recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Spaceballs** on yksi demoskenen tunnetuimpia ryhmiä. Se on erityisen tunnettu 1990-luvun alun Amigalle tuotetuista demoistaan, jotka voittivat palkintoja kansainvälisillä demopartyilla. Ryhmä on peräisin Haldenista Norjasta. Se perustettiin jo vuonna 1989 ja on Norjan vanhin edelleen toimiva demoryhmä.

Spaceballsin *State of the Art* -demo vuodelta 1993
Ryhmän perusti teini-ikäinen tietokoneharrastaja, joka demoskenessä esiintyi nimellä *Dark Helmet*.
Ryhmään liittyi pian ohjelmoijaksi *Lone Starr*, josta tuli eräs demoskenen tunnetuimpia Amiga-ohjelmoijia. Hän ohjelmoi muun muassa kaksi demoa, joista Spaceballs muistetaan parhaiten: *State of the Art* ja *9 Fingers*. Näissä demoissa tanssivat naishahmot oli synkronisoitu korkealaatuiseen musiikkiin. Useimmat muistakin Spaceballsin jäsenistä olivat ottaneet nimimerkkinsä Avaruusboltsit-elokuvan hahmojen mukaan.

*Lone Starr* ja *Dark Helmet* herättivät huomiota nuorella iällään ja ohjelmointitaidoillaan, mutta lopulta he ravisuttivat demoskeneä hylkäämällä vanhat koulukunnan demoefektit.

Spaceballsin toiminta hiljeni alkuaikojen menestyksen jälkeen monien jäsenten siirryttyä peliteollisuuden palvelukseen, mutta vuonna 1997 jäsenet *Slummy* ja *Yoghurt* aloittivat toiminnan uudelleen.

Merkittäviä tuotoksia
---------------------

* *Wayfarer* (1. sija, The Gathering 1992)
* *State of the Art* (1. sija, The Party 1992)
* *9 Fingers* (4. sija, The Party 1993)
* *Hypnopolis* (1. sija, The Gathering 2000)
* *King of Fuck* (2. sija, Assembly 2001, 4k intro)

Lähteet
-------

1. 1 2  Spaceballs - The Trilogy Spaceballs. Viitattu 22.3.2007. (englanniksi)
2. ↑  Ilari Kuittinen: Computer Demos - The Story So Far *mlab.uiah.fi*. Viitattu 22.3.2007. (englanniksi)
3. ↑  Spaceballs Pouët.net. Viitattu 22.3.2007. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Spaceballsin kotisivu
* Spaceballs Pouët.netissä
* Spaceballs CSDb:ssä
* ITS ART – Artikkeli State of the Artista
Space Shot (nyk. "Raketti") Linnanmäellä
**Space Shot** on vapaapudotustorni, jota valmistaa amerikkalainen huvipuistolaitevalmistaja S&S Sansei Technologies. Laite on tornityyppinen laite joka käyttää paineilmaa laukaistakseen matkustajat tornin huipulle ja hidastaakseen vapaata pudotusta kevyin pomppauksin takaisin lastausalueelle. Suomessa tällainen laite on Linnanmäellä ja se käyttää nimeä **Raketti**.

Tietoja
-------

* **Nopeus:** 64 kilometriä tunnissa
* **Kapasiteetti:** 12 tai 16, riippuen istuinten sijoittelusta
* **Min. matkustajien kokonaispaino:** ei ole
* **Max. matkustajien kokonaispaino:** 1090 kilogrammaa
* **Ajon kesto:** 50 sekuntia
* **Laitteen korkeus:** 56 metriä
* **Leveys:** 2,3 metriä
* **Paino (tyhjänä):** 54 480 kilogrammaa

Laitteen toiminta
-----------------

Laitteen toimintaperiaate
Mekaniikka käsittää keskustornin, jonka ympärillä on tornin ympärillä liikkuva vaunu. Vaunussa on istuinrivejä, joilla matkustajat istuvat kasvot ulospäin tornista. Tornin sisällä on iso pilarinen putkijärjestelmä. Pääputkessa on vaijeri joka on kiinnitetty mäntään toisesta päästään ja tornin ympärillä olevaan vaunuun toisesta päästään. 

Lastausasennossa istuinvaunu on tornin juurella ja mäntä on tornin huipulla putken sisällä. Kun laite on lastattu, vaunua nostetaan hieman ylöspäin maasta ja lastatut penkit punnitaan jotta saadaan laskettua tieto siitä, paljonko painetta tarvitaan laukaisemaan matkustajat turvallisesti tornin huipulle. Ilmajärjestelmän lataamisen jälkeen paineistettu ilma päästetään keskimmäiseen putkeen jolloin se painaa putkessa olevaa mäntää nopeasti alaspäin. Kun mäntä liikkuu alaspäin, se vetää kaapelia alaspäin väkipyörän yli ylhäällä, nostaen tornin ulkosyrjällä olevaa vaunua ylöspäin.

Kun ilma on poistettu painejärjestelmästä, vaunu laskeutuu alaspäin palauttaen männän takaisin putken yläpäähän. Kun mäntä liikkuu ylöspäin, ilma putken sisällä paineistuu ja laajenee, aiheuttaen sen, että vaunu ponnahtaa takaisin ylöspäin muutaman kerran. Jokaisen pompun aikana venttiili putken päässä päästää pois paineilmaa jolloin aina seuraava ponnahdus pienenee kunnes vaunu laskeutuu takaisin lastausalueelle.

*Alla on kuvin selitetty laitteen toiminta:*

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vaunu ja mäntä lastausasennossa | Paineilma päästetään pilariin | Mäntä painuu alaspäin, vetäen vaunua ylöspäin | Vaunu painuu alaspäin, vetäen männän ylös ja ilmaa päästetään pois putken yläpäässä | Vaunu ja mäntä palaavat lastausasentoon |

Aiheesta muualla
----------------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Space Shot**.
* S&S Powerin tornilaitesivu (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
**Walrus-luokka** on Alankomaiden kuninkaallisen laivaston neljän aluksen muodostama sukellusveneluokka.

Suunnittelu
-----------

Alukset suunniteltiin korvaamaan käytöstä poistuva Dolfijn-luokka. Ydinkäyttöisyys oli aluksi tutkinnankohteena, mutta se hylättiin taloudellisin ja teknisin perustein. Britannian kuninkaalliseen laivastoon otettiin yhteyttä yhteishankkeen perustamiseksi, mutta yritys epäonnistui huolimatta lähes samankaltaisista vaatimuksista. Alankomaat päätyi lopulta parannellun Zwaardvis-luokan hankintaan.

Kahdella luokalla on siten samat mitat ja sisätilat. Tärkein ulkoinen ero on X:n muotoisen perän ohjauspintojen käyttöönotto, mitä oli testattu *USS Albatrosilla* vuonna 1961 ja mikä oli myöhemmin otettu käyttöön Ruotsin merivoimien sukellusveneissä. Perä oli selkeä parannus matalissa vesissä tapahtuvaan ohjaamiseen ja tietokoneohjaus mahdollisti tarkat suunnanmuutokset kaikissa syvyyksissä ja nopeuksilla.

Zwaardvis-luokan dieselmoottorit toimittanut Werkspoor oli poistanut valikoimistaan kyseisen dieselmoottorin, mutta vastaavat SEMT Pielstickin dieselmoottorit oli asennettu Kortenaer-luokan fregatteihin generaattoreiksi. Kahteen viimeiseen luokan alukseen asennettiin Brons-Werkspoorin dieselmoottorit. Kaikki sähköjärjestelmän osat mukaan lukien sähkömoottori tuotettiin Alankomaissa. Miehistönmäärää saatiin laskettua viidellätoista yhdistämällä komentotilat. siihen sisällytettiin konehuoneenvalvomo, valvontakeskus ja taistelunjohtokeskus, jossa oli SEWACO-VIII taktinen tietojärjestelmä kaksine tietokoneineen ja seitsemän GUPSY monitoiminäyttöpäätettä.

Torpedoputkista voidaan ampua sekä torpedoja että sub-Harpoon merimaaliohjuksia. Thomson-CSF:n valmistama keskialueen hyökkäyskaikuluotaimessa on passiivitoiminto sekä laajakaistainen aktiivitoiminta. Lisäksi aluksella on brittiläinen tyypin 2026 hinattava kaikuluotain. Alukset on myös varustettu Sperryn Mk 29 paikannusjärjestelmällä ja satelliittinavigoinnilla.

Alukset
-------

**Walrus-luokan sukellusveneet**| Nimi | Telakka | Kölinlasku | Vesille | Valmis | Kohtalo |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| *Hr. Ms. Walrus* | Rotterdam | 11. lokakuuta 1979 | 28. lokakuuta 1985 | 25. maaliskuuta 1992 | palveluksessa 2016 |
| *Hr. Ms. Zeeleeuw* | Rotterdam | 24. syyskuuta 1981 | 20. kesäkuuta 1987 | 25. huhtikuuta 1990 | palveluksessa 2016 |
| *Hr. Ms. Dolfijn* | Rotterdam | 12. kesäkuuta 1986 | 25. huhtikuuta 1990 | 29. tammikuuta 1993 | palveluksessa 2016 |
| *Hr. Ms. Bruinvis* | Rotterdam | 18. huhtikuuta 1988 | 26. huhtikuuta 1992 | heinäkuu 1994 | palveluksessa 2016 |
|

Lähteet
-------

* Gardiner, Robert (toim.): *Conway's All the World's Fighting Ships 1947-1995*. Lontoo, Englanti: Conway Maritime Press, 1995. ISBN 0-85177-605-1. (englanniksi)

### Viitteet

1. 1 2 3 4 5  Gardiner, Robert s. 280

*Walrus*-luokan sukellusveneet

|  |
| --- |
| *Hr. Ms. Walrus* - *Hr. Ms. Zeeleeuw* - *Hr. Ms. Dolfijn* - *Hr. Ms. Bruinvis* |
| Edeltäjä: Zwaardvis-luokka – Seuraaja: EI |
**Walnut Grove** on kaupunki Redwoodin piirikunnassa Minnesotassa Yhdysvalloissa. Vuoden 2000 väestönlaskennan mukaan kaupungin asukasluku oli 599. 

Paikkakunta tunnetaan parhaiten kirjailija Laura Ingalls Wilderin kotipaikkana sekä televisiosarjan *Pieni talo preerialla* tapahtumapaikkana. Wilderin lapsuudesta ja nuoruudesta kertovan kirjasarjan teoksen *Luumujen poukama (On the Banks of Plum Creek)* tapahtumat sijoittuvat Walnut Groven kaupunkiin. Kaupungissa on nykyisin Laura Ingalls Wilderille omistettu museo.

Kaupunki sijaitsee Mankaton ja Rapid Cityn välisen rautatien ja valtatien varrella.

Maantiede
---------

Laura Ingalls Wilder Museum
United States Census Bureaun mukaan kaupungin kokonaispinta-ala on 2,7 km². Vesialueita ei ole.

### Väestö

Vuoden 2000 väestönlaskennan mukaan kaupungin alueella asui 599 henkilöä 291 taloudessa. Perheitä oli 178. Väestötiheys oli 222,4 asukasta/km². Kaupungin alueella oli 341 asuntoa; tiheys oli 126,6 asuntoa/km².

Väestön etninen koostumus oli väestönlaskennan mukaan seuraava: 97,66 % valkoihoisia, 0,67 % afroamerikkalaisia, 0,17 % intiaaneja, 0,17 % aasialaisia sekä 1,17 % Tyynenmeren saarilta. 0,17 % ihmisistä kuului kahteen tai useampaan etniseen ryhmään.

Kaupungissa on 291 taloutta, joista 21,3 prosentissa asui alle 18-vuotiaita lapsia. Avioparien muodostamia talouksia oli 53,3 prosenttia, 6,5 prosentissa talouksista perheenpää oli nainen. 38,8 prosenttia talouksista ei ollut perheitä. Talouksista 36,4 prosenttia oli yhden hengen talouksia, ja 22,7 prosentissa talouksista asui yksin yli 65-vuotias. Ruokakunnan keskimääräinen koko oli 2,06 henkeä ja perheiden keskimääräinen koko 2,67 henkeä.

### Ikäjakauma

* 0—17: 19,4 %
* 18–24: 6,5 %
* 25–44: 22,7 %
* 45–64: 22,7 %
* 65– : 28,7 %

Asukkaiden iän mediaani oli 46 vuotta. Jokaista sataa naista kohti kaupungissa asui 89,6 miestä, ja jokaista sataa yli 18-vuotiasta naista kohti oli 90,2 miestä.

Talouksien tulojen mediaani oli 24 013 dollaria ja perheiden tulojen mediaani 34 167 dollaria. Miesten vuotuisten tulojen mediaani oli 24 750 dollaria ja naisten 20 192 dollaria. Keskimääräiset vuotuiset tulot asukasta kohti olivat 15 637 dollaria. Noin 5 prosenttia perheistä ja 9,6 prosenttia koko väestöstä eli köyhyysrajan alapuolella.

Lähteet
-------

* Walnut Grove city, Minnesota – Profile of General Demographic Characteristics: 2000 *factfinder.census.gov*.  2000. U.S. Census Boreau.  Arkistoitu 16.2.2020. Viitattu 31.7.2010. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Walnut Grove, Minnesota
* Laura Ingalls Wilder Museum
**Tussunjärvi** on matala ylänköjärvi Kuusamossa, noin 20 kilometriä Kuusamon kuntakeskuksesta etelään. Sen pinta-ala on 29,3 hehtaaria. Etäisyys Oulusta on 195 kilometriä itäkoilliseen.

Maantiede
---------

Tussunjärven pituus kaakosta luoteeseen on noin 1,2 kilometriä, järven luoteinen osa on kaakkoista osaa leveämpi. Tämän saarettoman järven niemet ovat pehmeäpiirteisiä ja leveitä. Tussunjärven kaakkois- ja luoteisosassa sijaitsee kaksi pientä aluetta, jotka ovat kolmen metrin syvyyskäyrän sisäpuolella. Syvin kohta (3,7 metriä) sijaitsee järven kaakkoisosassa. Tussunjärven rannat ovat metsä- ja suomaata; ranta-alueella on muutamia pientaloja. Luoteisrannalla sijaitsee peltotilkku, jonka läheisyydessä levittäytyy Tussunsuo. Järven kaakkoispuolella sijaitsee Tussunvaara (noin 280 metriä mpy).

Tussunjärvi laskee mutkaista Tussunpuroa itään Soivionjärveen.

Tussunjärvi (61.332.1.002) kuuluu Soivionjärven lähialueeseen (61.332), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Iijoen vesistössä (61). Toinen jakovaihe on Soivionjärven alue (61.33) ja ensimmäinen jakovaihe Iijoen yläosan valuma-alue (61.3). Tussunjärvi on Soivionjärven lähialueen seitsemänneksi laajin järvi. Valuma-alueeseen kuuluu 20 vähintään hehtaarin laajuista vakavettä, joista Soivionjärvi, Ala-Rikinjärvi ja Luokanjärvi ovat laajimmat.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Tussunjärvi, vakavesi, Kuusamo
2. 1 2 3 4  Ympäristö.fi : Ympäristötiedon hallintajärjestelmä Hertta Ympäristötiedon hallintajärjestelmä Hertta. Viitattu 17.3.2022.
3. ↑  Tussunjärvi. Järviwiki. Viitattu 17.3.2022.
4. ↑  Soivionjärven lähialue (61.332). Järviwiki. Viitattu 17.3.2022.
Samuel Beckettin tragikomedian *Huomenna hän tulee* esitys vuodelta 1978.
**Absurdi teatteri** on teatterin tyylilaji, joka rakentuu absurdeille tilanteille ja ilmentää absurdia maailmankuvaa.

Sana "absurdi" viittaa musiikkiterminologisen käytön tavoin epäharmoniseen, ja absurdi teatteri onkin vakava teatterin muoto, ei naurettava tai älytön. Absurdin teatterin taustalla on metafyysinen tuska ja tyhjyys. Siihen vaikutti suuresti eksistentialistinen filosofia, joka pohtii ihmiselämän merkityksettömyyttä. Absurdi teatteri on nähty ihmisen olemassaolon todellisuuden kuvaajana toisen maailmansodan jälkeisessä maailmassa, jossa perinteiset arvot, uskomukset ja merkitykset ovat kadonneet.

Absurdi teatteri käsittelee usein viestinnän vaikeutta tai mahdottomuutta. Näytelmän tyypillinen muoto on kehä, eli näytelmä päättyy sinne missä alkoikin. Lineaarisesti etenevää aikaa, tilaa tai totutun kaltaista rakennetta absurdissa näytelmässä harvoin esiintyy.

Absurdi näytelmä ei kerro kenestäkään tietystä henkilöstä, vaan se kertoo kenestä tahansa. Roolihahmot ovat käsitteellisiä ja kuvaavat inhimillisyyden eri vivahteita. Hahmoja on melko vähän. Keskiössä on usein kaksi roolihenkilöä, jotka ovat toisistaan riippuvaisia ja täydentävät toisiaan. Roolihenkilöt näkevät usein paljon vaivaa sellaisten asioiden eteen, jotka eivät koskaan tapahdu tai onnistu. Usein henkilöt myös pysähtyvät näyttämölle. Näyttelijät esittävät hahmojaan tarkasti mutta eivät naturalistisesti.

Tyylillisesti absurdi teatteri hyödyntää klovneriaa, kielellisiä järjettömyyksiä sekä unia ja fantasioita. Valo- ja ääniefektejä käytetään säästeliäästi. Puheella on epätavallinen funktio, sillä kielen ei uskota pystyvän ilmaisemaan sellaista, mikä ei ollut ilmaistavissa. Absurdeissa näytelmissä esiintyykin tyhjänpäiväisiä keskusteluja, järjenvastaisia lauseita, näennäisen merkityksettömiä sana-assosiaatioita sekä leikkiä kielen rytmillä, mielleyhtymillä ja hiljaisuudella. Näytelmän henkilöt toimivat usein sanomisiaan vastaan, minkä avulla pyritään vähentämään kielen sisällöllisen merkityksen painoarvoa. Joskus dialogissa tärkeää on muoto ja rakenne, ei vain sanojen tarkoitus. Taukoja on paljon.

Absurdismi ei ollut tietoinen tai yhtenäinen liike, vaan temiä alkoi käyttää vasta vuonna 1961 teatterintutkija Martin Esslin viittaamaan 1940- ja 1960-lukujen välillä vaikuttaneisiin kirjailijoihin. Absurdin näytelmän tyyppiesimerkki on Samuel Beckettin näytelmä *Huomenna hän tulee* (1949). Toinen merkittävä tyylin edustaja on Eugène Ionesco. Esslinin mukaan tyylin keskeisiä kirjailijoita Beckettin ja Ionescon ohella ovat Arthur Adamov, Jean Genet ja Harold Pinter, ja muita siihen liittyviä nimiä ovat Tom Stoppard, Friedrich Dürrenmatt, Fernando Arrabal, Edward Albee ja Jean Tardieu.

Lähteet
-------

1. ↑  absurdi teatteri *Tieteen termipankki*. Viitattu 22.3.2022.
2. 1 2 3 4 5  Kilkku, Elina: *Teatterin tyylilajit*, s. 187–198. Nordbooks, 2017. ISBN 978-952-315-275-5.
3. ↑  Esslin, Martin: *The Theatre of the Absurd*. Garden City, New York: Doubleday, 1961. (englanniksi)
**Abstrakti olio** (lat. *abstractum*, mon. *abstracta*) on filosofinen käsite, joka viittaa sellaiseen olioon, joka ei ole konkreettinen, päinvastoin kuin esimerkiksi fysikaaliset kappaleet.

*Abstraktionismi* on ontologinen kanta, jonka mukaan abstrakteja olioita (tai entiteettejä yleisesti) on olemassa, ja *konkretismi* puolestaan tälle vastakkainen kanta.

Määritelmä
----------

Filosofit ovat erimielisiä siitä, mikä tarkkaan ottaen tekee oliosta tai entiteetistä abstraktin. Erään määritelmän mukaan olio on abstrakti, jos ja vain jos siltä puuttuu aika-avaruudellinen sijainti tai se on ajasta ja avaruudesta riippumaton. Tällöin esimerkiksi oikeus on abstrakti olio, koska se ei sijaitse missään tietyssä paikassa.

Toisen määritelmän mukaan abstrakteja ovat oliot, joilta puuttuvat kaikki kausaaliset voimat. Kausaalisella voimalla tarkoitetaan olion kykyä vaikuttaa johonkin muuhun syy-seuraussuhteen mukaisesti. Tällöin esimerkiksi tyhjä joukko on abstrakti olio, koska se ei voi vaikuttaa mihinkään toiseen olioon.

Kaikki abstraktit entiteetit ovat ei-materiaalisia, mutta kaikki ei-materiaaliset entiteetit eivät ole abstrakteja: muun muassa aistinsisällöt voidaan nähdä aika-avaruudellisina, konkreettisina ei-materiaalisina entiteetteinä.

Abstraktit oliot filosofisena ongelmana
---------------------------------------

Abstraktit oliot ovat usein filosofisen huomion kohteena, koska ne nostavat esiin ongelmia yleisesti hyväksytyissä teorioissa. Ontologiassa abstraktit oliot ovat ongelmallisia fysikalismin ja naturalismin kannalta. Historiallisesti merkittävin ontologinen abstrakteihin olioihin liittynyt väittely on koskenut universaalien ongelmaa (muun muassa keskiajan universaalikiista).

Tietoteoriassa abstraktit oliot ovat ongelmallisia empirismin kannalta. Jos abstrakteilla olioilla ei ole sijaintia tai kausaalisia voimia, kuinka tiedämme niistä? On vaikea sanoa, millä tavalla ne vaikuttavat aistihavaintoihimme, ja silti vaikuttaa siltä, että olemme yksimielisiä useista niitä koskevista asioista. Jotkut, kuten Edward N. Zalta ja tavallaan myös Platon ideaopissaan, ovat katsoneet, että abstraktit oliot muodostavat metafysiikan ja koko filosofisen tutkimuksen keskeisimmän ja määrittävän aiheen. Jos filosofia nähdään erillisenä empiirisestä tutkimuksesta ja empiiriset kysymykset erillisinä abstrakteja olioita koskevista kysymyksistä, abstraktit oliot vaikuttavat filosofian omimmalta alueelta.

Katso myös
----------

* Abstraktio

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Juti, Riku: *Johdatus metafysiikkaan*, s. 144–147. Helsinki: Gaudeamus, 2001. ISBN 951-662-821-4.

Aiheesta muualla
----------------

* Rosen, Gideon: Abstract Objects *The Stanford Encyclopedia of Philosophy*. The Metaphysics Research Lab. Stanford University.  (englanniksi)

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.   
Alkuperäinen artikkeli: en:Abstract object
**Abu Ayyub al-Masri** (noin 1968 – 18. huhtikuuta 2010) (arab.أبو أيوب المصري ), tunnetaan myös nimellä **Abu Hamza al-Mujahir**, oli egyptiläinen islamisti, joka oli Irakin al-Qaidan johtaja vuodesta 2006 kuolemaansa 2010 asti. Hän nousi Irakin al-Qaidan johtoon edeltäjänsä jordanialaisen Abu Musab al-Zarqawin kuoltua Yhdysvaltain armeijan ilmaiskussa 7. kesäkuuta 2006. Kesäkuussa 2006 Yhdysvallat asetti tarjolle 5 miljoonan dollarin tappopalkkion hänestä.

Yhdysvaltain armeija kuvaili Abu Ayyub al-Masria edeltäjänsä Abu Musabin läheiseksi apuriksi. Abu Ayyub kouluttautui Afganistanissa ja oli yksi Bagdadin al-Qaidan perustajista.

Abu Ayyub sai surmansa huhtikuussa 2010 Irakin ja Yhdysvaltain joukkojen yhteisoperaatiossa Tikritin lähellä Salah al-Dinin maakunnassa. Samassa operaatiossa kuoli myös Irakin islamilainen valtio -ryhmän johtaja Abu Omar al-Baghdadi. Irakin pääministeri Nuri al-Maliki kertoi Yhdysvaltain armeijan tutkijoiden vahvistaneen surmansa saaneiden henkilöllisyyden DNA-testeillä.

Abu Ayyubin kuolemasta tai kiinniotosta oli uutisoitu aikaisemminkin, mutta kyseiset tiedot osoittautuivat myöhemmin vääriksi. Helmikuussa 2007 hänen huhuttiin kuolleen tai haavoittuneen taisteluissa, mutta sekä Yhdysvallat että Irakin al-Qaida kiistivät väitteet. 1. toukokuuta Irakin sisäministeriö kertoi Abu Ayyub al-Masrin saaneen surmansa Irakin kapinallisjoukkojen keskinäisessä välienselvittelyssä Bagdadin pohjoispuolella. Yhdysvaltain armeija ei kyennyt vahvistamaan tietoa.
Toukokuussa 2008 irakilaisviranomaiset puolestaan kertoivat hänen joutuneen pidätetyksi Mosulissa, mutta Yhdysvaltain sotilasviranomaiset kumosivat tiedon nopeasti.

Lähteet
-------

1. ↑  Senior Iraqi al-Qaeda leaders 'killed' *BBC News*.  19.4.2010. Viitattu 22.4.2010. (englanniksi)
2. 1 2  Facts on al Qaeda leader in Iraq, Abu Ayyub al-Masri *Eitb24*.  5.1.2007.  Arkistoitu 6.10.2007. Viitattu 21.6.2020. (englanniksi)
3. ↑  Solash, Richard: U.S. Praises Iraqi Forces For Deaths Of Top Al-Qaeda Leaders *rferl.org*.  19.4.2010. Radio Free Europe/Radio Liberty. Viitattu 22.4.2010. (englanniksi)
4. ↑  Irak sanoo surmanneensa kaksi tärkeää al-Qaida-johtajaa *Yle Uutiset*.  19.4.2010. Viitattu 22.4.2010.
5. ↑  Al Qaeda in Iraq leader killed: Interior Ministry *Reuters*.  1.5.2007. Viitattu 21.6.2020. (englanniksi)
6. ↑  Kapinalliset tappoivat Irakin al-Qaida-johtajan *Yle Uutiset*.  1.5.2007. Viitattu 22.4.2010.
7. ↑  Irakin al-Qaida-verkoston johtaja pidätetty *Yle Uutiset*.  8.5.2008. Viitattu 22.4.2010.
8. ↑  Al Qaeda in Iraq leader not captured - U.S. *CNN.com*.  8.5.2008. Viitattu 22.4.2010. (englanniksi)
Euandros teoksesta *Promptuarii Iconum Insigniorum*.
**Euandros** (m.kreik. Εὔανδρος, lat. *Euander, Evander*) oli kreikkalaisessa mytologiassa Hermeen ja arkadialaisen nymfin Themiksen poika. Hänen on mainittu olleen myös Ekhemoksen ja Timandran poika. Euandroksen kerrottiin saapuneen nykyisen Rooman alueelle jo 60 vuotta ennen Troijan sotaa ja perustaneen paikalle Pallantionin kaupungin, joka sai nimensä hänen kotikaupungistaan Arkadian Pallantionista. Siitä olisi saanut puolestaan nimensä Rooman Palatium-kukkula.

Euandros toi mukanaan Italiaan ja opetti naapureilleen kirjoitustaidon ja musiikin. Roomalaisessa mytologiassa erityisesti Fabius Pictor korosti hänen avullaan Roomalla olleen jo vanhastaan yhteys kreikkalaiseen kulttuuriin. Hän perusti myös Pan-kultin ja aloitti Lupercalian viettämisen. Hän myös auttoi Aineiasta, jonka isän Ankhiseen hän tunsi jo ajalta ennen Troijan sotaa, taisteluissa rutuleita vastaan.

Vanhimpien traditioiden mukaan Euandros oli myös Ara maxima Herculiksen eli Herakleen suuren alttarin pystyttäjä. Tämä tapahtui Herakleen kunniaksi sen jälkeen kun tämä oli surmannut Cacus-jättiläisen.

Lähteet
-------

1. ↑  Maurus Servius Honoratus: *ad Aeneid* 8.130 (lat.)
2. ↑  Pausanias: *Periegesis tes Hellados* ('Kreikan kuvaus') 8.43.2 (engl. käännös).
3. ↑  Smith, William: "Pallantium", *Dictionary of Greek and Roman Geography*. Boston: Little, Brown and Company, 1854. Teoksen verkkoversio.
4. ↑  Smith, William: "Arcadia", *Dictionary of Greek and Roman Geography*. Boston: Little, Brown and Company, 1854. Teoksen verkkoversio.
5. ↑  Ovidius: *Fasti* v.80–110 (engl. käännös).
6. ↑  Vergilius: *Aenaid* 8.195–279 (engl. käännös).
**Bangkok Airways** (*Bangkok Airways Public Company Limited*) (IATA: **PG**, ICAO: **BKP**, kutsukoodi: **BANGKOK AIR**) on alueellinen lentoyhtiö, joka lentää lentoja Thaimaasta eri puolille Aasiaa: Bangladeshiin, Kambodžaan, Kiinaan, Hong Kongiin, Laosiin, Malediiveille, Burmaan, Intiaan ja Singaporeen. Yhtiö aloitti toimintansa vuonna 1968 nimellä Sahakol Air, mutta on toiminut vuodesta 1989 nimellä Bangkok Airways. Yhtiön pääkenttänä toimii Suvarnabhumin kansainvälinen lentoasema.

Bangkok Airwaysin ATR-72

Laivasto
--------

Heinäkuussa 2016:

Bangkok Airwaysin laivasto| Konetyyppi | Lukumäärä | Tilauksia |
| --- | --- | --- |
| Airbus A319-100 | 15 |  |
| Airbus A320-200 | 9 |  |
| ATR 72-500 | 5 |  |
| ATR 72-600 | 10 |  |

Lähteet
-------

1. ↑  Bangkok Airways Fleet Details and History Planespotters.net. Viitattu 10.7.2016. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Bangkok Airways** Wikimedia Commonsissa

* Yhtiön kotisivut

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.   
Alkuperäinen artikkeli: en:Bangkok Airways
**AIM-54 Phoenix** on sotilaskäytössä oleva Raytheonin ja Hughes Aircraftin kehittämä ja valmistama pitkän kantaman tutkahakuinen ilmataisteluohjus.

Historia
--------

AIM-54 Phoenix kehitettiin alun perin vain Yhdysvaltain laivaston F-111-koneen laivastoversiota, F-111B:tä varten. Ohjuksen **XAIM-54A** prototyypin testaus aloitettiin vuonna 1965 ja ensimmäisen onnistunut kohtaus vuonna 1966. Sittemmin ohjuksen kehitys hidastui, sillä F-111B ei tullut koskaan tuotantoon. AIM-54 Phoenixin kehitystä kuitenkin jatkettiin ja se otettiin käyttöön Yhdysvaltain laivaston F-14 Tomcat -koneisiin. Sittemmin ohjuksesta kehitettiin kaksi muuta versiota. Yhdysvaltain laivasto luopui AIM-54 Phoenixeista vuonna 2004 ja F-14 Tomcateista 2006. Ne korvattiin AIM-120 AMRAAM -ohjuksilla ja F/A-18 Hornet -hävittäjillä. Nyt AIM-54 Phoenixin ainoa käyttäjä maailmassa on Iranin islamilaisen tasavallan ilmavoimat.

Versiot
-------

* **AIM-54A** Alkuperäinen, vuonna 1974 tuotantoon otettu ohjus.
* **AIM-54C** Paranneltu versio. Korvasi AIM-54A:n vuonna 1986.
* **AIM-54ECCM/Sealed** Paranneltu versio, lisätty elektroniikkaa.

Tietoja
-------

* Suunnittelijat: Raytheon ja Hughes Aircraft
* Hinta: 477 131 $
* Pituus: 3,9 m
* Paino: 460 kg
	+ Räjähdysmassan paino: 60 kg
* Leveys: 380 mm
* Siivekkeiden kärkiväli: 900 mm
* Kantama: 184 km
* Nopeus: 4 680 km/h
* Etsintäjärjestelmä: Tutka
* Käyttäjät: Yhdysvallat (Yhdysvaltain laivasto), Iran (Iranin islamilaisen tasavallan ilmavoimat)

Lähteet
-------

1. 1 2  Andreas Parsch: AIM-54 Designation-systems. Viitattu 24.7.2018.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **AIM-54 Phoenix** Wikimedia Commonsissa
**Audi A4 B8** (Typ 8K) on Audi A4:n neljännen sukupolven malli, jota valmistettiin vuosina 2007–2015. Se korvasi edeltäneen B7-mallin ja seuraajaksi tuli Audi A4 B9. Kaksiovinen cabriolet poistui kokonaan A4-mallistosta siirtyen osaksi uutta A5-mallistoa, joka esiteltiin hieman ennen A4 B8 -mallia.

Audi A4 B8 (2007–2015)
----------------------

Neljännen sukupolven A4 esiteltiin neliovisena sedanina Frankfurtin autonäyttelyssä syyskuussa 2007. Farmarimalli Avant esiteltiin Geneven autonäyttelyssä maaliskuussa 2008. A4 oli keväällä 2007 esitellyn Audi A5:n jälkeen toinen malli, joka perustui Volkswagen Groupin modulaariselle MLB-pohjalevylle. Sen ansiosta autosta tuli edeltäjäänsä kevyempi, ja uusi perusrakenne takasi sille myös paremman painojakauman. Edeltäjäänsä verrattuna auto kasvoi 117 millimetriä kokonaispituudeltaan ja 160 millimetriä akseliväliltään.

Vuoden 2009 Euro NCAP -kolaritestistä A4 sai tulokseksi täydet viisi tähteä.

Audi A4 B8 AvantKantonin autonäyttelyssä marraskuussa 2008 esiteltiin ainoastaan Kiinan markkinoilla myytävä A4L, jonka akseliväli oli 60 millimetriä perusmallia pidempi.

Farmarimallista esiteltiin Geneven autonäyttelyssä maaliskuussa 2009 Allroad-versio, jossa on korkeampi maavara ja koria suojaavia muoviosia. Audi oli tarjonnut Allroad-versiota suuremmasta A6-mallista jo vuodesta 2000 alkaen.

Audi A4 Allroad quattro
Syksyllä 2011 esiteltiin kasvojenkohotuksen kokenut malli. Uudistuksia tehtiin muun muassa puskureihin, etusäleikköön ja valoihin.

Facelift-mallin Audi A4 B8.

Lähteet
-------

1. ↑  Frankfurt 2007: the 100% new and improved Audi A4 *Autoblog*.  11.9.2007. Viitattu 12.12.2021. (englanniksi)
2. ↑  Audi A4 Avant Debuts in Geneva  4.3.2008. Motor1.com. Viitattu 13.12.2021. (englanniksi)
3. ↑  Audi A4 2009 Euro NCAP. Viitattu 17.3.2019. (englanniksi)
4. ↑  Audi intros long-wheelbase A4L for China *Autoblog*.  17.11.2008. Viitattu 13.12.2021. (englanniksi)
5. ↑  Geneva 2009: New Audi A4 Allroad debuts, reportedly may come to U.S. after all *Autoblog*.  4.3.2009. Viitattu 13.12.2021. (englanniksi)
6. ↑  Audi A4/S4: Facelift – Das kostet der frische A4 *Auto Bild*.  27.10.2011. Viitattu 13.12.2021. (saksaksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Audi A4 (B8)** Wikimedia Commonsissa
**Audi 80 B3** (Typ 89) on Audi 80:n kolmannen sukupolven malli, jota valmistettiin vuosina 1986–1991. Se korvasi edeltäneen B2-mallin ja seuraajaksi tuli B4, joka ei kuitenkaan ollut täysin uusi malli, vaan uudistettu versio B3:sta.

Audi 80 B3 (1986–1991)
----------------------

Kolmannen sukupolven Audi 80 esiteltiin syksyllä 1986, ainoana korimallinaan neliovinen sedan. Se oli muotoiltu huomattavasti edeltäjäänsä virtaviivaisemmin, ja korin ilmanvastuskerroin olikin alhainen 0,29. Ensimmäistä kertaa malli ei enää jakanut pohjalevyään Volkswagen Passatin kanssa, vaan vuonna 1988 esitelty Passat B3 perustui nimestään huolimatta eri pohjalevyrakenteelle, jossa moottori oli sijoitettu poikittain. 80:n kanssa pohjalevyn jakoivat Audi Coupé ja Cabriolet. 80-mallin rinnalla myytiin myös paremmin varusteltua ja suurempimoottorista Audi 90 -mallia.

Uutena turvaominaisuutena Audi 80:ssä esiteltiin *procon-ten*. Se on mekaaninen järjestelmä, joka perustuu moottorin ja vaihdelaatikon kautta ohjauspylvääseen ja etuturvavöihin kiinnitettyihin vaijereihin. Etutörmäyksessä moottorin painuessa sisään vaijerit kiristyvät, jolloin ne kiristävät etuturvavyöt ja vetävät ohjauspyörän kuljettajasta poispäin. *Procon-ten* tuli hieman myöhemmin käyttöön myös muissa Audi-malleissa.

Lähteet
-------

1. ↑  Audi 80/90 (1986–1994) Ajovalo.net. Viitattu 29.5.2020.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Audi 80 (B3)** Wikimedia Commonsissa
**DistroWatch** on englanninkielinen sivusto, joka esittelee Linux-jakelupaketteja. Näiden lisäksi sivustolta löytyy tietoja muista avoimen lähdekoodin käyttöjärjestelmistä, kuten OpenSolaris, Minix ja FreeBSD. Sivustolla on tietoja useasta sadasta käyttöjärjestelmäpaketista. Sivusto alkoi toimia vuonna 2001. Se rahoittaa toimintansa lahjoituksilla ja käyttöjärjestelmälevyjen myynnillä.

DWW
---

Sivustolla julkaistaan maanantaisin aihetta ajankohtaisesti käsittelevä **Distrowatch weekly** (**DWW**).

Suosiolista
-----------

Distrowatchin suosiolista kertoo sen, kuinka monta kertaa on käyty päivittäin mitäkin jakelupakettia esittelevällä Distrowatchin sivustolla. Distrowatchin suosiolista ei suoraan kerro jakelupaketin yleisyydestä, käyttökelpoisuudesta tai markkinaosuuksista.

Lähteet
-------

1. ↑  DistroWatch.com: Put the fun back into computing. Use Linux, BSD. *distrowatch.com*. Viitattu 5.7.2023.
2. ↑  Isaac: Distrowatch: everything you need to know about this platform *Linux Adictos*.  28.1.2020. Viitattu 5.7.2023. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Distrowatch.com – Virallinen kotisivu
* Distribution "popularity"
*Dacentrurus armatuksen* luuranko näytteillä Natural History Museumissa, Lontoossa.
**Dacentrurus** on sukupuuttoon kuollut stegosaureihin kuuluva dinosaurus. Se eli myöhäisellä jurakaudella, stegosaurien kukoistusaikaan. *Dacentrurus* käytti ravinnokseen kasveja. Dinosauruksen fossiileita on löydetty Englannista, Espanjasta, Portugalista ja Ranskasta. Löytöihin lukeutuu useiden yksilöiden jäänteitä.

Nimen historia
--------------

*Dacentrurus* nimettiin ensimmäistä kertaa vuonna 1875, jolloin brittipaleontologi Richard Owen antoi sille nimeksi *Omosaurus armatus*. Nimen etuosa oli kuitenkin jo käytössä, joten dinosaurus nimettiin uudelleen vuonna 1902, Frederic Lucasin antaessa uudeksi nimeksi *Dacentrurus*. Lajinimi *armatus* kuitenkin säilytettiin. *Dacentrurus* tarkoittaa "hyvin terävää häntää".

Koko ja ulkonäkö
----------------

*Dacentrurus* ja ihminen kokovertailussa.
*Dacentrurus* oli noin 7–8 metriä pitkä. Useimmilla stegosaureilla oli pitkin selkää luulevyjä aina hännänpäähän asti, mutta *Dacentruruksella* oli kaulasta lonkan kohdalle kahdeksan paria kilpiä, joiden jälkeen tuli neljä paria suurikokoisia piikkejä. Hännänpäässä dinosauruksella oli neljä piikkiparia lisää, jotka osoittivat sivulle. Kilpien ja piikkien muodostuma on hyvin samankaltainen kuin Afrikassa eläneellä *Kentrosauruksella*.

Fossiilit
---------

*Dacentruruksen* fossiileita löydettiin alun perin Englannista. Sittemmin uusia löytöjä on tehty niin Espanjassa, Ranskassa kuin runsaslukuisesti Portugalissa. Dinosaurus oli läheistä sukua *Miragaialle* ja *Hesperosaurukselle*.

Saalistajat
-----------

Stegosaurit joutuivat myöhäisjurakaudella Pohjois-Amerikassa usein *Allosauruksen* ja muiden teropodien kohteeksi, joten samaa saattoi tapahtua myös Euroopassa. Enemmistö suurista teropodeista Euroopassa eli tosin aiemmalla jurakaudella.

Lähteet
-------

* Dacentrurus *Prehistoric Wildlife*. Viitattu 5.4.2019. (englanniksi)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Taksonitunnisteet | 
* Wikidata: Q131760
* Wikispecies: Dacentrurus
* Fossilworks: 38808
* GBIF: 3238865
* IRMNG: 1010632

 |

 |
**Kaddiš** (arameaksi: קדיש, *pyhä*) on juutalaisen jumalanpalveluksen eli tefillan keskeinen rukous. Sen keskeisenä teemana on Jumalan ylistys ja kunnioitus. Kaddišista on olemassa eri versioita, jotka vaihtelevat riippuen siitä, missä osassa tefillaa ne lausutaan. Useimmiten kaddiš tarkoittaa *surijoiden kaddišia*, joka kuuluu juutalaiseen hautaus- ja muistopalvelukseen sekä keskeisenä osana suruajan päivittäiseen rituaaliin.

Kaddišin avaussanat kuvastavat Hes. 38:23 tekstiä, jossa Jumala ilmaisee kunniansa ja suuruutensa kansojen silmien edessä: *Niin minä osoitan suuruuteni ja pyhyyteni sekä teen itseni tunnetuksi lukuisain pakanakansain silmien edessä. Ja he tulevat tietämään, että minä olen Herra*.

Historia
--------

Kaddišin kirjoittamisen aikoihin juutalaiset puhuivat yleisesti arameaa, josta tuli myös rukouksen kieli. Alun perin sitä eivät lausuneet suruaikaa viettävät, vaan rabbit sapattisaarnojensa ja antamiensa oppituntien päätteeksi. Käytäntö sai alkunsa Babyloniassa, jossa useimmat juutalaiset osasivat vain arameaa. Saarnat pidettiin siis arameaksi, josta tuli myös kaddišin kieli, ja sellaisena rukous on säilynyt omaan aikaamme saakka.

Eri versioita
-------------

* *Hatzi kaddiš* (חצי קדיש) – puolikas kaddiš.
* *Kaddiš Jatom* (קדיש יתום) – "orpojen kaddiš", jota kutsutaan yleisesti nimellä *kaddiš avelim* (קדיש אבלים), surijoiden kaddiš.
* *Kaddiš Šalem* (קדיש שלם) – täysi/kokonainen kaddiš.
* *Kaddiš de'Rabbanan* (קדיש דרבנן) – rabbien kaddiš, joka sanotaan Tooran opiskelun jälkeen sekä niissä jumalanpalveluksen osissa, joissa siteerataan Talmudin ja rabbien opetuksia.
* *Kaddiš ahar Hakk'vura* (קדיש אחר הקבורה) – sananmukaisesti "hautauksen jälkeinen kaddiš", toiselta nimeltään Kaddiš de'Ithadata (קדיש דאתחדתא) sen erityisten alkusanojen mukaan. 10 miehen (*minjan*) läsnä ollessa tämä kaddiš sanotaan Talmudin jokaisen kokonaisen jakson opiskelun päätteeksi. Se onkin painettu joka traktaatin loppuun.

Aiheesta muualla
----------------

* lubavitch.fi: Kaddish (englanniksi)

Juutalainen elämä

|  |  |
| --- | --- |
| Syntymä | Brit mila · Zeved habat · Pidjon haben |
| Täysi-ikäisyys | Upšerin · Bar mitsva (Bat mitsva) |
| Avioelämä | Huppa · Ketubba · Naisen asema · Nidda · Mikve · Get |
| Juutalaisuus | 613 käskyä · Rukoukset · Birkat hamazon · Juutalaiset juhlat · Minhag · Tooran opiskelu: paraša, daf jomi |
| Uskonnolliset esineet | Sefer Tora · Tsitsit · Tallit · Tefillin · Kipa · Menora · Mezuza |
| Kuolema | Hevra kaddiša · Šiva · Kaddiš · Jortsajt |
Gingham-ruutukuvio.
Punaruudullinen gingham yhdistetään usein keittiöön ja ruokailuun.
**Gingham** tai **ginggang** on palttinasidoksista puuvillakangasta, joka on kudottu valkoisella ja värillisellä langalla erilaisiksi ruutu- ja raitakuvioiksi. Tyypillinen gingham-kuvio on arkikäyttöön tarkoitetuissa pöytäliinoissa suosittu *keittiöruutu* eli *vichy-ruutu*. Ohuempia gingham-kankaita käytetään muun muassa miesten kauluspaitoihin, paksumpia naisten leninkeihin, keittiötekstiileihin ja esiliinoihin. Kuosit vaihtelevat yksinkertaisesta vichy-ruudusta skottiruutuja muistuttaviin monimutkaisempiin ruutukuvioihin.

Suomessa gingham-kankaita käytettiin 1900-luvun puolivälissä yleisesti eri ammattialojen naisten, kuten karjakkojen, sairaanhoitajien ja keittiötyöntekijöiden työasuissa. Miehille kuvio on tuttu varusmiespunkan päiväpeitteestä. Hyvin pieniruutuista gingham-kangasta jopa kutsuttiin kauppanimellä *sairaanhoitajatarkangas.*

Englanninkielinen nimi *gingham* tulee ehkä malaijinkielisestä adjektiivista *genggang*, joka tarkoittaa raidallista. Gingham-kankaat olivatkin aluksi useimmiten raidallisia, mutta kankaankudonnan teollistuessa 1800-luvun Englannissa kankaista alettiin tehdä yhä useammin ruudullisia.

Lähteet
-------

1. ↑  Hannelore Eberle, Hermann Hermeling, Marianne Hornberger, Roland Kilgus, Dieter Menzer, Werner Ring, suom. Pirjo Luoto ja Irma Boncamper: *Ammattina vaate*, s. 128. Alkuteos *Fachwissen Bekleidung*. WSOY, 2002. ISBN 951-0-26522-5.
2. ↑  Lublin, J. ja Willny, H.: *Kauppatavarat: Pukimet ja kudonnaiset*, s. 137–138. Helsinki: Tammi, 1948.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Gingham** Wikimedia Commonsissa

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.   
Alkuperäinen artikkeli: en:Gingham
Gina Oselio Carmenin roolissa (1891)
**Gina Oselio** (oikealta nimeltään *Ingeborg Mathilde Laura Aas*; 19. marraskuuta 1858 Kristiania/Oslo – 4. toukokuuta 1937 Oslo) oli norjalainen oopperalaulaja. Äänialaltaan hän oli mezzosopraano, mutta teki esiintymisiä myös sopraano- ja alttorooleissa.

Oselio oli satulaseppä Even Pedersen Aasin (1819–1897) ja Nicoline Engelstadin (k. 1859) nuorin tytär. Hänen lahjakkuutensa laulussa löysi näyttelijä Johanne Regine Reimers. Oselio opiskeli 17-vuotiaasta saakka laulua Fritz Arlbergin ja Fredrika Stenhammarin johdolla. Hän teki debyyttinsä Ruotsin kuninkaallisessa oopperassa 11. joulukuuta 1879 Leonoran roolissa Gaetano Donizettin oopperassa *La favorite*. Seuraavana vuonna kuningas Oskar II vaikuttui niin syvästi Oselion tulkinnasta Ortrudin roolista (Wagner: *Lohengrin*), että tarjosi tälle tien jatko-opintoihin Pariisiin Mathilde Marchesin johdolla. Oselio sai myös nimityksen kuninkaalliseksi hovilaulajaksi.

1880-luvun alkupuolella Oselio pääsi kiertämään Italian oopperataloja. Juuri italialaisia lavoja varten hän omaksui käyttämänsä taiteilijanimen. Oselio teki urallaan kiertueita ja vierailevia esiintymisiä monissa muissakin maissa; vuoteen 1890 mennessä hän oli tulkinnut 22 eri roolissa kolmessatoista oopperassa. Hänen tähtiroolejaan olivat Georges Bizet'n *Carmenin* nimirooli ja Charles Gounod'n *Faustin* Marguerite.

Christianiassa eli Oslossa Oselio teki debyyttinsä vuonna 1891. Hän tulkitsi tämän jälkeen useita rooleja Kristianian teatterissa ja Oslon kansallisteatterissa. 4. joulukuuta 1893 Oselio avioitui teatterijohtaja Bjørn Bjørnsonin kanssa. Avioliitto päättyi eroon 1900-vuosikymmenen lopussa. Oselion terveyttä heikensivät toistuvat keuhkoputkentulehdukset 1890-luvulla ja merkittävä vatsan alueen leikkaus vuonna 1903; nämä tekijät vaikeuttivat myös hänen uraansa laulajana. Vuodesta 1903 lähtien Oselion solistiset esiintymiset asteittain vähentyivätkin, kunnes hän päätti uransa konserttikiertueen merkeissä vuonna 1917. Oselio työskenteli myös laulupedagogina ja toimi nuorten lahjakkuuksien tukijana.

Oselio sai Kuningas Oskar II:n palkintomitalin (1902), ruotsalaisen Litteris et Artibus -mitalin timantein ja ranskalaisen Officier de l'Instruction Publiquen arvon. Hän nautti valtion taiteilijapalkkiota vuodesta 1929.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5 6  Gina Oselio Norsk biografisk leksikon
2. 1 2 3 4 5  Gina Oselio Store norske leksikon


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF
	+ 2
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Saksa

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Deutsche Biographie

 |
|  |
| Muut | 
* Europeana

 |

 |
Koltaania
**Koltaani** on malmia, joka sisältää niobiumia ja tantaalia. Sitä saadaan erityisesti Keski-Afrikasta. Nimitys johtuu malmien vaihtelevaa koostumusta kuvaavasta geologisesta käsitteestä kolumbiitti-tantaliitti. Niobium, tantaali, mangaani, rauta ja happi muodostavat sarjan kolumbiiteiksi kutsuttuja mineraaleja (kemiallisesti rauta- ja mangaaniniobaattien sekä rautatantalaatin seoksia). Puhdasta tantaalioksidia, joka on tämän sarjan toinen ääripää kutsutaan tantaliitiksi.

Keski-Afrikan koltaanin kaivuu keskittyy Kigalin ja Kivu-järven tienoille, Kongon demokraattisen tasavallan ja Ruandan rajaseudulle. Koska tantaalioksidin ominaispaino (yli 8 g/cm³) on moninkertainen yleisesti maaperän hiekassa esiintyvien mineraalien ominaispainoon (2,7–3 g/cm³) verrattuna, voidaan runsaasti tantaalia sisältävät koltaani-mineraalit erottaa hiekasta samanlaisilla menetelmillä kuin kulta kullanhuuhdonnassa. Koltaani-mineraalien kaivu onkin juuri tällaista pienyritteliäisyyttä. Alueelta saadun koltaani-rikasteen tantaalipitoisuus vastaa enimmillään 40–45 % tantaalioksidipitoisuutta. Rikaste kuljetetaan muualle jatkokäsittelyä varten.

Suurin osa tantaalista käytetään pienikokoisissa kondensaattoreissa, joita tarvitaan erityisesti matkapuhelimissa ja muussa mikroelektroniikassa. 2000-luvun alussa tantaalin kasvava kysyntä ja markkinaspekulaatio aiheuttivat koltaanin hinnan nousun lähes kymmenkertaiseksi, mutta sittemmin hinta on laskenut. Koltaanin suuri paikallinen taloudellinen merkitys on johtanut lieveilmiöihin, joiden syntymistä rauhattomat olot (Ruandan kansanmurha 1994, sen itäisessä Kongossa aiheuttama sekasorto ja Kongon sisällissota) ovat edistäneet. Sisällissodan osapuolet pyrkivät saamaan tuottoisimpien paikallisten luonnonvarojen, kuten timanttien ja koltaanin hyödyntämisen hallintaansa rahoittaakseen sillä sodankäyntiään. Kontrolloimaton koltaanin kaivu aiheuttaa myös ympäristövaurioita. Se uhkaa muun muassa gorilloja Kahuzi-Biegan kansallispuistossa.

Aiheesta muualla
----------------

* Coltan and Mobile Phones: The Wonders & the Sad Truth About It (englanniksi)
* Mindat: Coltan (Columbite-Tantalite) (englanniksi)
**Flora Fennica** (suom. *Suomen kasvisto*) on Elias Lönnrotin kokoama ensimmäinen suomenkielinen kasvio. Se ilmestyi vuonna 1860. Teos herätti myös ulkomaalaisen tiedeyhteisön kiinnostuksen. Teos on 1 240 sivua pitkä ja käsittää noin 900 näytettä ja 650 kuvaa. Herbaarion kasvit kattavat hyvin laajan otannan kasvistosta; harvinaisuuksista aina peltojen rikkaruohoihin. Kasvistossa on myös kasveja, jotka ovat hävinneet kokonaan tai selvästi harvinaistuneet Suomen luonnossa. Lönnrot uudisti teoksensa helmikuussa 1866. Uuden painoksen hän oli tehnyt Thiodolf Saelanin kanssa.

Lähteet
-------

1. ↑  Kai Linnilä, Sari Savikko ja Terttu Lempiäinen: Elias Lönnrotin Flora Fennica Amanita Ltd.  Arkistoitu 8.3.2008. Viitattu 9. heinäkuuta 2007.
2. ↑  Forsius A: Elias Lönnrot (1802—1884) — lääkäri ja humanisti *Arnoldus*.  Arkistoitu 1.9.2019. Viitattu 8.11.2015.

Aiheesta muualla
----------------

* Doria: Flora fennica: Suomen kasvisto, Lönnrot, Elias (1860)
* Skannattu versio vuoden 1866 painoksesta, II osa : Suomen Kasvio luontais-järestössä  *Henriette Kress*
**Metka Sparavec-Fain** (o.s. **Sparavec**, s. 9. joulukuuta 1978 Maribor) on slovenialainen uimari, joka edusti aktiiviurallaan seuroja PK Branik ja PK Ilirija.

Sparavec saavutti Istanbulin pitkän radan EM-kilpailuissa 1999 pronssia 50 metrin selkäuinnissa ajalla 29,25. Samojen kisojen 100 metrin selkäuinnissa hän sijoittui neljänneksi. Sevillan pitkän radan EM-kilpailuissa 1997 hän oli kuudes 50 metrin vapaauinnissa. Rostockin lyhyen radan EM-kilpailuissa 1996 hän sijoittui neljänneksi 50 metrin selkäuinnissa, kuudenneksi 50 metrin vapaauinnissa ja seitsemänneksi 50 metrin perhosuinnissa.

Sparavec sijoittui 1996 Atlantan olympialaisissa 50 metrin vapaauinnissa 25:nneksi ja 100 metrin vapaauinnissa 28:nneksi. Perthin MM-kilpailuissa 1998 hän oli 100 metrin vapaauinnissa kahdestoista. Hongkongin lyhyen radan MM-kilpailuissa 1999 hän sijoittui 50 metrin selkäuinnissa kahdeksanneksi. Hän sai Välimeren kilpailuissa 1997 pronssia 50 metrin vapaauinnissa.

Lähteet
-------

1. 1 2  Metka Sparavec *sports-reference.com*.  Arkistoitu 15.12.2012. Viitattu 21.2.2016. (englanniksi)
2. 1 2 3 4 5  Metka Sparavec *pzstiming.net*.  Arkistoitu 3.3.2016. Viitattu 21.2.2016. (sloveeniksi)
3. 1 2  Swimming - Metka SPARAVEC *the-sports.org*. Viitattu 21.2.2016. (englanniksi)
4. ↑  SPARAVEC, Metka (1978) *swimrankings.net*. Viitattu 21.2.2016. (englanniksi)
**Jalo Heikki Ilmari Kilpinen aik. Schildt** (28. maaliskuuta 1894 Jyväskylän maalaiskunta – 3. huhtikuuta 1918 Tampere) oli suomalainen seiväshyppääjä. Hän edusti uransa aikana Jyväskylän SLU:ta ja Helsingin Kisa-Veikkoja.

Kilpinen-nimellä kilpaillut Schildt saavutti vuonna 1917 Tampereen Pyynikillä seiväshypyn SM-hopeaa edustaen Suomen Lyseoiden Urheilijoiden Jyväskylän osastoa ja hypättyään 340. Mestaruuden voitti Jussi Ruoho samalla tuloksella. Uusinnassa kumpikin ylitti 345, ja tulos jäi Kilpisen parhaaksi.

Kilpinen-nimi oli Schildtin sukuperinne, sillä isoisä Wolmar Schildt oli käyttänyt lehtikirjoituksissaan samaa sukunimeä (Wolmari Kilpinen).

Jalo Schildt oli ennen vuoden 1918 sisällissotaa aloittanut lääketieteen opinnot, jotka olivat kesken.

Lähteet
-------

* Arponen, Antti O.; Kasila, Markku; Peltola Veli-Matti: *He antoivat kaikkensa – Viime sodissa menehtyneet suomalaiset mestariurheilijat*, s. 35. Auditorium, 2014. ISBN 978-952-7043-03-5.
* Tiedot henkilöstä: Schildt, Jalo *Suomen Sotasurmat 1914−1922*.  Arkistoitu 21.7.2015. Viitattu 17.7.2015.

### Viitteet

1. 1 2  Tiedot henkilöstä: Schildt, Jalo *Suomen Sotasurmat 1914−1922*.  Arkistoitu 21.7.2015. Viitattu 17.7.2015.
**Säräjärvi** on Kiskonjoen–Perniönjoen vesistöön kuuluva järvi Lohjan ja Salon rajalla. Järven pinta-ala on 33 ha, rantaviivan pituus 2,4 km ja korkeus merenpinnasta 107,3 metriä.

Sijainti
--------

Pääosa järvestä on Lohjalla ja rajoittuu Nummen Leppäkorven kylään, pienempi osa on Salossa ja rajoittuu Kiikalan Säräjärven ja Johannislundin kyliin.

Vesistösuhteet
--------------

Järvi laskee lännessä Kiikalan puolella sijaitsevaan Ruukinjärveen, joka on yksi Kiikalan ja Suomusjärven alueella virtaavan Varesjoen latvajärvistä.

Valuma-alue
-----------

Järven valuma-alue oli Suomen ympäristökeskuksen vuonna 2016 valmisteilla olleen uuden valuma-aluejakoehdotuksen mukaan suuruudeltaan 4 788 415 m². Järven valuma-alueen sisään jäävät vuoden 2016 uuden valuma-aluejakoehdotuksen mukaan Kolmperänen pohjoisessa ja Matinlampi etelässä.

Vuoden 1993 valuma-aluejaossa järven valuma-alueeseen on luettu myös pohjoisessa Kolmperäsen luona sijaitseva Tervakas ja siihen laskeva Suolammi. Maastossa Tervakkaan alapuoliset suo-ojitukset muodostavat bifurkaation, kun Tervakkaasta alkunsa saava suo-oja haarautuu kahteen vesistöön, Karjaanjoen vesistöön Hossojanlähteiden suunnassa koillisessa ja Säräjärveen laskevaa suo-ojaa pitkin Kiskonjoen–Perniönjoen vesistöön etelässä.

Lähteet
-------

1. ↑  Säräjärvi *Vesientila*. Länsi-Uudenmaan vesi ja ympäristö ry. Viitattu 2.2.2014.
2. 1 2  Säräjärvi *Kansalaisen karttapaikka*. Maanmittauslaitos. Viitattu 2.2.2014.
3. 1 2  *Peruskartta* 1:20 000. 2023 09 Johannislund.  Helsinki: Maanmittauslaitos, 1991.  Kartan verkkoversio Maanmittauslaitoksen Vanhat painetut kartat -verkkopalvelussa (jpg) (viitattu 17.1.2014)
4. 1 2  Value - Valuma-alueen rajaustyökalu SYKE. Viitattu 29.1.2017.
5. ↑  Tervakas (24.073.1.018) *Järviwiki*. Suomen ympäristökeskus. Viitattu 16.10.2015.
6. ↑  Tervakas *Kansalaisen karttapaikka*. Maanmittauslaitos. Viitattu 29.1.2017.
**Faxian** (myös Fa-Hien, Fa-hsien ja Sehi, kiin.: 法顯; pinyin: *Fǎxiǎn*; 337–422) oli kiinalainen tutkimusmatkailija ja pyhiinvaeltaja. 

Faxian Ašokan palatsin raunioilla. Piirtäjän kuvittelema tilanne.
Faxian lähti Jin-dynastian valtakunnan pääkaupungista Chang'anista vuonna 399 ja palasi sinne 15 vuotta myöhemmin. Matkallaan hän kävi buddhalaisuuden pyhillä paikoilla Keski-Aasiassa, Intiassa ja Sri Lankassa lukeakseen uskonnon pyhiä tekstejä.  Hän kuvasi havaintojaan kirjaansa Foguoji. Siinä hän kuvasi ja vertaili buddhalaisuuden harjoittamistapoja eri maissa.

Hän saapui koillisesta intialaiseen Pataliputran kaupunkiin Gangesjoen varrelle vuonna 402. Hän luki Intiassa sanskritinkielisiä pyhiä tekstejä ja kopioi niitä mukaansa. Muutaman vuoden päästä matkusti takaisin Kiinaan, mutta teki vielä uuden matkan täydentääkseen pyhien kirjoitusten tuntemustaan. Toisen matkansa hän suuntasi Ceylonin saarelle, nykyiseen Sri Lankaan.

Faxianin merkitys on kahdenlainen: solmi tärkeitä kontakteja Intian ja Kiinan välille ja toi Kiinaan syvällistä ymmärrystä buddhalaisuudesta.

Lähteet
-------

1. ↑  Malmqvist, Göran: *Otavan suuri maailmanhistoria 5 : Idän suurvallat*, s. 130. Helsinki: Kustannusosakeyhtiö Otava, 1983. ISBN 951-51-07161-0.
2. 1 2  Faxian. Encyclopedia Britannica. Viitattu 2.5.2023.

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Faxian**.

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF
	+ 2
	+ 3
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Norja
* Espanja
* Ranska
* BnF data
* Katalonia
* Saksa
* Israel
* Yhdysvallat
* Japani
* Tšekki
* Australia
* Kreikka
* Korea
* Alankomaat
* Portugali

 |
|  |
| Tieteilijät | 
* CiNii

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Trove

 |
|  |
| Muut | 
* IdRef
	+ 2

 |

 |