recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Baidaratanlahti** (ven. Байдарацкая губа, *Baidaratskaja guba*) on Karanmeren Jamalin niemimaan länsipuolelle jäävä lahti Venäjän Jamalin nenetsien autonomisen piirikunnan pohjoisrannalla. Lahti on noin 180 kilometriä pitkä ja leveimmillään noin 78 kilometriä leveä. Lahti on varsin matala, sen keskisyvyys on noin 20 metriä.

Baidaratanlahti Karanmeren eteläreunalla punaisella korostettuna.
Tämä Karanmeren lahti on saanut nimensä sinne laskevan Baidarata-joen (joskus *Baidarat*) mukaan. Nimitys on esiintynyt kartoissa 1800- ja 1900-luvulta lähtien. Suurimman osan vuodesta lahti on jäässä. Kesällä meriveden pintalämpötila kohoaa 5-6 Celsius-asteeseen. 

Äskettäin*milloin?* kaasuyhtiö Gazprom laski Baidaratanlahden pohjalle lahden poikki kulkevan kaasuputkiston yhteistyössä hollantilaisen ruoppausyhtiön kanssa. Tämä putkistotyö on osa Gazpromin Jamalin megaprojektiin kuuluvaa 1100 kilometriä pitkän maakaasun siirtoputkiston rakentamista välille Bovanenkovo- Komin tasavallan Uhta. Kahdeksasta rinnakkaisesta kaasuputkesta koostuvan putkiston meressä kulkevan osuuden pituus on noin 67 kilometriä ja suurin syvyys 22 metriä.

Lähteet
-------

1. 1 2  Baidaratskaja guba (Geografitšeskaja entsiklopedijan (2001) sähköisen version artikkeli Baidaratanlahdesta) Sähköisten hakuteosten sivusto dic.academic.ru. Viitattu 27.4.2012. (venäjäksi)
2. ↑  Yamal Megaproject Gasprom, gazprom.com.  Arkistoitu 29.3.2016. Viitattu 27.4.2012. (englanniksi)
3. ↑  Yamal Megaproject Gasprom, gazprom.com.  Arkistoitu 11.5.2012. Viitattu 27.4.2012. (englanniksi)
4. ↑  A.V. Beloshapkov, V.B. Leschinsky, A.S. Tsvetsinsky ja K.A. Kashunin: Environmental Impact Assessment for the Baydaratskaya Bay Crossing of the Yamai - West Europe Gas Pipeline System (Baidaratanlahden poikki kulkevan kaasuputkiston ympäristövaikutusten arvioinnista kertovan kokouspaperin 1. sivu) *Proceedings of the Seventh (1997) International Offshore and Polar Engineering Conference*.  1997. The International Society of Offshore and Polar Engineers.  Arkistoitu 5.3.2016. Viitattu 27.4.2012. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Baidarata-joki venäjän vesistötietokannassa (venäjäksi)


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa | 
* VIAF

 |

 |
**Maaria Kuukorento** (ent. **Rantanen**, s. 1968) on suomalainen näyttelijä, tutkija, tiedottaja, edunvalvonnan asiantuntija ja suunnittelija. Hän on toiminut taiteen ja kulttuurin organisaatioissa erilaisissa taidekenttää kehittävissä ja taiteilijoiden työskentelyolosuhteita parantavissa tehtävissä. 

Maaria Kuukorento valmistui näyttelijäksi Teatterikorkeakoulusta vuonna 1993. Valmistumisensa jälkeen hän on työskennellyt näyttelijänä sekä Jyväskylän että Lahden kaupunginteattereissa, ja tehnyt lukuisia roolitöitä freelancetaiteilijana mm. televisiolle ja radiolle. Lisäksi hän on ohjannut ja kouluttanut sekä alan ammattilaisia että harrastajia. Lisäksi hän on ollut mukana perustamassa Ilmaisuverstas ry:tä ja tuottanut teatteria.

Maaria Kuukorento väitteli teatteritaiteen tohtoriksi vuonna 2006. Hänen väitöskirjansa *Takki väärin päin ja sielu riekaleina* käsittelee näyttelijän työstressin ja -uupumuksen kokemuksia.

Hän toimi mm. Teatterikeskus ry:n toiminnanjohtajana vuosina 2008-2019.

Filmografia
-----------

* *Kalliolle kukkulalle* – Veera (1993)
* *Sutki* – Kirsti (1993)
* *Johanneksen leipäpuu* (1994)
* *Liian paksu perhoseksi* – Helli (1998)
* *Saari* – Irina (1998)
* *Rukajärven tie* – Lotta (1999)
* *Pelon maantiede* – Leenakaisa Sukunen (2000)
* *Korkeajännitystä - eli sähköä kotiinkuljetettuna* – Anna-Kaariina Romppainen (2001)
* *Tappava säde* – Anneli (2002)
* *Tummien vesien tulkit* – Kenkäkaupan johtaja (2002)
* *Kaverille ei jätetä* – Kikka (2004)
* *Mogadishu Avenue* – Pirre Turakainen (2006)
* *Punahilkka* – Sari (2007)
* *Kotikatu* – valvoja (2008)
* *Salatut elämät* – asianajaja Tuiranen (2008)

Lähteet
-------

1. ↑  Toni Lehtinen: Uupumus kutsumusammatissa *Turun Sanomat*.  23.5.2006. Viitattu 30.7.2013.
2. ↑  Yhteistiedot Teatterikeskus.  Arkistoitu 10.12.2013. Viitattu 30.7.2013.
**Veli Uljas Rautoja** (19. maaliskuuta 1928 Pori – 3. lokakuuta 2005 Helsinki) oli suomalainen insinööri ja yritysjohtaja, joka sai teollisuusneuvoksen arvonimen.

Rautojan vanhemmat olivat tukkukauppias Erkki Kustaa Rautoja ja Wera Aleksandra Grönberg ja puoliso vuodesta 1951 Vuokko Anneli Pohjolainen. Rautoja valmistui sähkötekniikan diplomi-insinööriksi Teknillisestä korkeakoulusta 1954. Hän oli Helsingin kaupungin sähkölaitoksen palveluksessa vuodesta 1955, ensin suunnitteluinsinöörinä ja viimeksi työpäällikkönä, kunnes siirtyi Lappeenrannan kaupungin sähkölaitoksen johtajaksi 1961–1969. Espoon Sähkön toimitusjohtajaksi Rautoja tuli 1969 ja toimi tehtävässä aina vuoteen 1993 asti. Rautoja paitsi kehitti yhtiötä vahvasti, myös osallistui laajasti alansa yhteistyöhön muun muassa Suomen Sähkölaitosyhdistyksessä, Ekonossa ja Lämpölaitosyhdistyksessä, mutta myös esimerkiksi Suomen Kaupunkiliitossa. Vuonna 1983 teollisuusneuvoksen arvonimen saanut Rautoja oli sotilasarvoltaan reservin yliluutnantti.

Lähteet
-------

1. 1 2  Veli Rautoja *Biografiasampo*. Viitattu 7.12.2021.
2. ↑  Ihmiset. Muistot. Veli Rautoja. (Tilaajille) *Helsingin Sanomat*.  2.5.2011. Viitattu 7.12.2021.


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Suomi (KANTO)

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Talousvaikuttajat

 |

 |
**Jastrowie** on kunta Złotówin piirikunnassa Puolassa. Sen keskuskaupunki on Jastrowie. Jastrowien kunnan väkiluku oli vuoden 2019 lopussa 11 500. Złotówin piirikunnan asukkaista 16,5 prosenttia asuu Jastrowien kunnassa ja sen pinta-alasta 21,3 prosenttia kuuluu Jastrowien kuntaan. Kylät Jastrowien kunnassa ovat Brzeźnica, Brzeźnica-Kolonia, Budy, Nadarzyce, Samborsko, Sypniewko ja Sypniewo.

Jastrowien väkiluku on pienentynyt 0,6 prosenttia vuosien 2002–2019 välisenä aikana. Vuoden 2019 lopussa 50,2 prosenttia oli naispuolisia ja 49,8 miespuolisia. Alle 18-vuotiaat muodostivat 19,2 prosenttia kylän väestöstä, työikäiset 60,3 prosenttia ja eläkeläiset 20,4 prosenttia. Väestön keski-ikä oli 40,1 vuotta. Vuonna 2019 kunnassa syntyi 106 lasta.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5 6 7 8 9  Gmina Jastrowie w liczbach *Polska w Liczbach*. Viitattu 18.8.2020. (puolaksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Jastrowie (kunta)** Wikimedia Commonsissa
**Antti Metsola** (s. 28. tammikuuta 1923 Sakkola) on kuvitteellinen kainuulainen pienviljelijä Yle TV2:n televisiosarjassa *Metsolat*. Sarjassa häntä näytteli Ahti Haljala.

Elämä
-----

Antti on kotoisin Karjalan Sakkolasta, josta hän joutui lähtemään evakkoon sodan jälkeen. Antin isä kuoli Antin ollessa vasta 15-vuotias.

Sodassa Antti haavoittui kranaatinsirpaleesta ja joutui sairaalaan, jossa hoitajana oli Annikki Leppävaara (Helinä Viitanen-Haljala). Ajan kuluessa Antti rakastui Annikkiin. Antin luonne on kiivas ja jääräpäinen; sairaalassa hän kirosi "iivanoita" mutta rauhoittui aina Annikin osuessa paikalle. Antti ja Annikki menivät naimisiin salaa Annikin äidiltä Maria Leppävaaralta. Antti muutti Kainuuseen Annikin kotitilalle. Hän hoiti peltotöitä ja oli isäntänä, koska Annikki peri puolet Leppävaaran tilasta isänsä kuoltua.

Antilla ja Annikilla on viisi lasta: Risto (Svante Martin), Heikki (Kim Floor), Erkki (Kari Hakala), Jaana (Jaana Raski) ja Eeva (Katriina Honkanen). Perheen toimeentulo oli karjanhoidon varassa. Vuonna 1987 perheen elinkeino vaaraantui, koska peltojen yli piti vetää tie. Syynä oli että Lintujärvellä, jonka päältä tien piti kulkea alun perin, oli Antin sanojen mukaan "joku helevetin kurppa" jonka vuoksi Lintujärvi oli suojeltava. Antti sai myös näihin aikoihin sydänkohtauksen, ja joutui syömään nitroja. Nitroista hän kertoi että "Tällä me sovan aikaan räjjäytettiin koko silta, pittää sanoa Annikille ettei enää paukuta ovia, ettei talo lennä ilmaan".

Tien teon jälkeen perheen piti luopua lehmistä, ja se harmitti suuresti Annikkia joka oli erittäin kiintynyt niihin. Lopulta Antti ja Annikki perustivat Leppävaaran tilalle karavaanarialueen Erkin perustaman laskettelukeskus Ski Urjan rinnalle. Antti sai uuden sydänkohtauksen, kun Kari Kaukovaara (Juha Hyppönen) veti esiin paperin, jonka mukaan lehmien hoidon loppuessa Leppävaarasta Leppävaara palaa osaksi Kaukovaaraa, jonka osa Leppävaaran tila oli aiemmin ollut. Lopulta paperi kuitenkin kumottiin.

Antti Metsola täytti 70 vuotta vuonna 1993.

Muuta
-----

Aviopari Antti ja Annikki Metsolaa esittäneet näyttelijät, Ahti Haljala ja Helinä Viitanen-Haljala olivat aviopari myös tosielämässä.
**Jasse Varpama** on suomalainen pianisti ja musiikkipedagogi. Hän on opettanut vapaata säestystä ja musiikkiteknologiaa Sibelius-Akatemiassa, Helsingin pop- ja jazzkonservatoriossa ja Kuopion konservatoriossa ja laatinut alan oppikirjoja. Esiintyvänä taiteilijana hän on työskennellyt useimpien suomalaisten kevyen musiikin artistien kanssa sekä teatterimuusikkona musiikkinäytelmissä ja tehnyt tuhansia keikkoja.

Vuosina 1994–1995 Varpama oli mukana Helsingin Svenska Teaternin menestysmusikaalissa *Hype*. Vuonna 2007 Jasse Varpama esitti yhdessä Pauli Karin kanssa Richard Greenblattin ja Ted Dykstran menestyskomediaa *2 pianoa, 4 kättä* Helsingin Hotelli Presidentissä. Musiikkiteatterin parissa Varpama on toiminut myös ainakin Åbo Svenska Teaterissa, Kotkan kaupunginteatterissa ja Kouvolan Teatterissa.

Vuonna 2009 Varpama julkaisi tupla-albumin *Stories*, jolla hänen omia sävellyksiään tulkitsevat 17 suomalaisartistia, muiden muassa Erja Lyytinen, Sami Pitkämö, Geir Rönning, Pepe Ahlqvist ja Jani Wickholm.

Musiikkialbumeja
----------------

* *Synthesizer Christmas In Finland Vol. 1* (Oodi 1990)
* *Stories* (2-CD, omakustanne 2009)

Oppimateriaaleja
----------------

* *Musiikki kuuluu Sinulle*, pianonsoiton itseopiskeluopas, Studiotec 2010.
* *Vapaa säestys ja improvisointi*, yhdessä Jyrki Tennin kanssa. Kirja ja CD-levy, Helsingin Studiopalvelut, 2014. ISBN 979-0-55001-320-9.

Lähteet
-------

1. 1 2  Jasse Varpama Rockway. Viitattu 27.5.2019.
2. ↑  Kajava, Jukka: Hype uskoo elämään!.  *Helsingin Sanomat*, 24.1.1994, s. 25. Näköislehden aukeama (tilaajille).
3. ↑  Kovakourainen virtuoosipianisti, Vartin kysymykset pianisti Pauli Karille, Pauli Karin sivusto, viitattu 17.4.2015.
4. ↑  Varpama Jasse *Ilona-esitystietokanta*. Teatterin tiedotuskeskus. Viitattu 27.5.2019.
5. ↑  Kukkonen, Tero: Jasse Varpama: Stories *Hifimaailma*.  2009. Viitattu 27.5.2019.

Aiheesta muualla
----------------

* Jasse Varpaman verkkosivusto
**Jatkosodan asemasotavaihe** alkoi joulukuussa 1941 jatkosodan hyökkäysvaiheen jälkeen ja päättyi kesäkuussa 1944, kun Neuvostoliitto aloitti suurhyökkäyksen.

Asemasotavaiheen kokonaisuudessaan Suomen rintamalla on katsottu alkaneen 9. joulukuuta 1941. Asemasotavaiheen alkuun vaikutti Suomen pelko siitä, että Yhdistynyt kuningaskunta julistaa Neuvostoliiton toivomuksesta sodan Suomelle, minkä Englanti tekikin joulukuussa 1941. Suomen haasteeksi muodostui myös diplomaattisten suhteiden säilyttäminen Yhdysvaltoihin, koska Japani oli hyökännyt 7. joulukuuta 1941 Pearl Harboriin, joka oli Yhdysvaltain laivastotukikohta Havaijilla, ja Saksan valtakunta oli julistanut Yhdysvalloille sodan 12. joulukuuta, mikä asetti Suomen aseman kyseenalaiseksi, koska Suomi taisteli Neuvostoliittoa vastaan Saksan rinnalla.

Asemasotavaihe päättyi 9. kesäkuuta 1944 Neuvostoliiton suurhyökkäykseen, joka päättyi tulitaukoon 4. syyskuuta 1944. Neuvostoliitto lopetti ampumisen paikoin vasta seuraavana päivänä, 5. syyskuuta 1944. 19. syyskuuta solmittiin Moskovan välirauhan sopimus, mikä lopetti jatkosodan.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5  Asemasotavaihe *Yle.fi*.  9.11.2012. Viitattu 29.8.2022.
2. ↑  Asemasotaa 1942-1944 *Yle.fi*.  23.6.2009. Viitattu 29.8.2022.
3. ↑  Tällaista oli asemasodan arki: Komentajalla 7 huoneen rantakorsu - "joskus keitettiin pontikkaakin" *Iltalehti.fi*.  26.1.2017. Viitattu 29.8.2022.
John A. Bennett
**John Arthur Bennett** (10. huhtikuuta 1935 – 13. huhtikuuta 1961) oli Yhdysvaltain armeijan korpraali, joka kuoli viimeisimpänä Yhdysvaltain armeijan teloittamana henkilönä. Hänet oli tuomittu raiskauksesta ja murhan yrityksestä.

Bennett syntyi Virginiassa ja liittyi epilepsiasta huolimatta armeijaan 18-vuotiaana. Joulukuussa 1954 hän poistui tukikohdasta Itävallassa juopuneena etsiäkseen bordellia. Hän päätyi sittenkin raiskaamaan 11-vuotiaan tytön, joka palasi tekemästä jouluostoksia. Raiskattuaan tytön Bennett yritti hukuttaa tämän. Hän sai kuolemantuomion tammikuussa 1955. Muiden muassa uhri ja tämän vanhemmat vaativat John F. Kennedyä säästämään Bennettin teloitukselta, mutta tämä ei auttanut, vaan tuomittu hirtettiin Kansasissa huhtikuussa 1961.

Bennettin äiti kertoi Bennettin kuulleen lapsena öisin ääniä, joiden lähdettä hän nousi vuoteestaan usein etsimään. Hänen yönsä olivat olleet muutenkin vaikeita. Hän oli kärsinyt yöllisistä kauhukohtauksista. Hän oli jättänyt koulun seitsemännellä luokalla ja alkanut käyttää alkoholia sekä aspiriinia. Ennen armeijaan lähtemistään hän oli saanut lapsen avioliiton ulkopuolella.

Lähteet
-------

1. ↑  Death row and capital punishment in the army *Deathrowpeaks.info*. Viitattu 25.9.2009. (englanniksi)
2. ↑  Serrano, Richard A.: Last Soldier to Die at Leavenworth Hanged in an April Storm *Los Angeles Times*.  12.7.1994. Viitattu 25.9.2009. (englanniksi)
Essex (keltaisella) ja anglosaksien muut kuningaskunnat vuonna 800
**Essexin kuningaskunta** oli varhaiskeskiaikainen anglosaksien kuningaskunta Englannin itärannikolla. Sen nimi viittaa itäisiin sakseihin. Essexin tärkein kaupunki oli Lontoo. Vallassa oli joskus useampi kuin yksi kuningas kerrallaan. Vuodesta 664 kuningaskuntaa hallitsivat Mercian kuninkaat. Vuonna 825 Wessexin kuningaskunta otti sen alakuningaskunnakseen, jota Wessexin prinssit hallitsivat, ja vuonna 860 Wessex liitti sen itseensä.

Essexin ensimmäisenä hallitsijana pidetään noin vuonna 527 valtaistuimelle noussutta Erchenwinea. Hänen jälkeensä kuninkaaksi tuli Sledda. Sleddan poika Saberht nousi valtaan vuonna 604. Hän oli Essexin ensimmäinen kristitty kuningas, sillä hän antoi Lontoon piispan Mellituksen kastaa itsensä kristinuskoon. Saberhtia seurasivat valtaistuimella hänen kolme poikaansa, jotka hylkäsivät kristinuskon. He ehtivät kuitenkin hallita vain lyhyen ajan, sillä kaikki kolme kuolivat taistelussa Wessexin armeijaa vastaan.

Vasta vuonna 653 kuninkaaksi tullut Sigebert II Hyvä vakiinnutti kristinuskon aseman. Sigebertin jälkeen kuninkaaksi nousi Swithelm, jonka aikana Essex joutui useiden muiden anglosaksien kuningaskuntien tavoin alistumaan Mercian kuninkaan Wulfheren alaiseksi. Runsaan sadan seuraavan vuoden ajan Essexin hallitsijat säilyttivät Mercian alla osittaisen itsenäisyyden. Kuningaskunnan pääkaupunki siirrettiin 700-luvun puolivälissä Colchesteriin.

Tällä välin Wessexin kuningaskunta oli vahvistunut, ja vuonna 823 Essexin kuningas Sigered tunnusti Wessexin kuninkaan Egbertin ylivallan. Tämän jälkeen Essex oli wessexiläisten prinssien hallitsema erillinen alue vuoteen 860 saakka, jonka jälkeen se liitettiin osaksi Wessexiä. Vuonna 878 Itä-Anglian tanskalainen kuningas Guthrum valloitti Essexin, mutta Essex palautui pian takaisin Wessexille.

Essexin kuninkaat
-----------------

* Erchenwine
* Sledda
* Saberht
* Sexred
* Sæward
* Sigebert I Pieni
* Sigebert II Hyvä
* Swithelm
* Sighere
* Sæbbi
* Sigeheard
* Swæfred
* Offa
* Saelred
* Swæfbert
* Swithred
* Sigeric
* Sigered

Lähteet
-------

* Kari, Risto: Historian ABC – Kaikkien aikojen valtiot. Osa 1. Kustannusosakeyhtiö Tammi, 2000. ISBN 951-31-1093-1.

### Viitteet

1. ↑  Essex *Encyclopædia Britannica*.  2.7.2007. Viitattu 28.4.2017.
2. ↑  Kari 2000, s. 387
3. ↑  Kings of Essex (East Saxons) Foundation for Medieval Genealogy. Viitattu 20.11.2019. (englanniksi)
4. 1 2  Kari 2000, s. 388
**Veli Yrjö Pernaa** (s. 30. elokuuta 1934 Kauhava) on suomalainen eversti evp, filosofian tohtori ja professori h.c.

Koulutus ja ura
---------------

Pernaa aloitti palveluksen Ilmavoimissa lentäjänä vuonna 1953. Uran loppuvaiheessa hän toimi Ilmasotakoulun (myöhemmin Lentosotakoulu) johtajana ja Karjalan lennoston komentajana.

Hän suoritti upseeritutkinnon Kadettikoulussa 1956, yleisesikuntaupseerin tutkinnon Sotakorkeakoulussa 1967 ja ylijohdon kurssin 1980. Virkauransa aikana hän opiskeli Helsingin yliopiston matemaattis-luonnontieteellisessä tiedekunnassa pääaineenaan fysiikka ja valmistui filosofian kandidaatiksi vuonna 1975.

Siirryttyään eläkkeelle 1980 Pernaa toimi tuntiopettajana Kuopion teknillisessä oppilaitoksessa ja aloitti samalla jatko-opinnot Kuopion korkeakoulussa (myöh. Kuopion yliopisto). Hän väitteli tohtoriksi 1988 aiheesta *Tuotekehitys Suomen kehitysalueiden elektroniikkateollisuudessa* ja toimi väitöksen jälkeen johtamisopin luennoitsijana Kuopion yliopiston yritystalouden laitoksella vuoteen 1992.

Pernaa kutsuttiin Karjalan lennoston killan tutkijaksi ja joukko-osastohistorian kirjoittajaksi 1990-luvun alkupuoliskolla. Työ, joka käsitti samalla Suomen hävittäjäilmailun historian vuosilta 1918–1980, tuotti v. 1997 teoksen *Karjalan lennoston historia 1918–1980*. Teos sai Kenraali Hannes Ignatiuksen kadettisäätiön kirjallisuuspalkinnon vuonna 2000.
Ilmavoimien historiatutkimus synnytti toisenkin kirjan (yhdessä eversti evp, valtiotieteen tohtori Vilho Lukkarisen kanssa). Vuonna 2008 julkaistu teos oli nimeltään *Suomen ilmavoimat 1944–1980*.

Yhteiskunnallinen osallistuminen
--------------------------------

Veli Yrjö Pernaa ryhtyi 1990-luvun lopulla avustamaan tutkimuksellisesti entisen puolustusvoimien komentajan kenraali Yrjö Keinosen perhekuntaa, kun Keinonen oli saanut syytteet ja tuomion ns. kellarijutussa. Tutkimus tuotti vuonna 2016 kirjan Kenraali Keinosen näytösoikeudenkäynti – tarkoitus pyhitti keinot.

Pernaa on osallistunut rotarytoimintaan vuodesta 1974 lähtien, PHF-nimitys 1995. Ilmavoimien kunniatuomioistuimen puheenjohtajana 1972–1974.

Yksityiselämä
-------------

Pernaan vaimo on päiväkodinjohtaja Kyllikki "Pia" Pernaa (o.s. Pikkusaari). Heillä on kolme lasta ja 8 lastenlasta. Nykyinen asuinpaikka on Tammisaari.

Teokset
-------

**Kirjat**

* *Tuotekehitys Suomen kehitysalueiden elektroniikkateollisuudessa*: Kuopion Yliopisto, 1988
* *Karjalan Lennoston historia 1918–1980*: Karjalan Lennoston kilta ry, 1997
* *Suomen Ilmavoimat 1944–1980* (yhdessä eversti Vilho Lukkarisen kanssa): Ilmavoimien Kiltaliitto ry, 2008
* *Kenraali Keinosen näytösoikeudenkäynti – tarkoitus pyhitti keinot:* VYP-Kustannus, 2016

**Artikkelit**

* *Lentoammunnan virhetekijöiden määrittämisestä*, Tiede ja Ase, 1979
* Lukuisia kirjoituksia *Kylkirautaan*, *Sotilasaikakauslehteen* ja *Kanavaan*.
**John Allen Chau** (18. joulukuuta 1991 Scottsboro, Alabama – 17. marraskuuta 2018 Pohjois-Sentinel) oli yhdysvaltalainen lähetyssaarnaaja, joka herätti kansainvälistä huomiota marraskuussa 2018 yritettyään viedä kristinuskon sanomaa Pohjois-Sentinelin saarella muusta maailmasta eristyksessä eläneelle sentinelien heimolle ja tultuaan heimon surmaamaksi.

Varhainen elämä
---------------

Chau osallistui 18-vuotiaana lyhytaikaiselle lähetysmatkalle ja koki tuolloin, että Jumala kutsui häntä lähetystyöntekijäksi. Tutkiessaan saavuttamattomia kansoja Chau luki sentineleistä ja vakuuttui, että hänen tehtävänään oli tuoda kristinuskon sanomaa heimolle. Chau valmistui Oral Robertsin yliopistosta pääaineena liikuntatieteet sekä opiskeli terveydenhoitoa, minkä yhteydessä suoritti erämaaolosuhteisiin suunnatun ensiapukurssin.

Matka Pohjois-Sentinelille
--------------------------

Chau lähti marraskuussa 2018 Andamaanien saarille käännyttääkseen sentinelit kristinuskoon. Ennen matkaa Pohjois-Sentinelin saarelle Chau hankki 13 erilaista rokotusta sekä vietti useita päiviä karanteenissa välttyäkseen viemästä moderneja taudinaiheuttajia saarelle. 14. marraskuuta Chau maksoi paikallisille kalastajille matkasta saarelle ja he saapuivat saaren lähistölle saman päivän iltana. Seuraavana aamuna Chau meloi kajakilla saaren rantaan. Rantavedessä Chau puhutteli sentinelejä englanniksi "Olen John ja rakastan teitä, ja Jeesus rakastaa teitä", minkä jälkeen Chau yritti imitoida sentinelien puhetta. Nuori poika ampui Chaua nuolella, joka lävisti Chaulla mukana olleen Raamatun, minkä jälkeen Chau pakeni saarelta.

17. marraskuuta Chau luovutti kalastajille 13 sivua päiväkirjamerkintöjään, pyysi kalastajia lähtemään ja lähti viimeiselle matkalleen saarelle. Kalastajat näkivät, kuinka Chau saapui saarelle ja häntä kohti ammuttiin nuolia. Myöhemmin kalastajat näkivät, kuinka Chaun kaulan ympärille sidottiin köysi ja hänet vietiin pois. Tästä pelästyneinä kalastajat pakenivat paikalta.

Tapauksen jälkeen Chaun saarelle kuljettaneet kalastajat pidätettiin, sillä Intian lain mukaan ulkopuolisten on kiellettyä mennä Pohjois-Sentinelin saarelle. Chaun surmanneita sentinelejä ei kuitenkaan yritetty saattaa vastuuseen teostaan eikä Chaun ruumista haettu saarelta.

Lähteet
-------

* The life and death of John Chau, the man who tried to convert his killers *theguardian.com*. Viitattu 29.4.2022.
* Pohjois-Sentinelin saarella kuollut John Allen Chau valmistautui lähetystyöhön paljon luultua perusteellisemmin *seurakuntalainen.fi*. Viitattu 29.4.2022.

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Saksa
* Puola

 |

 |
Thaimaan kommunistisen puolueen lippu.
**Thaimaan kommunistinen puolue** oli Thaimaassa eli entisessä Siamissa toiminut kommunistinen puolue. Kommunistit tekivät aseellista vastarintaa hallitusta vastaan 1960-luvun lopulta 1980-luvulle saakka, jolloin kommunistien alun perin maan vähemmistöjen keskuudesta saama kannatus lopulta romahti.

Historia
--------

Kommunistinen liike Thaimaassa alkoi kerätä kannattajia 1920-luvun loppupuolella aluksi lähinnä taloudellisesti ja poliittisesti huonommassa asemassa olevien etnisten vähemmistöjen parista. Thaimaan kommunistinen puolue perustettiin vuonna 1942 useiden pienempien ryhmittymien yhteenliittymänä, joita johtivat pääasiassa Thaimaan kiinalaiset. Sen pääasiallinen toiminta-alue oli hmongien asuttamat alueet Pohjois-Thaimaassa, laojen alueet koillisessa ja osissa muslimien asuttamaa etelää. Etelässä toimivat sinne paenneet entiset Malaijan kommunistisen liikkeen vaikuttajat, joilla oli aseellista voimaa. Isanissa alkoivat vaikuttaa puolestaan Laosista ja Vietnamista tulleet kommunistit.

Vuoteen 1967 mennessä kommunistit olivat aloittaneet aseellisen liikehdinnän Chiang Rain ja Nanin provinsseissa. Liike sai tukea Kiinasta. Thaimaan kommunistisen puolueen jäsenmäärä nousi huippuunsa vuoden 1976 vallankaappauksen jälkeen. 1970-luvun puoliväliin mennessä Thaimaa oli aloittanut useita aseellisen liikehdinnän lopettamiseen tähtääviä toimia. Sotilasoperaatiot olivat kalliita ja kommunistista liikettä pyrittiin tyrehdyttämään taloudellisilla, poliittisilla ja sosiaalisilla uudistuksilla. Armahdusohjelma 1980-luvun alkupuolella johti monien Thaimaan kommunistisen puolueen jäsenen antautumiseen. Myös sotilasoperaatioiden avulla saavutettiin menestyksiä. Kommunistisen puolueen aseellisten jäsenten määrä tippui vuoden 1979 lukemasta 12 000 noin 4 000:n vuoteen 1983 mennessä. Kommunistien suosion hiipumiseen vaikutti myös pakolaisten kauhutarinat Laosista, Kambodžasta ja Vietnamista. Kommunistien vielä jäljellä olleet rippeet pidätettiin kommunistisen puolueen yritettyä pitää kokouksen vuonna 1987.

Lähteet
-------

1. 1 2  Harold E. Smith, Gayla S. Nieminen ja May Kyi Win: *Historical dictionary of Thailand*, s. 81-82. Scarecrow Press, 2005. ISBN 0-8108-5396-5. (englanniksi)
2. ↑  Chris Baker ja Pasuk Phongpaichit: *A History of Thailand*, s. 197. Kolmas painos. Cambridge University Press, 2014. ISBN 978-1-107-42021-2. (englanniksi)
**Dimítrios "Dimítris" Chondrokoúkis** (kreik. Δημήτριος "Δημήτρης" Χονδροκούκης, s. 26. tammikuuta 1988 Amaroúsio) on kreikkalaissyntyinen Kyprosta edustava korkeushyppääjä, sisäratojen maailmanmestari.

Chondrokoúkis sijoittui 12:nneksi alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa Marrakechissa 2005 ja kuudenneksi alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa Pekingissä 2006. Alle 20-vuotiaiden EM-kilpailuissa Hengelossa 2007 hän oli neljäs ja alle 23-vuotiaiden EM-kilpailuissa Kaunasissa 2009 12:s.

Chondrokoúkis oli 2011 viides sekä Pariisin EM-hallikilpailuissa että Daegun MM-kilpailuissa. Hän voitti Euroopan joukkuemestaruuskilpailujen 1. divisioonan kilpailun İzmirissä ja Timanttiliigan kilpailun Zürichissä.

Chondrokoúkis voitti sisäratojen maailmanmestaruuden Istanbulissa 2012 ennätyksellään 233 cm. Hän voitti samana talvena myös Kreikan hallimestaruuden. Ulkoradoilla hänen ennätyksensä on 232 cm (2011).

Ennen vuoden 2012 Lontoon olympialaisia Chondrokoúkis jäi kiinni stanozolol-steroidin käytöstä. Hän sai kahden vuoden kilpailukiellon, joka päättyi heinäkuussa 2014.

Chondrokoúkis sai Kyproksen edustusoikeuden marraskuussa 2013. Hän voitti Kreikan hallimestaruuden 2015 Kyproksen ennätystuloksella 232. Prahan EM-hallikilpailuissa 2015 hän karsiutui loppukilpailusta. Hän voitti kesällä 2015 Kyproksen-mestaruuden ja sijoittui 11:nneksi Pekingin MM-kilpailuissa. Seuraavana vuonna hän voitti Kyproksen-mestaruuden, oli seitsemäs Amsterdamin EM-kilpailuissa ja kahdestoista Rio de Janeiron olympialaisissa.

Lähteet
-------

1. ↑  Dimítrios Chondrokoúkis Kansainvälinen yleisurheiluliitto.  (englanniksi)
2. 1 2 3 4 5  Dimítrios Hondrokoúkis Tilastopaja. Viitattu 28.8.2015. (englanniksi)[vanhentunut linkki]
3. ↑  Neljä dopingurheilijaa joutui lähtemään Lontoosta *hs.fi*.  26.7.2012.  Arkistoitu 24.9.2015. Viitattu 30.7.2012.


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt Muokkaa Wikidatassa | 
* World Athletics
* Tilastopaja 🔒

 |

 |
**Thaimaan evankelisluterilainen kirkko** on luterilainen kirkko, joka toimii Thaimaassa Kaakkois-Aasiassa. Kirkon jäsenmäärä on 4 766.

Historia
--------

Thaimaan evankelisluterilainen kirkko itsenäistyi vuonna 1994. Vuoden 2017 syyskuussa kirkon kirkkohallitus päätti avata pappisviran saamisen myös naisille. Asiasta oli keskusteltu kirkossa parinkymmenen vuoden ajan, ja työntekijöille ja seurakuntalaisille tehdyn kyselyn perusteella selvä enemmistö kannatti asiaa. Lopullisen päätöksen tekoa nopeutti se, ettei kirkon perustuslaki määritellyt pappien sukupuolta. Ensimmäiset kaksi naispappia vihittiin virkaansa 27. huhtikuuta 2018.

Nykytilanne
-----------

Kirkolla on 5209 jäsentä.. Se jakautuu hallinnollisesti kuuteen rovastikuntaan, jotka sijaitsevat Keski-, Koillis- ja Pohjois-Thaimaassa. Kirkolla oli vuoden 2017 lopussa lähes 30 seurakuntaa, joista 8 Bangkokissa, sekä useita saarnapaikkoja. Kirkko on vuodesta 1994 kuulunut Luterilaiseen maailmanliittoon.

Lähteet
-------

1. 1 2  Thaimaan luterilainen kirkko hyväksyi naispappeuden  13.10.2017. Suomen Lähetysseura. Viitattu 5.7.2018.
2. ↑  Thailand: First Lutheran women ordained into ministry  2.5.2018. The Lutheran World Federation. Viitattu 5.7.2018.
3. 1 2  Thailand The Lutheran World Federation.  Arkistoitu 1.10.2020. Viitattu 23.11.2019.

Aiheesta muualla
----------------

* Kirkon kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
PašmanPašmanin sijainti Adrianmerellä.

|  |  |
| --- | --- |
| Sijainti | 
Zadarin piirikuntaKroatia |
| Vesialue | 
AdrianmeriView and modify data on Wikidata  |
| Pinta-ala | 
60,11 km² |

Väestö| Asukasluku | 
n. 2 800 |
| Suurin kaupunki | 
Pašman |

muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa WikidataaTietolaatikon dokumentaatioNäytä Wikidatasta tulevat arvot

**Pašman** on suurehko saari Adrianmeressä, Kroatian rannikolla, Zadarin saaristossa. Sen pinta-ala on 60,11 neliökilometriä. Saarella on noin 2 800 asukasta. Saaren korkein kohta on Bokolj, joka on 272 metriä merenpinnan yläpuolella.

Näkymä Tkoniin.
Pašmanin suurin kaupunki on Pašman, joka on pieni, historiallinen paikkakunta. Kaupunki sijaitsee saaren koillisrannalla 25 kilometriä etelään Zadarista ja 5 kilometriä luoteeseen Biograd na Morusta.

Muita saaren paikkakuntia ovat Banj, Dicmo, Dopropoljana, Kraj, Mrljane, Nevidjane, Tkon ja Zdrelac.

Pašmanille on autolauttayhteys mantereelta Biograd na Morusta Tkoniin. Pašmanilta on lisäksi siltayhteys Ugljanin saareen.

Lähteet
-------

1. 1 2  Pašman *Hrvatska enciklopedija*. Leksikografski zavod Miroslav Krleža. Viitattu 16.8.2022. (kroatiaksi)
2. 1 2 3  Pasman *visit-croatia.co.uk*. Viitattu 16.8.2022. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Pašman** Wikimedia Commonsissa
**Peace. Play It Loud.** on road movie -hengessä tehty dokumenttielokuva suomalaisen rock-yhtye Superchristin *Rocket Science* -albumin julkaisukiertueesta.

Elokuvan kuvaushetkellä 11 vuotta toiminut helsinkiläisyhtye julkaisi 1. syyskuuta 2010 kolmannen albuminsa *Rocket Science*. Yhtye teki albumin julkaisun yhteydessä 15 esiintymistä kattaneen Suomen kiertueen 1. syyskuuta ja 3. joulukuuta 2010 välisenä aikana.

Elokuvan nimi
-------------

Elokuvan nimi viittaa yhtyeen rauhanlipun malliseen esiintymisissä käytettyyn taustakankaaseen ja Superchristin rock-yhtyeille tyypillisiin kovaäänisiin esiintymisiin. Ilmausta on alun perin käytetty vuodesta 2004 alkaen yhtyeen albumien tekijätietojen perässä olevassa merkinnässä *"All Rights Reserved. Peace. Play It Loud."*

Elokuvan tekniset tiedot
------------------------

Elokuva on kuvattu digitaaliseen 720P -formaattiin ja se on kokonaan mustavalkoinen.

Julkaisu
--------

Elokuva julkaistiin samanaikaisesti nettistreamina sekä DVD:llä 16. maaliskuuta 2011. Elokuvan DVD-julkaisusta vastasi tuotantoyhtiö Disco Blanco Recordings ja DVD-levityksestä Supersounds Music Oy.

Esitykset festivaaleilla
------------------------

*Peace. Play It Loud.* esitettiin Joensuussa Rokumentti 2011 -elokuvafestivaaleilla 16. marraskuuta 2011 ja se oli festivaalien sen vuoden ensimmäinen esitetty elokuva.

Elokuva esitettiin julkisesti myös Superchristin esiintymisen yhteydessä 18. maaliskuuta 2011 Kulttuuriareena Gloriassa, joka oli samalla elokuvan DVD-julkaisun julkistamiskeikka.

Aiheesta muualla
----------------

* Rokumentti: Peace. Play it Loud.
**Joonian kapina** oli ensimmäinen suuri konflikti Kreikan ja Persian välillä. Kapinointi kesti vuodesta 499 eaa. vuoteen 494 eaa. asti, jolloin kapina päättyi Persian voittoon. 

Joonian kreikkalaiset nousivat kapinaan vuonna 499 eaa. persialaisia vastaan. Miletoksen tyrannin Aristagoraan johdolla kapina levisi pian koko Jooniaan. Ateena ja Eretria lähettivät kummatkin apua joonialaisille. Yhdessä ateenalaisten ja eretrialaisten kanssa joonialaiset hyökkäsivät paikallisen satraappi Artaferneen pääkaupunkia Sardesta vastaan. Kreikkalaiset pystyivät yllättämään Artaferneen ja polttivat Sardeen maan tasalle. Sardeen tuhon jälkeen kapina levisi Kyprokselle ja Hellespontokselle. Vuoteen 494 eaa. mennessä Persian joukot kuitenkin saivat kapinan kukistettua ja kapinallisille kostettiin hyvin julmasti: Miletos ja sen temppelit ryöstettiin ja väestö siirrettiin Mesopotamiaan tai myytiin orjiksi.

Katso myös
----------

* Persialaissodat

Lähteet
-------

1. ↑  *Otavan suuri Ensyklopedia, 2. osa (Cid–Harvey)*, s. 838, art. Dareios. Otava, 1977. ISBN 951-1-04170-3.
**Göta Zuleima Tingvald-Hannikainen** (o.s. **Tingvald**; 23. syyskuuta 1896 Vaasa – 12. helmikuuta 1982 Helsinki) oli suomalainen lääkäri, joka tunnetaan ylioppilaiden keuhkotarkastusten alulle panijana ja muun muassa Ylioppilaiden terveydenhoitosäätiön lääkärinä.

Tingvald-Hannikaisen vanhemmat olivat Juho Tingvald ja Hulda Vilhelmina Olin ja puoliso vuodesta 1937 professori, säveltäjä Ilmari Hannikainen. Hän tuli ylioppilaaksi 1915 ja valmistui lääketieteen lisensiaatiksi 1925. Lääketieteen ja kirurgian tohtoriksi hän väitteli 1939, erikoistuttuaan keuhkosairauksiin 1930 ja sisätauteihin 1936. Tingvald-Hannikainen toimi sisätautien ja keuhkosairauksien lääkärinä useissa eri sairaaloissa ja parantoloissa. Ylioppilaiden terveydenhoitotoimiston ylilääkäri hän oli 1946–1949 ja sitä ennen ylioppilaiden tuberkuloosilääkäri vuodesta 1931. Helsingin tuberkuloositoimiston ylikääkärinä hän työskenteli 1944–1954 ja sitten Lapin tuberkuloosipiirin johtajana ja Muurolan parantolan ylilääkärinä 1954–1960. Tingvald-Hannikainen oli Helsingin yliopiston tuberkuloosiopin dosentti 1947–1959.

Tingvald-Hannikainen teki vuonna 1931 aloitteen opiskelijoiden ennakoivista tuberkuloositarkastuksista, jotka aloitettiin hänen johdollaan seuraavana vuonna.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Kirpilä, Juhani – Motti, Sisko – Oksa, Anna-Marja (toim.): *Suomen lääkärit 1962*, s. 670–671. Helsinki: Suomen Lääkäriliitto, 1963.
2. ↑  Kuolleita. *Helsingin Sanomat* 23.2.1982, s. 10. (Maksullinen artikkeli.) Viitattu 19.4.2018.
3. 1 2  Opiskelijan parempaa terveyttä 60 vuotta (Arkistoitu – Internet Archive)
4. ↑  Helsingin yliopiston opettaja- ja virkamiesluettelo 1918–2000. (Arkistoitu – Internet Archive)
5. ↑  Lääkäriksi hameesta huolimatta. Yle 13.1.2011. Viitattu 19.4.2018.


|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Suomi (KANTO)

 |

 |
**Kirill Jevgenjevitš Semjonov** (ven. Кирилл Евгеньевич Семёнов, s. 27. lokakuuta 1994 Omsk) on venäläinen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan keskushyökkääjä. Semjonov laukoo vasemmalta.

Ura
---

### Seuraura

Semjonov debytoi KHL:ssä kaudella 2013–2014 Avangard Omskin joukkueessa. Hän pelasi debyyttikaudellaan kolme KHL-ottelua ilman tehopisteitä ja rangaistusminuutteja sekä 45 MHL-ottelua tehopistein 15+33=48 keräten 24 rangaistusminuuttia. Seuraavalla kaudella Semjonov teki tehopisteet 2+4=6 pelaamassaan 49 ottelussa. Pudotuspeleissä hän pelasi kymmenen ottelua tehopistein 3+1=4. Kaudella 2015–2016 Semjonov pelasi seitsemän ottelua Omskin paidassa, kunnes hän siirtyi kesken kauden Metallurg Novokuznetskin joukkueeseen. Seuraavalla kaudella Semjonov pelasi Novokuznetskin paidassa 60 ottelua tehopistein 13+14=27 keräten 69 rangaistusminuuttia.

Semjonov palasi Avangard Omskin riveihin kaudella 2017–2018, jolloin hän teki uuden piste-ennätyksensä 13+17=30 pelaamassaan 54 ottelussa. Pudotuspeleissä hän pelasi seitsemän ottelua tehden yhden maalin. Kaudella 2019–2020 Semjonov pelasi uransa tähän asti tehokkaimman KHL-kautensa, kun hän teki tehopisteet 16+30=46 pelaamassaan 62 ottelussa. Kaudella 2020–2021 Semjonov nimitettiin Avangard Omskin varakapteeniksi.

Toukokuussa 2021 Semjonov teki yksivuotisen tulokassopimuksen NHL-seura Toronto Maple Leafsin kanssa.

### Maajoukkueura

Semjonov edusti Venäjän olympiakomitean joukkuetta Pekingin talviolympialaisissa 2022 ja voitti hopeaa. Hän pelasi turnauksessa kuusi ottelua tehopistein 2+1=3. Semjonov on pelannut Venäjän maajoukkueessa 14 EHT-ottelua tehopistein 2+1=3.

Lähteet
-------

1. ↑  Семенов Кирилл Евгеньевич родился 27.10.1994. Первая школа - Омск *R-hockey*. Viitattu 21.10.2020. (venäjäksi)
2. 1 2 3 4  Kirill Semjonov *Elite Prospects*. Everysport Media Group AB.  (englanniksi)
3. ↑

Venäjän olympiakomitean joukkue – Talviolympialaiset 2022
4 Jelesin |
7 Telegin |
10 Voronkov |
11 Andronov (**A**) |
15 Karnauhov |
16 Plotnikov |
22 Galijev |
24 Kajumov |
25 Grigorenko |
27 Voinov |
28 Fedotov |
31 Samonov |
43 Šaripzjanov |
44 Jakovlev (**A**) |
55 Tkatšov |
57 Nikišin |
58 Slepyšev |
72 Minulin |
76 Tšibisov |
81 Gritsjuk |
82 Biljalov |
87 Šipatšov (**C**) |
89 Nesterov |
94 Semjonov |
97 Gusev |
Valmentaja Aleksei Žamnov
Gran teatro all’aperto Giacomo Puccini
**Festival Puccini** (*Puccini-festivaalit*) on Giacomo Puccinin musiikkiin keskittyvä ulkoilmaoopperatapahtuma, joka pidetään vuosittain heinä-elokuussa Torre del Lago Puccinin taajamassa Viareggion kunnassa Toscanassa Italiassa. Torre del Lago Puccini sijaitsee noin 14 kilometriä Pisasta pohjoiseen. Siellä on asukkaita noin 11 000. Se sijaitsee Massaciuccolijärven ja Tyrrhenanmeren välisellä kannaksella. 

Festivaaliteatteri on Puccinin kodin eli nykyisen *Villa Museo Giacomo Puccinin* vieressä. Puccini asui talossaan miltei 30 vuotta ja sävelsi siellä lähes kaikki oopperansa.

Auringon nousu Massaciuccolijärvellä.

Historiaa
---------

Puccini-festivaalit perustettiin pian maestron kuoleman jälkeen. Säveltäjän kerrotaan sanoneen Giovacchino Forzanolle ennen lähtöään Brysseliin hoitamaan kurkkusyöpäänsä marraskuussa 1924: "Tulen tänne aina ja sitten lähden metsästämään kurppia... Mutta ainakin kerran haluaisin tulla tänne kuuntelemaan jonkun oopperoistani ulkoilmassa".

Puccini kuoli Brysselissä 29.11.1924. Forzano muisti keskustelun ja alkoi suunnitella yhdessä Pietro Mascagnin kanssa festivaalien toteuttamista järvellä maestron kodin läheisyydessä. Tilapäinen teatteri *Carro di Tespi Lirico* nousi pilareiden päälle Massaciuccolijärven rannalle. Ensimmäisen La Bohèmen 24.8.1930 johti Pietro Mascagni ja ohjasi Giovacchino Forzano. Seuraavana vuonna Beniamino Gigli ja Adelaide Saraceni esiintyivät La Bohèmessa ja Rosetta Pampanini sekä Angelo Michetti Madama Butterflyssä. Festivaaleja ei pidetty sotien aikana, ja vasta vuonna 1949 ne käynnistyivät pariksi vuodeksi.

### Festivaalit 1960-luvulla

Teatteri uudistettiin 1966, jolloin se sai kutsumanimen *Teatro dei Quattromila*. Se rakennettiin vanhaan venesatamaan, ja istuinpaikkoja sinne saatiin noin 3 200. Näyttämö on veden päällä ja katsomo maalla. Sen jälkeen alkoivat vuosittaiset festivaalit. Vuoden 1980 jälkeen festivaaleja on laajennettu, ja niillä voidaan esittää myös Puccinin aikalaisten teoksia, oopperaa ja balettia.

### Laajeneminen 1990-luvun jälkeen

*Fondazione Festival Pucciniano* (Puccinin festivaalisäätiö) perustettiin vuonna 1990. Sen jälkeen alkoi ammattimainen teatteritoiminta. 

Viareggion kunta osti 2000-luvun alussa 25 000 m2 maata ja päätti rakentaa alueen kokonaan uudestaan. Alueelle rakennettiin *Parco della Musica* (musiikkipuisto) sekä uusi ulkoilmateatteri *Gran teatro all’aperto Giacomo Puccini*. Uusi teatteri vihittiin käyttöön vuonna 2008. Teatterissa on moderni orkesterimonttu, harjoitustilat, 3 370 istuinpaikkaa 44 rivissä. Teatterin katsomon alla on 495-paikkainen studioteatteri. Juhlilla on kävijöitä on vuosittain noin 45 000.

### Festivaalien tähtiesiintyjiä

Puccini-festivaaleilla ovat esiintyneet muiden muassa Beniamino Gigli, Franco Corelli, Plácido Domingo, Jose Carreras, Luciano Pavarotti, Ingvar Wixell, Tito Gobbi, Renata Scotto, Raina Kabaivanska, Katia Ricciarelli, Fiorenza Cossotto ja Daniela Dessì.

Mario del Monaco valitsi näyttämön jäähyväisesitykseensä, joka oli Il Tabarro.

Aiheesta muualla
----------------

* Puccini-festivaalien virallinen sivusto
**Juurilasisiipi** (*Bembecia ichneumoniformis*) on lasisiipisiin kuuluva melko pienikokoinen, pistäistä muistuttava perhoslaji. Laji on Suomessa hyvin harvinainen ja rauhoitettu.

Koko ja ulkonäkö
----------------

Pääasialliselta väritykseltään juurilasisiipi on musta, joskin raajoissa on keltaista. Väri jatkuu myös siipien tyville. Sekä etu- että takasiivet ovat enimmäkseen läpinäkyvät, mutta etusiivessä on myös oranssia väriä. Mustan takaruumiin kunkin nivelen takareunassa on kapea, keltainen raita, jonka vuoksi perhonen muistuttaa pistiäistä. Takaruumiin kärjessä on musta tupsu, jonka joukossa on keltaisia karvakimppuja. Siipiväli on 15–20 mm.

* ♂♂
* ♂  △♂ △

Levinneisyys ja lentoaika
-------------------------

Juurilasisiiven lentoaika on heinä-elokuussa. Suomessa perhosta on tavattu vain Ahvenanmaalla ja Turun saaristossa.

Elinympäristö ja elintavat
--------------------------

Laji on kalkinsuosija. Se on avoimien elinympäristöjen sulkeutumisen vuoksi luokiteltu Suomessa erittäin uhanalaiseksi ja rauhoitettu luonnonsuojeluasetuksella. Aikuiset perhoset lentävät päivällä auringonpaisteessa.

Ravintokasvi
------------

Toukka elää useiden hernekasvien, erityisesti masmalon (*Anthyllis vulneraria*) ja keltamaitteen (*Lotus corniculatus*) juuristossa.

Lähteet
-------

1. ↑  Lauri Kaila, Marko Mutanen: Juurilasisiipi – *Bembecia ichneumoniformis* *Suomen Lajitietokeskus*.  2019. Viitattu 23.3.2022.
2. ↑
3. ↑
4. ↑
5. ↑
6. ↑
7. ↑

Aiheesta muualla
----------------

* Cornwall Moth Group: Incidence of the Six-belted Clearwing *Bembecia ichneumoniformis* (D. & S.) in Cornwall. (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Taksonitunnisteet | 
* Wikidata: Q1303091
* Wikispecies: Bembecia ichneumoniformis
* BioLib: 48446
* BOLD: 79887
* CoL: 93VJW
* EUNIS: 303681
* Fauna Europaea: 440094
* Fauna Europaea (new): c97fe95c-278a-4686-9fcf-ee7e1a747b3a
* GBIF: 1940838
* iNaturalist: 322766
* IRMNG: 11055873
* LepIndex: 117622
* LoB: 5599
* NBN: NBNSYS0100001926
* NCBI: 301037
* PPE: bembecia-ichneumoniformis

 |

 |
Mellakkapoliisi yrittää pitää järjestystä yllä 15. kesäkuuta.
**Göteborgin EU-kokouksen aikaiset mielenosoitukset** eli **Göteborgin mellakat** tapahtuivat Göteborgissa Ruotsissa 14.–16. kesäkuuta 2001 tällöin kaupungissa pidetyn EU-huippukokouksen yhteydessä. Mielenosoitukset kohdistuivat pääasiallisesti EU:n militaristista kehityssuuntaa, Schengenin sopimusta, Ruotsin EU-jäsenyyttä ja kapitalistista globalisaatiota vastaan.*lähde?*

Poliisin mukaan osanottajia oli noin 50 000. Valvomassa oli noin 2 500 ruotsalaista poliisia. Mielenosoituksen järjesti pääasiallisesti kolme koalitiota, *Bush go home*, ruotsalainen *Network Göteborg 2001* ja kansainvälinen *Gothenburg action 2001*. Mukana oli myös muun muassa iranilaiskoalitio ja kadunvaltaajia.

Mellakat
--------

Varsinaiset rauhanomaiset mielenosoitukset varjoonsa jättäneet mellakat alkoivat jo tapahtumien ensimmäisenä päivänä, 14. kesäkuuta. 15. päivänä poliisi otti väkivaltaisesti yhteen osan kaupungin pääkadulla järjestetyn anti-kapitalistisen mielenosoituksen osanottajien kanssa. Huippukokouksen aikaisten eri mellakatilanteiden yhteydessä mielenosoittajat heittivät katukiviä, rikkoivat ikkunoita ja polttivat muun muassa puistonpenkkejä. Poliisit taas löivät mielenosoittajia pampuilla ja yhdessä tilanteessa käyttivät tuliaseita.

### Vasaplatsin ampumavälikohtaus

15. kesäkuuta Vasaplatsin kadulla järjestetty kadunvaltausjuhla päättyi mellakaksi, kun ensin joukko uusnatseja hyökkäsi mielenosoittajien kimppuun, mielenosoittajien lopulta ajaen uusnatsit pois alueelta. Yksi paikalle tilannetta rauhoittamaan tulleista poliiseista sai iskun ja kaatui maahan, jolloin väkijoukko hyökkäsi hänen kimppuunsa. Poliisi ampui varoituslaukauksia, ja kun yksi mellakoitsijoista heitti kiven poliiseja kohden, yksi poliiseista ampui tätä kohti, haavoittaen häntä vakavasti.

Jälkipyykki
-----------

Virallisten tilastojen mukaan 90 mielenosoittajaa ja 53 poliisia loukkaantui, 1 115 pidätettiin, joista 64:lle luettiin tuomio. Syytettyjen joukossa olivat suomalaiset Reko Ravela ja Tapio Laakso. Yhtään poliisia ei asetettu syytteeseen lukuisista valituksista huolimatta. Poliisit ovat myös myöntäneet vääristelleensä todistusaineistoa.*lähde?*

Aiheesta muualla
----------------

* Megafoni, 6.6.2003, Reclaim the City - tahattomia reaktioita ja harkintaa
Naamio levitettynä naisen kasvoille.
Mutanaamiohoidosta nauttiva mies.
**Naamio** tai **kasvonaamio** on kosmetiikassa kasvoille levitettävä aineyhdiste, jonka päätarkoitus on kasvojen ihon hoito. Naamio levitetään usein voiteena kosmeettisen hoidon päätteeksi noin 15–30 minuutiksi.

Naamiot voidaan jakaa hoitaviin naamioihin ja kauneusnaamioihin. Hoitavilla naamioilla on syvä ja pitkäaikainen vaikutus. Ne voidaan jakaa plastisiin eli muotoileviin naamioihin, biologisiin naamioihin ja puhdistaviin naamioihin. Plastinen naamio levitetään kasvoille lämpimänä. Kun se kylmenee, se kovettuu ja muodostaa iholle kalvon, joka estää kasvolihaksia toimimasta. Tämän tavoitteena on rentouttaa ilmelihaksia, parantaa pintaverenkiertoa ja aineiden imeytymistä sekä supistaa ihohuokosia. Plastisia naamioita ovat esimerkiksi vaha- ja parafiininaamiot, savinaamiot, geelimäiset kasvisuutepohjaiset naamiot sekä kipsinaamiot.

Biologinen naamio sisältää rasva-aineita ja kasviuutteita, joiden tarkoitus on elvyttää ihon toimintoja ja kosteuttaa ihoa. Biologiset naamiot ovat usein voidemaisia ja hyytelömäisiä. Niihin kuuluvat esimerkiksi kasviuute- ja yrttinaamiot, hedelmänaamiot, merilevänaamiot, lesitiininaamiot, happinaamiot, kuitunaamiot, couperosanaamiot, öljynaamiot, oluthiivanaamiot sekä bioaktiivisia tehoaineita ja kosteustekijöitä sisältävät naamiot.

Puhdistavalla naamiolla liuotetaan sarveistuneita soluja, poistetaan ihoon kertyneitä kuona-aineita sekä normalisoidaan talineritystä. Puhdistavia naamioita ovat esimerkiksi happinaamiot, parafiininaamiot, kuorivat naamiot, aromaattisia uutteita sisältävät naamiot, savinaamiot, turvenaamiot sekä oluthiivanaamiot.

Kauneusnaamioiden vaikutus on pinnallisempi kuin hoitavien naamioiden. Niillä pyritään esimerkiksi parantamaan ihon väriä, supistamaan huokosia, kosteuttamaan, virkistämään, silottamaan ryppyjä, rauhoittamaan sekä kiinnittämään ehostuksen.

Naamio poistetaan iholta useimmiten haalealla vedellä ja kylmällä huuhtelulla. Jotkin naamiot voidaan vain pyyhkiä iholta. Naamion poiston jälkeen ihoa voidaan vielä virkistää kasvovedellä ja levittää sille hoitovoidetta.

Naamiohoitoja tehdään kauneushoitoloissa, mutta niitä on saatavilla myös kotikäyttöön. Voidemaista naamiota käytetään 1–3 kertaa viikossa ja kovettuvaa 1–2 kertaa. Hoitolassa eri kasvojen osille käytetään usein erilaisia naamioita.

Lähteet
-------

* Nuotio, Una: *Kerro, kerro kuvastin: kauneudenhoidon käsikirja*. Otava, 2012. ISBN 978-951-1-18076-0.

### Viitteet

1. ↑  Nuotio 2012, s. 113.
2. ↑  Nuotio 2012, s. 115–116.
3. ↑  Nuotio 2012, s. 116–117.
4. ↑  Nuotio 2012, s. 117.
5. ↑  Nuotio 2012, s. 117–118.
6. ↑  Nuotio 2012, s. 119.
7. ↑  Nuotio 2012, s. 118.