recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Hosangerin kirkko** (kirjanorjaksi *Hosanger kirke*, uusnorjaksi *Hosanger kyrkje*) on kirkko Norjassa Vestlandin läänissä Osterøyn kunnassa Hosangerin kylässä. Se toimii Hosangerin seurakunnan kirkkona. Se on rakennettu vuonna 1796.

Historia
--------

Paikalla oli sauvakirkko keskiajalla, ja se korvattiin myöhemmin puukirkolla. Vuoden 1795 joulupäivänä kirkko syttyi salamaniskusta ja paloi. Uusi kivestä muurattu kirkko valmistui jo 1796. Vuosina 1863-1865 kirkkoa laajennettiin länteen. Vuonna 1899 hankittiin edelleen käytössä olevat Olsen og Jørgensenin valmistamat urut. Vuosina 1962-1964 laajennettiin kirkkoa rakentamalla sakaristo kirkon eteläpuolelle.

 Hosangerin kirkon alttari.

Nykyaika
--------

Kirkko on Hosangerin seurakunnan kirkko Arnan ja Åsanen rovastikunnassa Bjørgvinin hiippakunnassa. Se on muurattu ja suorakaiteen muotoinen ja siinä on 275 istumapaikkaa.

Viitteet
--------

1. ↑  Hosanger kyrkje Osterøy kyrkjelege fellesråd.  Arkistoitu 24.8.2018. Viitattu 24.8.2018. (norjaksi)
2. ↑  Hosanger kyrkje Kirkesøk. Kirkebyggdatabasen. Viitattu 24.8.2018. (norjaksi)
**Vedonlyöntipörssi** (tai vetopörssi) on internetissä toimiva virtuaalinen markkinapaikka, jossa kaksi tai useampi vastakkaisen näkemyksen omaavaa vedonlyöjää lyö vetoa keskenään. Vedonlyöntipörssissä vedonlyöjät käyvät keskenään kauppaa urheilu- tai muun tapahtuman lopputuloksesta.

Vedonlyöntipörssissä pelaajat määrittävät keskenään hinnan eli kertoimen sekä panoksen, jolla ovat valmiita lyömään vetoa kohteesta. Vedonlyönti vahvistetaan vasta sen jälkeen, kun kohteen hintatarjous ja -pyyntö kohtaavat. Vedonlyöntipörssiä ylläpitävä yhtiö saa rahansa komissiosta, jonka se ottaa asetetuista vedoista. Komission suuruus on yhtiöstä riippuen joitakin prosentteja asetetusta panoksesta.

Vedonlyöntipörssi eroaa perinteisestä urheiluvedonlyönnistä siinä, että pelaajat itse määrittelevät kertoimet eli hinnan, jonka ovat valmiita maksamaan kohteesta. Perinteinen vedonlyönti tapahtuu siten, että järjestävä yritys (kuten Suomessa Veikkaus) määrittää kohteet ja kertoimet etukäteen tai kohteet ja säännöt joiden puitteissa lopullinen voittosumman määrittävä kerroin määräytyy.

Vedonlyöjille vedonlyöntipörssi tarjoaa yleensä korkeammat kertoimet ja joustavammat peliehdot. Korkeammat kertoimet muodostuvat siitä, että markkinoilla on eriäviä näkemyksiä ja mielipiteitä kohteen lopputulemasta. Vedonlyöjä voi näin ollen tarjota pienempää kerrointa tai pyytää korkeampaa kerrointa kohteesta. Vedonlyöntipörssissä vedonlyöjä voi tehdä ns. Tarjoa-vetoja, jossa hän tarjoaa vetoa muille vetopörssin asiakkaille.

Perinteiset vedonlyöntiyhtiöt ovat keskittyneet tarjoamaan vedonlyöntiä lähinnä urheilusta. Vedonlyöntipörssissä ovat korostuneesti nousseet esille esimerkiksi viihdetapahtumiin tai TosiTV-sarjoihin perustuvat kohteet. Suosituimpien kohteiden joukossa myös pörsseissä ovat kuitenkin edelleen kansainväliset huippu-urheilusarjat kuten Valioliiga, Mestarien liiga sekä eri maiden kansalliset liigat kuten jääkiekon SM-liiga ja jalkapallon Veikkausliiga. Kansainväliset tennisottelut ovat nousseet nopeasti vetopörsseissä suosituiksi kohteiksi.
**Meklarilista** oli listaamattomien yritysten arvopapereiden markkinapaikka Helsingin pörssissä. Meklarilistalle otettiin yrityksiä, jotka eivät olleet anoneet päästä noteerattaviksi, mutta joiden osakkeista oli silti kysyntää ja tarjontaa.

1930-luvulta lähtien pörssimeklarit olivat kirjoittaneet Helsingin pörssin seinällä olevalle taululle osto- ja myyntitarjouksia noteerattomista osakkeista. Vuonna 1981 näillä osakkeilla ruvettiin käymään kauppaa aina torstaisin. Meklarilista syntyi vuonna 1983, kun nämä yhtiöt kiinteytyivät oikeaksi listaksi, jolle yhtiöt otettiin eri päätöksellä. Vuodesta 1990 alkaen meklarilistan osakkeilla käytiin kauppaa sähköisesti pörssin järjestelmässä.

Meklarilistan yhtiöitä eivät koskeneet arvopaperimarkkinalaki eivätkä markkinapaikan tiedonantovelvollisuudet. Meklarilistalla noteerattiin kaikkiaan 89 yhtiötä. Niiden lisäksi oli listalla alkuvuosina lyhytaikaisesti 11 yhtiötä, joiden vaihto oli erittäin vähäistä.

Kaupankäynnistä meklarilistalla perittiin 1,6 prosentin leimavero. Vero jäi pois siinä vaiheessa, kun meklarilista siirtyi vuonna 1996 yhtä aikaa OTC-listan kanssa Arvopaperinvälittäjien yhdistykseltä Helsingin pörssin hoitoon.

Lokakuussa 1998 meklarilista ja OTC-lista yhdistettiin Helsingin pörssin I-listaksi. Tuossa vaiheessa meklarilistalla oli jäljellä enää 11 yhtiötä.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Artto, Eero – Koskela, Markku – Leppiniemi, Jarmo – Pitkänen, Eero: *Laskentatoimen perusteet*. KY-Palvelu Oy, 1990.
2. 1 2 3  Helsingin pörssimeklareiden meklarilista 1981-98. *www.porssitieto.fi*. Viitattu 29.8.2018.
3. ↑  OTC- ja meklarilista pörssille *mtv.fi*.  26.07.1996.  Arkistoitu 31.8.2018. Viitattu 31.8.2018.
**People's National Party** (lyh. **PNP**; suom. *Jamaikan kansanpuolue*) on jamaikalainen keskusta-vasemmistolainen puolue ja toinen maan pääpuolueista. Sen perusti Norman Manley vuonna 1938.

Vuoden 2020 vaaleissa PNP sai 14 paikkaa edustajainhuoneen 63:sta ja on toista kautta peräkkäin oppositiossa.

PNP on jäsenenä sosialistisessa internationaalissa.

Historia
--------

Puolueen perusti Norman Manley vuonna 1938. Vuonna 1944 pidetyissä maan ensimmäisissä vaaleissa se sai vain neljä paikkaa 32:sta. Vuonna 1955 se nousi hallitusvaltaan, kunnes se hävisi juuri ennen Jamaikan itsenäistymistä 1962 päävastustajalleen Jamaikan työväenpuolueelle (*Jamaican Labour Party*, JLP). Tällä ensimmäisellä hallituskaudellaan PNP muun muassa avasi toisen asteen koulutuksen köyhille.

Vuonna 1972 puolue nousi uudelleen hallitusvaltaan perustajansa pojan Michael Manleyn johdolla. PNP pyrki jälleen laajentamaan hyvinvointivaltiota ja ajoi ulkopolitiikassaan köyhän etelän asiaa. Maan jouduttua taloudellisiin ongelmiin JLP voitti vuoden 1980 vaalit ja PNP joutui takaisin oppositioon. Se boikotoi vuoden 1983 ylimääräisiä vaaleja ja oli yli viisi vuotta kokonaan poissa parlamentista.

PNP palasi hallituspuolueeksi vuonna 1989. Michael Manley eläköityi politiikasta vuonna 1992 ja hänet korvasi P. J. Patterson. Tämän johdolla PNP voitti kolmet seuraavat vaalit ja puolue pysyi vallassa vuoteen 2007. Vuonna 2006 puolueen puheenjohtajaksi vaihtui Portia Simpson-Miller, josta tuli maan ensimmäinen naispuolinen pääministeri. Seuraavana vuonna pidetyissä vaaleissa PNP kärsi tappion, mutta nousi jälleen valtaan vuonna 2012. Vuodesta 2016 PNP on jälleen ollut oppositiossa.

Puheenjohtajat
--------------

* Michael Manley (1969–1992)Michael Manley (1969–1992)
* P. J. Patterson (1992–2006)P. J. Patterson (1992–2006)
* Portia Simpson-Miller (2005–2017)Portia Simpson-Miller (2005–2017)
* Mark Golding (2020–)Mark Golding (2020–)

Lähteet
-------

1. ↑  Get to know us *People's National Party*. Viitattu 21.1.2022. (englanniksi)
2. 1 2 3 4  People's National Party (PNP) *Caribbean Elections*.  Arkistoitu 27.11.2021. Viitattu 21.1.2022. (englanniksi)
3. ↑  Jamaica Labour Party wins General Election *Jamaica Information Service*.  3.9.2020. Viitattu 21.1.2022. (englanniksi)
4. ↑  Members *Socialist International*. Viitattu 21.1.2022. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Puolueen kotisivut (englanniksi)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa | 
* VIAF

 |

 |
*Tämä artikkeli käsittelee makeista. Halva on myös makeisia valmistava yritys.*

**Halva** (arab. حَلاو‎, *halwa*) viittaa useisiin erilaisiin makeisiin leivonnaisiin Balkanin, Lähi-idän, Pohjois-Afrikan ja Keski-Aasian seuduilla. 

Seesamitahnasta, tahinista, valmistettu halva on tuttu itäisen Välimeren ja Balkanin alueilta. Se on myös yleisin muoto Euroopassa ja Amerikassa. Toinen yleinen halvatyyppi on mannaryyneistä valmistettu halva, joka on suosittua Intian, Pakistanin ja Iranin seuduilla. Halvasta on myös versioita ilman viljatuotteita, kuten munasta ja sokerista valmistettava halva Kreikan ja Turkin seuduilla. Halvaan saatetaan lisätä kostukkeeksi öljyä tai muuta rasvaa, kuten kirkastettua voita, gheetä.

Makeuttamiseen käytetään sokeria, glukoosia, hunajaa, taatelisiirappia tai muuta vastaavaa. Halvan sekaan voidaan myös lisätä useita eri aineksia, kuten esimerkiksi pähkinöitä, rusinoita, kaakaota, porkkanaa, sahramia.

Halva on yleensä tarkoitettu syötäväksi sellaisenaan. Tahinista valmistettua halvaa voidaan käyttää myös leivonnaisten raaka-aineena.

Halvatyyppejä
-------------

Mannaryynihalvaa.
Auringonkukan siemenistä valmistettua halvaa.
### Seesamihalva

Itäiselle Välimerelle ja Balkanille tyypillinen seesamihalva koostuu pääasiassa tahinista ja sokerista, glukoosista tai hunajasta. Sen sekaan saatetaan lisätä esimerkiksi kaakaota, pistaasimanteleita, manteleita, vaniljaa tai appelsiinimehua. Se on rakenteeltaan tiivistä, kuivahkoa ja murenevaa.

Seesamihalvassa on runsaasti energiaa. Se sisältää myös kalsiumia, proteiineja, tyydyttymättömiä rasvahappoja, magnesiumia ja rautaa. Ravitsevuutensa vuoksi sitä syödään ortodoksien paaston aikaan.

### Mannaryynihalva

Enimmäkseen Keski-Aasiassa ja Intiassa syötävä halva valmistetaan yleensä vehnämannaryyneistä, sokerista tai hunajasta sekä kasviöljystä tai voista. Sen sekaan laitetaan usein taateleita, rusinoita tai muita kuivattuja hedelmiä tai pähkinöitä. Intiassa mannaryynit korvataan joskus porkkanalla tai mungopavuilla. Kreikassa mannaryynihalvaa syödään paljon, ja siitä tehdään usein muotin avulla kakunmuotoinen, juhlavampi jälkiruoka.

### Auringonkukkahalva

Auringonkukan siemenistä valmistettu halva on suosittua entisen Neuvostoliiton alueella.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Halva** Wikimedia Commonsissa
**Kaanikunta** oli poliittinen kokonaisuus, jonka johdossa oli mongolien tai turkkilaisten heimojen heimojohtaja eli kaani.

Kun Tšingis-kaani kuoli vuonna 1227 hänen valtakuntansa jakautui neljään osaan, joissa kunkin johdossa oli yksi hänen jälkeläisistään kaanin asemassa. 1200-luvun puolivälissä niitä olivat läntisten kiptšakkien kaanikunta eli Kultainen orda, Persian kaanikunta, jonka hallitsijaa kutsuttiin Il-kaaniksi, Turkistanin kaanikunta eli Tšagatain kaanikunta sekä Suurkaanin kaanikunta Itä-Aasiassa. Kaikki olivat periaatteessa suurkaanin alaisia. Jo 1200-luvulla kukistunut Karakhanidien kaanikunta vakiinnutti islamilaisen hanafi-koulukunnan Transoxianaan.

1500-luvun loppuun mennessä kaikki neljä kaanikuntaa olivat kadonneet, mutta useita pienempiä kaanikuntia ilmaantui niiden tilalle. Niitä olivat muun muassa Kazanin, Astrahanin, Krimin, Hivan, Buharan, Taškentin, Samarkandin ja Kokandin kaanikunnat. Yksi kerrallaan ne joutuivat Venäjän valloittamiksi. Viimeisenä kaatui Kokand vuonna 1865 ja sen tilalle tuli Turkestanin kenraalikuvernöörikunta.

Lähteet
-------

* Collins, Kathleen: *Clan Politics and Regime Transition in Central Asia*. Cambridge University Press, 2006. ISBN 978-0-521-83950-1. Teoksen verkkoversio.
* Lapidus, Ira M.: *A History of Islamic Societies. 3rd. Edition*. Cambridge University Press, 2022. ISBN 978-0-521-73297-0.

### Viitteet

1. 1 2 3  Khanate *Oxford reference*. Viitattu 20.1.2024.
2. ↑  Lapidus 2022, s. 272–274, 418–419
3. ↑  Collins 2006, s. 77
Fredrikstadin tuomiokirkko.
**Fredrikstadin tuomiokirkko** (norj. *Fredrikstad domkirke*) on kirkkorakennus norjalaisessa Fredrikstadin kunnassa, Østfoldin läänissä. Se on rakennettu vuosina 1879–1880 tiilestä, ja sen suunnittelusta on vastannut arkkitehti Waldemar Ferdinand Lühr. Kirkko vihittiin käyttöön valmistumisvuotensa lokakuun 13. päivänä. Tuomiokirkkona kirkko on toiminut vuoden 1969 huhtikuun alusta lähtien.

Kirkko on muodoltaan pitkäkirkko, ja arkkitehtoniselta tyylisuunnaltaan se edustaa uusgotiikkaa. Kirkon interiööriin ovat jättäneet jälkensä arkkitehdit Wilhelm Peters, Axel Revold, Arnstein Arneberg ja Emanuel Vigeland. Kirkko restauroitiin vuonna 1954. Siellä on paikkoja 1 100 ihmiselle.*lähde?* Nykyiset kirkkourut ovat peräisin vuodelta 1964, ja niiden rakentamisesta on vastannut tanskalainen yritys Marcussen & Søn.

Vuodesta 1911 lähtien kirkon torni on toiminut myös majakkana, kuten Suomenlinnan kirkon torni.

Lähteet
-------

1. ↑  Heidi Gomnæs, Helene Hillestad: Fyr i kirketårnet NRK Nyheter 7.9.2006. (norjaksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kirkon kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive) (norjaksi)

NorjaNorjan evankelis-luterilaiset tuomiokirkot

* Bergen
* Bodø
* Fredrikstad
* Hamar
* Kristiansand
* Molde
* Oslo
* Stavanger
* Tromssa
* Trondheim
* Tønsberg
**Urimalahden ruukki** oli Lapinlahdella Urimajoen alkupäässä Urimolahden rannalla sijainnut harkkohytti joka oli toiminnassa vuosina 1792–1858. Se oli Suomen ensimmäinen teollisesti järvimalmia sulattanut harkkohytti.

Harkkohytti rakennettiin 1792 paikalla sijainneen vanhan vesimyllyn lähelle. Vesiratas toimi laitoksen palkeiden ja kankivasaran voimanlähteenä mutta laitos jäi vaatimattomaksi koska vesivoimaa ei ollut paljoa tarjolla. Laitokseen kuului myös 1800-luvun alussa rakennettu pienoismasuuni jota ei kuitenkaan käytetty pitkään.

Harkkohytin toiminta päättyi Lastukosken perkauksen ja järvimalmin lähteenä olleen Syvärijärven pinnan laskun myötä. Malmiveneet eivät enää päässeet ruukille ja niinpä ruukki suljettiin 1858 ja purettiin seuraavana vuonna.

Urimajoen eteläisen jokihaaran poikki rakennettu betonipato on rakennettu perimätiedon mukaan käyttäen runkona vanhaa ruukin patoa. Padon alapuolella saaressa oleva 1900-luvulla rakennettu paja on tiettävästi rakennettu ruukin harkkohytin paikalle ja rannan puolella sijaitsevat 1900-luvulta peräisin olevat myllyn ja voimalaitoksen betoniperustukset sekä lahonnut uittoränni ovat perimätiedon mukaan ruukin vasarapajan paikalle rakennettuja.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Museoviraston kulttuuriympäristön rekisteriportaali : Lapinlahti, Urimalahden harkkohytti (Arkistoitu – Internet Archive)
**Riitta Viiperi** (s. syyskuu 1960) on entinen suomalainen malli, joka myös näytteli 1980-luvulla kolmessa Lauri Törhösen elokuvassa. Hän esitti pääosaa, mielisairaanhoitaja Tuulikkia, Törhösen ensimmäisessä pitkässä elokuvassa *Palava enkeli* (1984) ja näytteli sivuosia Törhösen tv-draamassa *Pano* (1986) ja pitkässä näytelmäelokuvassa *Riisuminen* (1986). Viiperi palasi Törhösen ohjattavaksi vuoden 2012 elokuvassa *Vares – Huhtikuun tytöt*.

Riitta Viiperi haki tyttökaverinsa kanssa 14-vuotiaana kesätöihin farkkumerkki Beaversille. He pääsivätkin Hurriganesin kiertueelle, jossa heidän tehtävänsä oli myydä Beavers-tuotteita. Viiperi kävi abiturienttivuonnaan Kerttu Selinin mallikoulua ja lähti mallintöihin heti ylioppilaaksi päästyään. Vuonna 1982 hän voitti Tähtimalli-kisan, mistä alkoi pitkä mallinura muun muassa *Anna-* ja *Jaana*-naistenlehdissä sekä Vatevan muotinäytöksissä. Hän tapasi espanjalaisen Rafael Canomanuelin, jäi Espanjaan ja perusti perheen. Viiperi on työskennellyt 2010-luvulla lentoemäntänä.

Riitta Viiperin poika on malli River Viiperi.

Lähteet
-------

1. ↑  Riitta Viiperi Elonetissä.
2. ↑  Sedergren, Jari: Palava enkeli. Sediksen elokuvablogi 29.10.2008. Viitattu 10.6.2015.
3. ↑  Ohjaaja Lauri Törhönen: Minä löysin Riitta Viiperin. MTV 25.9.2012. Viitattu 10.6.2015.
4. 1 2  Kullas, Emilia: River Viiperi on mallitaivaan tähti. (Arkistoitu – Internet Archive) *Gloria*, huhtikuu 2011, päivitetty 23.9.2012. Viitattu 10.6.2015.
5. ↑  Tv-kasvo Laura Arffman yllättyi äitiyden konservatiivisuudesta: "Oletetaan, että kaikki äidit ovat vauvakuplassa" *Iltalehti*. Viitattu 13.8.2020.

Aiheesta muualla
----------------

* Riitta Viiperi Internet Movie Databasessa. (englanniksi)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt Muokkaa Wikidatassa | 
* Elonet

 |

 |
*Tämä artikkeli kertoo muusikosta ja säveltäjästä. Samannimisestä tieteenharjoittajasta katso Matti Bergström (lääkäri).*
**Matti Harri Björn Bergström** (17. helmikuuta 1938 Helsinki – 8. lokakuuta 1994 Helsinki) oli suomalainen säveltäjä, muusikko ja sovittaja. Yhdessä vaimonsa Pirjo Bergströmin kanssa hän oli suomalaisen musiikin monipuolisimpia ja keskeisiä tekijöitä ja taustavaikuttajia 1960-luvulta lähtien.

Bergström soitti muun muassa Cumuluksen ensimmäisillä levyillä ja niiden jälkeen sovitti vaimonsa kanssa Hectorin levyt *Nostalgiasta* *Hectorock I* -albumiin. Bergströmien kädenjälki näkyi laajalti erilaisten artistien levyillä: näitä olivat niin iskelmälaulajat Paula Koivuniemi ja Tuulikki Eloranta kuin oopperalaulaja Matti Salmisen Georg Malmstén -levytyskin. 1970-luvun puolivälin jälkeen he tekivät myös balettimusiikkia ja aloittivat yhteistyön tanssija Jorma Uotisen kanssa. 1980-luvun lopulla he toimivat paikallisradio Etelän äänessä ja pitivät omaa musiikkistudiota.

Matti Bergströmin isä oli pianisti Harry Bergström.

Bergström kuoli 56-vuotiaana äkilliseen sairauskohtaukseen kotonaan Helsingissä. Hänet on haudattu Malmin hautausmaalle.

Häneltä jäi kaksi tytärtä: Tiina Bergström ja Carita Mäkelä.

Lähteet
-------

1. ↑  Matti Bergström Elonetissä.
2. ↑
3. ↑  Helsingin seurakuntayhtymän hautahaku *Hautahaku*. Viitattu 30.12.2023.

Aiheesta muualla
----------------

* Matti Bergströmin muistokirjoitus Helsingin Sanomissa
* Matti Bergström Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
* Matti Bergströmin esitystuotanto Suomen äänitearkistossa (1901–1999)
* Matti Bergströmin sävellystuotanto Suomen äänitearkistossa (1901–1999)
* Matti Bergströmin sanoitustuotanto Suomen äänitearkistossa (1901–1999)
* Matti Bergströmin sovitustuotanto Suomen äänitearkistossa (1901–1999)

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Suomi (KANTO)

 |
|  |
| Taiteenala | 
* MusicBrainz

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Ritva
* Elonet

 |

 |
**Riittasisko Räike**, aiemmin **Riittasisko Jukkala-Benisch**, on suomalainen televisiotoimittaja, jonka ura kattaa yli 50 vuotta 1960-luvun lopulta 2010-luvulle. Vuonna 1967 hän oli mukana aloittamassa Yleisradion *A-studiota* yhdessä muun muassa Hannu Karpon, Mirja Pyykön ja Arto Tuomisen kanssa. 1980-luvulta lähtien hänet on tunnettu kristillisistä keskusteluohjelmista.

Yleisradion ajankohtaisohjelmista Riittasisko Jukkala-Benisch siirtyi 1970-luvun alkupuolella Mainostelevisioon, jonne hänet kutsuttiin edistämään yhtiön yhteiskuntasuhteita, tavoitteena MTV:n oman uutistuotannon aloittaminen. 1980-luvun taitteessa hän toimi YK:n Lapsen vuoden komitean pääsihteerinä. Näihin aikoihin Jukkala-Benisch kiinnostui voimakkaasti kristinuskosta ja teki 1980-luvun alusta lähtien MTV:lle erikoistoimittajana hengellisiä sarjaohjelmia, kuten *Kuule! Sinua rakastetaan, Takaovi* ja *Aamupostia*. Hän jäi eläkkeelle 2000-luvun puolessavälissä, mutta 2010-luvulla hän on tehnyt kristillisiä haastatteluohjelmia Taivas TV7 -kanavalle.

Vuonna 1999 Räikkeelle myönnettiin Kirkon tiedonvälityspalkinto.

Riittasisko Räike oli nuoruudessaan naimisissa saksalaisen insinööri Benischin kanssa. Heidän poikansa on yritysjohtaja Antti Tiitola, joka toimi 2000-luvun alkuvuosina Suomen Lidlin ensimmäisenä toimitusjohtajana.

Lähteet
-------

1. 1 2  Riittasisko palaa ruutuun *KD Kristillisdemokraattinen viikkolehti*.  13.10.2010.  Arkistoitu 8.9.2018. Viitattu 7.9.2018.
2. ↑  Kirkko palkitsi Riittasisko Räikkeen  26.01.1999. MTV.  Arkistoitu 8.9.2018.
3. ↑  Vihma, Päivi: Tiitola Lidlistä, päivää! *Talouselämä*.  27.1.2006. Viitattu 7.9.2018.

Aiheesta muualla
----------------

* Riittasisko Räike Elonetissä.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt Muokkaa Wikidatassa | 
* Elonet

 |

 |
**Helsingin Poliisi-Voimailijat ry** on vuonna 1921 perustettu urheiluseura. Se perustettiin Helsingin poliisilaitoksen palveluksessa olevien henkilöiden sekä heidän 14 vuotta täyttäneiden poikiensa urheiluseuraksi, mutta nykyisin siihen kuuluu muitakin kuin helsinkiläisiä ja myös muita kuin poliiseja.

HPV:n alkuvuosien lajeja olivat paini, köydenveto ja nyrkkeily. Myöhemmin mukaan tulivat hiihto, yleisurheilu ja erilaiset palloilulajit. Nykyiset lajit ovat hiihto, hiihtosuunnistus, pyöräsuunnistus, suunnistus, painonnosto, penkkipunnerrus, voimanosto, salibandy ja yleisurheilu. Seura kuuluu lajien kansallisiin lajiliittoihin.

Seura on mukana järjestämässä Helsinki City Marathonia ja Seurasaaren juhannusjuhlia. Seura julkaisi *Poliisi-Voimailija*-nimistä jäsenlehteä vuosina 1996–2013.

Olympiamitalisteja
------------------

* Toivo Loukola, Amsterdamin 1928 olympialaisten kultamitalisti estejuoksussa
* Kalle Tuominen, Berliinin 1936 olympialaisten hopeamitalisti 3000 metrin esteissä
* Kustaa Pihlajamäki kultaa painissa Berliinissä 1936
* Olavi Mannonen, Melbournen olympialaisissa 1956 hopeaa, nykyaikainen 5-ottelu.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  HPV

Aiheesta muualla
----------------

* HPV:n historia
Trapetsi kevytveneilyssä.
Purjelautailija trapetsivyössään.
Leijalautailija.
**Trapetsi** on kevytvenepurjehduksessa, purjelautailussa ja leijalautailussa käytettävä vaijerin tai köyden ja siihen kiinnitettävien valjaiden yhdistelmä. 

Purjehtija voi niiden avulla nousta veneen laidalle seisomaan ja käyttää ruumiinpainoaan tehokkaammin hyväksi. Trapetsiköydessä on usein lisäksi niin sanottu kahva, josta roikkuja voi vetää itsensä takaisin. Purjelautailussa puomiin kiinnitettävä köysi pienentää käsien rasitusta pitemmissä purjehduksissa. 

Tunnetuin varhainen esimerkki trapetsin antamasta edusta purjeveneilyssä on vuoden 1938 Prince of Wales Cup. Tutkimusmatkailija Robert Scottin poika Peter Scott ja John Winter voittivat kilpailun niin helposti, että kiellettiin epäurheilijamaisena. 1950-luvulla väline kuitenkin otettiin yleisesti käyttöön maailman kilpapurjehdusluokissa.

Lähteet
-------

1. ↑  Andy Loukes: International 14 Prince of Wales Cup Week - Preview. 25.7.2002. yachtsandyachting.com. Viitattu 21.1.2024.
2. ↑  Frank Bethwaite: *Higher Performance Sailing: Faster Handling Techniques*, s. 164−167. Lontoo: Adlard Coles Nautical, 2013. ISBN 9781472901316. Teoksen verkkoversio (viitattu 22.1.2024).
Brasilian kansalaisilla on oikeus Brasilian passiin.
Brasilian kansalaisten liikkumisvapaus. Vaaleansinisillä merkittyihin maihin on liikkumisvapaus, vihreisiin on viisumivapaus ja harmaalla merkittyihin vaaditaan viisumi.
**Brasilian kansalaisuus** on laillinen suhde henkilön ja Brasilian välillä.

Kansalaisuuden saaminen syntymällä
----------------------------------

Brasilian kansalaisuuden periaatteet on kirjattu maan perustuslakiin ja maan kansalaisuuslaki noudattaa Ius soli että Ius sanguinis periaatetta. Kaikki maassa syntyneet lapset saavat maan kansalaisuuden. Ainoan poikkeuksen muodostaa ulkomaan hallinnolle työskenneiden lapset. Myös Brasilian kansalaisen ulkomailla syntyneellä lapsella on oikeus maan kansalaisuuteen.

Kansalaisuuden saaminen hakemuksella
------------------------------------

Brasilian kansalaisuutta voi hakea yleisimmin jos on asunut maassa yhtäjaksoisesti vähintään neljä vuotta, osaa puhua portugalia ja eikä ole tuomittu rikoksista. Tietyissä tilanteissa näitä ehtoja on muutettu.

Lähteet
-------

1. ↑  Open Society Foundations Report Part Title: Brazil (PDF)
2. ↑  Breaking the Mold: Brazil's Progressive Approach to Granting Nationality and Reducing Statelessness
3. ↑  JD Immigration: Brazilian nationality
4. ↑  Brazilian Citizenship through Naturalization
**August Ludvig Storm**, (23. lokakuuta 1862 Motala – 1. heinäkuuta 1914 Tukholma) oli ruotsalainen yliluutnantti, Pelastusarmeijan taloussihteeri ja laulujen kirjoittaja.

Elämänvaiheet
-------------

Storm muutti vanhempiensa mukana Tukholmaan yksivuotiaana. Hän kävi Tukholmassa kauppakoulun, ja toimi konttoristina. Hän viihtyi nuoruudessaan erilaisissa huvituksissa, kunnes 25-vuotiaana riensi suoraan teatterista Pelastusarmeijan katumuspenkille ja antautui Vapahtajalle. Hänestä tuli Pelastusarmeijan sotilas ja hän alkoi kirjoittaa lauluja, joita julkaistiin *Stridsropet*-lehdessä.

Kaupallisen koulutuksen saaneena hänestä tuli Ruotsin Pelastusarmeijan taloussihteeri ja hän sai tehtäväkseen vastata Pelastusarmeijan talousosastosta. 29-vuotiaana hän kirjoitti tunnetuimman laulunsa "Tack min Gud för vad som varit*"* ja se julkaistiin 5. joulukuuta 1891. Tämä laulu on tunnetuin ruotsalainen laulu, joka on tullut tunnetuksi eri puolilla maailmaa Pelastusarmeijan kansainvälisen toiminnan kautta. Siitä on käännöksiä useille kielille. Pe­lastusarmeijan laulukirjassa Ruotsissa on useita hänen laulujaan, mutta tämä on niistä tunnetuin ja ainoa, jota lauletaan suomeksi. 

31-vuotiaana hän sairastui vaikeaan selkäsairauteen, joka rajoitti myöhemmin hänen työkykyään, mutta luonteen iloisuus ja valoisuus säilyivät ja hän osallistui tiiviisti Pelastusarmeijan kokouksiin.

Teoksia ja tuotoksia
--------------------

Stormin kirjoittamista lauluista suomeksi tunnetaan vain "Tack min Gud" -laulu. Se on suomennettu 1900, suomentajana Kaarlo. J. Rahikainen ("Kiitos sulle, Jumalani"). Tämä käännös on useissa suomenkielisissä virsi- ja laulukirjoissa, muun muassa Suomen evankelis-luterilaisen kirkon virsikirjassa virsi 341, *Hengellisiä lauluja ja virsiä* -kirjassa 333, *Seurakunta laulaa* -kirjassa 9 sekä *Hengellisessä laulukirjassa* numero 516. Ruotsin kirkon virsikirjassa on laulusta Niilo Rauhalan 1976 ja 1988 tekemä uusi käännös numerolla 261 "Kiitos, Herra, että annat". Perinteinen suomenkielinen teksti ei käy luontevasti Ruotsissa käytettyyn sävelmän, ja siksi virrestä oli tehtävä uusi käännös.

Lähteet
-------

1. ↑  Per Olof Nisser, Inger Selander, Hans Bernskiöld: *Psalmernas väg. Kommentaren till text och musik i Den svenska psalmboken. Band 2 Psalmerna 205–429.*, s. 153. Wessmans musikförlag AB Visby ISBN 978-91-877-052-0, 2017. (ruotsiksi)
2. ↑  Oscar Lövgren: *Psalm- och sånglexikon*, s. 677. Gummesons bokförlag, Stockholm, 1964. (ruotsiksi)


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Suomi (KANTO)

 |
|  |
| Taiteenala | 
* MusicBrainz

 |

 |
**Islannin pörssi** (isl. *Kauphöll Íslands* tai **ICEX**) perustettiin vuonna 1985 useiden pankkien ja välitysliikkeiden liityttyä yhteen Islannin keskuspankin aloitteesta. Vaihto pörssissä alkoi 1986 Islannin valtion velkakirjoilla, osakevaihto käynnistyi vuonna 1990. Osakekauppa kasvoi sen jälkeen hyvin nopeasti. Islannin verrattain pienen talouden vuoksi pörssiin listatut yhtiöt ovat pieniä. Pörssi kuuluu OMX-yhtiölle, jonka taas omistaa NASDAQ OMX Group.

Historia
--------

OMX kirjoitti aiesopimuksen Islannin pörssin ostosta syyskuussa 2006. Sopimuksessa sovittiin Islannin pörssin ja Islannin arvopaperikeskuksen omistavan Eignarhaldsfelagid Verdbrefathingin myymisestä OMX:lle.

Islannin pörssi joutui lopettamaan kaiken pörssikaupan kolmeksi päiväksi, kun Islannin rahoitustarkastus otti haltuunsa Kaupthingin ja Glitnirin. Kaupankäynti oli keskeytettynä 9.–10. lokakuuta ja 13. lokakuuta 2008.

Keväällä 2019 Islannin pörssin keskeisimpien yritysten mukaan määräytynyttä osakeindeksiä (OMX Iceland 8) laajennettiin kahdeksasta kymmeneen yritykseen. Islannin pörssin tilaa kuvaavaksi mittariksi tuli tällöin OMX Iceland 10 (OMXI10) -indeksi.

Katso myös
----------

* Luettelo Islannin pörssissä noteeratuista yhtiöistä

Lähteet
-------

1. ↑  Huusko, Markku: Islanti liittyy Pohjolan pörssiperheeseen  19.9.2006. Talentum. Viitattu 1.8.2009. [vanhentunut linkki]
2. ↑  Islannin pörssi sulki ovensa *Kauppalehti, kauppalehti.fi*.  9.10.2008.  Arkistoitu 11.12.2008. Viitattu 1.8.2009.
3. ↑  Nasdaq Iceland‘s Leading Index Expanded to Ten Constituents  5.4.2019. Nasdaq, nasdaq.com. Viitattu 18.11.2022. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* NASDAQ OMX Nordic

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Nasdaq |
| --- |
|  |
| Pörssit | 
* Armenia
* Boston
* New York
* Philadelphia
* First North
* Baltic
	+ Riika
	+ Tallinna
	+ Vilna
* Nordic
	+ Helsinki
	+ Kööpenhamina
	+ Islanti
	+ Tukholma

 |
|  |
| Indeksit | 
* Nordic 40
* Copenhagen 25
* Helsinki 25
* Iceland 8
* Stockholm 30
* Nasdaq
	+ 100
	+ Biotechnology
	+ Composite
	+ Financial-100

 |
|  |
| Lopetetut indeksit | 
* Iceland 15

 |

 |
**Lilian Calmejane** (s. 6. joulukuuta 1992 Albi, Midi-Pyrénées) on ranskalainen maantiepyöräilijä. 

Calmejane edusti amatöörivuosinaan Occitane Cyclisme Formation -joukkuetta 2013 ja Vendée U -tallia 2014–2015. Hän voitti näinä vuosina useita maantieajo- ja cyclocross-kilpailuja.. 

Calmejane aloitti ammattilaisuransa Direct Énergie -joukkueessa, jota edusti vuodet 2016–2020. Hän voitti San Andrés de Teixidoon päättyneen neljännen etapin Espanjan ympäriajossa 2016. Hän kuului 20 ajajan irtiottoryhmään, josta karkasi yhdeksän kilometriä ennen maalia, ja voitti etapin lopulta 15 sekunnin erolla Darwin Atapumaan. Ranskan ympäriajossa 2017 hän voitti Station des Rousses'een päättyneen kahdeksannen etapin 37 sekunnin erolla Robert Gesinkiin

Calmejane siirtyi AG2R Citroën Teamiin 2021 ja edelleen Intermarché-Wanty -joukkueeseen 2023.

Saavutuksia
-----------

Lähteet: Pro Cycling Stats, Cycling Archives

2014
Ronde de l'Isard d'Ariège (alle 23-v. kilpailu), etappien 2 ja 3b (aika-ajo) voitto
2015
Le Triptyque des Monts et Châteaux - Frasnes (alle 23-v. kilpailu), kokonaiskilpailun ja etapin 2 voitto
Tour de Bretagne, etapin 3 voitto
Tour Alsace, mäkikirikilpailun voitto
2016
Välimeren ajo, nuorten kilpailun voitto
Espanjan ympäriajo, etapin 4 voitto
2017
Etoile de Bessèges, kokonaiskilpailun ja 3. etapin voitto
Pariisi–Nizza-ajo, mäkikirikilpailun voitto
Settimana Internazionale di Coppi e Bartali, kokonais- ja pistekilpailun sekä etapin 4 voitto
Circuit de la Sarthe, kokonaiskilpailun ja etapin 4 voitto
Ranskan ympäriajo, etapin 8 voitto
2018
Royal Bernard Drome Classic, voitto
Paris-Camembert, voitto
2019
Tour de la Provence, mäkikirikilpailun voitto
Classic de l'Ardèche, voitto
Tour du Limousin, 1. etapin voitto
2020
La Route d'Occitanie, mäkikirikilpailun voitto
2023
Tour de l'Ain, mäkikirikilpailun voitto

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Lilian Calmejane *procyclingstats.com*. Viitattu 2.1.2024. (englanniksi)
2. 1 2 3 4 5 6  Lilian Calmejane *cyclingarchives.com*. Viitattu 8.7.2017. (englanniksi)
3. ↑  BMC’s Darwin Atapuma takes Vuelta lead after classy win by Lilian Calmajane *cyclingweekly.co.uk*. Viitattu 6.9.2016. (englanniksi)
4. ↑  Ranskan ympäriajon debytantti krampeissa etappivoitoon: "En ollut kaukana katastrofista" *yle.fi*.  8.7.2017. Viitattu 8.7.2017.
**Islannin keskuspankki** (isl. *Seðlabanki Íslands*) vastaa Islannin rahapolitiikasta tärkeimpänä päämääränään hintavakauden säilyttäminen. Keskuspankki on velvoitettu myös myötäilemään Islannin valtion harjoittamaa talouspolitiikkaa, mikäli se ei ole ristiriidassa hintavakauden säilyttämisen kanssa. Keskuspankki toimii itsenäisesti, mutta on Islannin valtion omistuksessa.

Islannin valtiovarain- ja talousasioista vastaava ministeri nimittää keskuspankin pääjohtajan sekä varapääjohtajan viiden vuoden toimikaudelle. Rahapoliittisista päätöksistä vastaa kolmesta jäsenestä koostuva hallintoneuvosto, jotka nimittää Islannin pääministeri korkeintaan kaksi kertaa seitsemänvuotiselle toimikaudelle. Islannin keskuspankin pääjohtajana on toiminut Már Guðmundsson heinäkuusta 2009 lähtien.

Historia
--------

Rahapolitiikalla ei ollut suurta merkitystä Islannin taloudessa toisen maailmansodan jälkeisinä vuosina. Maan rahapolitiikan toimeenpanosta vastasi vuonna 1885 perustettu valtio-omisteinen Landsbanki, joka kuitenkin toimi lähinnä yksityisten pankkien tavoin rahapolitiikan jäädessä sivuosaan.

Islannin keskuspankki perustettiin maan parlamentin Alltingin päätöksellä vuonna 1961 irrottamalla Landsbankista sen keskuspankkitoiminnoista vastaava yksikkö. Vuonna 1986 keskuspankilta vietiin valta päättää Islannin yksityisten pankkien ja talletuspankkien korkotasoista.

Lähteet
-------

1. 1 2  About the Central Bank *cb.is*. Islannin keskuspankki.  Arkistoitu 28.6.2014. Viitattu 30.6.2014. (englanniksi)
2. 1 2 3  History *cb.is*. Islannin keskuspankki.  Arkistoitu 7.7.2014. Viitattu 30.6.2014. (englanniksi)
3. ↑  Már Gudmundsson appointed Governor of the Central Bank of Iceland *bis.org*.  26.6.2009. Kansainvälinen järjestelypankki. Viitattu 30.6.2014. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Islannin keskuspankki (islanniksi)
* Islannin keskuspankki (englanniksi)
Aleksanterin muurin väitetty sijainti on vaihdellut Gorganista Darialiin ja Derbentiin 
**Aleksanterin muuri** tai **Aleksanterin portit** on nimitys legendaariselle puolustusrakenteelle, jonka Aleksanteri Suuren kerrotaan rakennuttaneen Persiaan suojaksi pohjoisesta tulevia paimentolaishyökkäyksiä vastaan. 

Darialin sola 1906
Kreikkalaiset ja latinalaiset ensimmäisen vuosisadan jaa. lähteet väittävät Aleksanteri Suuren rakentaneen portteja Kaukasukselle estämään maahantunkeutumista. Tarina löytyy jo 100-luvulta juutalaiselta historioitsijalta Josephukselta, joka kertoo Aleksanterin rakentaneen rautaiset portit suojaksi hunneja vastaan. Tavallisesti lähteet kertoivat porttien sijainneen Darialin solassa. 

Kuusisataaluvulla, vähän ennen *Aleksanterin legendan* kirjoittamista, porttien oletettu sijaintipaikka siirtyi Derbentiin, minne sassanidikuninkaat olivat 500-luvulla rakentaneet esteeksi suojamuureja Kaspianmeren pinnan laskettua alemmaksi ja paljastettua tasaista maata. Myös turkkilaisten heimojen hyökkäys tätä kautta vuosina 626–630 vaikutti tähän muutokseen muurin oletetussa sijainnissa. 

Noin vuonna 630 kirjoitetussa Aleksanterin legendassa kerrotaan, että Aleksanteri Suuri rakennutti egyptiläisten seppien avulla raudasta ja vaskesta muurin estämään Gogin ja Magogin johtamien hunnilaumojen maahantunkeutumisen.  Tämä 21 sivua pitkä kertomus sai aikanaan laajan levikin, ja sitä lainattiin useissa myöhemmissä lähteissä, joista yksi on Koraanin suura Al-Kahf (18:83-102). Koraanin tarinassa Aleksanteri on muuttunut "Kaksisarviseksi", joka rakentaa raudasta ja kuparista muurin hunneja vastaan kahden vuoren väliin.

Myös Gorganissa sijaitsevaa sassanidien rakentamaa lähes 200 kilometriä pitkää muuria on Iranissa kutsuttu "Aleksanterin muuriksi".

Katso myös
----------

* Aleksanteri Suuri Koraanissa

Lähteet
-------

* van Bladel, Kevin: "The Alexander Legends in the Qur'an 18:83-102", *Teoksessa: Reynolds, Gabriel Said (toim.). The Quran in its Historical Context*, s. 175-203. Routledge, 2008. ISBN 978-0-415-49169-3.

### Viitteet

1. 1 2  van Bladel 2008, s. 186
2. ↑  van Bladel 2008, s. 181
3. ↑  van Bladel 2008, s. 188
4. ↑  Koraani - Luolan suura (AL-KAHF *Islamopas.com*. Viitattu 14.7.2022.
5. ↑  GORGĀN iv. Archeology *Encyclopaedia Iranica*.  17.2.2012. Viitattu 17.7.2022.
Tulenpalvontaa kuvaava indoparthialainen kivipaletti
**Tulenpalvonta** eli *pyrolatria* tarkoittaa tulen käyttämistä apu- tai palvontavälineenä uskonnollisissa rituaaleissa. Termi "Tulenpalvojat" liittyy usein virheellisesti zarathustralaisiin - tulen kunnioitus on kuitenkin yleisempää myös muiden uskontojen piirissä. Tulenpalvontaa on esiintynyt ainakin Skandinavian pakanauskontojen keskuudessa ja hindulaisuudessa, mutta nykyään tulen kunnioitukseen liittyviä ominaisuuksia löytyy esimerkiksi olympiatulen perinteessä. Tuli on ollut tärkeä osa ihmisten elämää kautta historian, ja tulenpalvontaa esiintyi jo esihistoriallisten ihmisten keskuudessa.

Kristinuskon perinteessä tulta ei ole nostettu tärkeään asemaan. Kuitenkin Uudessa testamentissa Jeesus esitetään henkilönä, joka tuo tulen maan päälle. Raamatussa ja juutalaisten Tanakhissa esiintyy kuitenkin muun muassa palava pensas ja tulinen pilari. Pyhää Henkeä kutsutaan joskus "liekin kieliksi".

Katso myös
----------

* Auringonpalvonta
* Ukkoslintu
* Moolok
* Vesta
* Hestia
* Ikuinen tuli

Lähteet
-------

* WSOY Facta - tulenpalvonta[vanhentunut linkki] Lähteistetty 31. toukokuuta 2010.

### Viitteet

1. ↑  Luuk. 12:49
**Olli Erkki Antero Karkkila** (s. 25. lokakuuta 1942 Helsinki) on suomalainen eläköitynyt yritysjohtaja, joka on saanut teollisuusneuvoksen arvonimen.

Karkkilan vanhemmat olivat ekonomi Torsten Erik Karkkila, aiemmin Grönfors, ja ekonomi Aino Aleksandra Wiro. Hän avioitui 1965 lastentarhanopettaja Pirkko-Liisa Hautamäen kanssa. Karkkila tuli ylioppilaaksi Vaasan yhteiskoulusta 1961 ja valmistui Helsingin kauppakorkeakoulusta ekonomiksi 1966 ja kauppatieteiden kandidaatiksi ja maisteriksi 1968. Hän oli Tilitoimisto Salmi, Virkkunen & Heleniuksen tilintarkastaja 1967–1968, Oy Kerilon Ltd:n hallintopäällikkö 1969–1970, Holding Manutas Oy:n hallinnollinen johtaja 1970–1971, Säteri Oy:n talousjohtaja Valkeakoskella 1971–1974 ja Kerilon Inc:n toimitusjohtaja Yhdysvalloissa 1974–1976.

Fermion Oy:n toimitusjohtaja Espoossa Karkkila oli 1977–1982, Orion-yhtymä Oy:n Orion Diagnostican toimitusjohtaja 1983–1988, Chymoksen toimitusjohtaja 1989–1993 ja Lännen Tehtaat -yhtiön toimitusjohtaja Säkylässä 1994–2001, sekä yhtiön hallituksen jäsen 1993–2002 ja puheenjohtaja 2001–2002. Karkkilalla on ollut myös useita liike-elämän ja muita luottamus- ja asiantuntijatehtäviä. Teollisuusneuvoksen arvonimen hän sai 2001.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Seppälä, Jarmo: Teollisuusneuvos Olli Karkkila (1942–). *Suomen talouselämän vaikuttajat* -verkkojulkaisu (maksullinen). 18.8.2014. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura. Viitattu 2.1.2024.
2. ↑  Nimitykset. Olli Karkkila Lännen Tehtaiden toimitusjohtajaksi.  *Maaseudun Tulevaisuus*, 29.1.1994, nro 12, s. 9. Kansalliskirjasto. Viitattu 2.1.2024.  (ei-vapaa)
**Glorioso** oli Espanjan laivaston vuonna 1755 vesille laskettu Eolo-luokan kaksikantinen 68-tykkinen linjalaiva, joka kuului niin sanottuihin kahteentoista apostoliin.

Valmistus
---------

*Pääartikkeli: Eolo-luokka (linjalaiva)*
Richard Roothin suunnittelema alus tilattiin 15. kesäkuuta 1752 Reales Astilleros de Esteirolta Ferrolista, missä köli laskettiin 11. syyskuuta 1752 telakkanumerolla 14. Alus laskettiin vesille 29. tammikuuta 1755.

Palvelus
--------

Alus lähti Ferrolista Cádiziin päällikkönään José de San Vicente. Se lähti 29. elokuuta 1759 Cádizista yhdeksän linjalaivan, kahden fregatin ja kahden pienemmän sotalaivan kanssa Napoliin saattaakseen Carlos III:n kruunajaisiinsa Barcelonaan. Maaliskuussa 1760 alus oli Cádizissa ja toukokuussa La Carracan telakalla korjattavana. Alus etsi 17. heinäkuuta 1761 alkaen algerialaisia merirosvoja, kunnes se siirrettiin 3. marraskuuta 1763 Cartagenaan.

Alus suojasi 4. syyskuuta 1764 Cádizista *Astuton* ja *Drágonin* sekä fregattien *Junon* ja *Soldedain* kanssa Veracruziin neljän joukkoja kuljettaneen rahtialuksen saattueen. Se palasi 21. heinäkuuta 1765 Cádiziin samojen alusten kanssa. Alus riisuttiin aseista ja siirrettiin 7. elokuuta 1770 reserviin Cartagenassa.

Maaliskuussa 1780 alus palautettiin palvelukseen. Kesäkuussa 1781 se osallistui Algecirasin edustalla Gibraltarin saartoon ja Córdovan laivaston mukana 2. Englannin kanaalin sotaretkeen.

Lähteet
-------

* Winfield, Rif; Tredrea, John; Garcia-Torralba Pérez, Enrique & Blasco Felip, Manuel: *Spanish Warships in the Age of Sail 1700-1860: Design, Construction, Career and Fates*. Seaforth Publishing, 2023. ISBN 978-1-5267-9078-1. (englanniksi)

### Viitteet

1. 1 2 3 4  Winfield et al 2023 s. 136

*Eolo*-luokan linjalaivat

|  |  |
| --- | --- |
| 1. sarja | *Eolo* - *Oriente* - *Magnánimo* |
| 2. sarja | *Aquilón* - *Neptuno* - *Gallardo* - *Brillante* - *Vencedor* - *Glorioso* - *Guerrero* - *Soberano* - *Héctor* |

|  |
| --- |
| Edeltäjä: Firme-luokka – Seuraaja: Serio-luokka |
Comairin CRJ-100ER
**Comair** (IATA: **OH**, ICAO: **COM**, kutsukoodi: **COMAIR**) on Delta Air Linesin omistama yhdysvaltalainen lentoliikenteen syöttöliikenneyhtiö. Sen pääkonttori sijaitsee Boonen piirikunnassa, Kentuckyn osavaltiossa. Yhtiötä johtaa Don Bornhorst.

Comairin keskuskentät ovat Cincinnati/Northern Kentuckyn kansainvälinen lentoasema ja John F. Kennedyn kansainvälinen lentoasema. Niiltä se lentää yli sataan kohteeseen.

Historia
--------

Yhtiö perustettiin maaliskuussa 1977. Sen perustivat David Mueller ja hänen isänsä Raymond. Operointi tapahtui Piper Navajoilla. Vuonna 1984 yhtiö alkoi yhteistyön Deltan kanssa, jolloin siitä tuli Delta Connection -operaattori. Vuonna 1986 Delta osti 20 % yhtiön osakkeista ja vuonna 1999 loput osakkeet kahdella miljardilla dollarilla.

Vuonna 2001 kaikki yhtiön lentäjät olivat kolme kuukautta lakossa.

Jouluna 2004 yhtiö peruutti kaikki 1160 lentoaan kesken lomakautta tietojärjestelmäongelmien vuoksi. 

Vuonna 2005 Comairin emoyhtiö haki velkasaneerausta (Chapter 11), joka veti Comairinkin konkurssitilaan. Samana vuonna yhtiö alkoi vähentää kapasiteettiaan säästääkseen kulujaan.

Laivasto
--------

Syyskuussa 2005:

**Comairin laivasto**| Lentokone | Määrä |
| --- | --- |
| Bombardier CRJ200 | 100 |
| Bombardier CRJ700ER | 50 |
|

Onnettomuudet
-------------

* 9. tammikuuta 1997: Embraer EMB 120 Brasilia-potkurikoneen maahansyöksy – 29 kuollutta
* 27. elokuuta 2006: Bombardier CRJ-200- suihkukoneen maahansyöksy – 49 kuollutta

Lähteet
-------

1. ↑  "Comair, Inc.." *Manta*. Retrieved on November 20, 2008.

Aiheesta muualla
----------------

* Comair
* Delta Air Lines
**Jorma Sairanen** (s. 23. tammikuuta 1954 Helsinki) on suomalainen televisiojohtaja, joka työskenteli vuosina 1986–1997 MTV Oy:n ohjelmapäällikkönä ja vuosina 2001–2014 ohjelmajohtajana.

Vuonna 1997 Sairanen lähti muutamaksi vuodeksi MTV:stä ja oli perustamassa sen kilpailijaa Nelosta. Hän on työskennellyt myös Ruutunelosen kanavajohtajana, Kolmostelevision johtajana sekä MTV:n apulaisjohtajana. Vuodenvaihteessa 2013–2014 Jorma Sairanen jäi MTV:stä eläkkeelle ja Kristiina Werner-Autiosta tuli uusi MTV Median ohjelmajohtaja.

Koulutukseltaan Sairanen on kauppatieteiden kandidaatti.

Maaliskuussa 2017 ilmestyi Sairasen yhdessä Kalle Kinnusen kanssa kirjoittama kohua herättänyt muistelmateos *Daddy Cool – Kolme vuosikymmentä televisiomaailman huipulla*, jossa Sairanen muistelee televisiouraansa ja sen aikana tapaamiaan ihmisiä hyvinkin suorapuheisesti.

Yksityiselämä
-------------

Sairanen asuu Helsingissä. Hänellä on poika joka on syntynyt 2009. Pojan äiti on lehdistöneuvos Tanja Huutonen.

Lähteet
-------

1. 1 2  "Tilanne on surkeampi kuin vuosiin" – Tv-konkari Jorma Sairanen kertoo, mikä kaikki Suomen tv-alassa on pilalla *hs.fi*. Viitattu 22.1.2024.
2. ↑  Johtoryhmä ja kuvat *mtvmedia.fi*. MTV Media. Viitattu 3.6.2013.
3. ↑  MTV Medialle uusi ohjelmajohtaja Iltalehti. Viitattu 25.6.2013.
4. ↑  JORMA SAIRANEN JA PAULI AALTO-SETÄLÄ NELOSELTA ALMA MEDIAAN *Alma Media Pörssitiedote*.  16.10.2000. Viitattu 3.6.2013. [vanhentunut linkki]
5. ↑  TV-pomo: Television kultakausi jäi viime vuosikymmenelle (Arkistoitu – Internet Archive), Keskisuomalainen 27.3.2017.
6. ↑  Suvi Kerttula: Sedu Koskinen, 62, ja Jorma Sairanen, 65, kertovat, millaista on tulla isäksi vasta ikämiehenä: "Olin tiedostamaton kyvystäni isäksi" *Ilta-Sanomat*.  10.11.2019. Viitattu 10.11.2019.

Aiheesta muualla
----------------

* City-lehti: Suomi Top 50
* Ylioppilaslehti: Pöllölaakson isäntä
**Schröringerin kuva** on kvanttimekaniikan formalismin yksi muoto. Siinä oletetaan systeemin tilaa kuvaavien funktioiden, tilavektorien eli aaltofunktioiden riippuvan ajasta, ja observaabeleita kuvaavien lineaarioperaattorien olevan aikariippumattomia.

Käyttö
------

Merkitään Schrödingerin kuvan tilavektoria ket-merkinnällä {\displaystyle |\psi (t)\rangle }. Tuo tilavektori toteuttaa Schrödingerin yhtälön

{\displaystyle i\hbar {\frac {d}{dt}}|\psi (t)\rangle =H|\psi (t)\rangle ,}

missä H on systeemin kokonaisenergiaa kuvaava Hamiltonin operaattori ja \hbar  on Diracin vakio.

Tällöin niinkutsutussa puhtaassa tilassa observaabeleiden odotusarvo {\displaystyle \langle O\rangle } voidaan laskea observaabelia kuvaavan (aikariippumattoman) operaattorin {\displaystyle {\hat {O}}} ja tilan {\displaystyle |\psi (t)\rangle } sekä tämän konjugaattitilan {\displaystyle \langle \psi (t)|} avulla:

{\displaystyle \langle O(t)\rangle =\langle \psi (t)|{\hat {O}}|\psi (t)\rangle .}

Sekoitetussa tilassa systeemiä ei voi kuvata aaltofunktiolla vaan tilaoperaattorilla eli tiheysmatriisilla, 

{\displaystyle \rho (t)=\sum \_{i}w\_{i}|\psi \_{i}(t)\rangle \langle \psi \_{i}(t)|,}

missä w\_{i} ovat eri puhtaiden tilojen {\displaystyle |\psi \_{i}(t)\rangle } todennäköisyyksiä. Suljetussa systeemissä tiheysmatriisi toteuttaa Liouvillen yhtälön

{\displaystyle i\hbar {\frac {d}{dt}}\rho (t)=[H,\rho (t)],}

missä {\displaystyle [H,\rho (t)]} on Hamiltonin operaattorin ja tiheysmatriisin kommutaattori. Tällöin observaabeleiden aikakehitys saadaan kaavasta

{\displaystyle \langle O(t)\rangle ={\rm {Tr}}[\rho (t){\hat {O}}].}

Tässä {\displaystyle {\rm {Tr}}[{\hat {A}}]} on operaattorin {\displaystyle {\hat {A}}} jälki.

Vastakkainen, mutta täysin ekvivalentti tapa kuvata observaabeleiden aikariippuvuutta on olettaa tilat aikariippumattomiksi, ja operaattorit aikariippuviksi. Tätä kuvaustapaa nimitetään Heisenbergin kuvaksi. Näiden välillä käytetään usein myös vuorovaikutuskuvaa, jossa tilojen aikakehityksestä kirjoitetaan erikseen auki johonkin tunnettuun Hamiltonialaiseen liittyvä osa, ja häiriötä kuvaava osa lasketaan erikseen.

Katso myös
----------

* Heisenbergin kuva
* Vuorovaikutuskuva
**Vaajakosken kirkko** on Vaajakosken alueseurakunnan kirkko. Kirkkorakennuksen on suunnitellut arkkitehti Armas Lehtinen seurakuntataloksi ja se otettiin virallisesti käyttöön Marian ilmestyspäivänä maaliskuussa 1954. Kirkko peruskorjattiin 1980-luvun alussa. Kirkon kaksinkertaiseksi kasvattaneen laajennuksen 2001 suunnittelivat arkkitehdit Jussi Kantonen ja Tuija Ilves.

Kirkkorakennus on torniton pitkäkirkko ja rakennettu tiilestä ja betonista ja rapattu vaaleaksi.

Lajennuksen yhteydessä seurakuntasaliin saatiin taiteilija Saila Blomkvistin taideteos "Elämänpuu". Kirkkoon saatiin 50-vuotislahjaksi uudet kirkkotekstiilit, jotka suunnitteli tekstiilitaiteilija Aino Kajaniemi. jouluksi 2008 kirkkoon saatiin juvalaisen taiteilijan Kari Kärkkäisen puusta veistämän seimiasetelman ja taiteilija Ritva-Sofia Linnun rakutyön "Pako Egyptiin". Kirkon alttarilla on kuvanveistäjä Juhani Saksan tekemä risti.

Kirkko oli hyvässä kunnossa, mutta kävi ahtaaksi. Siksi laajennustöiden yhteydessä vanhoille tiloille tehtiin vain perusteellinen pintaremontti. Uusiin tiloihin tuli seurakuntasali, keittiö, toimistotila ja partio- ja nuorisotiloja. Tyyliltään laajennus sopeutuu vanhaan, ja noudattaa 1950-luvun henkeä lamppujen mallia myöten.

Kuvia
-----

Seurakuntasali sisältäKirkon läntinen päätyKirkon sisäänkäynti

Lähteet
-------

1. 1 2  Pilari-lehti[vanhentunut linkki] viitattu 15.12.2011
2. 1 2  Jyväskylän seurakunnat, Vaajakosken alueseurakunta (Arkistoitu – Internet Archive) viitattu 15.12.2011
3. 1 2  Vaajakosken kirkko, Finnica.fi (Arkistoitu – Internet Archive) viitattu 15.12.2011

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Vaajakosken kirkko** Wikimedia Commonsissa