recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Ernst Edvard Sundvik** (9. joulukuuta 1849 Vaasa – 24. elokuuta 1918 Helsinki) oli Helsingin yliopiston fysiologisen kemian ja farmakologian professori vuosina 1886–1915. Sundvik uudisti farmaseuttisen opetuksen ja suoritti vuosien ajan myös maan oikeuskemialliset tutkimukset.

Ernst Sundvik oli kotoisin Vaasasta, ja hänen vanhempansa olivat maalari Karl Edvard Sundvik ja Katarina Lovisa Hällberg. Sundvik oli naimisissa Olga Augusta Sundvikin kanssa.

Lähteet
-------

1. ↑  Ernst Sundvik, Kansallisbiografia
2. ↑  SUNDVIK Ernst Edvard. *Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899*. Helsingin yliopiston verkkojulkaisu.
3. ↑  Sundvikin suku (Arkistoitu – Internet Archive)


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Saksa
* Alankomaat

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Kansallisbiografia
* Uppslagsverket Finland
* Biografiasampo
* Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899

 |

 |
**Tuomas Ollila** (s. 25. huhtikuuta 2000 Helsinki) on suomalainen jalkapalloilija, joka pelaa Ranskan Ligue 2:ssa Paris FC:n joukkueessa. Hän on pelipaikaltaan hyökkäävä laitapuolustaja.

Tuomas Ollila pelasi kaksoisveljensä Akselin kanssa Käpylän Pallossa, josta he siirtyivät kaudeksi 2017 HJK:n organisaatioon. Pääosin hän pelasi Ykkösessä HJK Klubi 04:ssa. Toisen Klubi 04 -kauden jälkeen hän siirtyi Ykkösessä pelanneen kotkalaisen KTP:n riveihin, jossa hän pelasi kaksi kautta.

Kaudeksi 2021 Tuomas Ollila siirtyi Tampereen Ilveksen riveihin kaksivuotisella sopimuksella. Kaudella 2022 Ollila viimeisteli kuusi maalia Veikkausliigassa. Kauden päätteeksi HJK ilmoitti solmineensa Ollilan kanssa kaksivuotisen pelaajasopimuksen. Kaudella 2023 Ollila teki seitsemän maalia ja syötti kolme, kun HJK voitti Suomen mestaruuden. Ollila valittiin myös vuoden liigapuolustajaksi.

Tammikuussa 2024 Ollila siirtyi Ranskan Ligue 2:een Paris FC:n riveihin.

Ollila on pelannut Suomen nuorten maajoukkueen eri ikäluokissa vuosina 2015–2018 kaikkiaan 12 ottelua ja tehnyt niissä yhden maalin. Marraskuussa 2022 Ollila nimettiin ensimmäistä kertaa A-maajoukkueeseen ja hän debytoi 17. marraskuuta harjoitusottelussa Pohjois-Makedoniaa vastaan.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Tuomas Ollila transfermarkt.com. Viitattu 28.10.2022.
2. ↑  Ilves hankki puolustajan Veikkausliiga-nousijan riveistä  2.12.2020. suomifutis.com. Viitattu 28.10.2022.
3. ↑  Toni Vikgren: Tuomas Ollila Ilveksestä HJK:hon *HJK Helsinki*.  31.10.2022. Viitattu 27.11.2022.
4. 1 2  Pekka Mäntylä: Kiitos, Tuomas! *HJK Helsinki*.  29.1.2024. Viitattu 2.2.2024.
5. ↑  Pauli Pekkanen: Hoskonen ja Ollila debytoivat Huuhkajissa – "Katsojaystävällinen peli!" *HJK Helsinki*.  18.11.2022. Viitattu 27.11.2022.
**Jens Erik Carl Rasmussen** (1841–1893) oli tanskalainen taiteilija, joka maalasi erityisesti Grönlanti-aiheisia töitä.

Rasmussen oli opiskellut Kuninkaallisessa taideakatemiassa Kööpenhaminassa ja hän matkusti Grönlantiin ensimmäisen kerran 1870–1871. Rasmussen vietti aikaa etenkin Nuukin ympäristössä ja oleskelu Grönlannissa vaikutti suuresti häneen sekä hänen taiteeseensa. Grönlanti näkyikin hyvin vahvasti hänen teoksissaan koko hänen loppuelämänsä ajan.

Rasmussen käytti töissään uudestaan ja uudestaan sitä inspiraatiota, jota oli saanut, ja niitä asioita, joita oli nähnyt ensimmäisellä Grönlannin-matkallaan. Ajan myötä hän maalasi ihmiset kuitenkin yhä kauemmaksi toisistaan näyttämään ikään kuin yhä yksinäisemmiltä.

Rasmussen esitteli Tanskaa useissa maailmannäyttelyissä Grönlanti-aiheisilla maalauksillaan. Teokset eivät kuitenkaan saaneet kovin hyvää vastaanottoa, vaan jäivät yleiseurooppalaisten trendien varjoon.

Rasmussen matkusti toisen kerran Grönlantiin vuonna 1893, mutta tuolla reissulla hän putosi laidan yli mereen Peru-nimisestä laivasta, eikä häntä enää sen jälkeen löydetty.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5  J. E. C. Rasmussen (1841–1893) Nuuk Kunstmuseum. Viitattu 12.11.2023. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Jens Erik Carl Rasmussen** Wikimedia Commonsissa

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Norja
* Saksa
* Yhdysvallat
* Ruotsi

 |
|  |
| Taiteenala | 
* Musée d'Orsay
* RKD Artists
* ULAN

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Deutsche Biographie

 |

 |
**Lorvista loordiksi** (*A Chump at Oxford*) on Alfred J. Gouldingin ohjaama yhdysvaltalainen komediaelokuva vuodelta 1940. Pääosissa näyttelevät Stan Laurel ja Oliver Hardy eli Ohukainen ja Paksukainen. Elokuva oli alun perin vain 42 minuutin mittainen, kunnes siihen lisättiin Vandeverien päivälliskohtaus kansainvälisiä markkinoita varten, jolloin lopullisen elokuvan kestoksi tuli 63 minuuttia.

Juoni
-----

**Varoitus:  Seuraava kirjoitus paljastaa yksityiskohtia juonesta.**
Stan ja Ollie ovat jääneet työttömiksi ja he sattuvat kuulemaan työnvälitystoimistossa, että herrasväki Vandevere (Jimmy Finlayson ja Anita Garvin) tarvitsevat nopeasti palvelustyttöä ja hovimestaria. Ollie saa hienon idean, ja Stan esiintyy naispalvelijana ja Ollie hovimestarina. Kaverukset onnistuvat kuitenkin toheloimaan tehtävissään urakalla, ja heidät ajetaan ulos kiväärin kera.

Stan ja Ollie päätyvät tämän jälkeen kadunlakaisijoiksi. Ruokatunnilla he vangitsevat vahingossa pankkiryöstäjän ja palkkioksi heidät lähetetään Oxfordin yliopistoon hankkimaan sivistystä. He joutuvat heti muiden opiskelijoiden pilojen kohteiksi mutta pian paljastuu, että Stan onkin todellisuudessa muistinsa menettänyt lordi Paddington.

**Juonipaljastukset päättyvät tähän.**

Roolit
------

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  Stan Laurel  | … |  Stan, "lordi Paddington"
  |
|  Oliver Hardy  | … |  Ollie
  |
|  Wilfred Lucas  | … |  dekaani Williams
  |
|  Jimmy Finlayson  | … |  herra "Kalju" Vandevere
  |
|  Anita Garvin  | … |  rouva Vandevere
  |
|  Forrester Harvey  | … |  palvelija Meredith
  |
|  Peter Cushing  | … |  opiskelija Oxfordissa
  |
|  Gerald Rogers  | … |  Johnson, opiskelija Oxfordissa
  |
|  Charlie Hall  | … |  opiskelija Oxfordissa
  |
|  Victor Kendall  | … |  opiskelija Oxfordissa
  |
|  Forbes Murray  | … |  pankinjohtaja
  |
**Farindola** on kunta Italiassa Abruzzon hallintoalueella olevassa Pescaran maakunnassa. Se sijaitsee maan keskiosassa Gran Sasson ja Monti della Lagan kansallispuistossa.

Kunnan alueella Rigopianon kylässä tapahtui 18. tammikuuta 2017 tuhoisa lumivyöry, joka peitti alleen paikallisen vuoristohotellin Gran Sasso -vuoren itärinteellä. 
Onnettomuus vaati ainakin 15 kuolonuhria.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  www.tuttitalia.it
2. ↑  Kokkonen, Yrjö: Lumivyöry iski hotelliin Italiassa – 30 kateissa  18.1.2017. YLE uutiset. Viitattu 25.1.2017.
3. ↑  Nuutinen, Anna: Pelastushelikopteri putosi Italian vuoristoon – kaikki 6 kyydissä ollutta kuolivat  24.1.2017. Iltasanomat.  Arkistoitu 24.1.2017. Viitattu 25.1.2017.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Farindola** Wikimedia Commonsissa

Pescaran maakunta
Abbateggio | Alanno | Bolognano | Brittoli | Bussi sul Tirino | Cappelle sul Tavo | Caramanico Terme | Carpineto della Nora | Castiglione a Casauria | Catignano | Cepagatti | Città Sant’Angelo | Civitaquana | Civitella Casanova | Collecorvino | Corvara | Cugnoli | Elice | Farindola | Lettomanoppello | Loreto Aprutino | Manoppello | Montebello di Bertona | Montesilvano | Moscufo | Nocciano | Penne | Pescara | Pescosansonesco | Pianella | Picciano | Pietranico | Popoli | Roccamorice | Rosciano | Salle | San Valentino in Abruzzo Citeriore | Sant’Eufemia a Maiella | Scafa | Serramonacesca | Spoltore | Tocco da Casauria | Torre de’ Passeri | Turrivalignani | Vicoli | Villa Celiera
**Felix Baumgartner** (s. 20. huhtikuuta 1969 Salzburg) on itävaltalainen laskuvarjo- ja BASE-hyppääjä. Hänellä on hallussaan useita BASE- ja laskuvarjohyppyjen maailmanennätyksiä.

Baumgartner saavutti uransa ensimmäisen maailmanennätyksen vuonna 1999, kun hän hyppäsi tuolloin maailman korkeimmasta rakennuksesta Petronas-torneista Kuala Lumpurissa Malesiassa. Tornit ovat 452 metriä korkeat. Vuonna 2007 hän hyppäsi uuden ennätyskorkean BASE-hypyn silloin maailman korkeimmasta rakennuksesta, 509-metrisestä Taiwanin Taipei 101:stä. Vuonna 2003 hän ylitti hiilikuitusiivellä Englannin kanaalin. Baumgartnerilla on myös maailmanennätys matalimmasta BASE-hypystä maailmassa. Hän hyppäsi 29 metrin korkeudesta Rio de Janeiron Kristus-patsaan kädestä.

14. lokakuuta 2012 hän hyppäsi 38 969 metrin korkeudesta stratosfääristä kaikkien aikojen korkeimmalta suoritetun vapaapudotuksen Red Bull Stratos -hyppyprojektissa. Hän saavutti myös miehitettyjen ilmapallojen korkeusennätyksen. Edellinen ennätyshyppy 31 kilometristä oli yhdysvaltalaisen Joseph Kittingerin nimissä vuodelta 1960. Kittingerin nimiin jäi pisin vapaapudotuksen ennätys 4 minuuttia 36 sekuntia, kun Baumgartnerin vapaapudotus kesti 4 minuuttia 20 sekuntia. Felix Baumgartner rikkoi myös ensimmäisenä ihmisenä äänivallin ilman mitään konetta, vapaan pudotuksen nopeuden ollessa suurimmillaan 1 357,6 km/h, joka on 1,25 kertaa äänen nopeus.

Baumgartner harrastaa myös kilpa-autoilua ja osallistui vuonna 2014 Nürburgringin 24 tunnin ajoon Audilla.

Felix Baumgartner yllään puku, jolla hän ylitti Englannin kanaalin vuonna 2003.

Lähteet
-------

1. 1 2  Tällainen huimapää on ennätyshyppyä yrittävä Baumgartner  10.10.2012. MTV3. Viitattu 16.10.2012.
2. ↑  Kauppinen, Timo: Petronasin pöyhkeät kaksoistornit.  *Ilta-Sanomat*, 21.22.2011.  Sanoma News. Artikkelin verkkoversio. Viitattu 16.10.2012.
3. 1 2  Baumgartnerin nopeusennätys parani dataa tarkistettaessa hs.fi. Viitattu 5.2.2013.
4. ↑  Baumgartner yrittää ennätyshyppyä  14.10.2012. Helsingin Sanomat. Viitattu 14.10.2012.
5. ↑  Itävaltalaishyppääjä onnistui ennätysyrityksessä ja rikkoi äänivallin  14.10.2012. Helsingin Sanomat. Viitattu 14.10.2012.
6. ↑  Felix Baumgartner to race at Nürburgring 24 Hours  7.3.2014. redbull.com.

Aiheesta muualla
----------------

* Baumgartnerin ennätyshypyn virallinen sivusto

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Norja
* Espanja
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Yhdysvallat
* Latvia
* Tšekki
* Alankomaat
* Puola

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Deutsche Biographie

 |
|  |
| Muut | 
* IdRef

 |

 |
Saljut 7-Sojuz-Progress yhdistelmän täysikokoinen malli.
**Saljut** (ven. Салют) oli neuvostoliittolainen avaruusasemaohjelma 1970- ja 1980-luvuilla. 

Saljut 1-, 2- ja 3-asemat olivat lyhytaikaisia kokeiluja varten. Saljut 4 oli ensimmäinen avaruusasema, jota käytettiin useamman kuin yhden lennon ajan. Saljut 6 ja 7 oli varustettu kahdella telakointiportilla, joten ensimmäistä kertaa tuli mahdolliseksi pitkäaikainen oleskelu asemalla. Kun miehistökapseli (Sojuz) oli telakoituneena asemaan, saattoi miehittämätön huoltoalus Progress telakoitua toiseen telakointiporttiin. 

Saljut-asemista kolme (2, 3 ja 5) oli sotilaallisia Almaz-asemia. Asevoimien mielenkiinto lakkasi kuitenkin pian. Asemat olivat liian kalliita suhteessa niistä saatuun hyötyyn. Nämä asemat olivat aseistettuja, joten periaatteessa ne kykenivät puolustautumaan avaruudessa tapahtuvia hyökkäyksiä vastaan.

Saljut-ohjelman lähestyessä loppuaan aloitti Neuvostoliitto Mir-ohjelman. Avaruusasema Mir oli ensimmäinen avaruusasema, joka oli pysyvästi miehitetty miltei koko avaruudessa oloaikansa. 

| Avaruus-asema | Laukaistu | Paluu ilmakehään | Vrkradalla | Vrkmiehitettynä | Vierailijoidenlukumäärä | Miehitettyjenalustentelakointeja | Rahtialustentelakointeja | Massakg |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  ***Saljut 1***  | 19. huhtikuuta 1971klo 1.40.00 UTC | 11. lokakuuta 1971klo 0.00.00 UTC | 175 | 24 | 3 | 2 | 0 | 18 425 |
|  ***Saljut 2***  | 4. huhtikuuta 1973klo 9.00.00 UTC | 28. toukokuuta 1973klo 0.00.00 UTC | 54 | 0 | 0 | 0 | 0 | 18 500 |
|  ***Kosmos 557***  | 11. toukokuuta 1973klo 0.20.00 UTC | 22. toukokuuta 1973klo 0.00.00 UTC | 11 | 0 | 0 | 0 | 0 | 19 400 |
|  ***Saljut 3***  | 25. kesäkuuta 1974klo 22.38.00 UTC | 24. tammikuuta 1975klo 0.00.00 UTC | 213 | 15 | 2 | 1 | 0 | 18 500 |
|  ***Saljut 4***  | 26. joulukuuta 1974klo 4.15.00 UTC | 3. helmikuuta 1977klo 0.00.00 UTC | 770 | 92 | 4 | 2 | 1 | 18 500 |
|  ***Saljut 5***  | 22. kesäkuuta 1976klo 18.04.00 UTC | 8. elokuuta 1977klo 0.00.00 UTC | 412 | 67 | 4 | 2 | 0 | 19 000 |
|  ***Saljut 6***  | 29. syyskuuta 1977klo 6.50.00 UTC | 29. heinäkuuta 1982klo 0.00.00 UTC | 1 764 | 683 | 33 | 16 | 14 | 19 000 |
|  ***Saljut 7***  | 19. huhtikuuta 1982klo 19.45.00 UTC | 7. helmikuuta 1991klo 0.00.00 UTC | 3 216 | 816 | 26 | 12 | 15 | 19 000 |

Saljutin tunnus

Muuta
-----

6.7.1984-5.8.1984 Espoon Dipolissa järjestettiin *Avaruus 2000* -näyttely, jossa esiteltiin Neuvostoliiton avaruusteknologisia saavutuksia. Esitteillä oli mm. täyskokoisia malleja eri satelliiteista ja avaruusluotaimista. Näyttelyn suurin kohde oli täysikokoinen kopio Saljut(7)–Sojuz-avaruusalus–Progress-yhdistelmästä

Lähteet
-------

1. ↑  Taloussanomat 4.6.2003: Parikymmentä vuotta itäyhteistyötä *Taloussanomat*. Sanoma Media Finland Oy.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Saljut** Wikimedia Commonsissa

Avaruusasemat ja asumukset

|  |  |
| --- | --- |
| Nykyiset | 
* Kansainvälinen avaruusasema
* Tiangong

 |
| Entiset | 
* Mir
* Saljut
* Skylab
* Spacelab

 |
| Suunnitteilla | 
* Axiom Station
* Lunar Gateway
* Starlab

 |
**Teeworlds** on nopeatempoinen 2D-räiskintäpeli. Pelissä on vanhojen pelien aseita. Uusin versio on 0.6.3. Versiossa 0.4.0 peli muutti nimeä Teewarssista Teeworldsiksi lakiasioiden takia.

Teeworldsin voi ladata heidän kotisivuiltaan ja steamista Mac OS:lle, Linuxille ja Windowsille

Pelityypit
----------

TeeWorldsissa on tällä hetkellä kolme pelityyppiä: DeathMatch (DM), Team Death Match (TDM) ja Capture The Flag (CTF). DeathMatchissä jokainen taistelee yksin muita vastaan, Team Death Matchissä punainen ja sininen joukkue taistelevat toisiaan vastaan, ja Capture The Flagissä punainen ja sininen joukkue yrittävät varastaa toistensa liput ja viedä ne tukikohtaan.

### Muut pelityypit

Race: Tässä pelimuodossa yritetään päästä maaliin mahdollisimman nopeasti. Radan aikana tulee yleensä paljon esteitä eteen, jotka tappavat. Jotkut kartat ovat todella vaikeita ja toiset taas myös hyvin helppoja.

Zomb (Zombie) [uusi pelimuoto]: Tässä pitää estää zombeja tappamasta sinua. Ensimmäisillä *aalloilla* tulee nuoria zombeja, joilla on vaan nuija, eli voit ampua niitä ilmasta helposti. Seuraavilla aalloilla tulee zombeja joilla on pistooli ja vähän enemmän elämää kuin nuorilla zombeilla. Sitten tulee Elder Zombieita, jotka ovat vieläkin vaikeampia. Välillä tulee Boss Zombeja, jotka ovat pahimpia! Zombeja ei saisi päästää ottamaan sinulle varattuja aseita, tai muuten niistä tulee erittäin vaarallisia! Tätä pelimuotoa voi pelata yhtä aikaa neljä pelaajaa. Kaikki Zombit ovat botteja.

Tulevaisuus
-----------

Peli on aktiivisen kehityksen alla.

Linkit
------

Pelin kotisivut (englanniksi)
Arkadia-teatteri (etuoikealla) ja Turun kasarmi (taustalla) pohjoissuunnalta katsottuina. Eugen Hoffersin valokuva 1870-luvulta.
Arkadia-teatteri. Signe Branderin valokuva vuodelta 1907.
**Arkadia-teatteri** sijaitsi 1861–1908 Helsingissä nykyisen Paasikiven aukion paikkeilla. Teatterirakennuksessa toimi Suomalainen Teatteri vuosina 1875–1902. 

Teatterirakennus sijaitsi alkujaan aivan kaupungin rakennetun alueen rajalla, nykyisen Lasipalatsin paikalla sijainneen Turun kasarmin ja Töölön kaakkoiskulmassa sijainneen Arkadian huvila-alueen välissä. Sen kohdalla myös kaupunkimainen puistokatu, Läntinen Heikinkatu, vaihtui maantieksi, Läntiseksi viertotieksi (nykyisin molemmat ovat Mannerheimintien osia). 

C. L. Engelin suunnittelema puinen uusklassinen teatterirakennus valmistui alun perin 1827 Esplanadin puistoon, Korkeavuorenkadun ja nykyisen Ruotsalaisen teatterin rakennuksen väliselle alueelle, mutta kun Ruotsalainen teatteri sai uuden rakennuksen 1860, vanha puuteatteri myytiin huutokaupalla ja siirrettiin 1861 Arkadiaan. Ruotsalainen teatteri joutui toimimaan vielä 1863–1866 Arkadia-teatterin rakennuksessa, kun tulipalo oli tuhonnut uuden teatterirakennuksen 1863. Tämän jälkeen Arkadia-teatterin rakennuksessa toimi 1868–1875 Venäläinen valtionteatteri, jossa esiintyivät pääasiassa Pietarista tulleet teatteriseurueet.

Suomalainen Teatteri toimi sitten Arkadia-teatterin tiloissa vuoteen 1902 saakka, jolloin se muutti Onni Tarjanteen suunnittelemaan Kansallisteatterin rakennukseen. Arkadia-teatterin tilat olivat jo tällöin huonossa kunnossa, ja teatteri jouduttiin pitämään ajoittain suljettuna tulipalovaaran takia.

Kansallisteatterin valmistuttua vanha Arkadia-teatteri vuokrattiin ruotsinkieliselle Folkteaternille. Viimeinen teatteriesitys siellä pidettiin uudenvuodenpäivänä 1907. Rakennus purettiin 1908. Liikemies Sergei Nikolajeff rakennutti paikalle tiilisen liikerakennuksen, jossa vuosina 1918–1976 toimi Keskusosuusliike Hankkijan pääkonttori. Edelleen se tunnetaan Hankkijan talona. Sen edessä olevalle aukiolle on myöhemmin pystytetty Harry Kivijärven tekemä J. K. Paasikiven muistomerkki.

Lähteet
-------

* Pieni Tietosanakirja 1. 1925–1928. (Projekt Runeberg.)
* Helsingin venäläinen valtionteatteri.[vanhentunut linkki] *Kansalliskirjasto*-lehti 1/2007.

### Viitteet

1. ↑  Alho, Asmo – Rauanheimo, Uljas: *Helsinki ennen meitä*, s. 100. Otava, 1980.
2. ↑  Järvenpää, Eeva: Nikolajeffin palatsiin mahtui sata autoa. Kertomuksia keskustan kortteleista. *Helsingin Sanomat* 30.3.2008. (Archive.org 4.4.2008.)

Aiheesta muualla
----------------

* Arkadiateatern hakuteoksessa *Uppslagsverket Finland* (2012). (ruotsiksi)
Oden's Cold Dry -nuuskakiekko.
**Laiton nuuskakauppa Suomessa** on tavallisesti Ruotsista tuotujen nuuskatuotteiden jälleenmyyntiä Suomessa. Nuuskan myynti ja välittäminen Suomessa on laitonta. Ruotsista saa tuoda yhden kilon nuuskaa vuorokaudessa omaan käyttöön. Tämä on synnyttänyt laajan nuuskan laittoman jälleenmyymisen Suomessa. Suomen laiton nuuskakauppa on tullin mukaan noin 50 miljoonan euron arvoinen. Suomen tulli takavarikoi 6744 kiloa nuuska viimevuonna. Suomessa yleisin laittomassa nuuskakaupassa myyty nuuska on minttuinen Oden's Cold Dry.*lähde?*

Myynti
------

Nuuskaa tuodaan Ruotsista Suomeen satojen nuuskakiekkojen määrissä. Nuuskamyyjät myyvät nuuskaa tolppa (10 nuuskakiekon paketti) kerrallaan. Tolppa maksaa Ruotsissa noin 15-20 euroa ja se myydään Suomessa yleensä hintaan 30-35 euroa. Usein nuuskatolppia taas jälleenmyyvät yksi kiekko kerrallaan nuuskan välittäjät kappalehintaan 5 euroa kiekosta. Tolppa tuottaa tällä tavoin noin 15-25€ ellei nuuskia osteta suoraan Ruotsista. Nuuskan halpa hinta ja suuri määrällinen saatavuus johtaa alaikäisten käsiin suuren määrän nuuskaa.*lähde?**selvennä*

Suomeen tuonti
--------------

Suurin osa Suomeen tuodusta nuuskasta tulee Haaparannasta. Haaparanta on Tornion ja Haaparannan muodostama kaksoiskaupunki. Nuuska on Ikean huonekalujen ohella suosituin kauppatavara Haaparannalla ja koko Tornionlaaksossa.

Lähteet
-------

1. 1 2  Nuuskaralli on 50 miljoonan hämäräbisnes: laillisesti Ruotsissa myytävä nuuska päätyy pimeästi suomalaisnuorten huuleen *Yle Uutiset*.  16.5.2018. Viitattu 22.8.2019.
2. ↑  Otitko kaverin tarjoaman nuuskan huuleesi? Syyllistyit rikokseen – 9 yllättävää faktaa nuuskasta *Yle Uutiset*.  13.6.2019. Viitattu 22.8.2019.
Holdridgen elämänvyöhykeluokitus on tyypillinen ilmastoluokitus, jossa kasvillisuus määräytyy lämpötilasta, sadannasta ja haihdunnasta.
**Ilmastoluokitus** on erilaisten ilmastojen ryhmittelyjä luokkiin. Monesti ilmastoluokitteluissa oletetaan kosteuden ja lämpötilan määräävän kasvillisuustyypin, jonka mukaan suurin osa ilmastoluokista esitetään. Esimerkiksi metsä vaatii tietyssä lämpötilassa kasvaakseen tietyn sademäärän. Vaikkapa 250 mm vuotuisen sademäärän alueella on kuumassa ilmastossa kuivaa aavikkoa, mutta lähellä nollaa celsiusastetta kosteaa suota. Lämpötila vaikuttaa ilmastoon sitä kuivattavasti, koska se lisää haihtumista.

Monille luokitteluille tyypillisiä ilmastoluokkia ovat esimerkiksi sademetsäilmasto, aavikkoilmasto ja tundrailmasto. Esimerkiksi sademetsä on maapallon oloissa kuuma ja kostea, aavikko hyvin kuiva ja tundra kylmä. Lämpötilan ja sademäärän vuosivaihtelu luo omat erityspiirteensä ilmastoihin. Sademäärän epätasainen jakautuminen vuodenajan mukaan kuivattaa ilmastoa, mikä tulee esille varsinkin talvisateisessa Välimeren ilmastossa.

Lämpötilan vaihtelu on suurta mantereiden sisäosissa, joiden ilmastoja sanotaan mantereisiksi, ja merien lähellä olevia mereisiksi.

Tunnetuin ilmastoluokitus lienee Köppenin ilmastoluokitus.

Erilaisia luokituksia
---------------------

* Köppenin ilmastoluokitus
* Thornthwaiten ilmastoluokitus
* Rivas-Martinezin ilmastoluokitus
* Walterin ilmastoluokitus
* Strahlerin ilmastoluokitus

Katso myös
----------

* Kasvillisuusvyöhykkeet
* Biomi
* Kuivuusraja
* Lämpövyöhyke
* Mantereisuus
* Holdridgen elämänvyöhykkeet
Stuba Nikula (vasemmalla) Myyrmäen montulla elokuussa 2015.
**Jaakko Tuomas "Stuba" Nikula** (s. 23. elokuuta 1972 Espoo) on suomalainen kulttuurivaikuttaja. Joulukuun 2018 alusta Nikula on toiminut Helsingin tapahtumasäätiön (ent. Helsinki-viikon säätiö) toimitusjohtajana. Aiemmin hän toimi Helsingin kaupungin kulttuurijohtajana 2013–2018. Nikula on työskennellyt myös toimitusjohtajana Kaapelitehdasta ja Suvilahden kulttuurikeskusta hallinnoivassa Kiinteistö Oy Kaapelitalossa (2006–2013), Finnish Metal Eventsissä ja Elmu-Yhtiössä. Nikula toimi Taideyliopiston hallituksessa 2018–2021.

Nikula valmistui ylioppilaaksi Tapiolan lukiosta 1991 ja opiskeli Helsingin yliopistossa tietojenkäsittelytiedettä ja matematiikkaa valmistuen maisteriksi 1999. Hänen vanhempansa ovat entinen oikeuskansleri Paavo Nikula ja emeritaprofessori Riitta Nikula. Hänen veljensä on Jone Nikula.

Katso myös
----------

* Helsingin kulttuurikeskus

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Riihimäki, Juha: Stuba Nikulan mukaan kaupunki­tapahtumiin tullaan diggailun lisäksi "hengailemaan, laumailemaan, tärkeilemään, pokailemaan ja dokailemaan" *HS.fi*.  21.8.2022. Viitattu 21.8.2022.
2. ↑  Helsingin tapahtumista vastaavan säätiön toimitusjohtajaksi Stuba Nikula  24.10.2018. Helsingin kaupunki. Viitattu 21.8.2022.
3. 1 2  Kallionpää, Katri: Uusi kulttuurijohtaja haluaa Töölönlahdelle kolmen hehtaarin katetun kentän *HS.fi*.  26.9.2013. Viitattu 6.9.2015.
4. ↑  Taideyliopiston hallitukseen viisi vahvaa yhteiskunnallista vaikuttajaa *Taideyliopisto – Uniarts.fi*.  2.6.2017.  Arkistoitu 26.1.2018. Viitattu 25.1.2018.  [vanhentunut linkki]

Aiheesta muualla
----------------

* Stuba Nikula Twitterissä
**Chełmnon piirikunta** (puol. *powiat chełmiński*) on Puolan piirikunta Kujavia-Pommerin voivodikunnassa. Sen väkiluku oli vuoden 2019 lopussa 51 925. Piirikunta jakautuu hallintokeskus Chełmnon kaupunkikuntaan ja kuuteen maalaiskuntaan (Chełmno, Kijewo Królewskie, Lisewo, Papowo Biskupie, Stolno sekä Unisław).

Chełmnon piirikunnalla on yhteistä rajaa Świecien, Grudziądzin, Wąbrzeźnon, Toruńin ja Bydgoszczin piirikuntien kanssa. Sen pinta-alasta 6,8 prosenttia oli metsän peitossa vuonna 2018.

Chełmnon piirikunnan työttömyysaste oli vuoden 2018 lopussa 11,5 prosenttia. Luku on huomattavan korkea koko Puolan työttömyysasteeseen verrattuna.

Piirikunnan väestöpyramidi 2014.
Vuoden 2019 lopussa Chełmnon piirikunnassa oli 51 925 asukasta, joista 51 prosenttia naispuolisia ja 49 prosenttia miespuolisia. Puolan väestönlaskennassa 2011 väkiluvun laskettiin olevan 52 707 ja sen ennakoidaan vuoteen 2050 mennessä pienenevän 44 559 asukkaaseen. Alle 18-vuotiaiden osuus piirikunnan väestöstä oli vuoden 2019 lopussa 18,8 prosenttia, työikäisten 61,6 prosenttia ja eläkeikäisten 19,6 prosenttia väestön keski-iän ollessa 40,7 vuotta. Elävänä syntyi vuonna 2019 yhteensä 449 lasta.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10  Powiat chełmiński w liczbach *Polska w liczbach*. Viitattu 9.11.2020. (puolaksi)
2. ↑  Powiat Chełmiński Association of Polish Counties. Viitattu 9.11.2020. (puolaksi)
3. ↑  Territorial units (Territorial units layout-pudotusvalikosta valittaessa vaihtoehto "Administrative units", sitten alle avautuvasta luettelosta kohta "Kujawsko-Pomorskie") Puolan tilastokeskus. Viitattu 9.11.2020. (puolaksi, englanniksi)
4. ↑  Powiat chełmiński (PDF) Bydgoszczin tilastokeskus. Viitattu 9.11.2020. (puolaksi)
5. ↑  Charakterystyka powiatu Chełmnon piirikunta. Viitattu 9.11.2020. (puolaksi)
6. ↑  Mniejszości narodowe i etniczne oraz społeczność posługująca się językiem kaszubskim wg powiatów w 2011 r. Puolan sisäministeriö. Viitattu 9.11.2020. (puolaksi)

Kujavia-Pommerin voivodikunnan vaakunaKujavia-Pommerin voivodikunta
**Pääkaupungit: Bydgoszcz** ja **Toruń**   

**Oman kuntansa muodostavat kaupungit:**  

Inowrocław | Brodnica | Chełmno | Rypin | Chełmża | Lipno | Wąbrzeźno | Golub-Dobrzyń | Aleksandrów Kujawski | Ciechocinek | Radziejów | Kowal | Izbica Kujawska | Nieszawa

**Maalaiskunnissa sijaitsevat kaupungit:**   

Świecie | Nakło nad Notecią | Solec Kujawski | Żnin | Tuchola | Mogilno | Koronowo | Kruszwica | Szubin | Sępólno Krajeńskie | Janikowo | Barcin | Gniewkowo | Nowe | Strzelno | Pakość | Więcbork | Kcynia | Brześć Kujawski | Piotrków Kujawski | Mrocza Łabiszyn | Janowiec Wielkopolski | Kowalewo Pomorskie | Jabłonowo Pomorskie | Skępe | Łasin | Lubraniec | Dobrzyń nad Wisłą | Kamień Krajeński | Chodecz | Radzyń Chełmiński | Górzno | Lubień Kujawski

**Piirikuntatason kaupungit:**   

Bydgoszcz | Grudziądz | Toruń | Włocławek

**Piirikunnat:**   

Aleksandrów | Brodnica | Bydgoszcz | Chełmno | Golub-Dobrzyń | Grudziądz | Inowrocław | Lipno | Mogilno | Nakło | Radziejów | Rypin | Sępólno | Świecie | Toruń | Tuchola | Wąbrzeźno | Włocławek | Żnin
**Oona Räisänen** on suomalainen signaalihakkeri ja ohjelmoija. Räisänen on tullut tunnetuksi radiosignaalien tutkimiseen liittyvistä harrastusprojekteistaan: hän on muun muassa purkanut ensimmäisenä maailmassa autojen navigaattoreissa käytetyn salauksen, selvittänyt poliisihelikopterin lentoreitin Youtube-videon ääniraidalle tallennetusta gps-datasta ja dekoodannut HSL:n bussipysäkkinäyttöjä ohjaavan radiosignaalin ja rakentanut sen pohjalta oman pysäkkinäytön. Räisänen on tutkinut myös radiolähettimien tunnistamista kohinasalvan aliäänien perusteella ja paljastanut mahdollisen tietosuojauhan S-Pankin käyttämässä kävijäanalytiikassa, minkä jälkeen pankki luopui palvelun käytöstä. Osa Räisäsen projekteista on saanut laajaa huomiota kansainvälisestikin ja hän on ollut puhujana Euroopan suurimmassa hakkerialan konferenssissa CCC:ssä Saksassa.

Hän on opiskellut ympäristötieteitä ja tietojenkäsittelytieteitä Helsingin yliopistossa, ja hän tekee musiikkia taiteilijanimellä Tyna Wind. 

Oona Räisäsen mukaan hänen hakkeroinnillaan ei ole mitään suurempaa päämäärää, hänestä on vain mielenkiintoista, että yhteiskunnasta löytyy heikkoja kohtia, joiden kautta voi löytää uusia jännittäviä asioita. Räisänen työskentelee C++-ohjelmoijana yksityisellä sektorilla.

Lähteet
-------

1. ↑  Jakso 01: Vieläkö hakkeria tarvitaan? *yle.fi*. Viitattu 16.1.2019.
2. 1 2  Oona Räisänen mursi ensimmäisenä autonavigaattorien salauksen *Helsingin Sanomat*.  18.5.2014. Viitattu 16.1.2019.
3. ↑  Juha-Pekka Tikka: Nörttimaailma ihastelee suomalaisnaisen ihmetemppua – selvitti kopterin reitin ääninauhalta *verkkouutiset.fi*.  2.2.2014. Viitattu 16.1.2019.
4. ↑  Helsinkiläinen hakkeri rakensi kotiinsa bussipysäkin aikataulunäytön *Helsingin Sanomat*.  27.11.2013. Viitattu 16.1.2019.
5. ↑  Oona Räisänen: CTCSS fingerprinting: a method for transmitter identification *absorptions*. Viitattu 16.1.2019.
6. ↑  Perttu Pitkänen: Tietosuojahuolet vaikuttivat - S-Pankki lopetti Googlen käytön *Ilta-Sanomat*.  26.2.2015. Viitattu 16.1.2019.
7. ↑  Harriet Minter: National Women in Engineering Day: six Twitter accounts to follow *The Guardian*.  23.6.2014. Viitattu 16.1.2019. (englanniksi)
8. ↑  Hakkeri tutkii nyt sydänsähkökäyriä *Helsingin Sanomat*.  29.12.2014. Viitattu 16.1.2019.
9. ↑  Nörttitytöt ry: kirjoittaja windytan *geekgirls.fi*.
10. ↑  Alastalo, Jarno: *Sometarinoita Suomesta: Hullu, barbaari ja kissa*, s. 120. Avain, 2015.
11. ↑  Oona Räisänen: about & FAQ *absorptions*. Viitattu 16.1.2019.

Aiheesta muualla
----------------

* Oona Räisäsen kotisivu
**RuFi** on Suomessa toimiva suomalais-venäläinen yhdistys. Se sai julkisuutta, kun se ilmoitti järjestävänsä Venäjää tukevan mielenosoituksen Helsingissä äitienpäivänä toukokuussa 2022 Venäjän sotiessa Ukrainassa. Mielenosoitus järjestettiin autokulkueena, johon osallistui 30–40 autoa.

RuFi:n mukaan mielenosoitus tuki Venäjää "sen vaikeassa taistelussa natsismia ja fasismia ja russofobiaa vastaan". Mielenosoituksen nimeksi ilmoitettiin "Kunnian autokulkue". Suljetussa WhatsApp-ryhmässä uhkailtiin mielenosoituksen aikana väkivallalla, ja henki ryhmässä oli hyvin kansalliskiihkoinen. Keskustelijat olivat pohtineet aseiden ottamista mukaan mielenosoitukseen. Monet suomenvenäläiset vastustivat kulkuetta, ja sitä vastustavan vetoomuksen allekirjoitti 4 000 suomenvenäläistä. Venäjän Helsingin-suurlähetystö ilmoitti tukevansa mielenosoitusta moraalisesti vaikkei aikonut osallistua siihen.

Keväällä 2022 RuFi:n puheenjohtajana ollut Daria Skippari-Smirnov totesi, ettei ole yhdistyksen puheenjohtaja enää. Hän kertoi olevansa ylläpitäjä WhatsApp-ryhmässä, jossa mielenosoituksesta keskusteltiin. Hän on ollut järjestämässä Suomessa Kuolemattoman rykmentin voitonpäiväjuhlallisuuksia useina vuosina. Alun perin kulkueissa muisteltiin toisen maailmansodan neuvostosotilaita, mutta se on muuttunut yhä nationalistisemmaksi. Skippari-Smirnov sai vuonna 2018 Kuolemattoman rykmentin kansainvälisen järjestäjäkomitean puheenjohtajan, venäläisen kansanedustajan Nikolai Zemtsovin allekirjoittaman kunniakirjan. Hän vieraili Venäjän valtaamalla Krimillä vuonna 2018 yhdessä Johan Bäckmanin kanssa. Skippari-Smirnov kuuluu Facebookin Suuri isänmaallinen infosota -ryhmään, jossa levitetään Venäjän propagandaa.

Katso myös
----------

* Suomi–Venäjä-Seura
* Naapuriseura

Lähteet
-------

1. ↑  Venäjämielinen autokulkue kierteli Helsingin keskustassa – Yle seurasi useita mielenilmauksia äitienpäivänä *Yle Uutiset*.  8.5.2022. Viitattu 2.9.2022.
2. 1 2  Veli-Pekka Hämäläinen, Simo Ortamo: Tällaista on keskustelu Putinia tukevien suomenvenäläisten suljetussa ryhmässä – osa vihjaa erimielisten hakkaamisella: "Pitää lyödä heti" *Yle Uutiset*.  6.5.2022. Viitattu 6.5.2022.
**Christopher J. Ferguson** (s. 1. syyskuuta 1961) on Yhdysvaltain laivaston kommodori ja NASAn astronautti.
Hän lensi ensi kertaa avaruuteen avaruussukkula *Atlantiksen* pilottina lennolla STS-115 9.9.–21.9.2006. Seuraavaksi hän toimi STS-126:n komentajana 14.11.–30.11.2008. Hän toimi myös avaruussukkulaohjelman viimeisen avaruussukkulalennon STS-135 *Atlantiksen* komentajana 8.7.–21.7.2011.

Koulutus
--------

* bachelor of science, koneenrakennus, Drexel University, 1984
* master of science, ilmailutekniikka, Naval Postgraduate School, 1991

Sotilasura
----------

Ferguson liittyi Yhdysvaltain laivastoon. Hän sai laivaston lentäjän kelpoisuuden 1986. Hän lensi F-14 Tomcatlla ja palveli lentotukialuksella USS Forrestal (CVA-59) Pohjois-Atlantilla, Välimerellä ja Intian valtamerellä. Hän kävi myös laivaston hävittäjälentäjien asekoulua (ns. TOPGUN). Hänet valittiin laivaston koelentokouluun 1989, mistä hän valmistui 1992. 

Vuonna 1994 hän osallistui F-14:n ilmasta-maahan laukaistujen aseiden testaamiseen. Hän toimi myös vuoden ajan laivaston koelentokoulussa kouluttajana. Vuonna 1995 hän palveli USS *Nimitz*illä Irakin lentokieltoalueen valvonnassa.

Ura NASAssa
-----------

Ferguson valittiin NASAn astronauttikoulutukseen 1998. Hän toimi sukkulalentojen STS-118, STS-128 ja STS-129 CAPCOMina ("Capsule Communicator") eli Maassa olevana lennonvalvonnan ja lennolla olevan sukkulamiehistön viestinnän yhteyshenkilönä.

Hän on ollut kahdesti avaruudessa: sukkulalennon STS-115 pilottina (2006) ja sukkulalennon STS-126 (2008) komentajana.
Ferguson toimi avaruussukkulaohjelman viimeisen lennon STS-135 *Atlantiksen* komentajana heinäkuussa 2011. 

Fergusonilla on puolalaiset sukujuuret. Hän on naimisissa Sandra Cabotin kanssa. Heillä on kolme lasta.

Lähteet
-------

1. ↑
2. ↑  Steve Siceloff (November 30, 2008). "NASA's STS-126 Landing Blog". NASA. Retrieved on December 1, 2008.
3. ↑  Christopher J. Ferguson (CAPTAIN, USN) NASA Astronaut on Poles.org Retrieved on May 9, 2010.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Christopher Ferguson** Wikimedia Commonsissa

* Fergusonin NASAn elämäkerta (englanniksi)
* Fergusonin Spacefacts.de:n elämäkerta (englanniksi)
* Ferguson Twitterissä
* Lentoa STS-135 edeltävä haastattelu (Arkistoitu – Internet Archive) (3.6.2011) (englanniksi)
* Lentoa STS-126 edeltävä haastattelu (Arkistoitu – Internet Archive) (31.10.2008) (englanniksi)
* Lentoa STS-115 edeltävä haastattelu (Arkistoitu – Internet Archive) (19.7.2006) (englanniksi)
* Audio interview with Captain, USN Christopher Ferguson[vanhentunut linkki]

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.   
Alkuperäinen artikkeli: en:Christopher Ferguson 

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Yhdysvallat

 |

 |
**Seuraava jääkausi** alkaa, kun nykyinen, kymmenisen tuhatta vuotta kestänyt holoseenin lämpökausi päättyy ja mannerjäätiköt alkavat jälleen laajentua. Maapallon jaksolliset kiertoliikkeen ja akselikallistuman vaihtelu ovat noin 50 000 vuoden kuluttua tasolla, joka on aiemmin riittänyt jääkauden laukaisemiseen. Nykyinen ihmisen aiheuttama ilmaston lämpeneminen aiheuttaa kuitenkin sen, ettei seuraavaa jääkautta arvella tulevan ainakaan 100 000 vuoteen.

Seuraavan jääkauden aikana iso osa maapallosta säilyisi edelleen elinkelpoisena. Pohjois-Eurooppa ja Pohjois-Amerikka peittyisivät jälleen mannerjäätiköiden alle, vähän niiden eteläpuolella olisi hyytävät ilmasto-olot, ja koko maapallo kuivuisi huomattavasti. Maatalouden tuotanto vähenisi maailmanlaajuisesti huomattavasti, minkä seurauksena maapallo ei kykenisi elättämään lämpökauden aikaisen suuruista ihmisväestöä.

Seuraavan jääkauden alkaminen riippuu paljon Auringon säteilyn voimakkuudesta, joka vaihtelee niin sanottujen Milankovićin jaksojen mukaisesti. Myös ilmakehän hiilidioksidipitoisuus vaikuttaa asiaan.

Maapallo on jo tuhansien vuosien ajan ollut matkalla kohti uutta säteilyminimiä, jonka pohjalukema saavutetaan noin tuhannen vuoden kuluttua. 1970-luvulla oletettiinkin, että tämä johtaisi uuden jääkauden alkamiseen. Maapallon ratavaihtelu on kuitenkin nyt sellaisessa vaiheessa, että Milankovićin jaksojen ilmastovaikutukset ovat poikkeuksellisen lieviä, ja Auringon säteilyvoimakkuuden nousut ja laskut aiempaa vaimeampia. Maapallon seuraava säteilyminimi onkin paljon lievempi kuin se, joka laukaisi viimeisen jääkauden. Tämän vuoksi sen ei enää nykyisin uskota riittävän uuteen jääkauteen edes huomioimatta ihmisen vaikutusta ilmastoon.

15 000–20 000 vuoden kuluttua saavutetaan jälleen säteilyminimi, mutta tämäkin jää lieväksi.

Seuraavan kerran maapallon säteilyminimi laskee aiempien jääkausien aloittaneiden säteilyminimien tasolle vasta aikaisintaan noin 50 000 vuoden kuluttua. Silloinkin ihmisen toiminta ilmakehän hiilidioksidipitoisuuden kasvattamisessa voi olla aiheuttanut sen, että jääkauden alkaminen viivästyy entisestään. Vuonna 2016 joukko saksalaistutkijoita esitti, että jo alle kahden lämpöasteen nousuun maapallolla johtava maltillinen hiilidioksidipitoisuuden nousu aiheuttaisi sen, että uutta jääkautta ei tulisi ainakaan 100 000 vuoteen. Tämä vastaa 1 000–1 500 gigatonnin hiilimäärän vapautumista ilmakehään. Vastaavasti jos ilmakehään vapautuisi 5 000 gigatonnia hiiltä hiilidioksidin muodossa, uutta jääkautta ei tulisi 500 000 vuoteen.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5 6  Salonen, J. Sakari: *Viisi maailmanloppua: maapallon historia ja ihmiskunnan tulevaisuus*, s. 160–171. Gaudeamus, 2021. ISBN 978-952-345-141-4.
2. ↑  Ganopolski, A. Winkelmann, R. & Schellnhuber, H. J.: Critical insolation–CO2 relation for diagnosing past and future glacial inception.  *Nature letters*, 14.1.2016.  Nature. doi:10.1038/nature16494. Artikkelin verkkoversio (html). Viitattu 20.1.2016.  (englanniksi)
3. ↑  David Archer, Andrey Ganopolski: A movable trigger: Fossil fuel CO2 and the onset of the next glaciation *Geochemistry Geophysics Geosystems*.  5.5.2005. Viitattu 20.1.2016.
**Santa’s United ry** on 2015 perustettu rovaniemeläinen salibandyn erikoisseura. Seura syntyi kahden rovaniemeläisen (RSB-Team ry ja Napapiirin salibandy ry) seuran yhdistettyä voimansa. Seuran perustajina toimivat yhdistyneiden seurojen hallitukset. Seurassa oli heti ensimmäisellä kaudella kymmenen sarjajoukkuetta Salibandyliiton alaisissa sarjoissa. Juniorikerhoja ensimmäisellä kaudella oli yli kolmekymmentä ja aikuiskerhoja 3–4 ryhmää.

Seuran miesten edustusjoukkue pelaa 2. divisioona. Naisten edustusjoukkue pelaa 2. divisioonassa.

Historia
--------

Rovaniemellä 1995–1997 välillä syntyi kaksi salibandyseuraa Napapiirin salibandy ja RSB-Team. Molemmat järjestivät toimintaa aikuisille ja junioreille. Seurayhdistymisestä on puhuttu erinäisissä yhteyksissä lähes molempien seurojen syntymästä saakka. Isoin askel tuli RSB-Teamin lähdettyä mukaan Salibandyliiton järjestämään seurakehittämisjaksolle, jonne hyväksyttiin mukaan kymmenen seuraa, jossa mukana mm. Seinäjoen Peliveljet, Tampereen Ilves, SB Vaasa, Kirkkonummi Rangers ja monia muita hienoja seuroja ympäri Suomen. Siellä seura asetti tärkeimmäksi tavoitteeksi seurayhdistymisen. Saman tien järjestettiin tapaaminen NSB:n kanssa ja sieltäkin oltiin kiinnostuneita, mutta työ ei ottanut askeleita eteenpäin heti sen jälkeen. Kevät ja kesä mentiin yhdistymisen kannalta hiljaiseloa, kunnes syksyllä 2013 kaikki loksahti kohdilleen. Molemmat seurat tekivät vuosikokouksissaan virallisen päätöksen yhdistymisestä helmikuussa 2014. 

Kaudella 2014–2015 yhdistettiin jo vahvasti edustusjoukkueita sekä naisissa että miehissä. Myös junioritoiminta rakennettiin yhteisen suunnitelman mukaisesti. Samalla osallistettiin jäsenistöä ahkeraan, kun rakennettiin seuralle arvoja ja tarkoitusta. Jäsenistön kanssa yhdessä tehtiin myös seuralle yhden ja kolmen vuoden tavoitteet.

Kotihalli
---------

Seuran edustusjoukkueiden pääareena vuoden 2017 alusta alkaen on ollut uusi Ounasrinteen liikuntahalli, jonka pintana on matto (40 x 20m) ja katsojakapasiteetti on noin 300 katsojaa.

Tunnukset
---------

### Peliasu

Santa’s United pelaa kotipelinsä punaisella paidalla. Vieraspaidan väri on turkoosi. Käytössä on mustat shortsit ja sukat, joita vaihdellaan pelistä riippuen. Peliasut ovat Oxdogin valmistamia.

Lähteet
-------

1. ↑  Miehet edustus Santa’s United.  Arkistoitu 19.7.2018. Viitattu 19.7.2018.
2. ↑  Naiset edustus Santa’s United. Viitattu 19.7.2018.
Piirros LISAn avaruusaluksista
**LISA** (engl. *Laser Interferometer Space Antenna*, engl. *laserinterferometrinen avaruusantenni*) on ESAn ja NASAn kaavailema yhteinen tutkimushanke. LISA-satelliittien avulla pyritään mittaamaan gravitaatioaaltoja ja havaitsemaan gravitoneja, jollaisia teorian mukaan syntyy, kun musta aukko nielaisee massiivisen neutronitähden.

Aikataulu
---------

Hanke on suunnitteluvaiheessa, ja mittausten oli tarkoitus alkaa vuoden 2015 tietämillä.
 Vuonna 2010 näytti siltä, että LISA mahdollisesti laukaistaan noin vuonna 2020. ESA eikä NASA ei ole vielä valinnut tätä satelliittimissiota toteutettavaksi. 

Tammikuussa 2024 ESA ilmoitti projektin etenemisestä. Tehtävään kuuluvien kolmen avaruusaluksen rakentaminen voi alkaa vuoden kuluttua.

Tekniikkaa
----------

LISAn teknologioita kehitetään ESAn rakenteilla olevassa LISA Pathfinder -satelliitissa, joka laukaistiin avaruuteen vuonna 2012. NASA toimittaa osan LISA Pathfinderin teknologioista.

Tieteellinen perusta
--------------------

Mittaus perustuu laser-interferometriaan. Kolme tasasivuisen kolmion kärkiin sijoittuvaa avaruusalusta muodostaa suuren Michelsonin interferometrin, jonka sivujen pituus on viisi miljoonaa kilometriä. Alusten väliset etäisyydet pidetään vakiona lasermittauksen ja "vastuksettoman lennon" (drag free) avulla, joka aikaansaadaan kompensoimalla esimerkiksi Auringon säteilypaineen aikaansaama vastus hyvin tarkkojen ionimoottorien työntövoimalla. Kun gravitaatioaalto muuttaa aika-avaruutta kahden aluksen välillä, muutoksen pitäisi olla mitattavissa sivujen suhteellisista pituuksista.

Lähteet
-------

1. ↑  LISA current status NASA.  Arkistoitu 26.7.2007. Viitattu 17.11.2007.
2. ↑  John Timmer: LIGO goes to space: ESA to proceed with LISA gravitational wave detector *arstechnica.com*.  26.1.2024. Viitattu 3.2.2024. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* NASAn LISA-sivusto (Arkistoitu – Internet Archive)
* ESAn LISA-sivusto
* Max-Planck-Institut für Gravitationsphysik
Molemmat sinetit näytillä
**Kiinan tasavallan kansalliset sinetit** (kiin.: 中華民國國璽; pinyin: *Zhōnghuá mínguó guóxǐ*) on kollektiivinen nimitys kahdelle sinetille, joita käyttää Kiinan tasavallan, eli Taiwanin, presidentti. Sinetit on valmistettu nefriitistä. Sinettien vastaanottaminen on osa presidentin virkaanastumisseremoniaa.

Päätös sinettien käyttöön ottamisesta tehtiin vuonna 1914. Aluksi sinettejä oli kolme, kolmas virkaanastujaissinetti ei ole enää käytössä. Joulukuussa 1949 Kiinan sisällissodan loppuvaiheilla, jolloin kuomintang alkoi vetäytyä Taiwanin saarelle, sinetit ja niistä vastuussa oleva Peng Xiang oli jäänyt Brittiläiseen Hongkongiin, eikä suostunut lähtemään pois sieltä. Pelastaakseen sinetit kommunistisen puolueen armeijalta Tšiang Kai-šek määräsi kaksi miestä, Wang Weishin ja Zhu Dachangin, noutamaan sinetit ja salakuljettamaan ne Taiwaniin osana evakointioperaatiota. Kaksikko sai käyttöönsä sotilaslentokoneen ja joutui tekemään välilaskun Hainanin saarelle. Saatuaan sinetit haltuunsa he lensivät Chiayin kaupunkiin, josta he matkustivat junalla Taipeihin.

Sinettejä kannetaan usein koristeellisilla puisilla alustoilla, jotka on tehnyt Huang Chun-chieh.

Johtuen sinettien painosta, niitä ei paineta leimaa vaativia dokumentteja vasten, vaan päinvastoin: sinetti asetetaan leimapuoli ylöspäin vartavasten tätä varten rakennettuun telineeseen, paperi sen päälle ja lopuksi paperia painetaan kevyesti hieroen, jotta sinetti jättää leimansa.

Kiinan tasavallan sinetti
-------------------------

Kiinan tasavallan sinetti (kiin.: 中華民國之璽; pinyin: *Zhōnghuá mínguó zhī xǐ*) on sinetti, jota presidentti käyttää lakien ja valtuuskirjojen ratifioimiseen allekirjoituksen tavoin. Sinetti on valmistettu vihreästä nefriitistä ja se painaa 3,2 kiloa.

* Kiinan tasavallan sinettiKiinan tasavallan sinetti
* Malline sinetin painojäljestäMalline sinetin painojäljestä

Kunnian sinetti
---------------

Kunnian sinetti (kiin.: 榮典之璽; pinyin: *Róngdiǎn zhī xǐ*) on sinetti, jota presidentti käyttää mm. mitalien ja muiden kunnianosoitusten myöntämiseen vahvistaakseen niitä koskevat määräykset. Sinetti on valmistettu valkoisesta nefriitistä ja se painaa 4,3 kiloa.

* Kunnian sinettiKunnian sinetti
* Malline sinetin painojäljestäMalline sinetin painojäljestä

Lähteet
-------

1. 1 2 3  The National Seals of the Republic of China (Taiwan) *Office of the President*.  2023. Viitattu 5.5.2023. (englanniksi)
2. 1 2  用印「不是蓋的！」 80年珍貴國璽 揭神秘面紗 *東森新聞 CH51*.  14.4.2017. Viitattu 5.5.2023. (kiinaksi)
3. ↑  蔡英文PO全台最狂開箱文，兩顆「傳國之寶」曝光！竟從民國18年用到現在-風傳媒 *storm.mg*.  21.5.2020. Viitattu 5.5.2023. (kiinaksi)
4. ↑  Wood Resourceful *Taiwan Today*.  1.7.2020. Viitattu 5.5.2023. (englanniksi)
**Avecra Oy** on VR-Yhtymän omistama ravintolapalveluja junissa ja rautatieasemilla tarjoava yritys. Junissa Avecra hoitaa ravintolavaunujen palveluita ja InterCity-junissa kiertäviä myyntikärryjä. Asemilla Avecra hoitaa asemaravintoloiden palveluja. Sittemmin Rail Gourmet oli ostanut VR:ltä 40 % osuuden Avecran toiminnasta, jolloin Avecra Oy oli VR Yhtymän ja Rail Gourmet Groupin yhdessä omistama ravintolayhtiö.

VR Group ja Rail Gourmet Group ovat 23.5.2017 sopineet osakekaupasta, jolla brittiläinen junacatering-yhtiö myy 40 % omistusosuutensa VR:lle.

Ravintolavaunut
---------------

Avecra hoitaa junissa ravintolavaunupalveluja. Avecra ja VR uudistivat ja yhtenäistivät ravintolavaunujen ilmeen vuosina 2017–2019, jolloin aiemmat Prego-, Duetto-, Bistro- ja Kultainen Kulkuri -nimiset ravintolat muutettiin nimikkeen "RavintoLaVaunu" alle. Ennen vuotta 2017 eri junatyyppien ravintolavaunuilla oli oma ilmeensä. Pendolinojen ravintola oli italialaistyyppinen ja sisämaan pikajunissa ravintola oli sisustukseltaan ja valikoimaltaan retrohenkinen ja korostetun 1970-lukulainen. 

Junaravintoloiden tyypilliset ruoka-annokset ovat lihapullat, lohikeitto, pasta, voileivät ja täytetyt patongit.

Avecra ilmoitti vaihtavansa pakkausmateriaalin ruoissaan ympäristöystävällisempään Woodly-materiaaliin vuoden 2022 lopussa.

Joissakin InterCity-junissa on vuonna 2014 avattu kaksikerroksinen ravintolavaunu, jonka yläkerroksen pöytiin vaadittiin paikkalippu. Ravintolavaunuttomissa InterCity-junissa kiertää usein myyntikärry, jonka tuotevalikoimassa on muun muassa kahvia, leipiä, viiniä, olutta ja makeisia. Myyntikärryllisissä junissa anniskelualueena ovat poikkeuksellisesti kaikki junavaunut. Normaalisti anniskelualue rajoituu ravintolavaunuun. Ekstra-luokassa on myös kahvilapiste, jonka tarjoilu on rajattomasti tarjolla Ekstra-luokan lipulla.

Asemaravintolat
---------------

Avecra vastaa seuraavista rautatieasemien ravintolapalveluista (joulukuun 2019 tilanne):

* Helsingin päärautatieasemalla Aseman wursti, Baguette&Co. Hesburger, Minuuttibaari, Ooster, Pullman Bar&Lounge, Robert’s Coffee ja Stop@Station
* Tikkurilan rautatieaseman Dixi-kauppakeskuksessa Robert's Coffee ja Stop@Station
* Keravan rautatieaseman Kellobaari
* Turun päärautatieaseman Baguette&Co
* Tampereen rautatieaseman Robert's Coffee.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5  Vainu.io - Avecra Oy *vainu.io*.
2. ↑
3. ↑  Ravintolayhtiö Avecra kokonaan VR:n omistukseen  23.5.2017. VR. Viitattu 29.3.2021.
4. ↑  VR:n ravintolavaunut *vr.fi*.  Arkistoitu 19.4.2013. Viitattu 31.5.2013.
5. ↑  RavintiLaVaunu-makuja matkallesi vaihtuvissa maisemissa *vr.fi*. Viitattu 26.12.2019.
6. ↑  VR ottaa käyttöön Woodlyn puupohjaiset ruokapakkaukset ravintolavaunuissa *woodly.com*. Viitattu 5.1.2023.
7. ↑  Asemaravintolat *avecra.fi*. Viitattu 26.12.2019.

Aiheesta muualla
----------------

* Avecran sivusto (Arkistoitu – Internet Archive)
* VR:n tiedot ravintolavaunuista (Arkistoitu – Internet Archive)