**Vampula** on entinen Suomen kunta, joka liitettiin osaksi Huittisten kaupunkia vuoden 2009 alussa. Ennen kuntaliitosta Vampula oli osa Satakunnan maakuntaa, johon se edelleen kuuluu myös osana Huittista, ja oli vuosina 1997–2009 osa Länsi-Suomen lääniä ja ennen vuotta 1997 osa Turun ja Porin lääniä.

Vampulan kunnassa asui 1 677 ihmistä vuoden 2008 lopussa, ja sen pinta-ala oli 143,8 km², josta 1,46 km² vesistöjä. Maapinta-alasta (142,34 km²) oli metsää 64 km² ja peltoa 62 km². Väestötiheys oli 11,78 asukasta/km².

Historiallisesti Vampula oli osa Huittisten seurakuntaa, josta se itsenäistyi vuonna 1867. Vampulan väkiluku oli suurimmillaan vuonna 1950, jolloin asukkaita oli lähes 4 000. Väkiluvun kasvun syynä oli karjalaisten evakoiden asuttaminen. Vampulan naapurikunnat olivat Alastaro, Huittinen, Köyliö ja Säkylä.

Vampulan vaakunan suunnitteli Ahti Hammar ja se vahvistettiin vuonna 1955.

Luonto
------

Sallilan voimalaitos sijaitsee Vampulan keskustan läheisyydessä.
Vampulan luonnonympäristöä hallitsee Kokemäenjoen suurin sivujoki Loimijoki, joka virtaa Vampulan halki etelästä Alastarolta pohjoiseen Huittisiin. Loimijoen sivujokia Vampulassa ovat siihen idästä laskeva Kourajoki, joka ennen kuntaliitosta oli Vampulan ja Huittisten rajajokena, sekä Köyliön Vuorenmaan Matkussuolta alkunsa saava Matkusjoki, joka virtaa Vampulan Matkusjoen kylän alueella ja laskee Loimijokeen lännestä Vampulan keskustaajaman pohjoispuolella. Maaston korkeuserot ovat Vampulan alueella vähäisiä.

Historia
--------

Vampulan alueelta on tehty muutamia kivikauden aikaisia esinelöytöjä. Loimijoen varrella alettiin maanviljelys jo rautakaudella, ja viimeistään 1200-luvulla syntyivät miltei kaikki nykyiset Vampulan henkikirjakylät. Ensimmäiset asukkaat saapuivat Vampulan alueelle todennäköisesti Huittisista, mutta vanhimmat kirkolliset yhteydet viittaavat Säkylään.

Vanhan tarinan mukaan Vampulan nimi tulee Köyliön murteen sanasta *vampo*, palmikko. Köyliöläiset eränkävijät löysivät joskus kauan sitten nykyistä Vampulaa halkovan Loimijoen Kiltasaaresta surmatun neidon palmikon. Tästä syystä aluetta ryhdyttiin kutsumaan vampon löytöpaikaksi, Vampulaksi. Nimistöntutkijoiden mukaan nimi on samaa kantaa kuin Vammala ja tulee koskien välistä vesistön suvantopaikkaa tarkoittavasta pohjoisgermaanisesta sanasta.

Vampula kuului hallinnollisesti satoja vuosia Huittisten suurpitäjään, johon eri aikoina ovat kuuluneet myös Punkalaidun, Kauvatsa ja Keikyä.

Vuonna 1590 neljä talollista rakensi omalla kustannuksellaan pienen hirsikirkon. Tästä ensimmäisestä pyhäköstä on otettu aihe kunnan vaakunaan, johon on kuvattu rakentajien vertauskuvana risti ja neljä naulaa. Vuonna 1635 henkikirjan mukaan nykyisen Vampulan alueella asui 314 henkeä.

Oman kunnallishallinnon Vampula sai vuonna 1867. Ensimmäinen kansakoulu aloitti toimintansa Sallilan kylässä vuonna 1878 ja sitä seurasivat Soinilan (1897), Kukonharjan-Murron (1910) ja Huhtaan (1915) koulut. Suomen senaatti teki päätöksen Vampulan seurakunnan perustamisesta vuonna 1891, mutta itsenäistyminen Huittisista toteutui vasta vuonna 1900.

Vampulaan asutettiin viime sotien jälkeen Kurkijoen siirtoväkeä. Kunnan väkiluku oli suurimmillaan 1950-luvulla, jolloin Vampulassa asui noin 4 000 henkeä. Työpaikkojen puutteessa nuoriso kuitenkin vähitellen siirtyi muualle.

Vampula liitettiin Huittisten kaupunkiin vuonna 2009.

Vampulan kylät
--------------

Maarekisterin mukaan Vampulassa on 17 kylää. Kylärajauksen ulkopuolelle jäävät uudemmat kulmakunnat, jotka ovat syntyneet kylien rajoille ja takamaille, kuten Vehka-alho. Vampulan rekisterikylät ovat:

Hanhikoski, Honko, Horna, Huhtaa, Kotaja, Kukonharja, Kärväselä, Matkusjoki, Murto, Närälä, Punola, Sallila, Salmenoja, Siivikkala, Soinila, Tamare ja Vampula.

Palvelut
--------

Entisen Vampulan kunnan alueella toimii Sallilan koulu.

Huittisten kaupunginkirjastoon kuuluva Vampulan kirjasto toimii Vampulassa.

Entisen Vampulan kunnan terveyspalveluista vastaa Vampulan terveyskeskus.

Talous
------

Asukkaiden pääasiallinen toimeentulo on vuosikausia perustunut etupäässä maatalouteen, joka on keskittynyt lähinnä sikatalouteen ja erikoiskasvituotantoon. Vampula oli Suomen sikaisin kunta suhteessa väkilukuun. Siellä on nelisenkymmentä sikatilaa, joilla on enemmän sikoja kuin ihmisiä koko kunnassa.*selvennä* Vampulalaiset viljelykset tuottavat kaiken Suomessa teollisesti jalostettavan pinaatin.

Nordkalk Oy louhii kalkkikiveä kolmesta Vampulan kunnan alueella sijaitsevasta louhoksesta. Vampulassa yhtiöllä on kalkkilouhokset Punolassa, Siivikkalassa ja Matkusjoella. Paikkakunnalla valmistetaan maanparannuskalkkia, asfalttifilleriä sekä kalsiittia.

Ennen kuntaliitosta Vampulan suurimmat työllistäjät olivat kunta ja Vampulan kauppakeskus Oy.

Liikenne
--------

Vampulan lentokentän rakennus
Vampulan kautta kulkee Huittisten ja Auran välinen kantatie 41 (aikaisemmin valtatie 9). Myös valtatie 2 kulki Loimijoen vartta seuraten Vampulan halki, kunnes uusi valtatie valmistui 1950-luvun lopulla. Vanhojen valtateiden 2 ja 9 risteys sijaitsi pari kilometriä kirkolta etelään, josta ne jatkuivat samaa reittiä Huittisiin. Lähimmät kaupungit ovat Huittinen (15 km) ja Loimaa (30 km), jossa sijaitsee lähin rautatieasema. Turkuun on matkaa 75 kilometriä, Poriin 80 kilometriä ja Tampereelle 90 kilometriä.

Lähin julkisen liikenteen lentokenttä on Turun lentoasema, mutta vanhan kunta-alueen länsireunalla on yksityinen Tuulikki-Vampulan lentokenttä, jonka rakennutti Leevi K. Laitinen vuonna 2001.

Uskonnolliset yhteisöt
----------------------

Suomen evankelis-luterilaisen kirkon paikallisseurakunta Vampulan seurakunta liitettiin kuntaliitoksen yhteydessä Huittisten seurakuntaan vuonna 2009.

Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Vampulan alueella toimii Turun ortodoksinen seurakunta.

Kultuuri
--------

Vampulan pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla silava-perunalaatikko ja läskisoosi.

### Nähtävyyksiä

Vampulan kirkko kesällä 2021.
Ensimmäinen kirkko Vampulaan rakennettiin Tamareen puolelle vuonna 1590. Sieltä se kaikkien muutosten ja uudelleen rakentamisen myötä siirtyi nykyiselle paikalle ja nykyiseen, arkkitehti Helge Ranckenin suunnittelemaan muotoonsa vuonna 1894. Päätytornillisen ristikirkon alttaritaulu on V. Ylisen maalaama "Kristuksen kirkastus" vuodelta 1906. Kirkon tornin terävä huippu näkyy tasaisessa maastossa kauas ympäristöön.

Vuonna 1936 perustettu Vampulan kotiseutumuseo on auki sunnuntaisin heinäkuussa.

Nähtävyytenä voisi myös pitää kalkkikaivosta,*kenen mukaan?* joka on ollut ennen Euroopan suurin maanparannuskalkkitehdas.

### Liikunta ja urheilu

LP-Vampula Huittinen pelaa naisten lentopallon pääsarjassa.

Vampulan ulkoilumajan yhteydessä on 18-väyläinen frisbeegolfrata. Sallilan koulun yhteydessä on urheilukenttä, jolle pystytetään talvisin jääkiekkokaukalo.

Kuuluisia vampulalaisia
-----------------------

* Jorma Elovaara, toimittaja
* Riitta Elstelä, näyttelijä
* Aatto Haapanen, kirjailija
* Amanda Kotaja, pyörätuolikelaaja
* Hanna Liinoja, näyttelijä
* Tapio Liinoja, näyttelijä
* Jukka Mikkola, kansanedustaja, varatuomari
* Jukka Saarinen, sanoittaja
* Veikko Sato, kuplettilaulaja

Lähteet
-------

1. 1 2  Suomen pinta-ala kunnittain 1.1.2008  1.1.2008. Maanmittauslaitos. Viitattu 1.1.2009.
2. 1 2  Läänien, maistraattien, kihlakuntien ja kuntien asukaslukutiedot suuruusjärjestyksessä  31.12.2008. Väestörekisterikeskus. Viitattu 8.1.2009.
3. ↑  Väestö iän ja sukupuolen mukaan alueittain  31.12.2007. Tilastokeskus. Viitattu 15.12.2017.
4. 1 2  Vampula - Etusivu *www.vampula.fi*. Viitattu 10.12.2022.
5. ↑   *Mitä-Missä-Milloin, Kansalaisen vuosikirja 1980*, s. 173. Otava 1979, Helsinki.
6. 1 2 3 4 5  Hannu Tarmio, Marketta Heinonen ja Kalevi Korpela (toim.): *Suomenmaa 7: maantieteellis-yhteiskunnallinen tieto- ja hakuteos*, s. 383–384. Porvoo-Helsinki: WSOY, 1978. ISBN 951-0-06467-X.
7. ↑  Hakanen, Aimo: *Vampula*, s. 490. Teoksessa: Suomalainen paikannimikirja. Helsinki: Karttakeskus, 2007. ISBN 978-951-593-976-0.
8. ↑  Suomen Sukututkimusseura *hiski.genealogia.fi*. Viitattu 18.11.2023.
9. ↑  *Finlandia Otavan iso maammekirja 2*, s. 344–345. Helsinki: Otava, 1984. ISBN 951-1-07703-1.
10. 1 2  OIKEUSVAIKUTTEINEN YHDYSTIEN-PUNOLAN OSAYLEISKAAVA (.pdf) *huittinen.fi*.  11.8.2010. Viitattu 9.12.2023.
11. ↑  Vampula - Historia *vampula.fi*. Viitattu 12.11.2023.
12. ↑  A113 Vampula (Maanmittaushallituksen uudistusarkisto Uudistushakemistot, Uudistushakemisto: Turun ja Porin lääni, Uusikaupunki-Yläne, Bia:60) *Digitaaliarkisto*. Arkistolaitos. Viitattu 3.3.2023.
13. ↑  Sallilan koulu - Huittisten kaupunki *www.huittinen.fi*. Viitattu 16.11.2023.
14. ↑  Huittisten kirjastopalvelut *Huittisten kaupunki*. Viitattu 16.11.2023.
15. ↑  Terveyskeskus *huittinen.fi*.  Arkistoitu 25.3.2023. Viitattu 16.11.2023.
16. ↑  Yle Pallo Hallussa: Tellus: Suomen suurin sikalalaajennus YVA-menettelyyn *yle.fi*. Viitattu 14.12.2007.
17. ↑  Kemira Growhow: Leipä leveämmäksi (pdf) *kemira-growhow.com*. Viitattu 14.12.2007.
18. ↑  Vampulan kunta: Vireä ja vilpitön Vampula *vampula.fi*. Viitattu 14.12.2007.
19. 1 2  Nordkalk (Arkistoitu – Internet Archive)
20. ↑  Vampulan kunta: Vampula lukuina *vampula.fi*. Viitattu 14.12.2007.
21. ↑  85-vuotias Leevi lentää omalta kentältä - katso hulppeat puitteet *iltalehti.fi*. Viitattu 26.11.2023.
22. ↑  Etusivu *Huittisten seurakunta*. Viitattu 17.11.2023.
23. ↑  Tavoitteista totta Kirkon tutkimuskeskus. Viitattu 18.11.2023.
24. ↑  Turun ortodoksinen seurakunta *Suomen ortodoksinen kirkko*. Viitattu 18.11.2023.
25. ↑  Kolmonen, Jaakko 1988. *Kotomaamme ruoka-aitta: Suomen, Karjalan ja Petsamon pitäjäruoat*, s. 48. Helsinki: Patakolmonen Ky.
26. ↑  Porin Seudun Kehittämiskeskus Oy: Vampulan kirkko *satakunta.info*. Viitattu 2.11.2007.
27. ↑  Museovirasto: Rakennettu kulttuuriympäristö *nba.fi*. Viitattu 2.11.2007.
28. ↑  Vampula - Vampulan kotiseutu ja museo *www.vampula.fi*. Viitattu 16.11.2023.
29. ↑  Nordkalk[vanhentunut linkki]
30. ↑  Nordkalk (Arkistoitu – Internet Archive)
31. ↑  Pölkky - LP-Vampula *Mestaruusliiga*. Viitattu 7.1.2023.
32. ↑  Vampulan ulkoilumaja *vampula.fi*. www.vampula.fi. Viitattu 27.12.2023.
33. ↑  Sallilan koulun kenttä *vampula.fi*. www.vampula.fi. Viitattu 27.12.2023.
34. ↑  Miska Rantanen HS: Toimittaja Jorma Elovaara on kuollut *Helsingin Sanomat*.  18.3.2019. Viitattu 12.11.2023.
35. ↑  Riitta Elstelä - SFdb *svenskfilmdatabas.se*. Viitattu 26.11.2023. (ruotsiksi)
36. ↑  Anne Heimo: Menneisyys on aina läsnä – kulttuuriset muistot ovat tunnepohjaisia ja voivat siksi johtaa myös harhaan *MustRead*.  16.5.2022. Viitattu 26.11.2023.
37. ↑  Vuoden nuori urheilija pääsee ylioppilaaksi: Tyhjä, mutta hyvä olo *mtvuutiset.fi*.  25.5.2015. Viitattu 12.11.2023.
38. ↑  Curriculum Vitae *hannaliinoja.com*.  Arkistoitu 3.6.2019. Viitattu 12.11.2023.
39. ↑  Virpi Valtonen: Näyttelijä ja laulaja Tapio Liinoja: "Kehkokuume ja hengitysvaikeudet pakottivat lopettamaan tupakoinnin" *Seura.fi*.  11.2.2016. Viitattu 12.11.2023.
40. ↑  Poliitikko Jukka Mikkola on kuollut *Yle Uutiset*.  23.3.2018. Viitattu 12.11.2023.
41. ↑  Vampulan kirjastolle peukkuja kaikilta – vaikka kappalainen oli ihan ensin hivenen hämmästynyt *Lauttakylä*.  24.10.2022. Viitattu 12.11.2023.
42. ↑  Elämän estradilla: Kultaa ja kunniaa *ts.fi*.  11.9.2004. Viitattu 26.11.2023.

Aiheesta muualla
----------------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Vampula**.
* Vampula.fi
* Vampulan lintupaikat (Arkistoitu – Internet Archive)
* Vampulan lentokenttä

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Satakunnan maakunnan kunnat |
| --- |
|  |
| Nykyiset kunnat | 
* Eura
* Eurajoki
* Harjavalta
* Huittinen
* Jämijärvi
* Kankaanpää
* Karvia
* Kokemäki
* Merikarvia
* Nakkila
* Pomarkku
* Pori
* Rauma
* Siikainen
* Säkylä
* Ulvila

 |
|  |
| Entiset kunnat | 
* Ahlainen
* Hinnerjoki
* Honkajoki
* Honkilahti
* Kauvatsa
* Kiukainen
* Kodisjoki
* Kullaa
* Köyliö
* Lappi
* Lavia
* Luvia
* Noormarkku
* Porin maalaiskunta
* Rauman maalaiskunta
* Vampula

 |

 |