recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Hakavuoren kalliomaalaus**, tai myös **Raidanlahden kalliomaalaus**, sijaitsee siirtolohkareessa Keski-Suomessa Jyväskylässä Korpilahdella Raidanlahden kylässä. Kohde on Korpilahden kirkosta noin 11 kilometriä kaakkoon.

Löytyminen ja tutkimus
----------------------

Noin 100 metrin päässä suoritettiin vuonna 1991 varhaiskampakeraamisen asuinpaikan koekaivausta. Tässä yhteydessä Pekka Miettinen havaitsi heikon kalliomaalauksen siirtolohkareessa. Läheisempiä tutkimuksia maalauksesta ei tehty. Seudulla suoritettiin inventointi vuonna 2005. 

Saattaa olla, että asuinpaikkojen A ja B väestö tekivät maalaukset.

Muinainen ympäristö
-------------------

Maalattu siirtolohkare sijaitsee kivisen mäen luoteisrinteessä seuranaan muita samankokoisia siirtolohkareita mäen juurella. Matkaa Päijänteen rannalle on nykyään 250 metriä. Läheiset kivikautiset asuinpaikat sijaitsevat Päijänteen tuulilta suojassa pienen lammen itäpuolella.

Maalaukset
----------

Maalaukset sijaitsevat lohkareessa, joka on noin 3 metriä korkea ja 5 metriä leveä. Maalaus on pahoin haalistunut ja jäkälän peitossa. Se sijaitsee lohkareen eteläisellä sileällä sivulla noin metrin korkeudella. Punamaalisuttua on levinnyt laajemmalle alueelle, jonka sisään jäävät kolme osittain näkyvät hirveksi tunnistetut kuviot. Eräässä Ismo Luukosen digitaalisesti muokatussa valokuvassa hirvien terävät korvat erottuvat selvästi. Hirvet on maalattu kulkemaan peräkkäin vasemmalle.

Antti Lahelma kirjoittaa havainneensa 5−6 hirveä, joista vasemmanpuoleiset näkyvät parhaiten. Kaksi ensimmäistä ovat 25 senttimetriä pitkiä ja kolmas on pienempi.

Katso myös
----------

Seuraavat maalaukset ovat samalta alueelta tämän maalauksen kanssa:

* Toussunlinnan kalliomaalaus
* Saraakallion kalliomaalaukset
* Uittovuoren kalliomaalaus
* Ison Kuhajärven kalliomaalaus

Lähteet
-------

* Lahelma, Antti: *A Touch of Red: Archaeological And Ethnographic Approaches To Interpreting Finnish Rock Paintings*. väitöskirja julkaistu sarjassa Iskos 15. Vaasa: The Finnish Antiquarian Society, 2008. Teoksen verkkoversio. (englanniksi) (Arkistoitu – Internet Archive)
* Luukkonen, Ismo: Hakavuori, valokuvia
* Muinaisjäännösrekisteri: Hakavuori A-C *Kulttuuriympäristön palveluikkuna kyppi.fi*.  19.5.2010. Museovirasto. Viitattu 1.12.2012.
* Muinaisjäännösrekisteri: Innala *Kulttuuriympäristön palveluikkuna kyppi.fi*.  4.11.2005. Museovirasto. Viitattu 1.12.2012.

### Viitteet

1. 1 2  Muinaisjäännösrekisteri: Innala *Kulttuuriympäristön palveluikkuna kyppi.fi*.  4.11.2005. Museovirasto. Viitattu 1.12.2012.
2. 1 2 3  Muinaisjäännösrekisteri: Hakavuori A-C *Kulttuuriympäristön palveluikkuna kyppi.fi*.  19.5.2010. Museovirasto. Viitattu 1.12.2012.
3. 1 2 3  Lahelma, Antti: A Touch of Red, 2008, s.226
4. ↑  Luukkonen, Ismo: Hakavuori, valokuvia

Aiheesta muualla
----------------

* Luukkainen, Ismo: Kaikki Suomen kalliomaalaukset, myös valokuvia
Elli Ansas ennen vuotta 1904. Kuva: Julia Widgrén, Vaasa.
**Elin (Elli) Ammy Augusta Ansas**, o.s. *Åkerberg* (23. joulukuuta 1872 Kristiinankaupunki – 26. joulukuuta 1950 Vaasa) oli Vaasaan käytännöllisen naisopiston perustaja ja johtaja.

Ansaksen vanhemmat olivat värjärimestari Reinhold Emil Åkerberg ja Selma Augusta o.s. Fontell. Hän kävi Helsingin jatko-opiston ja avioitui toimittaja Frans Ossian Ansaan kanssa 26.4.1894. Vuoteen 1916 hän toimi saksankielen ja piirustuksen opettajana Vaasan suomalaisessa ja ruotsalaisessa tyttökoulussa. Ossian Ansas kuoli 1916, ja samana vuonna Elin Ansas perusti Vaasaan käytännöllisen naisopiston, jonka johtajana hän toimi sen lakkauttamiseen, vuoteen 1948, saakka. Koulun idea syntyi, kun hän ensimmäisen maailmansodan sytyttyä joutui jäämään Saksaan ja seurasi siellä samanlaisen koulun toimintaa.

Ansas kävi jatko-opiston, josta hän valmistui 1894. Hän teki 1892 ja 1914 opintomatkoja Saksaan, 1922 Saksaan, Itävaltaan ja Italiaan ja jälleen 1923 Saksaan. Hän työskenteli valmistavan koulun opettajana Vaasassa 1890–1893 ja jatkoi opetustyötä solmittuaan 1894 avioliiton. Vuosina 1900–1910 ja 1911 hän työskenteli Vaasan suomalaisen ja ruotsalaisen tyttökoulun saksan kielen opettajana. Hän oli Martta-piiriliiton sihteeri Vaasassa 1911–1926. Hän osallistui Helsingissä järjestettyyn kolmanteen pohjoismaiseen naisasiakongressiin.

Lähteet
-------

1. ↑  Ansas, Elin Emmy Augusta, (Arkistoitu – Internet Archive) Kansallisarkisto
2. ↑  Aikalaiskirja 1934, sivu 35.
3. ↑  Pohjoismaista naisasiatyötä (pdf) (raportti, s. 109)  1925. Otava. Viitattu 14.3.2016.

Kirjallisuutta
--------------

* Svea: från Viborg till Vasa; några minnesanteckningar av Svea Öberg, toim. Harry Holtti. Hfors, Göteborg: Fria missionsförbundet: Meros förlag, 1982 (Sisältää muistelmia Elli Ansaan koulusta).
Istuntosali Helsingin käräjäoikeudessa
Seinäjoen oikeustalo
**Käräjäoikeus** (lyhenne **KO** tai **KäO**, ruots. *tingsrätt*) on Suomessa ja Ruotsissa tuomioistuin, joka toimii tuomiopiirinsä yleisenä alioikeutena. Käräjäoikeudessa käsitellään ensimmäisenä asteena riita-, rikos- ja hakemusasioita.

Suomessa toimii 20 käräjäoikeutta. Käräjäoikeutta johtaa laamanni ja varsinaisina alioikeustuomareina toimivat käräjätuomarit. Lisäksi käräjäoikeudessa voi olla käräjäviskaaleja ja tuomioistuinharjoitteluaan suorittavia notaareja. Heidän toimivaltansa on käräjätuomaria suppeampi. Varsinaisen lainkäyttöhenkilöstön lisäksi kansliassa toimivat käräjäsihteerit voivat ratkaista eräitä selviä ja riidattomia velkomus- ja hakemusasioita.

Rikosasiat käräjäoikeus käsittelee tavallisimmin lautamieskokoonpanossa, johon kuuluu lainoppinut puheenjohtaja sekä kaksi maallikkotuomaria eli lautamiestä. Vaativaa rikosasiaa käräjäoikeus saattaa käsitellä laajennetussa lautamieskokoonpanossa, jossa normaaliin kokoonpanoon on lisätty mahdollisesti yksi lainoppinut lisäjäsen ja mahdollisesti yksi maallikkojäsen. Näin toimitaan yleensä, jos asian käsittelyn odotetaan kestävän kauan, sillä tämä mahdollistaa yhden lainoppineen jäsenen ja kahden maallikkojäsenen tippumisen pois kokoonpanosta. Tuomiovaltainen käräjäoikeus on lautamieskokoonpanossa, jos läsnä on lainoppineen puheenjohtajan lisäksi kaksi lautamiestä. Kesken asian käsittelyn kokoonpanoon ei koskaan lisätä tuomareita. Vähäiset rikosasiat käräjäoikeus voi ratkaista myös yhden lainoppineen tuomarin istunnossa.

Siviiliasioissa tavallisimmin oikeutta istuu yksi lainoppinut tuomari. Lainopillisesti hankalat asiat käsitellään kolmen lainoppineen tuomarin kokoonpanossa.

Asianosainen voi valittaa käräjäoikeuden tekemästä ratkaisusta hovioikeuteen 30 päivän kuluessa ratkaisun antamisesta. Useimmissa asiaryhmissä ratkaisuun tyytymättömän on ilmoitettava tyytymättömyyttä seitsemän päivän kuluessa ratkaisun antamisesta. Jos ratkaisusta ei ilmoiteta tyytymättömyyttä tai tyytymättömyyden ilmoittamisesta huolimatta siitä ei valiteta säädettyjen määräaikojen kuluessa, tulee käräjäoikeuden ratkaisusta lainvoimainen.

Katso myös
----------

* Luettelo Suomen käräjäoikeuksista
* Kihlakunnanoikeus
* Raastuvanoikeus

Lähteet
-------

1. ↑  Lyhenneluettelo: K Kotimaisten kielten keskus. Viitattu 11.2.2016.

Aiheesta muualla
----------------

* Käräjäoikeuksien yhteystiedot (Arkistoitu – Internet Archive)
* Lautamies käräjäoikeudessa – Istuntojen kokoonpanot *Oikeusministeriön esitteitä*. Helsinki:  Oikeusministeriö.  Arkistoitu 21.4.2008. Viitattu 19.12.2015.  (archive.org)
* Tuomioistuinlaki (25.8.2016/673) (Arkistoitu – Internet Archive)
Hélène Bertaux, Étienne Carjatin valokuva vuodelta 1864.
Hélène Bertaux: *Psyché sous l'empire du mystère*, Petit Palais, Pariisi.
**Hélène Bertaux** (4. heinäkuuta 1825 Pariisi – 20. huhtikuuta 1909 Saint-Michel-de-Chavaignes), syntyjään **Joséphine Charlotte Hélène Pilate** oli ranskalainen kuvanveistäjä ja feministi.

Elämänvaiheita
--------------

Bertaux aloitti veistämisen jo 12-vuotiaana tekemällä isänsä, kuvanveistäjä Pierre Hébertin ateljeessa pienoisveistoksia. Bertauxin nuoruudessa nuoria naisia ei päästetty taidekouluihin opiskelemaan, heitä pidettiin joko muusina tai malleina. Vaikka yläluokkaisten naisten koulutukseen kuului usein piirustus, heitä ei pidetty uskottavina tai syvällisinä taiteilijoina. Poikkeuksena pidettiin Rosa Bonheuria. 

Ensimmäisestä aviomiehestään Bertaux otti eron vuonna 1854 ja ryhtyi signeeraamaan veistoksensa nimellä "Madame Léon Bertaux". Léon Betaux oli Hélènen pitkäaikainen miesystävä, jonka kanssa hän solmi avioliiton ensimmäisen miehen kuoltua vuonna 1865.

Bertaux päätti auttaa naisia saamaan taidekoulutusta ja avasi heille tarkoitetun piirustus- ja veistoskoulun vuonna 1873. Pelkästään naisille tarkoitetun kuvanveistokoulun hän avasi vuonna 1880. Seuraavana vuonna hän perusti naiskuvanveistäjien ja taidemaalareiden liiton, jonka puheenjohtajana hän toimi vuoteen 1894 saakka. Bertauxin toiminnan ansiosta ensimmäiset naisopiskelijat pääsivät taideakatemiaan vuonna 1897. 

Omalla taiteellisella urallaan Bertaux piti näyttelyitä säännöllisesti. Ensimmäisen julkisen tunnustuksensa hän sai vuonna 1864. Psykheä esittävästä patsaastaan hän sai kultamitalin vuoden 1889 maailmannäyttelyssä.

Bertauxin elinaikana ei hänen kaikkia teoksiaan pidetty sopivina. Teosta joka esitti nuorta gallialaista vankina, paheksuttiin, sillä naistaiteilijan ei pidetty sopivana kuvata alastonta miestä tai käyttää miestä alastonmallinaan. Myös hänen nuorta kylpevää naista esittävää patsastaan paheksuttiin. Sitä pidettiin liian seksuaalisena.

Bertaux kuoli omistamassaan Chateãu de Lassayn linnassa.

Lähteet
-------

1. ↑
2. ↑
3. ↑

Aiheesta muualla
----------------

* Teoksia Ranskan museoissa Joconde
* 

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Ranska
	+ 2
* BnF data
	+ 2
* Saksa
* Yhdysvallat

 |
|  |
| Taiteenala | 
* Musée d'Orsay
* ULAN

 |
|  |
| Muut | 
* IdRef

 |

 |

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
| "I Don’t Want to Miss a Thing"Aerosmith |
| --- |
| Singlen "I Don’t Want to Miss a Thing" kansikuva |
| Singlen tiedot |
|  B-puoli | "Animal Crackers / Taste of India" |
|  Äänitetty  | 1997 |
|  Julkaistu | 18. elokuuta 1998 (US)31. elokuuta 1998 (U.K.) |
|  Formaatti | C-kasetti, CDS |
|  Tekijä(t) | Diane Warren |
|  Tuottaja(t) | Matt Serletic |
|  Tyylilaji | poprock, soft rock |
|  Kesto | 00.58 |
|  Levy-yhtiö | Columbia, Hollywood, Epic |
| Aerosmithin muut singlet |
| "Full Circle"1998 | "I Don’t Want to Miss a Thing"1998 | "What Kind of Love Are You On"1998 |

**I Don´t Want to Miss a Thing** on Aerosmithin hittibiisi vuodelta 1998. Kappaleen nauhoitukset alkoivat jo vuonna 1996. Se on otettu elokuvasta Armageddon ja se nousi suoraan Billboard Hot 100 -listan ykköseksi, mikä oli yhtyeen ensimmäinen ykkössija sen 28-vuotisen uran aikana. Kappale pysyi ykkösenä neljä viikkoa, 5. syyskuuta−26. syyskuuta 1998, ja sen ansiosta Aerosmith sai uuden sukupolven faneja. Kappale pysyi listaykkösenä useissa muissakin maissa. Kappaletta on kuunneltu maailmanlaajuisesti yli 300 miljoonaa kertaa. Myöhemmin yhtyeen jäsenet ovat kertoneet, etteivät erityisemmin ymmärrä kappaleen suurta suosiota.
**Käsky palata järjestykseen** oli kokouksen puheenjohtajalle lainsäädännön nojalla suotu kurinpitokeino, jota hän saattoi käyttää valvoessaan järjestystä ja pyrkiessään estämään sananvapauden väärinkäyttämistä. Vuonna 1907 säädetty laki yleisistä kokouksista määritteli, ettei yleisenä kokouksena pidetty sellaista kokoontumista, johon oli sallittu vain sellaisten henkilöiden osallistua, jotka oli kutsuttu henkilökohtaisesti tai kuuluivat yhdistykseen, jonka kaikki jäsenet olivat saaneet kutsun. Laki määräsi puheenjohtajan ylläpitämään yleisessä kokouksessa järjestystä ja kieltämään sellaisen puheen pitämisen tai päätöksen tekemisen, joka sisältää ilmeisen rangaistavan teon tai kehotuksen sellaiseen tekoon. Lain yleisistä kokouksista kumosi kokoontumislaki, joka tuli voimaan 1999.

Vuoden 1906 valtiopäiväjärjestys määräsi, että kansanedustajan tuli esiintyä vakaasti ja arvokkaasti eduskunnan täysi-istunnossa. Kenenkään ei tullut käyttää loukkaavia, pilkallisia tai muuten sopimattomia sanoja hallituksesta tai henkilöistä. Jos joku tätä vastaan rikkoi, tuli puhemiehen kutsua hänet järjestykseen. Jos puhuja ei siitä muuttanut ilmaisuaan sopivaksi, tuli puhemiehen kieltää edustajaa puhumasta. Eduskunnalla oli valta tutkia, tuliko järjestystä rikkoneen edustajan saada puhemieheltä nuhteet tai varoituksen tai määräaikainen kielto osallistumisesta eduskunnan istuntoihin tai oliko edustaja pantava syytteeseen tuomioistuimessa vai annetaanko asian raueta.

Samat määräykset sisältyivät vuoden 1928 valtiopäiväjärjestykseen. Sen kumosi vuonna 2000 voimaan tullut nykyinen perustuslaki. Siinä ei enää käytetä sanoja järjestykseen palaaminen, vaan puhemies voi huomauttaa edustajaa sopimattomasta puheesta tai kieltää tätä jatkamasta puhettaan. Eduskunta voi langettaa varoituksen toistuvasti järjestystä rikkoneelle edustajalle tai estää enintään kahdeksi viikoksi hänen osallistumisensa eduskunnan istuntoihin.

Lähteet
-------

1. ↑  *Tietosanakirja,* Tietosanakirja-osakeyhtiö 1913, osa 5, palsta 305, hakusana käsky palata järjestykseen.
2. ↑  Laki yleisistä kokouksista, Suomen suurituhtinaanmaan asetuskokoelma 20.2.1907/6, 1 ja 7 pykälä.
3. ↑  Kokoontumislaki, 530/1999.
4. ↑  Suomen suuriruhtinaanmaan valtiopäiväjärjestys, Suomen suuriruhtinaanmaan asetuskokoelma 20.7.1906/26, 48 pykälä.
5. ↑  Valtiopäiväjärjestys, Suomen asetuskokoelma 7/1928, 58 pykälä.
6. ↑  Suomen perustuslaki, 731/1999, 31 pykälä. (Arkistoitu – Internet Archive)
| "I Don't Wanna Cry"Mariah Carey |
| --- |
| Singlen "I Don't Wanna Cry" kansikuva |
| Kasettisinglen kansi. |
| Singlen tiedot |
|  Albumilta | *Mariah Carey* |
|  B-puoli | ""You Need Me"" |
|  Äänitetty  | 1990 |
|  Julkaistu | 25. huhtikuuta 1991 |
|  Tyylilaji | Pop, R&B |
|  Kesto | 04.49 |
|  Levy-yhtiö | Columbia Records |
| Mariah Careyn muut singlet |
| "Someday"1991 | "I Don't Wanna Cry"1991 | "There’s Got to Be a Way"1991 |

**I Don't Wanna Cry** on yhdysvaltalaisen pop- ja R&B-laulajan Mariah Careyn kappale ja hänen esikoisalbumiltaan julkaistu single. Sen ovat kirjoittaneet Carey ja Narada Michael Wadden. "I Don't Wanna Cry" on albumilta neljäntenä julkaistu single, ja se oli Yhdysvaltojen Billboard Hot 100 -singlelistan sijalla yksi ja säilytti kärkisijan kahden viikon ajan. Laulu teki Careysta ensimmäisen nais- ja sooloartistin, jonka neljä ensimmäistä singleä ovat päässeet singlelistan sijalle yksi. Kokonaisuudessaan "I Don't Wanna Cry" vietti listalla kolmetoista viikkoa.

Kuten Careyn edellisetkin singlet, "I Don't Wanna Cry" voitti BMI Pop -palkinnon.

Singlen kappaleet
-----------------

1. "I Don't Wanna Cry"
2. "You Need Me"

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
**Kalervo Kijanen** (2. lokakuuta 1906 Helsinki – 28. elokuuta 1977) oli suomalainen kommodori ja sotakirjailija.

Kijasen vanhemmat olivat lehtori Pekka Kijanen ja Matilda Maria Fredriksson. Kijanen pääsi ylioppilaaksi 1925 ja kävi kadettikoulun 1925–1926. Hän opiskeli 1926–1929 Italian Meriakatemiassa (Regia Accademia Navale), kävi torpedoupseerikurssin Merisotakoulussa 1935 ja opiskeli Sotakorkeakoulussa 1935–1937. Hän opiskeli vielä Saksassa 1939.

Sotavuosina Kijanen toimi Vesihiisi-sukellusveneen päällikkönä 1940–1942, Laivasto-osasto K:n komentajana Laatokalla syksyllä 1942 sekä työskenteli Merivoimien esikunnassa 1943–1944. Sotien jälkeen hän oli muun muassa laivaston esikuntapäällikkönä 1947–1951, merenkulkuosaston päällikkönä 1951–1952, pääesikunnan meripuolustusosaston päällikkönä 1952–1960, Merisotakoulun johtajana 1960–1963, Laivastolippueen komentajana 1963–1965 sekä Pansiossa sijaitsevan Turun Laivastoaseman päällikkönä. Hänet ylennettiin kommodoriksi 1956.

Kijanen kirjoitti Suomen laivaston historiaa käsitelleitä teoksia sekä lehtiartikkeleita muun muassa Kansa Taisteli-lehteen.

Teoksia
-------

* *Torpedoammunnan ohjesääntö*. 1939
* *Torpedotaktiikan ohjeet*. 1940
* *Syvyyspommitus ja syvyyspommitustaulukot*. 1941
* *Laivaston kehittelyt*. 1949
* *Suomen laivasto 1918–1968*, osat 1–2 ; kirj. Oiva Koivisto, Sulo Enkiö, Kalervo Kijanen ja Tapani Mattila. Meriupseeriyhdistys – Otava, Helsinki 1968, näköispainos Meriupseeriyhdistys – Suomi Merellä -säätiö, Helsinki 2008
* *Sukellushälytys : suomalaiset sukellusveneet sodan ja rauhan toimissa*. Laivastolehti, Helsinki 1977, ilmestyi Ruotsissa nimellä *Finlands ubåtar i fred och krig*. Marinlitteraturförenigen, Stockholm 1986

Lähteet
-------

1. 1 2  Kuolleita (maksullinen artikkeli) Helsingin Sanomat 15.9.1977, HS Aikakone. Viitattu 16.3.2018.
2. 1 2  Vem och vad? Biografisk handbok 1967 (Projekt Runeberg)
3. ↑  Kalervo Kijanen : Merivoimamme tänään, Kansa Taisteli 6/1978 ss. 192–193


|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Suomi (KANTO)
* Yhdysvallat

 |

 |
**Talletus** on sopimus, jolla talteenottaja sitoutuu säilyttämään tallettajan irtainta omaisuutta ja antamaan aikanaan omaisuuden takaisin tallettajalle tai hänen oikeudenomistajilleen. Talletuksesta voidaan periä korvaus tai se voi olla vastikkeetonta. 

Säilytettäväksi jätetty omaisuus on tavallisesti rahaa, arvoesineitä tai arvopapereita, ja säilytyspalveluja tarjosivat aiemmin yleensä pankit. Myös päällysvaatteiden jättäminen vartioituun vaatesäilytykseen on talletussopimus.

Säännökset
----------

Talletuksen oikeussäännökset ovat kauppakaaren 12. luvussa. Tallettajan oikeus saada omaisuutensa eli talletusesineensä takaisin tuottoineen on luonteeltaan esineoikeus, ei saamisoikeus, joten se ei vanhene eikä sitä tarvitse valvoa talteenottajan konkurssissa. Talteenottajan ei tarvitse viedä esinettä takaisin tallettajalle, vaan tämän pitää noutaa esine itselleen, sillä kyseessä ei ole esinelaina.

Talteenottajalla ei ole oikeutta käyttää talletettua omaisuutta, paitsi mikäli tästä on nimenomaisesti erikseen sovittu. Annettu käyttöoikeus ei kuitenkaan muuta talletusta varsinaiseksi lainaksi. Talteenottajan on huolehdittava talteenuskotusta omaisuudesta "kuin omastaan" ja hänen on palautettava talletettu esine (*tallekalu*) samassa kunnossa kuin se oli talletettaessa. Jos talletettu omaisuus tuhoutuu tai vaurioituu ja tämä johtuu talteenottajan tuottamuksesta tai varomattomuudesta, hän on velvollinen korvaamaan vahingon, mutta jos vahinko johtuu tapaturmasta, talteenottaja on vastuusta vapaa ja esineen omistaja joutuu kärsimään itse vahingon seuraukset.

Talletusmuotoja
---------------

Erilaisia talletusmuotoja ovat

* *Epävarsinainen talletus*, mikä tarkoittaa, että talteenottaja saa antaa säilytettäväksi annetun tavaran sijasta takaisin toisen samanlaisen ja samanarvoisen esineen.
* *Varsinainen talletus*, mikä tarkoittaa, että talteenottajan on annettava takaisin nimenomaisesti sama esine, joka on annettu talteen.

* *Avoin säilytys* tarkoittaa, että varsinaisen säilytyksen lisäksi talteenottaja huolehtii myös esimerkiksi korkojen, kuoletusten ja osinkojen perinnästä.
* *Karttuva säilytys* on kyseessä silloin, kun talteenottaja hankkii säilytettävän omaisuuden tuotoilla ja myyntituloilla uusia arvopapereita tallettajan ohjeiden mukaan.
* *Suljettu säilytys* tarkoittaa, että talteenottaja vastaa ainoastaan omaisuuden säilyttämisestä.

Katso myös
----------

* Tallelokero

Lähteet
-------

* Otavan iso tietosanakirja, Otava 1960–1965.
* Iso tietosanakirja, WSOY 1995–1997.
* Encyclopædia iuridica fennica, Suomalainen lakimiesyhdistys 1994–1999, ISBN 951-855-135-9, osa I palsta 816.
* Nordisk familjebok, 2. laitos. Nordisk familjeboks förlags aktiebolag, Stockholm 1904–1926.
* Kauppakaari, 12. luku
* Juntunen, Jouko: *Vaatesäilytyssopimus*. Pro gradu -työ. Turun yliopisto, Oikeustieteellinen tiedekunta. Turku 2008.
Abu Bakr Salem Belfkih
**Abu Bakr Salem Belfkih** (arab. ابو بكر سالم بلفقية‎; 1939 Hadramaut – 2017 Riad) oli jemeniläis-saudiarabialainen laulaja-lauluntekijä. Hän julkaisi yli kaksikymmentä albumia ja oli yksi ensimmäisistä panarabialaisista tähdistä, jotka nousivat nykyisen Jemenin alueelta.

Belfkih tuli isänsä kuoleman jälkeen yksinhuoltajaäitinsä kasvattamaksi tämän ainoana lapsena. Laulu-uransa hän aloitti nashidien esittäjänä. Parikymppisenä hän lähti Tarimin kaupungista Adeniin, jossa alkoi laatia kansanomaisia lauluja. Hän aloitti esiintymisen Aden TV:ssa ja debytoi vuonna 1956 lähetyksessä ensimmäisellä isolla hitillään ("Ya Ward Mahala Jamlak"). Vuonna 1958 Belfkih lähti Beirutiin jatkamaan uraansa. Muun muassa singleä "24 Sa'aa" myytiin yli miljoona kappaletta.

Belfkih pakeni Libanonin sisällissodan sytyttyä vuonna 1975 Saudi-Arabiaan. Hän asui Jeddassa ja Riadissa kuolemaansa saakka. Belfkih sai kunnianosoituksia muun muassa Arabiemiraattien, Jemenin ja Bahrainin hallituksilta. Hän piti Arabiemiraateissa konsertteja yli 30 vuoden ajan. Suuria gaalanäytöksiä hän piti Abu Dhabissa vuonna 1997 sekä Dubaissa vuosina 2001 ja 2004. Viimeisen levytyksensä (*Shouf Le Hal*) Belfkih julkaisi vuonna 2017. Hän kuoli pitkän sairastamisen jälkeen riadilaisessa sairaalassa samana vuonna. Hänen hautajaisensa pidettiin Riadissa 10. joulukuuta 2017.

Belfkihin ohjelmistoon kuului muun muassa romanttisia balladeja, kansanmusiikkia ja isänmaallisia lauluja. Eräissä lauluissaan hän myös osoitti kunnioitusta Saudi-Arabialle. Eri sukupolvia edustaneet arabilaulajat Persianlahden alueelta Libanoniin ja Syyriaan ovat myöhemmin tulkinneet hänen laulujaan.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Arabic folk music maestro Abu Bakr Salem Belfkih dies The National News
2. 1 2  Iconic Gulf singer Abu Bakr Salem of Yemen dies aged 78 The Jordan Times


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Taiteenala Muokkaa Wikidatassa | 
* MusicBrainz

 |

 |
**Pierre Louis Dulong** (12. helmikuuta 1785 Rouen, Ranska – 19. heinäkuuta 1838 Pariisi) oli ranskalainen fyysikko ja kemisti.

Ura
---

Dulong toimi ensin lääkärinä Pariisin köyhissä kaupunginosissa, sitten fysiikan ja kemian opettajana useissa tieteellisissä laitoksissa Pariisissa sekä lopuksi professorina École polytechniquessä.

Hänen varhaisimmat tutkimuksensa olivat luonteeltaan kemiallisia. Dulong tutki vuonna 1811 helposti räjähtävää typpitrikloridia, ja menetti räjähdyksessä toisen silmänsä sekä sai vakavia vammoja käteensä. Dulongin muut tutkimukset koskivat etupäässä lämpötilan vaikutusta kappalten tilavuuteen, paineen vaikutusta kaasuihin, kyllästetyn vesihöyryn jäntevyyttä, kaasujen valontaittamiskykyä sekä lämmön syntymistä aineiden palaessa.

Yhdessä Alexis Thérèse Petit'n kanssa Dulong teki vuonna 1819 sen tärkeän huomion, että useimmilla aineilla ominaislämpökapasiteetin ja moolimassan tulo on likipitäen yhtä suuri. Löytö tunnetaan Dulongin ja Petit'n lakina. Dulong nimitettiin löydön ansiosta Ranskan tiedeakatemiaan.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Pierre Louis Dulong *Encyclopedia Britannica*.  1911. Viitattu 6.11.2021.
2. 1 2  Pierre Louis Dulong *Tietosanakirja*.  1909-1922. Viitattu 6.11.2021.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Pierre Louis Dulong** Wikimedia Commonsissa

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Italia
* Yhdysvallat
* Tšekki

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Deutsche Biographie

 |
|  |
| Muut | 
* SNAC
* IdRef

 |

 |
**Karl Mikael Romberg** (26. syyskuuta 1909 Karjaa – 10. joulukuuta 1996) oli suomalainen vasemmistolainen toimittaja ja poliitikko.

Romberg oli alkuperäiseltä ammatiltaan sähköteknikko. Hän toimi Suomen Kommunistisen Puolueen (SKP) ruotsinkielisenä sihteerinä vuosina 1945–1951, ja kuului SKP:n keskuskomiteaan vuodesta 1948 sekä SKDL:n ruotsinkieliseen työvaliokuntaan vuodesta 1945. Hän toimi *Kommunisten*-lehden päätoimittajana 1948–1949 ja *Ny Tid* -lehden toimitussihteerinä 1952–1953 sekä päätoimittajana 1953–1973. Romberg oli Suomenruotsalaisten kansankäräjien edustajana vuodesta 1952. Hän kuului myös Suomi–Puola yhdistyksen johtokuntaan.

Rombergin puoliso oli runokokoelman julkaissut kulttuuritoimittaja Margaretha Lindgren.

Lähteet
-------

1. 1 2  *Vem och vad? 1967*, s. 485 Runeberg.org.
2. ↑  Hietaniemen hautausmaa, kortteli H 36, rivi 11, hauta 122
3. ↑  Intervjuer med Mikael Romberg om hans liv och politiska verksamhet inom FKP (1995) (tietue) Finna.fi.
4. ↑  Suomi–Puola yhdistys (maksullinen artikkeli) Helsingin Sanomat 3.3.1950, s. 2, HS Aikakone. Viitattu 31.8.2018.
5. ↑  *Svenskt författarlexikon 2* (1953), s. 367 Runeberg.org.
Festivaalien voittajia vuonna 2019
**Merrie Monarch Festival** (suom. *"Hilpeän hallitsijan festivaali"*) on havaijilainen festivaali, joka järjestetään vuosittain pääsääntöisesti viikko pääsiaisen jälkeen. Se keskittyy ennen kaikkea hula-tanssiin, ja siihen liittyvien perinteiden säilyttämiseen, ja sitä onkin kutsuttu hulan olympialaisiksi. Festivaali järjestetään Hilossa.

Festivaali järjestettiin ensimmäisen kerran vuonna 1963 ja sen perustajat olivat Dottie Thompson sekä George Naope. Tarkoituksena oli kunnioittaa kuningas Kalākauan hulan hyväksi tekemää työtä hallintokaudellaan. Kalākauaan viitataan lempinimellä *Merrie Monarch*, josta festivaali saa nimensä. 1970-luvulle tultaessa festivaalin rooli oli jo laajentunut havaijilaisen kulttuurin turvaamiseksi. Vuosikymmenen aikana havaijilainen kulttuuri ja havaijin kieli kokivat ylipäänsä renessanssinsa, jonka yhtenä osana Merrie Monarch Festival toimi. Festivaalin tuloilla rahoitetaan mm. havaijilaiseen kulttuuriin liittyviä stipendejä, seminaareja ja työpajoja.

Vuoden 2022 festivaaleilla ohjelmaan kuului hula-kilpailuiden lisäksi myös hula-esityksiä ja Miss Aloha Hula -kauneuskilpailu.

Vuodesta 2010 lähtien festivaalin televisioinnista on vastannut KFVE (nyk. KHII-TV).

Lähteet
-------

1. ↑  How to Watch the 2022 Merrie Monarch Festival *Hawaii.com*.  15.4.2022. Viitattu 29.11.2022. (englanniksi)
2. ↑  What is the Merrie Monarch Festival? A Primer *Hawaii Magazine*.  1.4.2016. Viitattu 29.11.2022. (englanniksi)
3. ↑  History of the Festival *Merrie Monarch Festival*.  2022. Viitattu 29.11.2022. (englanniksi)
4. ↑  The Merrie Monarch Festival *Merrie Monarch Festival*.  Arkistoitu 2010. Viitattu 29.11.2022. (englanniksi)
5. ↑  Merrie Monarch Festival 2022 *Merrie Monarch Festival*.  2022. Viitattu 29.11.2022. (englanniksi)
6. ↑  Merrie Monarch telecast moves to KFVE in 2010 *The Honolulu Advertiser*.  1.10.2009. Viitattu 29.11.2022. (englanniksi)
| "L’amour est bleu"Vicky Leandros |
| --- |
| Singlen "L’amour est bleu" kansikuva |
| Singlen tiedot |
|  Julkaistu | 1967 |
|  Formaatti | 7" vinyyli |
|  Tekijä(t) | André Popp, Pierre Cour |
|  Tyylilaji | iskelmä |
|  Levy-yhtiö | Polydor |

**L'amour est bleu** on ranskalainen chanson vuodelta 1967. Sen sävelsi André Popp ja sanoitti Pierre Cour. Teoksen esitti kreikkalaislaulaja Vicky Leandros Eurovision laulukilpailussa 1967.

"L'amour est bleu" - rakkaus on sininen - kuvaa rakkauden ihanuutta ja tuskaa sekä väreinä (sininen ja harmaa) että luonnon elementteinä (vesi ja tuuli). Teoksen englanninkielinen versio ("Blue, blue, my world is blue …") keskittyy yksinomaan väreihin (sininen, harmaa, punainen, vihreä ja musta) kuvaten niillä menetetyn rakkauden komponentteja.

Versiot
-------

Vicky Leandros levytti "L'amour est bleun" useana versiona: "Love Is Blue", "Colours of Love", "Blau wie das Meer", "L’amore è blu" ja "Liefde is zacht". Kappaleen ovat levyttäneet myös muun muassa Al Martino ja Bing Crosby. Espanjankielisen version "Mi amor es azul" tulkitsi Lea Zafrani 1967.

Britt Bergström levytti ruotsinkielisen version "Blå, blå är kärleken", se julkaistiin singlen "Fri hos dej" B-puolena. Suomenkielisen version "Rakkaus on sininen" levytti Jukka Kuoppamäki 1968, teos on Kuoppamäen saman nimisen studioalbumin nimiraita. Myös Yölintu on levyttänyt kappaleen suomenkielisen version.

Sinfonista metallia esittävä ruotsalaisyhtye Therion versioi sävellyksen vuonna 2016 EP:llään "Les Epaves".

Loppuvuonna 1967 Paul Mauriat teki sävellyksestä instrumentaaliversion, joka menestyi hyvin Yhdysvalloissa: se oli listaykkönen viisi viikkoa helmi–maaliskuussa 1968. Mauriatin single oli ainoa yhdenkään ranskalaisartistin sävelteos Billboard Hot 100 -listan kärjessä aina vuoteen 2017, jolloin Daft Punk (kanadalaisartisti The Weekndin kanssa) ylsi listakärkeen kappaleellaan "Starboy".

Lähteet
-------

1. ↑  Vicky ‎– L'Amour Est Bleu Discogs.com. Viitattu 13.5.2017. (englanniksi)
2. ↑  Number One Song of the Year: 1946-2016 Bobborst.com. Viitattu 13.5.2017. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Viisukuppila.fi
**August Eljas Kahra** (31. maaliskuuta 1888 Hämeenlinna – 30. toukokuuta 1962 Helsinki) oli suomalainen tullihallituksen pääjohtaja ja hallitusneuvos.

Kahran vanhemmat olivat pakkamestari, ylikonduktööri August Kahra ja Olivia Vilhelmina Lindroos. Hän pääsi ylioppilaaksi Helsingin normaalilyseosta 1906. Kahra suoritti ylemmän hallintotutkinnon 1910 ja oikeustutkinnon 1915.

Kahra oli tullilaitoksen palveluksessa 1906–1915 ja toimi sitten Suomen senaatin maanviljelystoimikunnan kanslistina vuodesta 1916 ja elintarviketoimituskunnan esittelijäsihteerinä vuodesta 1918. Hän oli Suomen konsulina Kööpenhaminassa 1919 ja oli liikealalla Tampereella 1920–1925. Kahra oli kulkulaitosten ja yleisten töiden ministeriössä nuorempana hallitussihteerinä vuodesta 1926, työttömyysneuvoston sihteerinä vuodesta 1931, ylitarkastajana vuodesta 1937, esittelijäneuvoksena vuodesta 1939 ja hallitusneuvoksena vuodesta 1940. Hän toimi tullihallituksen pääjohtajana 1942–1945 ja oli sen jälkeen kulkulaitosministeriön hallitusneuvoksena ja kansliapäällikkönä 1945–1953. Kahra oli useiden valtion komiteoiden puheenjohtajana tai sihteerinä.

Eljas Kahra oli naimisissa vuodesta 1912 Helmi Vilhelmiina Ratamon kanssa.

Teoksia
-------

* *Moottoriajoneuvolainsäädäntömme*. Yleisen autoliiton julkaisuja 5. Helsinki 1928
* *Työttömyyden lieventämistä tarkoittava valtion toiminta Ruotsissa ja meillä*. Helsinki 1930
* *Työttömyys vuosina 1928–36*. Työttömyysneuvosto, Helsinki 1938
* *Piirteitä Amerikan yhdysvaltain työttömyyspolitiikasta : matkakertomus*. Työttömyysneuvosto, Helsinki 1939

Toimitustöitä
-------------

* *Autoilijan lakikirja : moottoriajoneuvoliikennettä koskevat lait ja asetukset sekä muut viranomaisten määräykset*. Otavan asetuskokoelma n:o 55. Otava 1926, 2. lisätty painos 1926, 3. uusittu ja lisätty painos 1929, 5. uusittu painos 1931
* *Autoilijan lakikirja : vuoden 1928 toukokuun loppuun mennessä vahvistetut lisäykset ja muutokset moottoriajoneuvoja koskeviin määräyksiin*. Otava 1928
* Piero Puricelli : *Autotiet : eräs italialainen aloite tieolojen parantamiseksi* ; suomeksi toimittaneet Allan Hjelt ja Eljas Kahra. Otava 1929

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Ylioppilasmatrikkeli 1906, numero 30148
2. 1 2 3  Kuka kukin on 1954


|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Suomi (KANTO)

 |

 |
Georg von Frundsberg
**Georg von Frundsberg** (1473–1528) oli saksalainen sotapäällikkö ja landsknechtien johtaja. Hän otti osaa Maksimilian I ja Kaarle V:n sotiin Sveitsissä ja Italiassa. Svaabialaisen liiton joukkojen johtajana hän karkotti 1519 Württembergin herttuan Ulrichin ja anasti hänen maansa keisarille. Hän taisteli Italiassa 1522-1525 ja vaikutti osaltaan Pavian voittoon (1525) jossa Frans I vangittiin. Hän värväsi 1526 armeijan johon kuului 12 000 miestä. Tämän sotajoukon johtajana hän marssi Bourbonin Kaarle III:n kanssa Roomaa vastaan. Hänen matkatessaan sinne sotamiesten kesken syntyi kapina mikä aiheutti sen että Frundsberg sai halvauksen. Frundsbergin kerrotaan Wormsin valtiopäivillä lausuneen Lutherille muutamia rohkaisevia sanoja.

Lähteet
-------


* 

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
	+ 2
* VIAF
	+ 2

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Belgia
* Yhdysvallat
* Puola
* Vatikaani

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Deutsche Biographie

 |
|  |
| Muut | 
* IdRef

 |

 |
**Maticoöljy** (lat. *atheroleum matico*) on maticopippurin lehdistä tislattua eteeristä öljyä, jota on käytetty lääkintään. Tämä kellertävä, paksu öljy sisältää asaronialkaloidia.

Maticoksi (*folium matico*) kutsutaan tiiviiksi pakaksi puristettuja maticopippurin lehtiä. Lääkinnässä niitä on käytetty verenvuodon ehkäisemiseen. Maticolehdet saattavat kasvaa 20 senttimetrin pituisiksi ja pitkulaisen munamaisen muotoisiksi. Nämä sahalaitaiset lehdet kuivataan ja hienonnetaan, jolloin niistä leviää pistävää, mausteen kaltaista tuoksua. Sellaisenaan niitä on käytetty keuhkovioittumien, ruoansulatushäiriöiden ja virtsatiehyetautien hoitoon sekä maticoöljyn ja maticosiirapin valmistamiseen. Maticosiirappia on käytetty ruoansulatushäiriöiden lääkintään. Sitä valmistettaessa lehtiä keitetään vedessä ja valmistetaan seos, jossa tätä keitettä on seitsemän osaa ja sokeria yhdeksän osaa.

Lähteet
-------

1. ↑  *Uusi tietosanakirja*. Osa 13, palsta 669, hakusana maticoöljy. Helsinki: Tietosanakirja oy, 1963.
2. ↑  *Uusi tietosanakirja*. Osa 13, palsta 669, hakusana matico. Helsinki: Tietosanakirja oy, 1963.
3. ↑  Bonsdorff, W. et al. (toim.): *Tavarasanakirja II*, s. 59. Helsinki: Kirja-osakeyhtiö Tieto, 1923.
Dariénin katkosalue merkittynä karttaan vihreällä.
**Darién** eli **Darienin katkos** (esp. *Región del Darién* tai *Tapón del Darién*, engl. *Darién Gap*) on suuri luonnontilainen suo- ja sademetsäalue Panaman ja Kolumbian rajalla. Sitä pidetään Keski- ja Etelä-Amerikan rajana.

Darién katkaisee Panamericana-valtatien, sillä alue on erittäin vaikeakulkuinen, eikä Panamasta Kolumbiaan pääse maitse. Puuttuva tieosuus on pyritty rakentamaan jo vuosikymmenien ajan. Ensimmäinen yritys aloitettiin vuonna 1971 Yhdysvaltain rahoituksella, mutta se keskeytyi vuonna 1974 ympäristöaktivistien vastustuksesta. Toinen pyrkimys rakentaa tienpätkä aloitettiin vuonna 1992, mutta Yhdistyneet kansakunnat ilmoitti vuonna 1994, että tien rakentaminen aiheuttaisi liikaa ympäristövahinkoja. Ympäristöjärjestöt ja ympäristöviranomaiset ovat todenneet, että rakentaminen aiheuttaisi ympäristölle korjaamatonta vahinkoa.

Dariénin maakunnassa ei juuri ole päällystettyjä teitä. Ulkoministeriö kehottaa välttämään tarpeetonta matkustamista seudulle sen heikon turvallisuustilanteen vuoksi.
Vuonna 2020 noin 8500 ja vuonna 2023 jo yli puoli miljoonaa ihmistä on tehnyt viikon kestävän matkan sademetsän läpi pyrkiessään kohti pohjoista. Alueella on aseistettuja jengejä, jotka ryöstelevät, kaappaavat ja raiskaavat ylittäjiä. Kolumbian puolella Clan del Golfo harjoittaa tuottoisaa ihmissalakuljetusta ja pyrkii myös suojelemaan asiakkaitaan.

Lähteet
-------

1. ↑  Pan-American Highway and the Environment (PANAM) 1.american.edu.  Arkistoitu. Viitattu 6.4.2012. (englanniksi)
2. ↑  Panama: matkustustiedote Ulkoministeriö. Viitattu 22.12.2019.
3. ↑

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Darién** Wikimedia Commonsissa

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.   
Alkuperäinen artikkeli: en:Darién Gap
**Kętrzynin piirikunta** (puol. *powiat kętrzyński*) on yksi Warmia-Masurian voivodikunnan piirikunnista. Sen arvioitu väkiluku oli vuoden 2019 lopussa 62 283. Piirikunnan ainoa kaupunkikunta on hallintokeskus Kętrzyn. Viisi maalaiskuntaa ovat Barciany, Kętrzyn, Korsze, Reszel sekä Srokowo ja niissä on kylien lisäksi kaksi kaupunkia; Korsze ja Reszel.

Kętrzynin piirikunnan työttömyysaste oli vuoden 2018 lopussa 17,7 prosenttia. Luku on huomattavan suuri sekä Warmia-Masurian voivodikunnan että koko Puolan työttömyyslukuihin verrattuna.

Piirikunnan väestöpyramidi 2014.
Vuoden 2019 lopussa Kętrzynin piirikunnassa arvioitiin olevan 62 283 asukasta, joista 51 prosenttia naispuolisia ja 49 prosenttia miespuolisia. Puolan väestönlaskennassa 2011 väkiluvun laskettiin olevan 66 636 ja sen ennakoidaan vuoteen 2050 mennessä pienenevän 44 442 asukkaaseen. Alle 18-vuotiaiden arvioitiin vuoden 2019 lopussa muodostaneen 16,9 prosenttia piirikunnan väestöstä, työikäisten 61,2 prosenttia ja eläkeikäisten 21,9 prosenttia väestön keski-iän ollessa 42,5 vuotta. Elävänä syntyneiden määrä oli vuonna 2019 yhteensä 439 lasta. Väestönlaskennassa 2011 puolalaisten lisäksi ainoa vähintään prosentin väestöstä muodostava ryhmä olivat ukrainalaiset, joita oli yhteensä 1 358 eli kaksi prosenttia piirikunnan koko väestöstä.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10  Powiat kętrzyński w liczbach *Polska w liczbach*. Viitattu 12.10.2020. (puolaksi)
2. ↑  Michał Kochanowski - starosta kadencji 2018-2023 w: powiat kętrzyński *PortalSamorządowy*. Viitattu 12.10.2020. (puolaksi)
3. ↑  Territorial units (Territorial units layout-pudotusvalikosta valittaessa vaihtoehto "Administrative units", sitten alle avautuvasta luettelosta kohta "Warmińsko-Mazurskie") Puolan tilastokeskus. Viitattu 12.10.2020. (puolaksi, englanniksi)
4. 1 2  Mniejszości narodowe i etniczne oraz społeczność posługująca się językiem kaszubskim wg powiatów w 2011 r. Puolan sisäministeriö. Viitattu 12.10.2020. (puolaksi)


|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Warmia-Masurian piirikunnat |
| --- |
|  |
| Kaupunkipiirikunnat | 
* Olsztyn (hallintokeskus)
* Elbląg

 |
|  |
| Piirikunnat | 
* Bartoszyce
* Braniewo
* Działdowo
* Elbląg
* Ełk
* Giżycko
* Gołdap
* Iława
* Kętrzyn
* Lidzbark
* Mrągowo
* Nidzica
* Nowe Miasto
* Olecko
* Olsztyn
* Ostróda
* Pisz
* Szczytno
* Węgorzewo

 |

 |
Olavi Kaskisuo kesällä 1965.
**Taisto Olavi Kaskisuo** (ent. **Kräkin**, 18. tammikuuta 1942 Tuusniemi – 30. tammikuuta 2024 Lohja) oli suomalainen lehtivalokuvaaja, joka tunnetaan julkisuuden henkilöitä esittävistä valokuvistaan 1960–1980-lukujen aikakauslehdissä.

Olavi Kaskisuo oli keskeisiä hahmoja suomalaisen julkkiskulttuurin syntymisessä aikana, jolloin muun muassa iskelmälaulajia, televisiokasvoja ja poliitikkoja alettiin järjestelmällisesti seurata herkullisten jutunaiheiden toivossa. Toinen, Kaskisuon suosima tapa oli sopia kohdehenkilön kanssa etukäteen jutusta ja siihen liittyvistä kuvista. Kaskisuon ideoimia julkisuustemppuja olivat muun muassa laulaja Kristianin tekaistu itsemurha ja riippuminen ristillä, laulaja Salomonin lavastettu hukkuminen sekä Anita Hirvosen ja Harri Piitulaisen häät, jotka myytiin yksinoikeudella Kaskisuon edustamalle lehdelle. Uusia poptähtiä synnytettiin viemällä nuori laulaja Monsieur Mossen ehostettavaksi ja puettavaksi ja sitten Kaskisuon kuvattavaksi jossain erikoisessa paikassa. Monsieur Mosse myös vinkkasi Kaskisuota jutunaiheista työssään kuulemien juorujen perusteella.

Kaskisuo tunnettiin Dannyn ja muiden D-Tuotannon artistien vakiokuvaajana jopa niin, että muilla kuvaajilla oli vaikeuksia päästä heitä kuvaamaan. Tästä hyvästä Suomen lehtikuvaajat valitsivat Dannyn "Vuoden sitruuna 1968" -palkinnon saajaksi, ironisena tunnustuksena tämän "ponnisteluista lehtikuvaajain työn vaikeuttamiseksi".

1960-luvun loppupuolella Kaskisuo oli mukana seitsemän lehtikuvaajan perustamassa Finnseven-osuuskunnassa, jolla oli yhteinen studio ja kuvatoimisto. Finnsevenin muut jäsenet olivat C. G. Hagström, Timo Kirves, Aulis Nyqvist, Kristian Runeberg ja Seppo Saves sekä vuoden verran Caj Bremer, jonka tilalle tuli Martti Brandt.

Vuonna 2006 Nina af Enehjelm koosti Kaskisuon valokuvista ja tarinoista kirjan *Poppareita, sankareita ja kaunottaria: Olavi Kaskisuo ja Suomen julkkishistorian villit vuodet* (Minerva 2006).

Lähteet
-------

1. ↑  Isosaari, Jaana: Muistokirjoitus | Olavi Kaskisuo 1942–2024 *Helsingin Sanomat*.  29.2.2024. Viitattu 29.2.2024.
2. ↑  Kemppainen, Ilona: Paperitähtien loistoa. (Af Enehjelmin kirjan arvio.) Agricola-verkkojulkaisu, Turun yliopisto 17.1.2007. Viitattu 8.6.2014.
3. 1 2  Poppareita, sankareita ja kaunottaria: Suomen julkkishistorian villit vuodet. Minerva-kustannus 2006. Viitattu 8.6.2014.
4. ↑  Taidegalleria: Vuoden 1968 Sitruuna. Danny.fi. Viitattu 7.6.2014.
5. ↑  Salo, Merja: *Muodin ikuistajat. Muotivalokuvaus Suomessa*, s. 142. Taideteollinen korkeakoulu, 2005. ISBN 951-558-170-2.   
Ingo Forsberg, Finnsevenin oppilas  2007. Laterna Magica.  Arkistoitu 14.10.2013. Viitattu 10.10.2013.   
Korhonen, Anna: Kuvareportaasien kulta-aika Yle Teema / Sininen laulu. Viitattu 10.10.2013.


|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Suomi (KANTO)

 |

 |
**Kasviekologia** on tieteenala, joka tutkii kasvien ja niiden elinympäristön suhdetta. Kasviekologiaan kuuluu kolme osa-aluetta: fysiologinen kasviekologia, kasvipopulaatioiden ja -yhteisöjen tutkimus sekä ekosysteemiekologian näkökulmasta kasveja tutkiva kasviekologia. Fysiologinen kasviekologia tutkii kasvien fysiologisia ominaisuuksia ja kasvien selviytymistä erilaisista ympäristötekijöistä, kuten lämpötilan vaihteluista. Kasvipopulaatioita ja -yhteisöjä tutkittaessa tarkastellaan eri kasviyksilöiden suhteita ja lajienvälisiä suhteita. Ekosysteemiekogian tasolla kasviekologiassa tutkitaan muun muassa ravinteiden ja energian kiertoa sekä ihmisen vaikutusta elinympäristöihin. Ihmisen haitallisia vaikutuksia elinympäristöihin vähennetään ennallistamistoimenpiteillä, joihin kuuluvat perinneympäristöjen hoito, kuten vanhojen niittyjen niittäminen.

Kasviekologia on osa yleistä ekologiaa, johon kuuluu myös eläinekologia. Niin kasvi- kuin eläinlajien määrään ja koostumukseen vaikuttavat elinympäristön olosuhteet. Näitä olosuhteita voidaan tarkastella tietyn elinympäristön alueella, kuten yhdellä suoalueella. Toinen tapa tarkastella elinympäristön suhdetta lajeihin on tutkia lajikoostumuksen muuttumista elinympäristön muuttuessa. Elinympäristön vaikutusta lajien monimuotoisuuteen voidaan tarkastella myös laajemman alueen ekologiaa tutkimalla.

Lähteet
-------

1. ↑  Heikki Hänninen: Kasviekologia Helsingin yliopisto, Biotieteiden laitos. Viitattu 10.3.2015. [vanhentunut linkki]
2. ↑  Jari Niemelä, Eeva Furman, Antti Halkka, Eeva-Liisa Hallanaro ja Sanna Sorvari (toim.): "Niityt hoitamalla kuntoon", *Ihminen ja ympäristö*, s. 315–323. Helsinki: Gaudeamus, 2011. ISBN 978-952-495-217-0.
3. ↑  Iiris Lappalainen: "Monimuotoisuuden mittarit", *Suomen luonnon monmuotoisuus*, s. 15. Helsinki: Suomen ympäristökeskus, 1998. ISBN 951-37-2380-1.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Kasviekologia** Wikimedia Commonsissa
**Daniel Thomas Kosonen** (s. 17. syyskuuta 2000 Vammala) on suomalainen korkeushyppääjä, joka edustaa Tampereen Pyrintöä. Hänen valmentajansa on Mikko Rummukainen.

Kosonen karsiutui loppukilpailusta Boråsin alle 20-vuotiaiden EM-kilpailuissa 2019 ja Toruńin sisäratojen EM-kilpailuissa 2021. Hän sijoittui yhdeksänneksi Tallinnan alle 23-vuotiaiden EM-kilpailuissa 2021.

Kalevan kisoissa Kosonen sai kultaa vuonna 2021, hopeaa vuonna 2020 ja pronssia 2022. Sisäratojen Suomen-mestaruuskilpailuissa Kosonen on voittanut kultaa vuosina 2019, 2020, 2021, 2022 ja 2023. Ennätyksensä 222 hän hyppäsi Tampereella tammikuussa 2022. Ulkoradoilla hän on hypännyt parhaimmillaan 221.

Kosonen on edustanut Suomea aikuisten maaotteluissa vuodesta 2019. Hän voitti Suomi–Ruotsi-maaottelun korkeuskisan 2022.

Kososella oli vuoteen 2017 saakka päälajinaan lentopallo, kunnes hän saavutti korkeushypyssä mitalin 17-vuotiaiden Suomen-mestaruuskilpailuissa, ylitti korkeudessa ensi kertaa kaksi metriä ja valitsi sen päälajikseen. Vielä kaudella 2019–2020 Kosonen pelasi lentopallossa miesten kakkossarjaa Pälkäneen Luja-Lukossa, mutta lopetti lajin keväällä 2020.

Kososen vanhin isosisko Gabriela on SM-tason korkeushyppääjä ja toinen sisko Jessica pääsarjatason lentopalloilija. Perheen vanhemmat, suomalainen Heikki ja kanadalainen Jackie, vaikuttavat aktiivisesti erityisesti lentopalloilun parissa.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5 6  Daniel Kosonen Tilastopaja (vaatii kirjautumisen, maksullinen palvelu). Viitattu 21.2.2023.
2. 1 2  Daniel Kosonen lopetti korkeushypyn, koska ei pärjännyt siinä – nyt hän on singahtanut Suomen huipulle: "Olen mielestäni riittävän lahjakas voittamaan ihan mitä vaan" *yle.fi*.  26.6.2020. Viitattu 15.8.2020.
3. ↑  Huippu-urheilija Daniel Kosonen, 22, joutui keskeyttämään armeijan surullisen syyn takia – Totuus oli vaikea myöntää *www.iltalehti.fi*. Viitattu 18.8.2023.


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt Muokkaa Wikidatassa | 
* World Athletics
* Tilastopaja 🔒

 |

 |
"**Strangers in the Night**" (suom. *Muukalaiset yössä*) on Bert Kaempfertin säveltämä musiikkikappale vuoden 1966 elokuvasta *Salainen tehtävä Lissabonissa*. Laulun teki tunnetuksi Frank Sinatra samana vuonna. Sinatran levytys palkittiin viidellä Grammy-palkinnolla. "Strangers in the Night" jäi Sinatran ainoaksi rock and roll -aikakauden listaykköseksi.

Suomeksi kappaleen on levyttänyt Marton Garam vuonna 1966 Tuula Valkaman sanoittamana. Tapani Kansa levytti oman suomennoksensa kappaleesta vuonna 1993.

Ranskalainen säveltäjä Philippe Gérard nosti vuonna 1968 plagiarismikanteen Kaempfertia vastaan sanoen, että kappale perustuu hänen säveltämäänsä "Tango magique'iin", jonka Chappells julkaisi New Yorkissa vuonna 1953 nimellä "Magic Tango". Pariisilainen tuomioistuin kuitenkin hylkäsi syytteet kaksi vuotta kestäneen tutkimuksen jälkeen.

Lähteet
-------

1. 1 2  Hakutulos kappaleelle Muukalaiset yössä *Suomen Äänitearkisto ry*.  Arkistoitu 2.11.2013. Viitattu 31.10.2013.
2. ↑  Lanza, Joseph: *Elevator Music: A Surreal History of Muzak, Easy-listening, and Other Moodsong*, s. 108. University of Michigan Press, 2004. ISBN 9780472089420.
3. ↑  1966 – 9th Grammy Awards *Grammy.com*. Viitattu 31.10.2013. (englanniksi)
4. ↑  Eaton, Thomas: *Book of Secrets*, s. 7. Andrews McMeel Publishing, 2005. ISBN 9780740755613.
5. ↑  Court Told Music Hit Plagiarized: French Composer Asks $400,000 For Sinatra Record.  *Toledo Blade*, 7. joulukuuta 1968.  (englanniksi)
6. ↑  Writer Loses 'Strangers' Case.  *Billboard*, 17. huhtikuuta 1971.  (englanniksi)