**Kreikan presidentti** (kreik. Πρόεδρος της Ελληνικής Δημοκρατίας, *Próedros tis Ellinikís Dimokratías*) on Kreikan valtionpäämies. Kreikan parlamentti valitsee presidentin viiden vuoden välein. Presidentin tehtäviin kuuluu muun muassa toimia asevoimien ylipäällikkönä sekä nimittää pääministeri. Nykyinen presidentti on vuodesta 2020 lähtien Katerína Sakellaropoúlou.

Presidentin virka-asunto on Ateenan keskustassa sijaitseva presidentinpalatsi.

Valinta
-------

*Pääartikkeli: Kreikan presidentinvaali*
Kreikan presidentti valitaan Kreikan perustuslain säätämässä järjestyksessä. Presidentin valitsee Kreikan 300-jäseninen parlamentti. Presidentistä äänestetään tarvittaessa kolme kertaa. Ensimmäisellä ja toisella äänestyskerralla valituksi tulee ehdokas, joka saa vähintään kaksi kolmasosaa äänistä eli 200 ääntä. Mikäli kukaan ehdokkaista ei täytä vaatimusta kahdella ensimmäisellä äänestyskerralla, järjestetään kolmas äänestys, jossa riittää kolme viidesosaa äänistä eli 180 ääntä. Äänestykset järjestetään viiden päivän välein.

Mikäli kukaan ehdokkaista ei täytä vaatimusta kolmannellakaan kerralla, parlamentti hajotetaan kymmenen päivän kuluessa, ja järjestetään uudet parlamenttivaalit. Uuden parlamentin kokoonnuttua suoritetaan jälleen korkeintaan kolme äänestystä, joista ensimmäisellä kerralla tarvitaan 180 ääntä ja toisella ehdoton enemmistö eli 151 ääntä. Kolmannella kerralla äänestetään kahden eniten ääniä saaneen välillä, ja enemmän ääniä saanut valitaan.

Presidentiksi valittavan tulee olla 40 vuotta täyttänyt, äänioikeutettu, kreikkalaista syntyperää joko isän tai äidin puolelta sekä Kreikan kansalainen vähintään viisi vuotta ennen valintaa.

Presidentti voidaan valita virkaansa uudelleen yhden kerran, toisin sanoen presidentti voi toimia virassa korkeintaan kaksi kautta eli kymmenen vuotta. Toimikautta voidaan jatkaa sodan aikana tai seuraavan presidentin valinnan viivästyessä. Virkaanastujaisseremoniassa presidentti vannoo perustuslaissa säädetyn valan.

Valtaoikeudet
-------------

Kreikan presidentti säätelee muodollisesti valtion instituutioiden toimintaa ja toimii näin seremoniallisena valtionpäänä. Todelliset valtaoikeudet ovat rajalliset verrattuna pääministeriin ja muihin ministereihin.

Presidentinpalatsi Ateenassa.
Presidentti edustaa Kreikkaa ulkomailla, julistaa tarvittaessa sodan, määrää liikekannallepanosta ja solmii rauhansopimukset, liittosopimukset sekä sopimukset kansainväisten organisaatioiden jäsenyydestä, vaikkakin tosiasiallisena toimijana tällöin on hallitus. Presidentti nimittää pääministerin, ministerit ja varaministerit, sekä vapauttaa hallituksen tehtävistään sen erottua tai menetettyä parlamentin luottamuksen.

Presidentti kutsuu parlamentin kokoontumaan valtiopäiville kerran vuodessa sekä tarvittaessa. Presidentti voi hajottaa parlamentin ja määrätä uudet parlamenttivaalit, mikäli parlamentin luottamusta nauttivaa hallitusta ei kyetä muodostamaan. Presidentti voi määrätä kansanäänestyksen merkittävissä kysymyksissä hallituksen esityksestä. Presidentti allekirjoittaa lait ja hyväksyy samalla niiden säätämisen lainmukaisuuden. Presidentillä on veto-oikeus parlamentin tekemiin lakiesityksiin sekä oikeus säätää tietynlaisia asetuksia.

Presidentti on Kreikan asevoimien ylipäällikö. Hän voi myöntää kunniamerkkejä kotimaisille ja ulkomaisille saajille. Presidentti ottaa vastaan ulkomaisten diplomaattien akkreditointikirjeet ja antaa kreikkalaisten ulkomaille lähtevien diplomaattien akkreditointikirjeet. Presidentti voi armahtaa rikoksista tuomittuja tietyissä rajoissa.

Luettelo Kreikan presidenteistä
-------------------------------

*Pääartikkeli: Luettelo Kreikan valtionpäämiehistä*
### Kreikan kolmannen tasavallan presidentit (1974–)

|  | Presidentti | Virkakausi | Puoluekanta |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. |  | Michaíl Stasinópoulos | 18. joulukuuta 1974 – 19. heinäkuuta 1975 | sitoutumaton |
| 2. |  | Konstantínos Tsátsos | 19. heinäkuuta 1975 – 15. toukokuuta 1980 | Uusi demokratia |
| 3. |  | Konstantínos Karamanlís | 15. toukokuuta 1980 – 10. maaliskuuta 1985 | Uusi demokratia |
| 4. |  | Ioánnis Alevrás | 10.–29. maaliskuuta 1985 | PASOK |
| 5. |  | Chrístos Sartzetákis | 29. maaliskuuta 1985 – 4. toukokuuta 1990 | sitoutumaton |
| (3.) |  | Konstantínos Karamanlís | 5. toukokuuta 1990 – 10. maaliskuuta 1995 | Uusi demokratia |
| 6. |  | Konstantínos Stefanópoulos | 10. maaliskuuta 1995 – 12. maaliskuuta 2005 | sitoutumaton |
| 7. |  | Károlos Papoúlias | 12. maaliskuuta 2005 – 13. maaliskuuta 2015 | PASOK |
| 8. |  | Prokópis Pavlópoulos | 13. maaliskuuta 2015 – 13. maaliskuuta 2020 | Uusi demokratia |
| 9. |  | Katerína Sakellaropoúlou | 13. maaliskuuta 2020 – | sitoutumaton |

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5  Election of the President Presidency of the Hellenic Republic. Viitattu 3.9.2018.
2. 1 2  Πρόεδρος της Δημοκρατίας εξελέγη η Αικατερίνη Σακελλαροπούλου *Η Καθημερινή*.  22.1.2020. Viitattu 22.1.2020.
3. 1 2 3 4  Powers of the President Presidency of the Hellenic Republic. Viitattu 3.9.2018.
4. 1 2 3 4 5 6 7  History of Athens: Greek Heads of State *Athens Info Guide*. Viitattu 3.9.2018.
5. ↑  Da Graça, John V.: *Heads of State and Government*, s. 393. 2nd edition. Springer, 2000. ISBN 1349657719. Teoksen verkkoversio.

Aiheesta muualla
----------------

* Προεδρία της Ελληνικής Δημοκρατίας - Presidency of the Hellenic Republic. Kreikan presidentin verkkosivut. (kreikaksi) (englanniksi) (ranskaksi)