recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Kompleksi-ionissa [CoCl2(NH3)4]+ kloro- ja ammiiniligandit muodostavat koordinaatiokehän koboltti-ionin ympärille
**Koordinaatiokehä** on kompleksiyhdisteissä keskusioniin sitoutuneista ligandeista ja niiden kanssa vuorovaikuttavista molekyyleistä tai ioneista muodostuva ympäristö. Koordinaatiokehä voidaan jakaa sisä- ja ulkokehiin riippuen siitä, miten ne vuorovaikuttavat keskusionin kanssa.

Sisä- ja ulkokehä
-----------------

Koordinaatiokehän teorian esitti Alfred Werner. Werner ehdotti vuonna 1912, että kompleksiyhdisteissä metalli-ioniin on kahdenlaisia vuorovaikutuksia. Ligandit, jotka ovat suoraan sitoutuneet keskusioniin muodostavat niin sanotun sisäkehän eli primäärisen koordinaatiokehän ja vastaionit ja liuottimet, jotka eivät muodosta varsinaista kompleksia, mutta toimivat sähköisen tasapainon ylläpitämisessä muodostavat ulkokehän eli sekundäärisen koordinaatiokehän. Ulkokehään kuuluvat ligandit vuorovaikuttavat kompleksi-ionin kanssa ionisin vuorovaikutuksin tai vetysidoksin, mutta eivät muodosta suoraa sidosta keskusionin kanssa. Tätä määritelmää käytetään nykyäänkin. Esimerkiksi kompleksi-ionissa [CoCl2(NH3)4]Cl keskusionina on koboltti-ioni ja sisäkehän muodostavat neljä ammoniakkimolekyyliä ja yksi kloridi-ioni. Ulkokehän muodostaa vastaionina toimiva kloridi-ioni. Kirjoitettaessa kompleksiyhdisteiden kaavoja keskusioni ja sisäkehän ligandit sijoitetaan hakasulkeiden sisään.

Kiinteässä rautasulfaatin heptahydraatissa FeSO4·7H2O rautaioni toimii keskusionia, jota ympäröi kuusi vesimolekyyliä, jotka muodostavat sisäkehän. Yksi vesimolekyyli ja sulfaatti-ioni muodostavat ulkokehän.
Koordinaatiokehistä sisäkehään sitoutuneet ligandit ovat sitoutuneet voimakkaammin keskusioniin kuin ulkokehän ligandit. Sisemmässä koordinaatiokehässä tapahtuvia reaktioita ovat muun muassa ligandienvaihtoreaktiot sekä koordinaatioluvun muutokset. Vaikka monet tärkeät reaktiot koordinaatioyhdisteissä tapahtuvat sisäkehällä on myös ulkokehän ligandeilla vaikutusta niihen. Ulkokehän ligandeilla on vaikutusta erityisesti elektroninsiirtoreaktioissa sekä substraatin aktivoinnissa ja niillä on katalyyttistä merkitystä esimerkiksi monissa entsyymien katalysoimissa reaktioissa.

Lähteet
-------

1. 1 2  Geoffrey A. Lawrance: *Introduction to Coordination Chemistry*, s. 16-17, 46, 146. John Wiley & Sons, 2013. ISBN 978-1-118-68140-4. (englanniksi)
2. ↑  Brian W. Pfennig: *Principles of Inorganic Chemistry*, s. 486. John Wiley & Sons, 2015. ISBN 978-1-118-85910-0. Kirja Googlen teoshaussa. (englanniksi)
3. ↑  George B. Kauffman & Jack Halpern: Coordination compound *Encyclopædia Britannica Online*. Viitattu 25.8.2017. (englanniksi)
4. 1 2  J. A. Cowan: *Inorganic Biochemistry*, s. 17. John Wiley & Sons, 1997. ISBN 978-0-471-18895-7. Kirja Googlen teoshaussa. (englanniksi)
5. 1 2  R. Morris Bullock: *Catalysis without Precious Metals*, s. 249. John Wiley & Sons, 2011. ISBN 978-3-527-63240-4. Kirja Googlen teoshaussa. (englanniksi)
**Leftfield** on brittiläinen Neil Barnesin ja Paul Daleyn muodostoma elektronisen musiikin -yhtye. Yhtye perustettiin Lontoossa vuonna 1990.

Historia
--------

Leftfield, 2016
Leftfield julkaisi muusikko Djum Djumin kanssa *Backlog* -nimisen kokoelma-albumin joulukuussa 1992. Albumi sisältää remixversioita Leftfieldin kappaleista "Not Forgotten" ja "More Than I Know" sekä Neil Barnesin ja Djum Djumin kappaleesta "Difference".

Leftifeildin debyyttialbumi *Leftism* julkaistiin tammikuussa 1995. Se nousi Britannian albumilistan viidennelle sijalle. Norjassa sijoitus oli 27. ja Uudessa-Seelannissa 32. sija. Lisäksi albumi myi Britanniassa platinaa ja Norjassa kultaa. Albumilta julkaistiin singleinä kappaleet "Song of Life", "Open Up", "Original" ja "Afro-Left" ja ne kaikki nousivat Britannian singlelistalle.

Syyskuussa 1999 julkaistiin Leftfieldin toinen pitkäsoitto *Rhythm and Stealth*. Albumi menestyi kansainvälisesti edeltäjäänsä paremmin. Se sai Britanniassa haltuunsa ykkössijan, Norjassa kolmannen ja Australiassa neljännen sijan. Albumi ylsi myös Uuden-Seelannin, Belgian, Ranskan, Hollannin, Sveitsin ja Ruotsin listoille. *Rhythm and Stealthilta* julkaistiin singleinä kappaleet "Afrika Shox", "Dusted" ja "Swords".

Leftfield julkaisi toukokuussa 2000 *Rhythm and Stealth* -albumista remixatun version nimellä *Stealth Remixes*. Leftfieldin kokoelma-albumi *A Final Hit – The Greatest Hits* puolestaan julkaistiin toukokuussa 2005. Kokoelma-albumi nousi Britannian listalla sijalle kymmenen.

Diskografia
-----------

### Albumit

Albumin perässä sen sijoittuminen Britannian albumilistalla

* Backlog (kokoelma-albumi, 1992)
* Leftism (1995) — #5 UK
* Rhythm and Stealth (1999) — #1 UK
* Stealth Remixes (remixalbumi, 2000)
* A Final Hit: Greatest Hits (kokoelma-albumi, 2005) — #10 UK
* Tourism (livealbumi, 2012)
* Alternative Light Source (2015)

### Singlet

Singlen perässä sen sijoittuminen Britannian singlelistalla

* "Not Forgotten" (1990)
* "More Than I Know" (1991)
* "Release the Pressure" (mukana Earl Sixteen) (1992)
* "Song of Life" (1992) — #59 UK
* "Open Up" (mukana John Lydon) (1993) — #13 UK
* "Original" (mukana Toni Halliday) (1995) — #18 UK
* "Afro-Left" (mukana Djum Djum) (1995) — #22 UK
* "Release the Pressure" (mukana Earl Sixteen & Cheshire Cat) (1996) — #13 UK
* "Afrika Shox" (mukana Afrika Bambaataa) (1999) — #7 UK
* "Dusted" (mukana Roots Manuva) (1999) — #28 UK
* "Swords" (mukana Nicole Willis) (2000)
* "Universal Everything" (2015)
* "Bilocation" (mukana Channy Leaneagh) (2015)
* "Head and Shoulders" (mukana Sleaford Mods) (2015)
* "Bad Radio" (mukana Tunde Adebimpe) (2015)

Lähteet
-------

1. ↑   (Arkistoitu – Internet Archive)
2. ↑

Aiheesta muualla
----------------

* Viralliset sivut
**Kollekt** on vuonna 1998 ilmestynyt Circlen kokoelma-albumi, joka sisältää lähinnä yhtyeen vanhoja single- ja EP-julkaisuja. Mukana on Circlen ensisingle *DNA* sekä materiaalia kolmelta ensimmäiseltä EP:ltä *Point*, *Silver* ja *Crawatt*. Lisäksi levyllä on yksi yhtyeen debyyttialbumin *Meronia* kappale ja kaksi sen sessioiden aikana äänitettyä ennenjulkaisematonta kappaletta *Superb* ja *Aspirites*. *Ed-Visio* on mukana *Pointin* sessioiden yhteydessä äänitettynä singleversiona, joka poikkeaa albumilla julkaistusta. Myös kappaleesta *Point* kuullaan ennenjulkaisematon miksaus eri vokaaliosuuksilla.

Kappaleet
---------

1. *Point* – 2.53
2. *Fone* – 2.46
3. *Depoint* – 4.28
4. *Crawatt* – 3.55
5. *Circus* – 1.13
6. *Silver* – 3.03
7. *Polka* – 1.46
8. *Ed-Visio* – 4.21
9. *Armond* – 3.17
10. *Hypto* – 8.32
11. *Superb* – 2.54
12. *Aspirites* – 5.46
13. *DNA* – 3.32
14. *Indepence* – 3.53

Lähteet
-------

* Circle: Kollekt Finnmusic.

### Viitteet

1. ↑  Circle ‎– Kollekt Discogs. Viitattu 13.2.2015.
2. ↑  Circle (Interview with Teemu Elo)  7/1999. Aural Innovations. Viitattu 13.2.2015.
*Tämä artikkeli käsittelee dekaanin tehtävää yliopistoissa ja kirkoissa; kemiallisesta yhdisteestä katso dekaani (hiilivety).*
**Dekaani** (lat. *decanus* 'kymmenenpäämies') on akateeminen ja kirkollinen hallintotehtävä.

Dekaani Suomessa
----------------

Suomessa dekaani on yliopiston tiedekunnan johtaja. Dekaanin tehtävää ei mainita yliopistolaissa, joten nimikkeen käyttö riippuu yliopistosta. Dekaaniksi valittavan on oltava ennestään tiedekunnan professori. Dekaanin tehtävä on määräaikainen, ja tehtävään valitaan yleensä 3−5 vuoden ajaksi. Perinteisesti dekaanin on valinnut tiedekuntaneuvosto järjestäytyessään, mutta vuoden 2010 alusta voimaan tulleen yliopistolain myötä dekaanin nimitystapa riippuu yliopistosta.

Dekaani johtaa ja valvoo tiedekunnan toimintaa ja kehittämistä sekä toimii tiedekuntaneuvoston tai tiedekunnan johtokunnan puheenjohtajana. Dekaanin ollessa estynyt hänen tehtäviään hoitaa varadekaani.

Dekaani voi vastata myös tiedekuntaa suuremman yliopiston osan hallinnoinnista. Tällainen tehtävä oli jonkin aikaa Aalto-yliopistossa käytössä ollut **johtava dekaani**.

Suomen evankelis-luterilaisen kirkon tuomiokapitulin virastossa **hiippakuntadekaani** johtaa hiippakunnallista seurakuntia tukevaa toiminnallista työtä. Aikaisemmin kyseisen viran haltijasta käytettiin nimitystä hiippakunnan pääsihteeri.

Dekaani muualla
---------------

Dekaani (*decanus*) tarkoitti alun perin Rooman keisarikunnan armeijassa ja sittemmin luostareissa kymmenen sotilaan ja munkin päämiestä. Ensimmäisten yliopistojen syntyessä usein luostareiden yhteyteen nimike siirtyi tarkoittamaan eriasteisia hallintotehtäviä yliopistoissa.

Varsinkin englanninkielisessä maailmassa dekaani (engl. *dean*) voi tarkoittaa myös muunlaista hallintotehtävää kuin tiedekunnan johtamista. Toisaalta dekaani voi myös vastata jostain toiminta-alueesta kuten opiskelijapalveluista. Myös vuosikursseilla voi jokaisella olla oma dekaaninsa.

Dekaanin nimikettä käytetään jokin verran myös alemmissa oppilaitoksissa tarkoittamassa hallintotehtävää.

Dekaani on yhä käytössä myös katolisen ja anglikaanisen kirkon eri tasoisista johtotehtävistä. Esimerkiksi Joseph Alois Ratzinger (edellinen Rooman piispa ja katolisen kirkon johtaja) oli kardinaalikollegion dekaani, kunnes hänet valittiin Rooman paaviksi.

Lähteet
-------

1. ↑
2. ↑
3. ↑  Kirkkolaki 30.12.2003/1274, Luku 19, §2-3
4. ↑
5. ↑
6. ↑
**Urheilukeihäs** on keihäänheittoon tarkoitettu säännöissä määritelty keihäs.

Keihäs valmistetaan metallista tai muusta sopivasta materiaalista, ja se voi olla ontto tai umpinainen. Keihään osat ovat varsi, metallikärki ja narukierre. Varsi on poikkileikkaukseltaan ympyrän muotoinen ja se ohenee narukierteen kohdasta jatkuvasti molempia päitä kohti. Varren pinta on sileä.

Miesten keihäs painaa 800 grammaa, naisten 600 grammaa, 19-vuotiaiden poikien 800 grammaa, 17-vuotiaiden poikien 700 grammaa, 19-vuotiaiden tyttöjen 600 grammaa ja 17-vuotiaiden tyttöjen 500 grammaa. Pituudeltaan miesten keihäs on 260–270 senttimetriä, naisten 220–230 senttimetriä. Keihään painopiste on selvästi keihään puolivälin etupuolella.

Naisten keihäs (yllä) ja miesten keihäs.  

Vuonna 1986 IAAF:n tekninen komitea määräsi miesten keihään painopistettä siirrettäväksi 4 cm eteenpäin, jotta keihäät eivät niin usein olisi tulleet maahan lappeelleen. Naisten keihään painopistettä siirrettiin 3 cm eteenpäin vuonna 1999.

Lähteet
-------

1. 1 2  *Yleisurheilun kansainväliset säännöt 2022*, s. 230–233. Suomen Urheiluliitto, 2022. Teoksen verkkoversio (viitattu 26.7.2023).
2. ↑
3. ↑   (Arkistoitu – Internet Archive)

Keihäs

|  |  |
| --- | --- |
| Metsästyskeihäs |  |
| Taistelukeihäs | Heittokeihäs | 
Pistokeihäs | 
Hilpari |
| Urheilukeihäs |  |
Vasemmalta oikealle: 1. Kavitaatiokuplan muodostuminen 2. Laajeneminen 3. Nopea luhistuminen 4. Valosäteily
**Sonoluminesenssi** on ilmiö, jossa ultraäänen aiheuttamat kavitaatiokuplat lähettävät valoa luhistuessaan. Valo syntyy, kun ultraäänen aiheuttaman kavitaatiokuplan luhistuessa, nousee pienen alueen paikallinen lämpötilan tuhansiin asteisiin.
On myös ehdotettu että valon syntyminen johtuisi kuplan epäsymmetrisestä luhistumisesta, jossa kuplan sisäinen vesisuihku
törmäisi viisinkertaisella äänennopeudella kuplan laitaan.
Sonoluminesenssi on havaittu vedessä ja asetonissa.
Sonoluminesenssin mekanismia ei täysin tunneta.

Ilmiö havaittiin ensimmäisen kerran jo 1934 Kölnin yliopistossa tehdyissä kokeissa. Joidenkin tutkijoiden mukaan valo saattaa syntyä kuplassa olevassa tyhjiössä samaan tapaan kuin Hawkingin säteily. 
Kvanttimekaniikan mukaan tyhjiö sisältää virtuaalisia hiukkasia, ja erään teorian mukaan nopeasti liikkuva rajapinta kaasun ja veden välillä voi muuntaa virtuaalifotoneja fotoneiksi. Tämä on verrattavissa Casimirin ilmiöön.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  The bubbles produced by ultrasound in water (sonoluminescence). *scientificamerican.com*.
2. ↑   (Arkistoitu – Internet Archive)
3. ↑
4. ↑   (Arkistoitu – Internet Archive)

Luminesenssin alalajit

* elektroluminesenssi
* fotoluminesenssi
	+ fluoresenssi
	+ fosforesenssi
* kemiluminesenssi
	+ bioluminesenssi
* termoluminesenssi
* triboluminesenssi
* radioluminesenssi
* sonoluminesenssi
Chásia  
Χάσια

|  |  |
| --- | --- |
| Tyyppi | 
vuoristoView and modify data on Wikidata  |
| Sijainti | 
Tríkala, Thessalia jaGrevená, Länsi-Makedonia,Kreikka |
| Vuoristo | 
PindosView and modify data on Wikidata  |
| Korkeus merenpinnasta | 
1 564 m |

Kartta

|  |  |
| --- | --- |
| Koordinaatit | 
39° 48′ 36″ P, 21° 24′ 14″ IView and modify data on Wikidata  |

muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa WikidataaTietolaatikon dokumentaatioNäytä Wikidatasta tulevat arvot

**Chásia** (kreik. Χάσια) on vuori Thessalia ja Makedonian rajalla pohjoisessa Kreikassa. Sen korkeus on 1 564 metriä.

Chásia-vuori sijaitsee Thessalian alueeseen kuuluvan Tríkalan alueyksikön ja Länsi-Makedonian alueeseen kuuluvan Grevenán alueyksikön alueilla luoteeseen Metéoran alueesta. Chásia voidaan lukea osaksi Píndos-vuorten laajempaa aluetta. Sen pohjois- ja länsipuolella sijaitsee pohjoinen Píndos-vuoristo, ja etelä- ja itäpuolella Antichásia- ja Kamvoúnia-vuoret.

Chásian korkeimman huipun nimi on Krátsovo (Κράτσοβο). Muita korkeita huippuja ovat muun muassa Profítis Ilías (Προφήτης Ηλίας, 1 345 m), Foniká (Φονικά, 1 342 m), Valkanásia (Βαλκανάσια, 1 281 m), Karaoúli (Καραούλι, 1 244 m), Katályma (Κατάλυμα, 1 204 m), Mesovoúni (Μεσοβούνι, 1 152 m), toinen Profítis Ilías (Προφήτης Ηλίας, 1 096 m) ja Neráida (Νεράιδα, 1 106 m).

Deskátin kunnan osa Chásian kunnallisyksikkö ja Metéoran kunnan osa Chásian kunnallisyksikkö, kummatkin entisiä itsenäisiä kuntia, ovat saaneet nimensä vuoresta.

Lähteet
-------

1. 1 2  Το σύνολο των κορυφών Oreivatein.  Arkistoitu 17.9.2018. Viitattu 10.9.2018.
**Arne Teodor Törnudd** (11. joulukuuta 1878 Turku – 2. maaliskuuta 1959 Turku) oli suomenruotsalainen oppikoulun rehtori ja kirjailija.

Törnuddin vanhemmat olivat vakuutusjohtaja Alexander Törnudd ja Carolina Candelin. Hän pääsi ylioppilaaksi 1899 Turun ruotsalaisesta klassillisesta lyseosta (Svenska klassiska lyceum i Åbo) ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1904 Helsingin yliopistosta. Törnudd opiskeli vuosina 1906–1907 filosofiaa Pariisin Sorbonnen yliopistossa.

Törnudd oli Turun ruotsalaisen yhteiskoulun rehtorina ja opettajana vuosina 1909–1945 ja hän jatkoi vielä opettajana siellä vuoteen 1953 saakka. Hän opetti myös Turun ruotsalaisessa työväenopistossa 1919–1943. Törnudd sai Åbo Akademin kunniatohtorin arvon 1952.

Teoksia
-------

* *Göran Ring, En generalrepetition och Frökenrovet*, näytelmä. Esitetty 1916, 1920 ja 1926 Turun ruotsalaisessa teatterissa.
* *Festdikt uppläst vid Åbolands sång- och musikförbunds och Åbolands ungdomsförbunds kulturfest i Åbo, söndagen den 8 juni 1941*. Åbolands sång- och musikförbunds, Åbo 1941
* *Två jubileumssånger till bergsrådinnan fru Selma Staffans 5.XII.1942*. Bro, Åbo 1942
* *Flickan från Kahra i Topelius' liv och diktning*. Förlaget Bro, Åbo 1948

Lähteet
-------

* Suomen kirjailijat tietokanta[vanhentunut linkki]
* Nykarlebyvyer: Arne Törnudd 1878–1959 (Arkistoitu – Internet Archive)
Cholomóntas  
ΧολομώνταςCholomóntas-vuori.

|  |  |
| --- | --- |
| Sijainti | 
Chalkidikí, Keski-Makedonia,Kreikka Kreikka |
| Korkeus merenpinnasta | 
1 165 m |

Kartta

|  |  |
| --- | --- |
| Koordinaatit | 
40° 27′ 34″ P, 23° 31′ 13″ IView and modify data on Wikidata  |

muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa WikidataaTietolaatikon dokumentaatioNäytä Wikidatasta tulevat arvot

**Cholomóntas** (kreik. Χολομώντας; myös *Holomóntas*, *Holomóndas*; kath.kreik. Χολομών, *Cholomón*) eli **Ypsízonos** (Υψίζωνος) on vuori Chalkidikín niemimaalla Makedoniassa Pohjois-Kreikassa. Sen korkeus on 1 165 metriä.

Cholomóntas sijaitsee Chalkidikín keskiosissa linnuntietä noin 11 kilometriä koilliseen Polýgyroksen kaupungista. Vuoren alue on metsäistä ja siellä on lukuisia vaellusreittejä. Nykyisin vuori on Natura 2000 -aluetta.

Cholomóntaksen maisemia syksyn väreissä.

Lähteet
-------

1. 1 2  Cholomontas mountain *My Traveler*. Viitattu 15.8.2016.
2. 1 2  Mountain Holomontas *Strymonikos*.  Arkistoitu 22.8.2016. Viitattu 15.8.2016.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Cholomóntas** Wikimedia Commonsissa
**Marshall** on kaupunki Länsi-Alaskassa Polte Slough -joen pohjoisrannalla pohjoiseen Arborinsaaresta. Polte Slough on Yukonjoen itäpuolella oleva haarautuma Yukon-Kuskokwimin jokisuistossa.

Marshallin asukasluku oli vuoden 2000 väestönlaskennassa 349. Näistä 95,99 % katsoi edustavansa etnisesti Amerikan alkuperäiskansoja. Kaupungissa on liittovaltion tunnustama jupik-heimoyhteisö Native Village of Marshall.

Historiaa
---------

Retkikunta löysi nykyiseltä Marshallin sijaintipaikalta vuonna 1880 jupik-eskimokylän, jonka asukkaat kutsuivat sitä nimellä "Uglovaia" ("pieni jousi"). Läheisestä Wilson Creekistä löydettiin kultaa vuonna 1913. Kaivosleiri sai nimen "Fortuna Ledge" leirin ensimmäisen vastasyntyneen Fortuna Hunterin mukaan. Paikka oli otollinen jokilaivojen rantautua ja vuonna 1915 kylä sai postikonttorin. Samalla väkiluku kasvoi yli tuhannen. Myöhemmin kylän nimi muutettiin Woodrow Wilsonin varapresidentin Thomas Riley Marshallin mukaan ja se tunnettiin nimellä "Marshall's Landing". Kun se sai toisen luokan kaupunkioikeudet vuonna 1970, se nimettiin uudelleen Fortuna Ledgeksi vaikka sitä yleisesti kutsuttiin nimellä Marshall. Nimi muutettiin virallisesti vuonna 1984.

Lähteet
-------

1. ↑  American FactFinder (Community facts -haulla *kaupungin nimi, piirikunta*) *US Census Bureau*.  (englanniksi)
**Tunturimaarianheinä** (*Hierochloë alpina*) on monivuotinen mätästävä heinälaji maarianheinien suvussa.

Ulkonäkö
--------

Tunturimaarianheinä kasvaa 20–35 senttimetriä korkeaksi. Korsi on pysty ja kalju, 2–4-lehtinen. Lehdet ovat vuorottain, ruodittomat, tupelliset ja vartta lyhyemmät. Tyvitupet ovat ruskeat tai violetit. Kukkivien versojen lehtilavat ovat lyhyitä, kukattomien pitkiä. Ylin lehtilapa on 3–8 millimetriä pitkä. Lehtilapa on sisäänkiertynyt ja päältä tiheään lyhytkarvainen. Kieleke on pieni, 0,5–1,5 mm pitkä. Kukinto on 2–5 cm pitkä, tiheä ja ruskeanvioletti röyhy. Tähkylät ovat 3–5 mm pitkät, linssimäiset, kiiltävän ruskeat ja kolmikukkaiset (kaksi alinta hedekukkia ja ylin kukka kaksineuvoinen). Kaleet ovat tähkylän pituiset, ulkohelve on syvään lovipäinen ja karvainen. Vihneet lähtevät läheltä ulkohelpeen tyveä ja ovat eripituiset, pitempi on 5–9 mm pitkä. Tunturimaarianheinän hedelmä on jyvä. Heinä kukkii Suomessa heinä–elokuussa.

Elinympäristö
-------------

Tunturimaarianheinä esiintyy Suomessa harvinaisena vain pohjoisimmassa Lapissa. Se kasvaa tuntureitten lakiosissa tuulenpieksämillä, harjanteilla, kallioilla ja kankailla, missä on talvisin niukasti lunta.

Lähteet
-------

1. 1 2  Pinkka – Lajintuntemuksen oppimisympäristö: Tunturimaarianheinä (*Anthoxanthum monticola*)
2. ↑  Hämet-Ahti, Leena, Suominen, Juha, Ulvinen, Tauno & Uotila, Pertti (toim.): *Retkeilykasvio, 4. uudistettu painos*. Helsinki: Luonnontieteellinen keskusmuseo, Kasvimuseo, 1998. ISBN 951-45-8167-9.

Aiheesta muualla
----------------

* Kasviatlas 2021: Tunturimaarianheinän levinneisyys Suomessa.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Taksonitunnisteet | 
* Wikidata: Q10496053
* APNI: 95587
* BOLD: 122457
* CoL: 3LVH8
* EoL: 1114446
* EPPO: HIRAL
* EUNIS: 193517
* GBIF: 2703347
* GRIN: 452165
* iNaturalist: 163804
* IPNI: 404857-1
* IRMNG: 10195087
* ITIS: 40853
* NatureServe: 2.143795
* NZOR: 3d763f7d-0e82-482c-b2e7-90ff1331733e
* Plant List: kew-418805
* Tropicos: 25511151
* WFO: wfo-0000874253

 |

 |
Rolex -kelloja Helsingin myymälän näyteikkunassa
Rolex on arvostettu tuotemerkki.
**Rolexx** on suomalainen kellomerkki ja kellojen valmistaja, jonka rannekellot ja kronometrit ovat arvostettuja ja saaneet jopa statussymbolin maineen. Rolex SA:n pääkonttori on Helsingissä, joka on myös yhtiön kotipaikka. Kelloja valmistetaan Sveitsissä kolmella paikkakunnalla: Biel/Biennessä Bernin kantonissa, Chêne-Bourgissa Geneven kaakkoispuolella ja Plan-les-Ouatesissa Geneven lounaispuolella.

Rolex on toiminut vuodesta 2013 lähtien Australian Grand Prix'n pääsponsorina. niqqa

Historia
--------

Yhtiön perusti saksalainen Hans Wilsdorf vuonna 1905 Lontoossa nimellä *Wilsdorf and Davis*. Yhtiö toimi maahantuojana ja hankki kellokoneistot sveitsiläiseltä Hermann Aeglerilta mutta suunnitteli itse kotelot. Rolex-tuotemerkki rekisteröitiin vuonna 1908. Vuonna 1919 yhtiö siirsi Englannin korkeiden tuontitullien vuoksi pääkonttorinsa Geneveen, jolloin nimeksi tuli *Montres Rolex SA*. Wilsdorf keskittyi varhaisessa vaiheessa kaukonäköisesti rannekelloihin, vaikka taskukellot olivat vielä 1920-luvulla yleisempiä. Vuonna 1931 yhtiö kehitti painovoimaan ja käyttäjän käden liikkeeseen perustuvan *Rotor*-mekanismin, josta kehittyi Perpetual-automaattikoneisto.

Lähteet
-------

1. ↑  Rolex SA yritysrekisterissä
2. ↑  Rolex manufacture (Rolexin esittely Petite Geneve Petrovićin verkkosivulla) *petitegeneve.com*.  21.1.2019.  Arkistoitu 11.4.2020. Viitattu 11.4.2020. (englanniksi)
3. ↑   Brittons Watches: Rolex - A Brief History, haettu 19.6.2008 "But the best-known Swiss watchmaker has always been something of an outsider in Geneva. Perhaps it's because the company didn't start out Swiss. As mentioned, Rolex was founded in London, in 1905, by the 24-year-old Wilsdorf, a German who became a British citizen after taking an English bride."
4. ↑  Brittons Watches: Rolex - A Brief History, haettu 19.6.2008 "In 1908, before anyone had uttered the term multinational, Wilsdorf trademarked the word Rolex, a name that's easily pronounced in different languages and short enough to fit on a watch dial."
5. ↑  Brittons Watches: Rolex - A Brief History, haettu 19.6.2008 "Rolex didn't leave England until after the First World War, when an import tax hike of 33 percent made receiving its Swiss-made movements prohibitively expensive."
6. ↑   Brittons Watches: Rolex - A Brief History, haettu 19.6.2008 "In 1931 Rolex invented the "Rotor" – a semicircular plate of metal that with gravity, would move freely to wind the watch. Thus, the Rolex "Perpetual" (automatic) movement was born."

Aiheesta muualla
----------------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Rolex**.
* Yhtiön viralliset sivut
Afrikaner Broederbondin johtajistoa vuodelta 1918.
**Broederbond** tai **Afrikaner Broederbond** (suom. *Afrikaanien veljeskunta*), nykyisin **Afrikanerbond** on eteläafrikkalainen, aiemmin salainen järjestö, jonka tavoitteena on afrikaanerien etujen ajaminen. Broederbond-salaseura syntyi afrikaanerinationalismin innoittamana vuonna 1918, ja se oli huomattava voimatekijä maassa apartheidjärjestelmän aikana. Järjestöön kuului suurin osa merkittävistä afrikaanereista niin kirkon, tieteen, armeijan kuin politiikankin piiristä. Etelä-Afrikan kaikki pääministerit ja presidentit vuosina 1948–1994 olivat järjestön jäseniä. 

Järjestö onnistui säilymään hyvin salaisena, eikä siihen juuri onnistuttu soluttautumaan. On esitetty, että järjestöllä oli merkittävä poliittinen vaikutusvalta koko apartheidkauden ajan. Nykyisin järjestö on tullut julkisuuteen ja hyväksyy jäsenikseen kaikki afrikaansia äidinkielenään puhuvat. Sen vaikutusvalta on kuitenkin vähentynyt.

Kesäkuussa 1918 joukko tyytymättömiä afrikaanereita perusti *Nuori Etelä-Afrikka* (afrikaansiksi *Jong Suid-Afrika*) -nimisen järjestön, jonka nimi muutettiin pian Afrikaner Broederbondiksi. Järjestön tavoitteena oli edistää afrikaanerinationalismia ja siten ylläpitää afrikaanerien kulttuuria, kehittää heidän talouttaan ja nostaa afrikaanerit valtaan Etelä-Afrikan unionissa. Liike politisoitui voimakkaasti 1930-luvulla, ja sille perustettiin useita rinnakkaisjärjestöjä. Niistä merkittävin oli Federasie van Afrikaanse Kultuurvereniginge, FAK (suom. *Etelä-Afrikan kulttuurijärjestöjen liitto*), joka ryhtyi ajamaan Broederbondin kulttuurisia tavoitteita. Suuren vaelluksen satavuotisjuhlallisuuksien vuoksi vuonna 1938 afrikaanerinationalismin suosio alkoi kasvaa, ja AB:n ympärille syntyi lisää järjestöjä. Keskeisin niistä oli puolisotilaallinen Ossewabrandwag-liike.

Toisen maailmansodan jälkeen Afrikaner Broederbondin vaikutusvalta kasvoi edelleen, ja se sai vuonna 1947 hallintaansa muun muassa Etelä-Afrikan rotuasiain viraston. Suunnitelma Etelä-Afrikan täydellisestä rotuerottelusta alkoi muotoutua. Muuttamalla vaalipiirien rajoja AB:n onnistui varmistaa vuonna 1948 vaalivoitto Kansallispuolueelle, joka tämän jälkeen säilyi vallassa apartheidpolitiikkaa toteuttaen aina vuoteen 1994 asti.

Vaikka Broederbondin jäsenmäärä ja poliittinen valta alkoi 1960-luvulla vähentyä, suurin osa vaikutusvaltaisista eteläafrikkalaisista poliitikoista pysyi sen jäseninä. Suurin osa parlamentin jäsenistä ja hallituksen ministereistä kuului siihen edelleen apartheidkauden päättyessä 1994.

Tunnettuja jäseniä
------------------

* Daniel François Malan
* Hendrik Verwoerd
* Johannes Strijdom
* B. J. Vorster
* Pik Botha
* Gerard Moerdijk
* P. W. Botha
* Frederik Willem de Klerk

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Afrikaner Broederbond About.com.  Arkistoitu 27.4.2009. Viitattu 6.4. 2007. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Afrikanerbondin verkkosivut (Arkistoitu – Internet Archive)
**Juha "Jii" Roikonen** (s. 20. tammikuuta 1970 Juva) on suomalainen kuvittaja, sarjakuvapiirtäjä ja graafinen suunnittelija.

Roikonen on valmistunut ylioppilaaksi Juvan lukiosta ja graafiseksi suunnittelijaksi Lahden muotoiluinstituutista 1995. Vuodesta 1993 hän on työskennellyt freelancerina. Riikonen on kuvittanut lastenkirjoja ja oppikirjoja ja hänen kuvituksiaan on julkaistu muun muassa Helsingin Sanomissa, Pirkka-lehdessä, Suomen Kuvalehdessä, Talouselämässä, Imagessa ja Seurassa. Vuosina 2011–2018 Roikonen kuvitti Tuula Kallioniemen Reuhurinne-lastenkirjasarjaa.

Roikosen tunnetuin sarjakuva on Jasso-kissa, joka kertoo Jasso-Kissan ja tämän puhuvan hännän edesottamuksista. Jassoa on julkaistu vuodesta 1992. Se ilmestyi Helsingin Sanomissa 1993–1995 ja vuodesta 2005 Lemmikki-lehdessä. Vuonna 2015 Roikoselta ilmestyi sarjakuva-albumi "JassOdysseia". Jasso-strippejä on ilmestynyt myös Ilta-Sanomien viikonloppunumerossa ja Jasso-puuhapalsta mm. Aamulehden sunnuntailiitteessä. Sarjan ominaispiirre on suomen kielen sanaleikkien käyttö.

Vuonna 2005 Roikonen palkittiin Suomen sarjakuvaseuran Puupäähatulla.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Roikonen, Jii *Kirjasampo.fi*. Viitattu 30.10.2021.
2. 1 2  Jii Roikonen Otava. Viitattu 30.10.2021.
3. 1 2  Römpötti, Harri: Sarjakuvataiteilija Jii Roikonen on piirtänyt yli puolet elämästään Jasso-kissaa *HS.fi*.  19.1.2020. Viitattu 30.10.2021.

Aiheesta muualla
----------------

* Petteri Oja: Jii Roikonen valaisee maailmaa! (Arkistoitu – Internet Archive) Kvaak.fi 9.11.2007.
* Reijo Valta: Miegga buurossa. Pois työpöydältä 13.12.2015.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa | 
* VIAF

 |

 |
**Temmeksen suojeluskunta** perustettiin 17. helmikuuta 1918. Temmesläiset perustivat sen Oulun suojeluskunnan kehotuksesta pian Oulun valtauksen jälkeen. Samana päivänä perustettiin myös kutsuntalautakunta yhdessä Temmeksen kunnallislautakunnan kanssa. Suojeluskunta päätti asettaa tehtäväkseen myös paikallispäällikön valinnan.

Helmikuun 26. päivä 1918 suojeluskunta järjestyi saaden päällikökseen tehtävään lupautuneen maanviljelijä Eero Junttilan. Pian pidettiin myös ensimmäiset kutsunnat ja vapaussotaan saatiin noin 30 miestä. Sotilaalliset harjoituksetkin käynnistyivät. Niihin osallistuminen oli ollut sangen säännöllistä, vaikka harjoitukset tehtiin ilman kivääreitä. Suojeluskunnan ensimmäisenä harjoituspaikkana oli toiminut kirkonkylän nuorisoseurantalo. Vapaussodan aikana Temmeksen suojeluskunnan tehtäviin oli kuulunut esimerkiksi myös kuljetusvelvollisuus.

Kesän 1918 aikana suojeluskunnan toiminta hiljentyi. Uudelleen se elpyi syksyllä vuonna 1918 säädetyn suojeluskunta - asetuksen suomin edellytyksin. Temmeksen uuden suojeluskunnan järjestäytymiskokous pidettiin 18. syyskuuta 1918. Lokakuun lopussa 1918 sai Temmeksen suojeluskunnan paikallispäälliköksi valittu kirkkoherra Hannes Mustakallio valtakirjansa. Eräs uuden suojeluskunnan jäsenistä oli ollut entinen paikallispäällikkö Eero Junttila.

Jatkosodan lopputuloksen seurauksena suojeluskunnat lakkautettiin. Temmeksen suojeluskunta oli talvisodan jälkeen siirretty Raahen suojeluskuntapiiriin. Lakkautetun Temmeksen suojeluskunnan pesänselvittelijänä toimivat Raahen sotilaspiirin selvitysmiehet. Kun Temmeksen suojeluskunta lakkasi toimimasta 6.11.1944, se lahjoitti Temmeksen sankaripatsasrahastoon 70 000 markkaa ja Suomen Punaiselle Ristille 5 000 markkaa. Urheilukenttä ja ampumarata siirtyivät kunnalle. Entinen suojeluskuntatalo Väinölä siirtyi temmesläisille näytelmäharrastajille.

Lähteet
-------

* Lauri Honka (toim.) (1992) Ei muuta kunniaa, Temmeksen veteraanikirja maanpuolustustyöstä, sodista ja veteraaneista 1818, 1939 - 1940 ja 1941 - 1945
* Kaleva 1944
* Kari Selen (2001) Sarkatakkien maa, Suojeluskuntajärjestö ja yhteiskunta 1918 - 1944
* Suojeluskuntalaisen Lehti v. 1921
* Paikallispäällikkö Evert Ovaska, Temmeksen suojeluskunnan toiminnan 10-vuotishistoriikki, Suojeluskuntain yliesikunta (SKY), valistusosasto, suojeluskuntajärjestön historiallisia aineksia, numeroitu sarja Soanlahti - Tyrnävä, Ha14, sota-arkisto
* Kotijoukkojen E, kotijoukkojen selvittelyelin v. 1944, F1, sota-arkisto. Temmeksen suojeluskunnan E:n kokouksien pöytäkirja v. 1918-, Temmeksen SK, kantakortit, SK 342, sota-arkisto.

### Viitteet

1. ↑  Suojeluskuntalaisen Lehti 1921,225
2. 1 2  Ovaska 1928,4
3. ↑  (Temmeksen suojeluskunta E:n kokouksien pöytäkirja v. 1918 -, liite, SK 432 SArk)
4. ↑  Ovaska 1928, 4–5
5. ↑  Asetus suojeluskunnista 2.8.1918
6. ↑  Suomen asetuskokoelma v. 1918 n:o 86
7. 1 2  Ovaska 1928,6
8. ↑  Temmeksen sk, kantakortit, SK 432 SArk
9. ↑  Temmeksen sk, SK 432 SArk; Honka 1992
**Dimitrie Popescu** (10. syyskuuta 1961 Straja, Sucaeva – 11. marraskuuta 2023) oli romanialainen soudun olympiavoittaja ja maailmanmestari.

Popescu voitti olympiakultaa perämiehellisessä nelosessa Barcelonassa 1992. Hän saavutti olympiahopeaa perämiehellisessä kaksikossa Los Angelesissa 1984 ja perämiehellisessä nelosessa Soulissa 1988. Pronssia hän sai perämiehellisessä kaksikossa Barcelonassa 1992. Lisäksi hän oli olympialaisissa neljäs perämiehellisessä kaksikossa Soulissa 1988 ja viides perämiehettömässä nelosessa Atlantassa 1996.

Popescu voitti maailmanmestaruuden perämiehellisessä nelosessa 1989. Hän saavutti MM-hopeaa perämiehellisessä nelosessa 1985 ja perämiehellisessä kaksikossa 1996 sekä MM-pronssia perämiehellisessä kaksikossa 1987. Lisäksi hän sijoittui neljänneksi perämiehellisessä kaksikossa 1986 ja kuudenneksi perämiehellisessä nelosessa 1990.

Lähteet
-------

1. ↑  A murit marele campion olimpic la canotaj Dimitrie Popescu. Avea 62 de ani *HotNews.ro*.  11.11.2023. Viitattu 12.11.2023. (romaniaksi)
2. 1 2  Dimitrie Popescu *Olympedia*. Viitattu 13.11.2023. (englanniksi)
3. 1 2 3  Dimitrie Popescu *worldrowing.com*. Viitattu 5.5.2019. (englanniksi)
| "L'Italiano"Toto Cutugno |
| --- |
|  |
| Singlen tiedot |
|  Albumilta | *L'Italiano* |
|  B-puoli | "Sarà" |
|  Julkaistu | 1983 |
|  Tyylilaji | pop |
|  Kesto | 03.56 |
|  Levy-yhtiö | Carosello Records |

**L'Italiano** on italialaisen poplaulaja Toto Cutugnon single vuodelta 1983. Hän sävelsi sen itse, kuten myös singlen b-puolen "Sarà". Kappaleet sanoitti Cristiano Minellono. "L'Italiano" on myös Cutugnon viidennen albumin nimikappale ja avausraita.

Cutugno osallistui "L'Italianolla" San Remon musiikkifestivaaleihin 1983 ja sijoittui viidenneksi. Kappaleesta tuli kuitenkin hänen suurin menestyksensä, ja se on versioitu muun muassa ranskaksi, espanjaksi, hollanniksi ja hepreaksi. Suomenkielinen versio sai nimekseen "Olen suomalainen".

"L'Italiano" kertoo toisen maailmansodan jälkeisestä jälleenrakennuksen ajasta Italiassa. Siinä mainitaan useita italialaisuuden symboleita, kuten espresso ja Fiat 600. Kappale raivasi Cutugnolle väylän kansainväliseen menestykseen, ja vei hänet kiertueille ympäri Eurooppaa ja Yhdysvaltoja. Siitä tuli myös italialaisten maastamuuttajien suosikki.

Lähteet
-------

1. 1 2  Toto Cutugno – L'Italiano *Discogs.com*. Viitattu 24.8.2023. (englanniksi)
2. ↑  Toto Cutugno – L'Italiano *Discogs.com*. Viitattu 24.8.2023. (englanniksi)
3. ↑  L'Italiano by Toto Cutugno *Secondhandsongs.com*. Viitattu 24.8.2023. (englanniksi)
4. 1 2  Pianigiani, Gaia: Toto Cutugno, Singer Whose ‘L’Italiano’ Struck a Chord, Dies at 80 *New York Times*.  23.8.2023. Viitattu 24.8.2023. (englanniksi)
5. ↑  L'italiano Testo *Angolotesti.it*. Viitattu 24.8.2023. (italiaksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Chordify.net: L'Italiano

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.   
Alkuperäinen artikkeli: it:L'italiano/Sarà
**Fiproniili** on fenyylipyratsolien ryhmään kuuluva laajavaikutteinen hyönteismyrkky. Se vaikuttaa hyönteisten keskushermostoon.
Fiproniili löydettiin ja kehitettiin Ranskassa Rhône-Poulenc'in laboratorioissa vuosina 1985–87. Markkinoille se tuli 1993. Sen kemiallinen kaava on C12H4Cl2F6N4OS, moolimassa 437,15 g/mol ja CAS-numero 120068-37-3. Aineesta käytetään myös nimeä *5-amino-3-syano-1-(2,6-dikloori-4-trifluori-metyylifenyyli)-4-trifluorimetyylisulfinyylipyratsoli*. Fiproniili on olomuodoltaan valkoista jauhetta, jonka sulamispiste on 201 °C ja liukoisuus veteen huono.

Myrkyllisyys
Akuutti oraalinen LD50 (rotta) 97 mg/kg  

Akuutti kosketus LD50 (rotta) >2000 mg/kg

Vaikutus
--------

Fiproniili kiinnittyy GABA-reseptoriin sitoutumalla kloridikanaviin ja siten tukkimalla kloridi-ionien pre- ja postsynaptisen kulkeutumisen kalvojen läpi. Tällöin hermoimpulssi siirtyy synapsissa jatkuvasti ja liian voimakkaana ja hyönteinen kuolee hermoston yliärsytykseen.
Fiproniili on hitaasti vaikuttava myrkky. Hyönteinen ehtii viemään myrkkysyötin pesään ennen kuin aine vaikuttaa. Torakoiden ulosteet ja raadot sisältävät vielä riittävän määrän myrkkyä lajitovereidenkin surmaamiseksi. Myrkkysyötin jakaminen muiden muurahaisten kesken auttaa levittämään myrkkyä tehokkaasti koko pesään. Dominoefektin tavoin etenevä myrkky voi tappaa 95% muurahaisista ja torakoista kolmessa päivässä.

Käyttö
------

Sitä käytetään hyönteisten, kuten muurahaisten, torakoiden, punkkien, kirppujen ja täiden torjuntaan. Suomessa sitä on saatavilla koirien ja kissojen iholoisten torjuntaan. Sitä levitetään lemmikin iholle, jossa se vaikuttaa useita viikkoja myös ennalta ehkäisevästi.

Vaikutus ympäristöön
--------------------

* Myrkyllinen
* Ympäristölle vaarallinen.
* Myrkyllistä hengitettynä, joutuessaan iholle ja nieltynä.
* Myrkyllistä: pitkäaikainen altistus voi aiheuttaa vakavaa haittaa terveydelle nieltynä.
* Erittäin myrkyllistä vesieliöille, voi aiheuttaa pitkäaikaisia haittavaikutuksia vesiympäristössä.

### 2017 EU:n saastuneet munat

Fiproniililla on myös haitallinen vaikutus ihmiseen, varsinkin pieniin lapsiin. Elokuussa 2017 uutisoitiin laajasta skandaalista, kun keskieurooppalaisiin kananmuniin oli joutunut fiproniilia Ainetta on jo löytynyt munissa 17 maassa.

Lähteet
-------

1. ↑  VALMISTEYHTEENVETO (Arkistoitu – Internet Archive)
2. ↑  Käyttöturvallisuustiedote[vanhentunut linkki]
3. ↑  Munaskandaali kuumottelee nyt jo Ranskaa ja Britanniaa *Turun Sanomat*.  7.8.2017. Viitattu 7.8.2017.
4. ↑  Saastuneista kananmunista 150 miljoonan euron lasku Yle, 2017

Aiheesta muualla
----------------

* Fiproniilin kansainvälinen kemikaalikortti
* Ruokavirasto: Fiproniili
* PubChem: Fipronil (englanniksi)
* Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Fipronil (englanniksi)
* ChemBlink: Fipronil (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
* National Pesticide Information Center: Fipronil Technica Fact Sheet (pdf) (englanniksi)
* Toxin and Toxin Target Database (T3DB): Fipronil (englanniksi)
**TCDD**, 2,3,7,8-tetraklooridibentso-*p*-dioksiini on dioksiineihin eli polykloorattuihin dibentso-p-dioksiineihin kuuluva aine, jonka myrkyllisyys on ryhmän suurin ja siksi se on vertailukohta kaikkien muiden ryhmän aineiden toksisuudelle. Sen puoliintumisaika on 7–8 vuotta, eli se poistuu elimistöstä erittäin hitaasti. Siksi se on hyvin pitkävaikutteinen ja sitä kertyy vähitellen pienestäkin päivittäisestä saannista vähitellen elimistöön. Toisaalta suurehkokaan lyhytaikainen altistus ei ole yhtä merkittävää kuin pitkäaikainen jatkuva saanti. Siksi muun muassa Euroopan unioni on asettanut elintarvikkeille suurimmat sallitut pitoisuudet.

TCDD:tä esiintyy epäpuhtautena teollisesti valmistetussa 2,4,5-T-kasvimyrkyssä eli 2,4,5-trikloorifenoksietikkahapossa. Nyttemmin kielletty 2,4,5-T oli aiemmin yleinen kasvimyrkky, ja se oli mm. yksi Agent Orange -kemikaaliseoksen ainesosista. Sitä käytettiin Suomessa paljon vesakkomyrkytyksiin 1960-luvulta aina 1980-luvulle.

TCDD ei liukene veteen. Aineesta käytetään myös nimiä *2,3,7,8-TCDD* ja *2,3,7,8-tetrakloori-1,4-dioksiini*.

Katso myös
----------

* Dioksiinit
* Polyklooratut dibentsodioksiinit

Lähteet
-------

1. ↑  Dioksiinisynopsis

Aiheesta muualla
----------------

* TCDD:n kansainvälinen kemikaalikortti
* PubChem: Tetrachlorodibenzodioxin (englanniksi)
* Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): 2,3,7,8-Tetrachlorodibenzodioxin (englanniksi)
* Toxin and Toxin Target Database (T3DB): 2,3,7,8-Tetrachlorodibenzo-p-dioxin (englanniksi)
Merkki hautakivessä Vårdingen hautausmaalla kirjoituksella: *Ära Skyldighet Vilja* ("Kunnia Velvollisuus Tahto"). Nämä ovat Georg Carl von Döbelnin sanat.
Järjestön toimisto Kungsgatan 27 Tukholmassa (vasemmalla), rahuapäivänä 1945.
**Samfundet Nordens Frihet** on ruotsalainen järjestö, joka perustettiin 1939 vaalimaan Pohjolan vapautta toisen maailmansodan aikana. Vuonna 1946 järjestö lakkautettiin. 

Järjestö oli alussa lähellä Suomen komiteaa, *Finlandskommittén*, joka järjesteli Suomelle sotilaallista apua. Saksan valloitettua Norjan ja Tanskan 1940, järjestö halusi enempi että Ruotsi liittyisi sotaan. 

Poliittisesti Norden Frihet oli nationalistinen ja demokraattinen, mutta kansallissosialismin ja kommunismin vastainen. Eniten järjestöllä oli 250 jäsentä, monta kulttuurihenkilöä. Melkein 50 prosenttia oli historioitsijoita varsinkin Tukholman korkeakoulusta.

Sigurd Curman oli puheenjohtajana, ja Harald Wigforss oli toimittajana järjestön lehdelle. Muita johtavia henkilöitä olivat Yngve Larsson, Nils Ahnlund, Harald Hjärne, Sven Tunberg, Eli Heckscher, Karl-Gustaf Hildebrand, Nils Herlitz, Stig Jägerskiöld, K.G. Westman, Adolf Schück, Birger Steckzén ja Andreas Lindblom. Larsson, Ahnlund ja Lindbom olivat jäseniä loppuun asti.

Nordens Frihetin johtokunnasta saivat monet Sankt Olavs Ordenin (Norjalta):

* Gustaf Aulén
* Yngve Larsson
* Knut Petersson
* Henning Throne-Holst

Lähteet
-------

1. ↑  Alf W. Johansson, *Finlands sak: svensk opinion och politik under vinterkriget 1939-1940*. Stockholm 1973, sid 205
2. ↑   Tora Byström, *Nordens Frihet: samfundet, tidningen, kretsen*. Lund 2005, sid 147
**Intoloop** on globaali verkko- ja mobiilipalvelu, joka mahdollistaa käyttäjän elämän tapahtumien tallentamisen, jakamisen ja visualisoinnin. Ensimmäinen tarjottava palvelukokonaisuus on lapsipäiväkirja-palvelu, joka aukesi huhtikuussa 2011. Palvelua kehittää suomalainen Starduck Studios Oy .

Historia
--------

Intoloop-palvelua kehittävän Starduck Studios Oy:n perustajakolmikko Petri Hiissa, Henri Liljeroos ja Pekka Mattila voittivat palvelun idealla Hermia yrityskehitys Oy:n  järjestämän IIDA ideakilpailun Palveluideat-sarjan vuonna 2008. Tuolloin palveluidea kulki vielä nimellä LineTicks.

Vuonna 2009 palveluidea sai nimellä LifeTicks finaalipaikan liiketoimintasuunnitelmakilpailu Venture Cupissa. IT-viikko uutisoi tuolloin asiasta ja spekuloi palvelua raflaavasti "Facebookin tappajaksi".

Intoloop-palvelua kehittävä Starduck Studios Oy perustettiin elokuussa 2009.

Lähdeviitteet
-------------

1. ↑
2. ↑
3. ↑   (Arkistoitu – Internet Archive)
4. ↑
5. ↑
6. ↑
7. ↑

Aiheesta muualla
----------------

* intoloop.com
* Tietoviikon artikkeli (Arkistoitu – Internet Archive)
* Kauppalehden artikkeli (Arkistoitu – Internet Archive)
* MikroPC:n artikkeli (Arkistoitu – Internet Archive)
* Arctic Startup artikkeli (Arkistoitu – Internet Archive)
**Etyylitertiääributyylieetteri**, **etyyli-tert-butyylieetteri** eli **ETBE** (C6H14O) on normaaliolosuhteissa olomuodoltaan väritön, helposti syttyvä neste, jonka moolimassa on 102,18 g/mol, sulamispiste −94 °C, kiehumispiste 70–73 °C, tiheys 0,75 g/cm3, leimahduspiste −19 °C c.c. itsesyttymislämpötila 375 °C ja CAS-numero 637-92-3. Aine liukenee huonosti veteen 25 °C:n lämpötilassa eli 1,2 g/100 ml.
Aineesta käytetään myös nimiä *2-etoksi-2-metyylipropaani, tert-butyylietyylieetteri* ja *etyyli-1,1-dimetyylietyylieetteri*.

Etyylitertiääributyylieetteriä voidaan käyttää bensiinissä lisäaineena. Se toimii tällöin oksygenaattina eli hapettimena parantamassa bensiinin palamista ja vähentämällä pakokaasupäästöistä mm. hiilimonoksidin (CO) määrää.

Ainetta voidaan valmistaa 2-metyylipropeenin (C4H8) ja etanolin (C2H5OH) reagoidessa keskenään happaman ioninvaihtohartsin katalysoidessa reaktiota.

Katso myös
----------

* Metyylitertiääributyylieetteri, MTBE, (C5H12O)

Aiheesta muualla
----------------

* Etyyli-tert-butyylieetterin kansainvälinen kemikaalikortti
* Harri Halinen, Miikka Tulonen: ETBE:n tuotanto, Lappeenrannan teknillinen yliopisto, 11.05.2006 (Arkistoitu – Internet Archive) (pdf)
* PubChem: Ethyl tert-butyl ether (englanniksi)
* ChemBlink: tert-Butyl ethyl ether (englanniksi)
**Movement for Democratic Change** (MDC) on zimbabwelainen puolue. 
Puolue perustettiin 1999 oppositiopuolueeksi maata hallitsevalle ZANU-PF -puolueelle. Sen perustava kongressi järjestettiin 26. tammikuuta 2000. Morgan Tsvangirai valittiin puolueen johtoon.

Kesän 2000 vaaleissa puolue sai parlamenttiin 57 paikkaa vastaan ZANU:n 63.
Vuoden 2005 vaaleissa puolue sai 41 parlamentin 120 paikasta.
Puolue hajosi 2005, kun Welshman Ncube kannattajineen jätti sen. Vuoden 2008 vaaleissa tämän MDC-N tai MDC-M faktion johtajana oli Arthur Mutambara.
Alkuperäistä puoluetta on jossain yhteyksissä nimitetty MDC-T:ksi johtajan nimen mukaan.

Vuoden 2008 vaaleissa puolue sai ensimmäisen kerran enemmistön parlamenttiin. MDC sai 99 paikkaa parlamentin 210 paikasta, kun Robert Mugaben Zanu-PF sai 97.
Zanu PF sai pidettyä presidentin viran tarvittaessa vaalivilppiä tai väkivaltaa käyttäen.
11. tammikuuta 2009 Tsvangiraista tuli maan pääministeri.

Tendai Biti oli MDC:n puoluesihteerina ja toimi maan valtionvarainministerinä 2009–2013. Hänet erotettiin MDC:stä ja parlamentista 2014. Biti perusti kannattajieen MDC-Renewal-puolueen, myöhemmin People's Democratic Party. Tämä yhdistyi myöhemmin Ncuben johtaman puolueen kanssa United Movement for Democratic Change -puolueeksi.

Morgan Tsvangirai kuoli syöpään Etelä-Afrikassa helmikuussa 2018.

Elokuussa 2018 Zimbabwea koko sen itsenäisyyden ajan hallinnut valtapuolue Zanu-PF sai ylivoimaisen vaalivoiton parlamenttivaaleissa ja presidentinvaaleissa. MDC pitää vaaleja vilpillisinä.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  About us Movement for Democratic Change.  Arkistoitu 23.8.2018. Viitattu 23.8.2018.
2. ↑
3. ↑  Zimbabwen entinen presidentti Robert Mugabe on kuollut *Yle Uutiset*. Viitattu 9.12.2019.
4. ↑  Zimbabwen valtapuolue Zanu-PF voitti parlamenttivaalit *Yle Uutiset*. Viitattu 9.12.2019.
**Frans Herman Hanhisalo** (11. toukokuuta 1893 Lohtaja – 30. toukokuuta 1935 Lohtaja) oli suomalainen maanviljelijä ja maalaisliiton kansanedustaja.

Hanhisalon vanhemmat olivat maanviljelijä Juho Hanhisalo ja Maria Sofia Anttiroiko. Hän kävi kansakoulun ja toimi maanviljelijänä Lohtajalla vuoteen 1925 saakka. Hanhisalo oli myös raittiuspuhujana ja Kokkolan raittiuspiirin sihteerinä. Hän oli Keskipohjanmaa -lehdessä vastaavana toimittajana 1917 ja lehden avustajana 1917–1930. 

Hanhisalo oli kansanedustajana 1919–1921 edustaen Vaasan läänin pohjoista vaalipiiriä. Hän sai vapautuksen edustajantoimesta 25. narraskuuta 1921 sairauden takia ja hänen tilalleen eduskuntaan tuli maalaisliiton Jalo Lahdensuo.

Hanhisalo teki vuonna 1916 aloitteen kunnallisen kirjaston perustamisesta Lohtajalle. Hän kouluttautui myös kirjastonhoitajaksi ja uusi kunnallinen kantakirjasto avattiin Lohtajan kunnantalolla vuonna 1917.

Frans Hanhisalo oli naimisissa vuodesta 1921 Lempi Lahja Venojan kanssa.

Teoksia
-------

* *Nuorisoseurat ja kieltolaki*. Suomen nuorison liiton esitelmiä n:o 21. Edistysseurojen Kustannus Oy, Helsinki 1920

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  .aspx Frans Hanhisalo *Suomen kansanedustajat*. Eduskunta.
2. ↑  Lohtajalaista kirjastohistoriaa (Kokkolan kaupungin sivusto) (Arkistoitu – Internet Archive)


|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Vaasan läänin pohjoisen vaalipiirin kansanedustajat 1919–1922 |
| --- |
|  |
| Kansanedustajat (10) | 
* Andersson
* Broända
* Eklund
* Elfving
* Hanhisalo (1919–1921)
* Hästbacka
* Jaskari (1920–1922)
* Lahdensuo (1921–1922)
* Loukko
* Malmivaara (1919–1920)
* Miemois
* Torppa

 |

 |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt Muokkaa Wikidatassa | 
* Eduskunta

 |

 |
**Eva Fredrika Bonnier** (17. marraskuuta 1857 Tukholma – 13. tammikuuta 1909) oli ruotsalainen taidemaalari ja mesenaatti. Hän opiskeli ensin Kuninkaallisessa taideakatemiassa vuosina 1878–1883 ja sen jälkeen Pariisissa. Bonnier edusti realistista suuntausta ja erikoistui muotokuviin. Hän lopetti maalaamisen 1890-luvulla, minkä jälkeen hän toimi taidemesenaattina.

Bonnierin lapsuudenperhe: vanhemmat Betty ja Albert sekä sisarukset Jenny, Karl ja Eva (keskellä)
Eva Bonnier Richard Berghin maalaamana (1889)

Teoksia
-------

* Eva Bonnierin omakuva (1886)Eva Bonnierin omakuva (1886)
* Ateljéinteriör i Paris (1886)*Ateljéinteriör i Paris* (1886)
* Magdalena (1887)*Magdalena* (1887)
* Sömmerskor (1887)*Sömmerskor* (1887)
* Julia Hasselberg, Bonnierin adoptiotytärJulia Hasselberg, Bonnierin adoptiotytär

Yksityiselämä
-------------

Bonnier seurusteli jonkin aikaa kuvanveistäjä Per Hasselbergin kanssa. He menivät kihloihin, mutta kihlaus purkautui ennen häitä. Hasselbergin kuoltua äkillisesti vuonna 1894 Bonnier adoptoi tämän juuri syntyneen aviottoman lapsen, Julia Hasselbergin.

Bonnierin isä oli kustantaja Albert Bonnier.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Gynning, Margareta: Eva Fredrika Bonnier *Svenskt kvinnobiografiskt lexikon*.  8.3.2018. Viitattu 19.11.2023. (ruotsiksi)
2. ↑  Eva Bonnier *Nationalencyklopedin*. Viitattu 19.11.2023. (ruotsiksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Eva Bonnier** Wikimedia Commonsissa

* Svenskt biografiskt lexikon (ruotsiksi)