastelua, kun taas näkyviä ja suuria teoksia sijoitettiin radan varrelle. Kehäradan taidetta määrittää erityinen ympäristötaidekaava.

Rautatieasemat
--------------

* VehkalaVehkala
* KivistöKivistö
* AviapolisAviapolis
* LentoasemaLentoasema
* LeineläLeinelä

Katso myös
----------

* Helsingin toinen metrolinja – suunniteltu metroyhteys lentoasemalle

Lähteet
-------

* Kehäradan kustannuksia esitetään pääosin valtiolle

### Viitteet

1. 1 2  Tasoristeys 4/2014 – Resiinalehti.fi
2. ↑  Kehärata, Liikennevirasto [vanhentunut linkki]
3. ↑  Kehärata lentoasemalle Vr.fi. Viitattu 4.8.2015.
4. ↑  Juhani Paajanen: Kehärata on Vantaan historian suurin investointihanke.  *Kehärata-Uutiset*, 2009, nro 2, s. 2.
5. ↑  Jokinen, Juho: M-juna jää historiaan – kehäradan junat ohittavat ehkä kolme asemaa pääradalla *Helsingin Sanomat*.  31.7.2014. Viitattu 13.1.2021.
6. 1 2  Kehäradan ensimmäinen uusi asema valmistui Leinelässä *Rakennuslehti*.  10.10.2013. Viitattu 13.1.2021.
7. ↑  23 siltaa suunnittelussa.  *Kehärata-Uutiset*, 2009, nro 2, s. 1.
8. ↑  Maija Aalto: Kehärata ei juuri nopeutakaan matkaa lentoasemalle – junat pysähtyvät kaikilla asemilla *Helsingin Sanomat*.  14.4.2015. Viitattu 16.4.2015.
9. 1 2 3  Ajankohtaista, Tiedotteet, Liikennevirasto
10. ↑  Vantaan yleiskaava: Yleiskaavan selostus (PDF) (s.&nbsop;44)  17.12.2007. Vantaa:  Vantaan kaupunki. Viitattu 28.11.2020.
11. ↑  Tasoristeys 4/2016 *Resiina-lehti*. Viitattu 7.2.2017.
12. 1 2  Marja-Rata Yleissuunnitelma 2003 (pdf) Ratahallintokeskus, Vantaan kaupunki. Viitattu 13.6.2013.
13. 1 2  Vantaan kaupunki - Kehärata Vantaa.fi. Viitattu 4.8.2015.
14. ↑  Perttu, Jukka: Kehäradan suunnittelu aloitettiin jo 1970-luvulla  17.6.2015. HS.fi. Viitattu 4.8.2015.
15. ↑  Räisänen, Kari: Kehäradan peruskivi muurattiin Vantaalla *hs.fi*.  7.3.2009. Sanoma Oyj. Viitattu 17.8.2015.
16. ↑  Karumo, Markku: Kehäradan ajotunnelin louhinta alkoi *hs.fi*.  14.5.2009. Sanoma Oyj. Viitattu 17.8.2015.
17. ↑  Kehäradan möyrintä vauhdittuu Vantaalla tekniikkatalous.fi
18. ↑  Kehäradan yleisesite (PDF) Liikennevirasto. Viitattu 17.8.2015.  (archive.org)
19. ↑  Kehäradan ensimmäinen uusi asema valmistui.  9.10.2013. Vantaan Sanomat.  Arkistoitu 4.7.2015. Viitattu 19.1.2021.
20. ↑  Hankkeet Liikennevirasto.
21. ↑  Kehäradan kolmas uusi asema valmistui Vehkalaan *Liikennevirasto*.  28.10.2014. Viitattu 13.1.2021.
22. ↑  Kehäradan Vehkalan asema valmistui *Rakennuslehti*.  28.10.2014. Viitattu 13.1.2021.
23. ↑  Kehärata: Kivistön asema valmis *Liikennevirasto*.  28.1.2014. Viitattu 13.1.2021.
24. ↑  Lentoaseman juna-asema otetaan käyttöön 10.7.2015 *Liikennevirasto*.  9.7.2015. Viitattu 13.1.2021.
25. ↑  Kehärata: lentoaseman terminaalisisäänkäynti avataan koekäyttöön 18.12.2015 – rakennustyöt lentoaseman juna-asemalla jatkuvat liukuportaiden osalta (Tiedote)  10.12.2015. Liikennevirasto. Viitattu 10.1.12016.
26. ↑  Liukuportaat Helsinki-Vantaan terminaalin ja juna-aseman välillä vihdoin käyttöön *Yle Uutiset*.  17.3.2016. Viitattu 17.3.2016.
27. ↑  Tiedotteet, Liikennevirasto
28. 1 2  Kehärata on ollut ilonamme jo viisi vuotta *Liikennevirasto*.  1.7.2020. Viitattu 13.1.2021.
29. ↑  Tietoa kehäradasta, Liikennevirasto
30. ↑  Repo, Harri: Kehärata läpäisi budjetin  1.8.2008. Tekniikkatalous.fi. Viitattu 4.8.2015.
31. ↑  Salonen, Juha: Kehäradan ongelmat uhkaavat jo asuntomessuja  5.11.2014. Vantaansanomat.fi. Viitattu 4.8.2015.
32. ↑  EU myönsi TEN-tukea.  *Kehärata-Uutiset*, 2009, nro 2, s. 5.
33. 1 2  Norppa, Miika: Pikaraitiotie kaupunkikehityshankkeena – tutkimuskatsaus (pdf) (s. 26)  2021. Vantaan kaupunki. Viitattu 11.9.2021.
34. 1 2  Viisi kuukautta Kehäradan avautumiseen - uusi aikakausi odottaa  10.2.2015. HSL. Viitattu 11.5.2015.
35. ↑  Kasvu kulkee kiskoilla – ratikan suunnittelu etenee (pdf) (s. 4) *Vantaan asukaslehti*.  7.3.2020. Viitattu 30.8.2021.
36. ↑  Asemat omaksi taiteen avulla.  *Kehärata-Uutiset*, 2009, nro 2, s. 4.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Kehärata** Wikimedia Commonsissa

* Kehärata Liikenneviraston www-sivuilla
* Kehärata kuljettajan silmin *MTV Uutiset*. 30.6.2015.