*Tämä artikkeli käsittelee ruumiinlämmön kohoamista. Sanan muista merkityksistä katso täsmennyssivu.*
Perinteinen kuumemittari
Digitaalinen kuumemittari ja kotelo
**Kuume** eli **pyreksia** on tila, jossa ihmisen ruumiinlämpö kohoaa aineenvaihdunnan kiihtymisen johdosta yli normaalilämpötilan, joka on keskimäärin 37 °C mutta joka voi vaihdella 35,8–37,8 asteen välillä.

Edellä kuvattua kuumeen lääketieteellistä määritelmää on kritisoitu siitä, ettei se ota huomioon yhdysvaltalaispotilailla havaittua lähinnä lääketieteelle tuntemattomista syistä johtuvaa standardoidusti mitatun normaalilämmön 2,4 asteen suuruista yksilöllistä vaihtelua. Pieni osa kyseisestä vaihtelusta johtuu naisten ovulaation ajankohdasta tai siitä että keskimääräinen normaalilämpö alenee ihmisen ikääntyessä.

Yksilön lämpötila vaihtelee lisäksi huomattavasti eri tilanteissa. Esimerkiksi iltalämpö voi olla puoli astetta aamulämpöä korkeampi. Lisäksi melko vähäinenkin lihasrasitus nostaa ruumiinlämpöä.

Kehonlämmön merkitystä arvioitaessa on edellä mainittujen syiden vuoksi otettava huomioon myös se, onko ihmisen yleisvointi heikentynyt ja se, esiintyykö hänellä muita oireita.

*Pitkittynyt kuumeilu* tarkoittaa sitä, että potilaan lämpö kohoaa ajoittain vähintään 38,3 asteeseen ja tila kestää yli kolme viikkoa. Pitkittyneestä kuumeilusta kärsivistä 15 prosentilla on reuma tai jokin muu sidekudossairaus ja 15 prosentilla jokin muu sairaus ja kuume menee ohi syyn selvittämättä 15–20 prosentilla potilaista.

Yksilön *kehonlämmön selittämättömän vaihtelun* on havaittu lisäävän ihmisen seuraavan 12 kuukauden kuolinriskiä 8,4 prosenttia jokaista 0,15 celsiusastetta kohti. 

Flunssaksi kutsutun nuhakuumeen kuumevaihe kestää tavallisimmin 2-5 päivää.

Yli 41 °C:n kuume voi olla vaaraksi terveydelle ja on toisinaan merkki sairaalahoidon tarpeesta. Yli 42 °C:n kuume voi olla hengenvaarallinen. Tällöin henkilön ruumiinlämpöä lasketaan esimerkiksi viileällä suihkulla tai kosteilla pyyhkeillä, joista haihtuva vesi vie lämpöä pois iholta.

Kulkunsa puolesta kuume voidaan jakaa kolmeen ryhmään. Yhtäjaksoinen kuume (lat. *febris continua*) on kyseessä, kun aamu- ja iltapäiväkuumeen erotus on vähäinen. Vaihteleva kuume (*febris remittens*) on kyseessä, kun aamu- ja iltapäiväkuumeen erotus on suurehko eli 2 °C tai enemmän. Vuorotteleva kuume (*febris intermittens*) on kyseessä, kun kuumeiset ja kuumeettomat päivät vuorottelevat.

Kuumeen aiheuttaa ruumiin lämmöntuotannon ja lämmönkulutuksen välisestä tasapainotilasta huolehtivan selkäytimessä sijaitsevan lämpökeskuksen kiihottuminen. Tämä voi johtua esimerkiksi vereen joutuneiden bakteerien synnyttämien myrkkyjen vaikutuksesta. Kuume ei siis ole itsenäinen tauti vaan jonkin taudin olemassaolon oire: kuumeen nousu usein ilmaisee sen, että ihmisen ruumiin immuunijärjestelmä on aktivoitunut.

Kuume on yleensä merkki virus- tai bakteeritartunnoista, kuten esimerkiksi flunssasta, influenssasta, poskiontelotulehduksesta ja useista muista tulehdustiloista, angiinasta tai keuhkokuumeesta. Harvinaisempia aiheuttajia ovat tietyt syöpätaudit, kuten Hodgkinin tauti. Aina kuumeen aiheuttajaa ei saada selville, ja joillain tällaista oireilua saattaa aiheuttaa HIV tai malaria. Kuume voi myös nousta joidenkin rokotteiden antamisen jälkeen. 

Yli 40 °C:n kuume ei yleensä ole tappava mutta saattaa aiheuttaa jo huomattavaa väsymystä ja kuumekouristuksia. Sen sijaan yli 42 °C:n kuume alkaa haitata elintoimintoja jo merkittävissä määrin. Poikkeuksellisen korkeaa, yleensä noin yli 42 °C:n kuumetta, kutsutaan myös hyperpyreksiaksi, mutta tällaiselle tilalle altistutaan hyvin harvoin. Sen voi aiheuttaa mm. lämpöhalvaus tai verenmyrkytys, ja tuloksena saattaa pahimmillaan olla pysyvä elinvaurio tai kuolema. Tavallisten infektioiden aiheuttamat kuumeet eivät yleensä ylitä 41 °C, eikä niistä siten jää potilaalle pysyviä haittavaikutuksia. Yli 42 °C:n kuume katsotaan olevan vaarallinen, koska se on lähellä aivojen proteiinien hajoamislämpötilaa. Ihmisen elimistö ei pysty itse toipumaan yli 43 °C:n kuumeesta, vaan tällainen kuume vaatii kylmennystä.*lähde?*

Kuumeisella henkilöllä saattaa esiintyä kouristelua ja unettomuutta. Se kuitenkin johtuu ruumiinlämpötilan nopeasta noususta eikä niinkään korkeasta lämpötilasta. Kuumekouristuksia ei kuitenkaan pidetä vaarallisina, eikä niitä tulisi estää. Lapsista muutama prosentti kokee niitä kuumetilan aikana.

Korkein mitattu kuume on 46,5 °C. Tämän koki georgialainen Willie Jones vuonna 1980.

Keskimääräisen ruumiinlämmön lasku
----------------------------------

Ihmisten keskimääräinen normaalilämpötila näyttää laskeneen. Saksassa vuonna 1850-luvulla tehdyssä tutkimuksessa havaittiin terveiden osanottajien keskimääräiseksi ruumiinlämmöksi 37 celsiusastetta. 

Vuonna 2020 julkaistussa yhdysvaltalaistutkimuksessa havaittiin kuitenkin, että keski-ikäisen, keskimittaisen ja keskipainoisen yhdysvaltalaisen ruumiinlämpö oli ollut vuosina 2007–2017 enää 36,5 celsiusastetta. 

Vuonna 2020 julkaistussa bolivian metsästäjä-keräilijä-pienviljelijöiden keskuudessa tehdyn tutkimuksen mukaan tutkittavien keskimääräinen ruumiinlämpö oli 37 astetta vielä vuonna 2002. Se laski kuitenkin 36,5 asteeseen vuoteen 2018 mennessä. Tutkimuksessa oli lähes 5500 osanottajaa.

Lähteet
-------

1. ↑  Mustajoki, Pertti: Alilämpö *Duodecim - Terveyskirjasto*.  19.1.2018. Viitattu 18.4.2018.
2. 1 2 3  Ziad Obermeyer, Jasmeet K. Samra, Sendhil Mullainathan: Individual differences in normal body temperature: longitudinal big data analysis of patient records.  *BMJ*, 13.12.2017, 359. vsk, s. j5468. PubMed:29237616. doi:10.1136/bmj.j5468. ISSN 0959-8138. Artikkelin verkkoversio.  en
3. 1 2  Saarelma, Osmo: Kuume *Duodecim - Terveyskirjasto*.  2.2.2018. Viitattu 18.4.2018.
4. ↑
5. ↑  Ziad Obermeyer, Jasmeet K. Samra, Sendhil Mullainathan: Individual differences in normal body temperature: longitudinal big data analysis of patient records.  *BMJ*, 13.12.2017, 359. vsk, s. j5468. PubMed:29237616. doi:10.1136/bmj.j5468. ISSN 0959-8138. Artikkelin verkkoversio.  en
6. ↑  Can I Exercise With a Cold or the Flu? *WebMD*. Viitattu 14.10.2021. (englanniksi)
7. ↑  Lisa Asta: Child fever  Arkistoitu.  (englanniksi)
8. ↑  Pediatric Updates *www.drgreene.org*.  Arkistoitu 29.1.2008.  (englanniksi)
9. ↑  Febrile seizures: Diagnosis, Treatment and Prevention via DrGreene.com *DrGreene.com*.  (englanniksi)
10. ↑  Highest body temperature *Guinness World Records*. Viitattu 13.12.2022. (englanniksi)
11. 1 2  Myroslava Protsiv, Catherine Ley, Joanna Lankester, Trevor Hastie, Julie Parsonnet: Decreasing human body temperature in the United States since the Industrial Revolution.  *eLife*, 7.1.2020, 9. vsk, s. e49555. doi:10.7554/eLife.49555. ISSN 2050-084X. Artikkelin verkkoversio.
12. ↑  Michael Gurven, Thomas S. Kraft, Sarah Alami, Juan Copajira Adrian, Edhitt Cortez Linares, Daniel Cummings, Daniel Eid Rodriguez, Paul L. Hooper, Adrian V. Jaeggi, Raul Quispe Gutierrez, Ivan Maldonado Suarez, Edmond Seabright, Hillard Kaplan, Jonathan Stieglitz, Benjamin Trumble: Rapidly declining body temperature in a tropical human population.  *Science Advances*, 30.10.2020, 6. vsk, nro 44. PubMed:33115745. doi:10.1126/sciadv.abc6599. ISSN 2375-2548. Artikkelin verkkoversio.  en

Aiheesta muualla
----------------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Kuume**.
* Kuume, Terveyskirjasto.fi