recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Miikka Oinonen** (s. 26. toukokuuta 1983 Mikkeli) on suomalainen jalkapalloilija, joka edustaa  Kakkosessa pelaavaa Mikkelin Palloilijat Hänen pelipaikkansa on hyökkääjä.

Ykkösen maalikuninkuuden 25 pelin 15 maalilla Mikkelin Palloilijoissa voittanut Oinonen siirtyi Turun Palloseuraan kaudeksi 2005. Siellä peliaika ja maalit, joita syntyi vain yksi olivat kuitenkin kortilla ja Oinonen siirtyikin kesken kauden, 15. heinäkuuta Kuopion Palloseuraan peliajan perässä. Loppukaudella Kalle Parviaisen tutkaparina syntyi kolme maalia yhteensä 12 pelissä.

Kaudelle 2006 odotukset kasvoivat. Keväällä hän oli mukana voittamassa Liigacupia, jonka aikana Oinonen oli suorastaan erinomaisessa vireessä. Finaalissa syntyi kaksi maalia FC KooTeePeen verkkoon ja Oinonen palkittiin finaalin parhaana pelaajana. Veikkausliigakausi oli kuitenkin taistelua, joka päättyi tippumiseen Ykköseen. Oinonen pystyi lopulta kuuteen maaliin 21 pelissä.

Kaudella 2007 Ykkösessä Oinonen jäi KuPSin hyökkääjäkaksikon Ilja Venäläinen - Pele Koljonen vaihtomieheksi, minkä takia peliaikaa tuli niukasti. Kauden päätteeksi hän siirtyikin takaisin Mikkeliin.

Tilastot
--------

* Veikkausliiga 2 kautta, 41 ottelua / 10 maalia

Saavutukset
-----------

* KuPSin maalikuningas 6 maalilla vuonna 2006
* Liigacupin voitto 2006 (KuPS)
* Ykkösen maalikuningas 2004 (MP)

Lähteet
-------

1. ↑  Miikka Oinonen (Pelaajakortti) Veikkausliiga. Viitattu 23.1.2008.
2. ↑  KuPS voitti liigacupin.  12.4.2006. MTV3 Internet. Viitattu 23.1.2008.
Beogradska arena
**Štark arena** (serb. Штарк арена) on sisäurheiluareena Belgradissa Serbiassa. Rakennus avattiin virallisesti vuonna 2004, ja sen omistaa Belgradin kaupunki. Sen entisiä nimiä ovat Kombank Arena ja Beogradska Arena.

Areena on suunniteltu urheiluareenaksi esimerkiksi koripalloa, käsipalloa, lentopalloa ja tennistä varten. Areenalla voidaan putkirakenteisten katsomoiden ansiosta järjestää myös yleisurheilun sisätapahtumia, mutta 48 000 neliömetrin pinta-alallaan se soveltuu hyvin myös kulttuuritapahtumien näyttämöksi. Katsomoihin mahtuu enimmillään 20 000 henkeä, mikä tekee areenasta Serbian suurimman urheiluhallin. Areena maksoi noin 70 miljoonaa euroa.

Historiaa
---------

Beogradska arena
Hallin suunnittelu alkoi jo vuonna 1989, koska tarkoituksena oli rakentaa pääareena silloiselle Jugoslavialle myönnettyä vuoden 1994 koripallon MM-turnausta varten.

Vuonna 1991 rakennukselle oli valittu paikka. Kuitenkin MM-turnaukseen oli aikaa enää kolme vuotta, ja megarakennuksen rakentamiseen olisi tarvittu liki ennätyssuoritus. Projekti jaettiin 126 yrityksen tehtäväksi. Seuraavana vuonna Jugoslavian hajoaminen oli alkanut, Ja YK:n sanktioiden takia hallihankkeesta vetäytyi sen päätukija, yhdysvaltalainen HOK-yhtiö. Hallin rakennustyöt jatkuivat silti edelleen.

Vuoden 1993 Kroatian sodan takia Jugoslavia menetti vuodelle 1994 tarkoitetut MM-kilpailut. Kilpailut järjestettiin lopulta Hamiltonissa ja Torontossa, Kanadan Ontariossa.

Huolimatta ongelmista, hallin rakennustyöt jatkuivat vielä vuoteen 1995, jonka jälkeen seurasi muutaman vuoden tauko, ja rakennustyöt jatkuivat taas 1998. Belgradille myönnettiin kansainvälinen pöytätennisturnaus vuodelle 1999. Tässä vaiheessa rakennus oli jo muodossaan, ja sisätiloja viimeisteltiin. Taas kerran Belgrad menetti turnauksen, tällä kertaa Kosovon sodan johdosta.

2000 Serbia ja Montenegro sai uuden vakaan hallinnon, ja areena voitiin ottaa käyttöön. Vuonna 2005 areenalla pelattiin koripallon EM-kilpailuiden otteluja. Vuoden 2016 futsalin Euroopan-mestaruuskilpailut pelattiin Kombank Arenalla.

Alkuvuoteen 2006 areena sai toimia suurtapahtumien järjestäjänä tilapäisluvalla. Palosuojausjärjestelmät eivät täyttäneet eurooppalaisvaatimuksia. Halli avattiin uudelleen marraskuussa 2006 vaatimukset täyttävänä.

Areenalla on esiintynyt muun muassa David Copperfield, Phil Collins, 50 Cent, Rihanna, Rolling Stones sekä joukko paikallisia artisteja.

Eurovision laulukilpailu 2008
-----------------------------

Vuonna 2008 Beogradska arena isännöi Eurovision laulukilpailua. Helmikuussa 2008 keskusteltiin viisujen siirtämisestä muualle johtuen Kosovon itsenäisyysjulistuksen aiheuttamista mellakoista, mutta EBU päätti myöhemmin puhelinkonferenssissa, että kilpailut säilytetään Belgradissa järjestäjän luvattua, että se pystyy huolehtimaan turvallisuudesta.

Lähteet
-------

1. ↑  КОМБАНК АРЕНА. Web Archive 2015.


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä:**Hartwall Arena** | **Eurovision laulukilpailun isäntäareena**2008 | Seuraaja:**Olimpijski** |

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Štark arena** Wikimedia Commonsissa
**Uumajan yliopiston muotoilukorkeakoulu** (ruots. *Designhögskolan vid Umeå universitet*) on Uumajan yliopiston teknis-luonnontieteelliseen tiedekuntaan kuuluva muotoiluoppilaitos. Se on perustettu vuonna 1989 ja sijaitsee yliopiston taidekampuksella Uumajanjoen rannalla.

Koulutusohjelmat
----------------

Muotoilukorkeakoulun kolmivuotiseen, ruotsinkieliseen koulutusohjelmaan otetaan vuosittain 12–15 opiskelijaa. Ohjelma tähtää teollisen muotoilun kandidaattitutkintoon. Sen jatkona koulu tarjoaa kaksivuotiset englanninkieliset maisteriohjelmat liikennevälinemuotoilussa, tuotemuotoilussa ja käyttöliittymämuotoilussa.

Rakennus
--------

Muotoilukorkeakoulun toiminta alkoi 1989 kahdentoista opiskelijan ja kolmen työntekijän voimin vanhassa Uumajan puuhiomon sähkölaitosrakennuksessa vuodelta 1926. Samalla alettiin sen kylkeen suunnitella neljä kertaa suurempaa uudisrakennusta, joka valmistui 1992 arkkitehti Olle Qvarnströmin suunnittelemana. Keväästä 2012 alkaen muotoilukorkeakoulua ja muuta taidekampusta (arkkitehtikorkeakoulu, taidekorkeakoulu, Humlab-X ja Kuvamuseo) yhdistävät maanalaiset ravintolatilat.

Kansainvälinen merkitys
-----------------------

Uumajan yliopiston muotoilukorkeakoulu on päässyt mukaan BusinessWeek-lehden luetteloon maailman parhaista muotoilukoulutuksista. Vuonna 2010 se pääsi mukaan 18 parhaan muotoiluoppilaitoksen luetteloon. Vuonna 2011 saksalainen Red Dot -designmuseo arvioi sen toiseksi parhaaksi muotoilukoulutukseksi Euroopan, Pohjois-Amerikan ja Etelä-Amerikan alueella ja seuraavana vuonna parhaaksi.*lähde?* Vuonna 2013 koulu arvostettiin parhaaksi muotoilukouluksi IDEA-kilpailussa (International Design Excellence Awards).

Muotoilukorkeakoulun rehtorina toimi 2009–2014 suomalainen Anna Valtonen, joka siirtyi sieltä Aalto-yliopiston taiteiden ja suunnittelun korkeakoulun dekaaniksi maaliskuusta 2014 alkaen.

Lähteet
-------

1. ↑  World's Best Design Schools *businessweek.com*. Bloomberg L.P..  Arkistoitu 10.7.2014. Viitattu 12.5.2014. (englanniksi)
2. ↑  Top design colleges – Sweden *afdindia.com*. Academy of Fashion & Design.  Arkistoitu 27.7.2014. Viitattu 12.5.2014. (englanniksi)
3. ↑  Reddot design ranking 2011 (PDF) *dexigner.com*. Dexigner.  Arkistoitu 13.12.2013. Viitattu 12.5.2014. (englanniksi)
4. ↑  Käck, Petra: Designhögskolan slår världens prestigeskolor – rankad världsetta *umu.se*.  21.1.2014. Umeå universitet.  Arkistoitu 12.12.2013. Viitattu 12.5.2014. (ruotsiksi)
5. ↑  Anna Valtonen Taiteiden ja suunnittelun korkeakoulun dekaaniksi *web.aalto.fi*.  29.11.2013. Aalto-yliopisto. Viitattu 12.5.2014.

Aiheesta muualla
----------------

* Muotoilukorkeakoulun verkkosivusto (ruotsiksi tai englanniksi)

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.   
Alkuperäinen artikkeli: sv:Designhögskolan i Umeå
**Heikki Juhani Pakari** (s. 15. lokakuuta 1939 Ähtäri) on suomalainen eläköitynyt yritysjohtaja ja yrittäjä, joka on saanut kauppaneuvoksen arvonimen.

Pakari syntyi kauppias Ahti Pakarin ja Katri Hankolan perheeseen ja avioitui 1961 Leena Koskisen kanssa. Hän kävi kauppakoulun 1957–1959 ja suoritti Keskon esimiestutkinnon 1967. Pakari oli Keskon Porin varaston tuoretavaraosaston hoitaja ja kuljetusten järjestäjä 1960–1961 ja varastopäällikkö Lappeenrannassa 1961–1962 ja Rakennustoimisto K. N. Koskinen Oy:n prokuristi Seinäjoella 1962–1964. Keskon liikkeenhoidon neuvoja, kauppapaikka-asioiden hoitaja ja luottopäällikkö Myllymäellä, Seinäjoella Pakari oli 1964–1971 ja Uudenmaan konttorin apulaisosastopäällikkö 1971–1972. Pohjanmaan Sato Oy:n toimitusjohtajaksi hän siirtyi 1972. Pakari oli myös useiden liikeyritysten perustaja ja osakas, kuten Air Botnia, Seinäjoen Talokeskus Oy, Pakarin Autotalo Oy, VM-Kone Oy ja Finnish Commuter Airlines Oy. Hänellä on lisäksi ollut monia liike-elämän ja muita luottamustehtäviä. Kauppaneuvoksen arvonimen Pakari sai 1990.

Lähteet
-------

1. 1 2  Kotilainen, Sofia: Kauppaneuvos Heikki Pakari (1939–). *Suomen talouselämän vaikuttajat* -verkkojulkaisu (maksullinen). 5.9.2011. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura. Viitattu 4.10.2023.
2. ↑  Eeva Palm: Kotimaa. Air Botnian liikenne pysähtyi rahoitusvaikeuksiin. Yksityisen reittilentoyhtiön kohtalo ratkeaa perjantaina. (Tilaajille) *Helsingin Sanomat*.  2.6.1995. Viitattu 4.10.2023.
**Deborah "Debbie" Wasserman Schultz** (s. 27. syyskuuta 1966 New York, New York) on yhdysvaltalainen demokraattipoliitikko. 

Wasserman Schultz on toiminut Yhdysvaltain edustajainhuoneen jäsenenä Floridan 20. vaalipiiristä 3. tammikuuta 2005 alkaen. Hän voitti vuoden 2004 vaaleissa republikaaniehdokas Margaret Hostetterin prosentein 70–30. Hänet on myöhemmin valittu jatkokaudelle kolmesti, vuonna 2006 ilman vastaehdokkaita, vuonna 2008 itsenäisenä ehdokkaana ollutta Hostetteria vastaan ja vuonna 2010 republikaanien Karen Harringtonia vastaan. Hän toimii jäsenenä edustajainhuoneen budjettivaliokunnassa ja lakivaliokunnassa.

Edustajainhuoneen jäsenyyden lisäksi Wasserman Schultz on ollut toukokuusta 2011 alkaen Yhdysvaltain demokraattisen puolueen kansallisen komitean puheenjohtaja.

Ennen valintaansa Yhdysvaltain edustajainhuoneeseen Wasserman Schultz toimi jäsenenä Floridan edustajainhuoneessa vuosina 1992–2000 ja osavaltion senaatissa 2000–2004. Hän opiskeli Floridan yliopistossa Gainesvillessä ja suoritti Bachelor of Arts -tutkinnon vuonna 1988 ja Master of Arts -tutkinnon 1990, pääaineenaan politiikan tutkimus. Vuodesta 1989 vuoteen 1992 hän toimi Floridan edustajainhuoneen jäsenen Peter Deutschin avustajana. Kun Deutsch valittiin Yhdysvaltain edustajainhuoneeseen vuonna 1992, Wasserman Schultzista tuli hänen seuraajansa Floridan edustajainhuoneen jäsenenä ja nuorin lainsäätäjäksi valittu nainen Floridan historiassa. Myöhemmin Wasserman Schultz valittiin Deutschin seuraajaksi Floridan 20. vaalipiirin edustajana Yhdysvaltain edustajainhuoneessa.

Wasserman Schultz on juutalainen. Hän on naimisissa ja hänellä on miehensä Steve Schultzin kanssa kolme lasta, poika ja kaksi tytärtä.

Lähteet
-------

* Debbie Wasserman Schultzin verkkosivut
* Wasserman Schultz Biographical Directory of the United States Congressin sivuilla

### Viitteet

1. ↑  Election 2004: Florida *CNN.com*. Viitattu 29.7.2011. (englanniksi)
2. ↑  Elections 2006: Florida *CNN.com*. Viitattu 29.7.2011. (englanniksi)
3. ↑  November 4, 2008 General Election *election.dos.state.fl.us*. Florida Department of State. Viitattu 29.7.2011. (englanniksi)
4. ↑  Election Center 2010: Florida *CNN.com*. Viitattu 29.7.2011. (englanniksi)
5. ↑  Clark, Lesley: Wasserman Schultz wins DNC job *MiamiHerald.com*.  5.5.2011. Viitattu 29.7.2011. (englanniksi)
6. ↑  Representative Debbie Wasserman Schultz *myfloridahouse.gov*. Florida House of Representatives. Viitattu 29.7.2011. (englanniksi)
7. ↑  Kessler, E. J.: Florida Democrat Blazing Her Own Trail on Capitol Hill *Forward.com*.  4.3.2005. Viitattu 29.7.2011. (englanniksi)


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Yhdysvallat

 |
|  |
| Henkilöt | 
* US Congress

 |
|  |
| Muut | 
* SNAC

 |

 |
**Suomen Nimismiesyhdistys** on perustettu vuonna 1921 Tampereella. Yhdistykseen kuuluu poliisipäälliköitä, apulaispoliisipäälliköitä, vouteja ja syyttäjiä. Sen jäsenmäärä on noin 70 (vuonna 2022). Yhdistys on nykyisin perinneyhdistys. Nimismiesyhditys on Suomen Lakimiesliiton ja Poliisi-, ulosotto-, syyttäjä- ja maistraattilakimiesten edunvalvontajärjestön jäsenyhdistys.

Yhdistyksen nykyinen puheenjohtaja on apulaispoliisipäällikkö Antero Rytkölä. Varapuheenjohtajina ovat kihlakunnansyyttäjä Heikki Lehto ja kihlakunnanvouti Markku Hiltunen. Yhdistyksen sihteeri on apulaispoliisipäällikkö Jukka Mäkilähde ja rahastonhoitaja henkikirjoittaja Seppo Puheloinen.*päivitettävä*

Nimismiesyhdistyksen aikaisempia puheenjohtajia ovat olleet muun muassa poliisiylijohtaja Mikko Paatero, poliisijohtaja Pentti Saira, poliisiylitarkastaja Tapani Tiilikainen ja kihlakunnanvouti Antero Tuomi.

Lähteet
-------

1. ↑  Diana Törnroos, Suomen Nimismiesyhdistys edunvalvojasta perinteen vaalijaksi, Juristiuutiset 14.12.2022, viitattu 5.10.2023

Aiheesta muualla
----------------

* Yhdistyksen tiedot Kauppalehti.fi-sivulla
**Svetlana Pospelova** (ven. Светлана Поспелова, s. 24. joulukuuta 1979) on venäläinen pikajuoksija, jonka päämatka on 400 metrin juoksu.

Pospelova osallistui 1998 yleisurheilun nuorten maailmanmestaruuskilpailuihin, joissa hän karsiutui 400 metrin alkuerissä. Hän koki saman kohtalon myös Sydneyn olympialaisissa 2000. Vuonna 2003 Pospelova voitti Euroopan cupin ajalla 50,85. Hän oli samana vuonna Pariisin MM-kisoissa kahdeksas sekä IAAF:n yleisurheilufinaalissa myös kahdeksas. Pospelova voitti 2005 sisäratojen Euroopan-mestaruuden 400 metrillä. Hän oli Helsingin MM-kisoissa samalla matkalla neljäs ajalla 50,11 ja mukana voittamassa maailmanmestaruutta Venäjän joukkueessa 4 x 400 metrin viestijuoksussa. Kauden lopussa IAAF:n yleisurheilufinaalissa hän oli seitsemäs. Vuonna 2006 Pospelova voitti Euroopan cupin superliigan. Göteborgin EM-kisoissa hän oli henkilökohtaisella matkalla seitsemäs sekä viestissä mukana EM-kultaa voittaneessa joukkueessa. Hän voitti 2006 myös Venäjän mestaruuden 400 metrin juoksussa.

Dohan sisäratojen MM-kisoissa 2010 hän voitti hopeaa 4×400 metrin viestissä.

Ennätykset
----------

* 100 metrin juoksu: 11,32 (2005)
* 200 metrin juoksu: 22,39 (2005)
* 400 metrin juoksu: 49,80 (2005)

Lähteet
-------

* Svetlana Pospelova Kansainvälinen yleisurheiluliitto.  (englanniksi)

1. ↑  Doha 2010 – Naisten 4×400 metrin viestin tulokset, IAAF (englanniksi)


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt Muokkaa Wikidatassa | 
* World Athletics
* Tilastopaja 🔒

 |

 |
Boråsin eläintarhan savannialue
**Boråsin eläintarha** (ruots. *Borås djurpark*) on Boråsissa Ruotsissa 40 hehtaarin alueella sijaitseva eläintarha. Boråsin kunta päätti perustaa sen Sigvard Berggrenin Afrikan-matkailun ja eksoottisten eläinhankintojen innoittamana. Eläintarha avattiin yleisölle 12. toukokuuta 1962.

1980-luvulla Boråsin eläintarha sai luontovalokuvaajana tunnetun Jan Lindbladin tiikerit. Vuodesta 1991 eläintarhan toiminnasta on vastannut Borås Djurpark AB, jonka alaisuudessa toimivat myös Boråsparken ja Borås Camping. Vuonna 2001 Boråsin eläintarhassa syntyi Ruotsin ensimmäinen norsunpoikanen Kwanza. Eläintarhan suurin siihenastinen investointi tehtiin vuonna 2010, jolloin perustettiin uusi tila karhuja varten. Karhutilasta tuli eläintarhan pohjoismaisen osion keskus. Boråsin eläintarha on keskittynyt varsinkin Afrikan suurten eläinten ja pohjoismaisten lajien esittelyyn.

Boråsin eläintarhassa syntyi vuonna 2010 kahdeksan gepardin pentue. Määrä oli niin poikkeuksellinen, että tapahtumasta uutisoitiin muun muassa *The New York Timesissa* ja *Washington Postissa*. Boråsin eläintarhan gepardit kuuluvat European Association of Zoos and Aquarian eurooppalaiseen jalostusohjelmaan. 2000-luvulla Boråsin eläintarhassa on ollut noin neljäsataa eläinyksilöä, jotka ovat edustaneet noin seitsemääkymmentä eri lajia. Tarkka lajimäärä on kuitenkin vaihdellut. Vuonna 2011 Boråsin eläintarhassa kävi noin 282 000 vierailijaa.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Djurparkens historia Borås Djurpark, viitattu 18.9.2023
**Yrjö Tuokkola** (25. lokakuuta 1894 Teuva – 3. marraskuuta 1930) oli suomalainen reservin luutnantti. Hän oli sotilaskoulutuksensa ensimmäisen maailmansodan aikana Saksassa saanut jääkäri, joka sai tulikasteensa Saksan itärintamalla Misse-joella vuonna 1916. Myöhemmin hän osallistui Suomen sisällissotaan Valkoisen Armeijan riveissä.

Perhetausta ja koulutus
-----------------------

Tuokkolan vanhemmat olivat maanviljelijä Antti Tuokkola ja Josefina Nylen. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1922 Helmi Maria Sulamaan kanssa. Tuokkola kävi kansa- ja kauppakoulun.

Jääkärikausi
------------

Jääkäripataljoona 27:n 4. komppania.
Tuokkola työskenteli liikeapulaisena ennen liittymistään vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavan jääkäripataljoona 27:n 4. komppaniaan 17. helmikuuta 1916. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Aa-joella. Pataljoonan rintamakomennuksien jälkeen Tuokkola siirrettiin pataljoonan 1. komppaniaan 18. kesäkuuta 1917.

Suomen sisällissota
-------------------

Tuokkola saapui Suomeen (Vaasaan) jääkäreiden pääjoukon mukana aliupseeriksi ylennettynä 25. helmikuuta 1918. Hänet komennettiin Suomen sisällissotaan ensin 4. jääkärirykmentin 8. jääkäripataljoonan 1. komppaniaan, josta hänet siirrettiin 7. maaliskuuta 1918 alkaen pataljoonan 2. komppaniaan. Hän otti osaa sisällissodan taisteluihin Raudussa, missä hän haavoittui lievästi 2. huhtikuuta 1918.

Sisällissodan jälkeinen aika
----------------------------

Tuokkonen palveli sisällissodan jälkeen asealiupseerina 4. Jääkärirykmentistä muodostetussa Jääkäripataljoona 4:ssä, joka nimettiin myöhemmin Pohjolan jääkäripataljoonaksi. Hän erosi armeijasta 6. maaliskuuta 1919 ja liittyi sen jälkeen Suojeluskuntajärjestöön ja hänet sijoitettiin paikallispäälliköksi Tampereen suojeluskuntaan. Tampereella hän toimi 2. heinäkuuta – 15. lokakuuta 1919 välisen ajan. Tampereen suojeluskunnassa hän toimi komppanianpäällikkönä vuosina 1919–1929. Varsinaisen leipänsä hän hankki vuosina 1919–1926 Tampereen lyhyttavara oy:n palveluksessa ja vuosina 1926–28 Maakauppiaitten oy:n palveluksessa. Hänet haudattiin Tampereelle.

  


    Ylennykset ja kunniamerkit    



|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **Ylennykset** |  | **Kunniamerkit** |
| * Aliupseeri 11. helmikuuta 1918
* Varavääpeli 25. huhtikuuta 1918
* Vääpeli 7. toukokuuta 1918
* Reservin vänrikki 2. kesäkuuta 1921
* Reservin luutnantti 6. joulukuuta 1928
 | Vapaudenristi 4. lk. miekkojen kera kunniamerkkinauhaVapaussodan muistomitalin kunniamerkkinauhaJääkärimerkki | * Vapaudenristi 4. lk. miekkojen kera
* Vapaussodan muistomitali soljen kera
* Jääkärimerkki
 |

Lähteet
-------

* Puolustusministeriön Sotahistoriallisen toimiston julkaisuja IV, Suomen jääkärien elämäkerrasto, WSOY Porvoo 1938.
* Sotatieteen Laitoksen Julkaisuja XIV, Suomen jääkärien elämäkerrasto 1975, Vaasa 1975 ISBN 951-99046-8-9.

### Viitteet

1. 1 2 3 4 5  Suomen jääkärien elämäkerrasto 1938
2. 1 2 3 4 5  Suomen jääkärien elämäkerrasto 1975
**A Head Full of Dreams Tour** oli brittiläisen rockyhtye Coldplayn seitsemäs konserttikiertue. Kiertue julkistettiin 27. marraskuuta 2015 tukemaan yhtyeen tulevaa seitsemättä studioalbumia *A Head Full of Dreams*, ja se merkitsi Coldplayn paluuta stadionkeikoille Ghost Stories Tourin (2014) intiimien keikkojen jälkeen, jolloin yhtye esiintyi muun muassa Lontoon Royal Albert Hallissa. Kiertueella soitettiin levyn jokainen kappale "Funia" ja "Army of Onen" piilotettua kappaletta "X Marks the Spotsia" lukuun ottamatta. Yhtye käytti kiertueella laajasti laservaloja ja pyrotekniikkaa A-, B- ja C-lavojen välillä, ja Mylo Xyloto Tourin (2011–2012) Xyloband-valorannekkeet tekivät myös paluun uudella versiolla.

Kiertue koostui yhteensä 122 esityksestä viidellä eri mantereella. Kiertueen ensimmäinen ja viimeinen konsertti järjestettiin molemmat Argentiinan River Platen stadionilla; aloituskonsertti 31. maaliskuuta 2016 ja päätöskonsertti 5. marraskuuta 2017. *Billboardin* mukaan konsertit tuottivat yhteensä 523 miljoonaa dollaria 5,38 miljoonasta myydystä lipusta, mikä teki kiertueesta kaikkien aikojen kolmanneksi eniten tuottaneen konserttikiertueen. Kiertueen päättäneestä Argentiinan konsertista julkaistiin joulukuussa 2018 *Live in Buenos Aires* -niminen livealbumi.

Lähteet
-------

1. ↑  Coldplay Announce Six Intimate Shows (englanniksi) *NME*.  17.4.2014.  Arkistoitu 24.6.2022. Viitattu 6.2.2023.
2. ↑  Coldplay Tour Statistics (englanniksi) *Setlist FM*.  2022.  Arkistoitu 29.6.2022. Viitattu 6.2.2023.
3. ↑  Coldplay's A Head Full of Dreams Tour Returns With Xylobands LED Wristbands (englanniksi) *Newswire*.  1.8. 2017.  Arkistoitu 4.7.2022. Viitattu 6.2.2023.
**Nikola Jokić** (s. 19. helmikuuta 1995 Sombor, Jugoslavian liittotasavalta) on serbialainen koripalloilija, pelipaikaltaan sentteri. Hän edustaa NBA-liigassa pelaavaa Denver Nuggetsia.

Jokić valittiin Adrianmeren liigan arvokkaimmaksi pelaajaksi kaudella 2014–2015. Kauden jälkeen hän allekirjoitti neljän vuoden sopimuksen hänet toisella kierroksella vuonna 2014 varanneen Denver Nuggetsin kanssa.

Tulokaskaudellaan Jokić pelasi yhteensä 80 runkosarjaottelua, joissa hän oli aloitusviisikossa 55 kertaa. Kaudella 2016–2017 hän pelasi 73 ottelua, joista aloituskentällisessä 59 kertaa. Kaudella 2017–2018 hän pelasi 75 ottelua ja oli aloituksessa 73 ottelussa. Kaudella 2018–2019 hän pelasi 80 runkosarjaottelua ja 14 pudotuspeliä ja oli niissä kaikissa aloituskentällisessä. Tuon kauden runkosarjassa hän teki ottelua kohden 20,1 pistettä, otti 10,8 levypalloa ja antoi 7,3 syöttöä, ja koko liigan ottelukohtaisissa tilastoissa hän oli syötöissä yhdeksäs ja levypalloissa yhdestoista. Pudotuspeleissä hän teki ottelua kohden 25,1 pistettä, otti 13,0 levypalloa ja antoi 8,4 syöttöä. Jokić voitti kausilla 2020–2021 ja 2021–2022 NBA-runkosarjan arvokkaimman pelaajan palkinnon. Kaudella 2022–2023 Jokić voitti Denver Nuggetsissa seurahistorian ensimmäisen NBA-mestaruuden, läntisen konferenssin pudotuspelien arvokkain pelaaja-, ja NBA:n finaalien arvokkain pelaaja -palkinnot.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  NBA Stats *Basketball Reference*. Viitattu 30.10.2019. (englanniksi)
2. ↑  Nuggets' wins 2021-22 Kia Most Valuable Player award *nba.com*. Viitattu 7.7.2022. (englanniksi)
3. ↑
4. ↑

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Nikola Jokić** Wikimedia Commonsissa

* Strozyk, Matias: Serbialainen syöttökone kauhistutti elintavoillaan, mutta hurmasi peliälyllään – kolme litraa limsaa päivässä juonut on nyt maailman parhaita koripallotähtiä YLE Urheilu 31.8.2019

Serbian joukkue – Kesäolympialaiset 2016
4 Teodosić |
5 Simonović |
7 Bogdanović |
9 Marković |
10 Kalinić |
11 Nedović |
12 Birčević |
13 Raduljica |
14 Jokić |
15 Štimac |
24 Jović |
25 Mačvan |
Valmentaja Đorđević

Serbian joukkue – Koripallon MM-kilpailut 2019
5 Simonović ·
7 Bogdanović ·
8 Bjelica ·
11 Lučić ·
13 Raduljica ·
14 Birčević ·
15 Jokić ·
21 Milutinov ·
22 Micić ·
23 Gudurić ·
24 Jović ·
51 Marjanović ·
Valmentaja Đorđević
Koneen hissitorni Hyvinkäällä.
**Koneen hissitorni** on Kone Oyj:n hissien testaukseen rakennuttama hissitorni Hyvinkäällä, Uudellamaalla. Se valmistui vuonna 1976 Hiiltomon teollisuusalueelle ja sen korkeus on 68 metriä tai 72 metriä lähteestä riippuen. Hissitorni kuuluu Hyvinkään tärkeimpiin maamerkkeihin ja se näkyy selvästi muun muassa Hyvinkään ohittavalta valtatie 3:lta. Tornin juurella sijaitsevat Koneen Hyvinkään tehtaat ja Konecranesin Hyvinkään toimipiste.

Hissitorni on välillä valaistu eri värein, esimerkiksi siniseksi. Sitä käytetään erilaisten hissimekanismien testaamiseen; vuonna 2014 siellä testattiin muun muassa hiilikuituköyttä.

Lähteet
-------

1. ↑
2. ↑  Mustonen, Samppa: Kuvia Hyvinkäältä: Hiiltomon teollisuusalue *Kuvia Hyvinkäältä -sivusto*. Viitattu 9.1.2022.
3. ↑  Kone, pimeänajan yritysilme WhiteNight Lightning Oy.  Arkistoitu 9.1.2022. Viitattu 9.1.2022.
4. ↑  Keränen, Tuomas: Koneen hissejä viedään maailman pilvenpiirtäjiin hyvinkääläiskeksinnön voimin  10.7.2014. Yle. Viitattu 9.1.2022.
Hadrutin piiri (oranssilla) Vuoristo-Karabahin kartalla.
**Hadrutin piiri** (arm. Հադրութի շրջան, ven. Гадру́тский райо́н, *Gadrutski raion*) on paikallishallintoalue virallisesti Azerbaidžaniin kuuluvassa, mutta de facto itsenäisessä Artsakhin tasavallassa.

Vuoristo-Karabahin autonomiseen alueeseen kuulunut piiri on perustettu vuonna 1930. Vuoteen 1939 saakka sen nimenä oli *Dizakin piiri*. Neuvostoaikana piirin pinta-ala oli 700 neliökilometriä. Armenialaisten osuus piirin väestöstä laski 95,7 prosentista vuonna 1939 84,4 prosenttiin vuonna 1979. Samaan aikaan azerien osuus nousi 2,7 prosentista 15,1 prosenttiin.

1990-luvulla Vuoristo-Karabahin sodan jälkeen armenialaiset liittivät Hadrutin piiriin myös varsinaisen Azerbaidžanin puolelta vallattuja alueita. Sen pinta-ala oli 1876,8 neliökilometriä ja se rajoittui pohjoisessa Vuoristo-Karabahin tasavallan Martunin, Askeranin ja Šušin piireihin, lännessä Qašataghin piiriin, etelässä Iraniin ja lännessä Azerbaidžaniin. Piirin keskus oli Hadrutin kaupunki, josta on 75 kilometriä tasavallan pääkaupunkiin Stepanakertiin. Vuonna 2005 piirissä oli 12 000 asukasta, joista 99,8 % oli armenialaisia.

Azerbaidžan valtasi Hadrutin ja piirin lähes koko alueen vuoden 2020 sodassa.

Lähteet
-------

1. ↑  Melnikov S.A. Ibragimov Tš.G.: *Azerbaidžanskaja SSR. Administrativno-territorialnoje delenije na 1 janvarja 1977 goda*, s. 7, 116. Baku: Azernešr, 1979. Teoksen verkkoversio (viitattu 29.5.2011). (venäjäksi)
2. 1 2  Etno-Kavkaz: Naselenije Nagornogo Karabaha *ethno-kavkaz.narod.ru*. Viitattu 29.5.2011. (venäjäksi)
3. ↑  Republic of Mountainous Karabakh official tourist portal: Regions: Hadrout Region *karabakh.travel*.  Arkistoitu 5.3.2016. Viitattu 29.5.2011. (englanniksi)
4. ↑  The Results of 2005 Census of the Nagorno-Karabakh Republic: Table 1.4: De Jure Population by Administrative Territorial Distribution and Density *census.stat-nkr.am*.  Arkistoitu 6.3.2009. Viitattu 29.5.2011. (englanniksi)
Saksalainen herttuan kruunu.
**Herttua** on maskuliininen, yleensä periytyvä aatelisarvo. Se voi viitata itsenäisen herttuakunnan hallitsijaan Manner-Euroopassa, korkeaan aatelisarvoon tai Yhdistyneen kuningaskunnan päärinarvoon (engl. *duke*, saks. *Herzog*). Herttuan vaimo tai naispuolinen herttuakunnan hallitsija on **herttuatar** (engl. *duchess*, saks. *Herzogin*, ransk. *duchesse*).*lähde?*

Useimmissa germaanisissa kielissä ja suomessa herttuaa vastaava sana tulee gootin kielen sanasta *harjatuga*, joka tarkoittaa sotajoukon johtajaa.*lähde?* Englannissa ja useimmissa romaanisissa kielissä herttuaa tarkoittava sana tulee latinan johtajaa tarkoittavasta *dux*-sanasta. Historiallisesti herttua on usein ollut korkein maallinen arvo kuninkaan jälkeen.

Ruotsissa kuninkaan lapsille on ollut tapana myöntää herttuan tai herttuattaren arvonimiä. Tapa on lähtöisin jo Kustaa Vaasan ajalta ja on jatkunut tähän päivään saakka, esimerkiksi kruununprinsessa Victoria on Länsi-Götanmaan herttuatar ja Ruotsin prinsessa Madeleine on Hälsinglandin ja Gästriklandin herttuatar. Myös Victorian tytär Estelle on herttuatar.*lähde?*

Vastaava vanha tapa on myös Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Herttuan arvoon ei kuitenkaan nykyään liity mitään historiallisia erioikeuksia, vaan se on kuninkaan ja kuningattaren tavoin nimellinen aatelisarvo, joka käytännössä kertoo vain kantajansa luonnollisesta tai juridisesta lähisukulaisuudesta monarkkiin (nykyiseen, aiempaan tai tulevaan). Esimerkiksi Yhdistyneen kuningaskunnan kuningas Yrjö VI oli Yorkin herttua ennen valtaistuimelle nousuaan, veljensä kuningas Edvard VIII kruunusta luopumisen seurauksena. Jos perimysjärjestyksessä ensimmäinen on miespuolinen hän on paitsi Walesin prinssi myös Cornwallin herttua, ja, Skotlannissa, Rothesayn herttua. Naispuolinen kruununperijä ei kuitenkaan saa Cornwallin tai Rothesayn herttuattaren arvonimeä.*lähde?*

Lähteet
-------

1. 1 2  The British Peerage *Historic UK*. Viitattu 14.7.2022. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Herttua** Wikimedia Commonsissa
**Kōka** (jap. 甲賀市, *Kōka-shi*) on Japanin kaupunki Honshūn saarella Kansain alueella Shigan prefektuurissa. Se sijaitsee sisämaassa prefektuurin eteläosassa Kioton ja Mien prefektuurien rajalla. Kōkassa on 91 485 asukasta (vuonna 2017) ja sen pinta-ala on 481,62 neliökilometriä.

Maantiede
---------

Kōka on laaja kaupunki, joka syntyi vuonna 2004, kun Kōkan, Minakuchin, Tsuchiyaman, Kōnanin ja Shigarakin kunnat yhdistyivät uudeksi Kōkan kaupungiksi. Suuri osa kaupunkia on maaseutumaista, ja maasto vaihtelee vuoristosta laajoihin Yasugawan ja Somagawan jokilaaksoihin. 

Suurin osa alueen palveluista ja teollisuuslaitoksista on keskittynyt valtateiden numero 1 ja 307 tuntumaan.

Nähtävyydet
-----------

### Shigaraki

Alueen suurin nähtävyys on keramiikkatuotteiden keskittymä Shigarakin taajamassa. Shigarakin keramiikalla (jap. 信楽焼, *Shigaraki-yaki*) on kautta Japanin tunnettu ominaispiirteensä. Kaupungissa asuu alan merkittäviä taiteilijoita, ja siellä on alan koulutusta.

### Kōkan ninja-kylä

Ninja-kulttuuria ja perinteisiä kamppailulajeja vaalitaan Kōkalaisessa kylässä Kōkaryu Ninjussa. 

### Minakuchin linna

Minakuchin linna on alun perin vuonna 1585 rakennettu linna, joka sittemmin raunioitui, mutta on rakennettu uudelleen ja avattu yleisölle 1991.

Liikenne
--------

Kōkaa palvelevat JR Nishi-Nihonin Kusatsu-linja, Ōmi-rautateiden päälinja ja Shigaraki-kōgen-rautateiden Shigaraki-linja.

Ystävyyskaupungit
-----------------

Kōkalla on neljä ystävyyskaupunkia:

* Yhdysvallat Traverse City, Michigan, Yhdysvallat
* Yhdysvallat DeWitt, Michigan, Yhdysvallat
* Yhdysvallat Marshall, Michigan, Yhdysvallat
* Etelä-Korea Icheon, Korean tasavalta

Lähteet
-------

1. 1 2  平成28年全国都道府県市区町村別面積調 滋 賀 県 Geospatial Information Authority of Japan. Viitattu 13.5.2017. [vanhentunut linkki]
2. 1 2  人の動き 甲賀市役所. Viitattu 13.5.2017.
3. 1 2 3  甲賀市の花・木・鳥 甲賀市役所. Viitattu 13.5.2017.
4. ↑  甲賀市の概要 甲賀市役所. Viitattu 13.5.2017.
5. ↑  姉妹都市 甲賀市役所. Viitattu 13.5.2017.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Kōka** Wikimedia Commonsissa

* Kaupungin internetsivut (japaniksi)

  


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Shigan prefektuuri |
| --- |
|  |
| Kaupungit | 
* Higashi-Ōmi
* Hikone
* Kōka
* Konan
* Kusatsu
* Maibara
* Moriyama
* Nagahama
* Ōmi-Hachiman
* Ōtsu (pääkaupunki)
* Rittō
* Takashima
* Yasu

 |  |
|  |
| Kunnatpiirikunnittain | **Echin piirikunta** (Aishō) · **Gamōn piirikunta** (Hino · Ryūō) · **Inukamin piirikunta** (Kōra · Taga · Toyosato) |

 |
**Rauno "Ranu" Ruotsalainen** (s. 4. helmikuuta 1938) on suomalainen jalkapallovalmentaja ja entinen maajoukkuetason jalka- ja jääpalloilija. Hän sai urheiluoppinsa Lappeenrannan Urheilu-Miehissä ja Veiterässä.

Jalkapallo
----------

Ruotsalainen nostettiin 15-vuotiaana vuonna 1953 Veiterän miesten joukkueeseen. Hän edusti myös Lappeenrannan Palloa (LaPa), Mikkelin Pallo-Kissoja (MiPK) ja Imatran Pallo-Salamia (PaSa) pääasiassa Suomi- ja maakuntasarjassa eli Suomen toiseksi ja kolmanneksi korkeimmilla sarjatasoilla.

Kaudella 1962 Ruotsalainen pelasi MiPKin riveissä mestaruussarjassa ja teki 15 maalia joukkueen sijoittuessa neljänneksi. Hän debytoi myös jalkapallomaajoukkueessa ottelussa Ruotsia vastaan. Kaudeksi 1963 Ruotsalainen palasi maakuntasarjassa pelanneeseen LaPaan, mutta säilytti paikkansa maajoukkueessa ja oli voittamassa Pohjoismaiden-mestaruutta. Kaikkiaan hän pelasi kahdeksan A- ja kaksi B-maaottelua. Kaudella 1964 Ruotsalainen ylsi LaPan kanssa historiallisesti Suomen cupin loppuotteluun, jossa mestaruussarjan Reipas oli kuitenkin vahvempi maalein 1–0. Nousun maakuntasarjasta Suomi-sarjaan hän saavutti LaPassa vuosina 1957, 1960 ja 1964 ja PaSassa vuonna 1966.

Päätettyään pelaajauransa 40-vuotiaana LaPassa kaudella 1978 Ruotsalainen siirtyi valmennustehtäviin. Hän suoritti Jalkapallovalmentajakoulun (JVK-tutkinto) vuonna 1982 ja on valmentanut useita eteläkarjalais- ja kymenlaaksolaisjoukkueita, joista monet sarjanousuun. Korkeimmillaan hän valmensi Myllykosken Palloa I-divisioonassa kausina 1985–1986.

### Joukkueet

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **Pelaajana*** 1953–1956 Veiterä
* 1957–1958 LaPa
* 195900000 MiPK
* 1960–1961 LaPa
* 196200000 MiPK
* 1963–1965 LaPa
* 196600000 PaSa
* 1966–1974 LaPa
* 197500000 LaPa (pelaaja-valmentaja)
* 1976–1977 PaSa (pelaaja-valmentaja)
* 197800000 LaPa
 |  | **Valmentajana*** 197500000 LaPa (pelaaja-valmentaja)
* 1976–1977 PaSa (pelaaja-valmentaja)
* 197900000 LaPa
* 1981–1982 LaPa
* 1983–1986 Myllykosken Pallo -47
* 1987–1988 LaPa
* 1989–1994 Palloliiton Kaakkois-Suomen piirin C15-joukkue
* 1990–1991 PaSa
* 1992–1993 Ruokolahden Raju
* 1995–1996 Rakuunat A-juniorit
* 1997–1998 Rakuunat
* 1999–2000 Rakuunat B-juniorit
* 2001–2003 Pantterit
* 200400000 Pantterit/2
* 200500000 Pantterit
* 2006–2008 PEPO/2
* 2009–2010 Lappee JK
 |

Jääpallo
--------

Jääpalloa Ruotsalainen pelasi Veiterässä. Hän voitti nuorten Suomen-mestaruuden vuonna 1957. Jääpallomaajoukkueessa hän pelasi seitsemän A- ja kolme B-maaottelua.

Lähteet
-------

1. ↑  Rauno Ruotsalainen 70 vuotta – kahvitilaisuus to 21.2. klo 14–19  19.2.2008. PEPO.  Arkistoitu 18.2.2008. Viitattu 12.3.2009.
2. 1 2 3 4 5 6 7  Toimihenkilöt  3.2.2008. PEPO. Viitattu 12.3.2009.
3. 1 2  Finland – Divisional Movements  28.5.2008. RSSSF. Viitattu 12.3.2009. (englanniksi)
4. ↑  Finland – List of League First Level Tables  18.12.2008. RSSSF. Viitattu 12.3.2009. (englanniksi)
5. ↑  Historia Veiterä. Viitattu 12.3.2009. [vanhentunut linkki]
6. ↑  Suomen maajoukkuepelaajat  3.9.2008. Suomen Jääpalloliitto. Viitattu 12.3.2009.
**Konstantin I** (kreik. Κωνσταντίνος Α΄, *Konstantínos I*, 2. elokuuta 1868 – 11. tammikuuta 1923) oli Kreikan kuningas, joka hallitsi Kreikkaa vuosina 1913–1917 ja 1920–1922. Konstantin oli kuningas Yrjö I:n (Tanskan prinssi Vilhelm) ja kuningatar Olgan (Venäjän suuriruhtinatar Olga Konstantinovna) vanhin poika.

Elämä
-----

Konstantin sai koulutuksensa Saksassa ja palveli Preussin armeijassa. Hän avioitui 1889 Saksan keisarin Vilhelm II:n sisaren Sophien kanssa. Konstantin johti Kreikan joukkoja Balkanin sodissa 1912–1913.

Konstantin nousi ensimmäisen kerran valtaistuimelle isänsä salamurhan jälkeen 18. maaliskuuta 1913. Ensimmäisen maailmansodan alkaessa hänen sympatiansa olivat enemmän Saksan ja keskusvaltojen puolella. Pääministeri Elefthérios Venizéloksen hallitus oli kuitenkin brittien ja ympärysvaltojen puolella, joilla oli myös Välimeren herruus.

Konstantin erotti Venizéloksen brittien Gallipolin tappion jälkeen lokakuussa 1915. Tämä kuitenkin perusti Salonikissa kansallishallituksen, jota liittoutuneet tukivat. Konstantin luopui kruunusta kesäkuussa 1917, ja Kreikka julisti sodan keskusvalloille. Hän pakeni Sveitsiin, ja hänen toinen poikansa Aleksanteri nousi kuninkaaksi.

Aleksanteri kuoli 25. lokakuuta 1920 verenmyrkytykseen lemmikkiapinan purtua häntä, Venizelos hävisi vaalit, ja Konstantin kutsuttiin takaisin.

Konstantin luopui jälleen kruunusta 27. syyskuuta 1922 Kreikan kärsittyä tappion sodassa turkkilaisia vastaan Anatoliassa ja Smyrnassa (nyk. İzmir). Hänen seuraajakseen tuli hänen vanhin poikansa Yrjö II. Konstantin vietti loppuelämänsä Italiassa ja kuoli Palermossa Sisiliassa 1923.

Lähteet
-------

1. ↑  King Constantine I *The Royal Greek Family*. Viitattu 22.6.2016. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Konstantin I (Kreikka)** Wikimedia Commonsissa

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
|   | Edeltäjä:**Yrjö IAleksanteri** | **Kreikan kuningas**1913–1917 ja 1920–1922 | Seuraaja:**AleksanteriYrjö II** |

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Espanja
* Ranska
* BnF data
* Katalonia
* Saksa
* Italia
* Israel
* Yhdysvallat
* Ruotsi
* Kreikka
* Alankomaat
* Puola
* Vatikaani

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Deutsche Biographie

 |
|  |
| Muut | 
* SNAC
* IdRef

 |

 |
**Ikinä** on kouvolalainen yhtye, joka yhdistelee musiikissaan 2000-luvun metallimusiikkia, pop-musiikkia, rockia sekä punkia. Yhtyeen perustivat laulajat Katariina ja Tuuli sekä rumpali Santeri, ja myöhemmin siihen liittyivät kitaristi Samuli sekä basisti-tuottaja Lauri. Yhtye luonnehtii itseään tiiviiksi, kovatahtoiseksi ja musiikissaan vastakohtia hyödyntäväksi kollektiiviksi.

Yhtye haki musiikillista tyyliään useita vuosia, kunnes se vakiinnutti sen nykyiseensä loppuvuodesta 2015, ja kappale "Terapiaa" äänitettiin. Sakara Recordsin toimitusjohtaja Tuomo Saikkonen kuuli kappaleen ja tarjosi yhtyeelle levytyssopimusta vielä samana päivänä. Yhtye solmi levytyssopimuksen marraskuussa 2015, ja kappale julkaistiin sellaisenaan 12. helmikuuta 2016.

Yhtyeen esikoisalbumi *Samoista soluista* julkaistiin 17. helmikuuta 2017. Yhtye soitti Helsingin Virgin Oilissa kaksi uutta, ennenkuulematonta kappaletta "Sahara" ja "Turbounelmii" 19.8.2017.

Yhtye julkaisi vuoden 2018 aikana kolme singleä. Niistä ensimmäinen "Turbounelmii" julkaistiin 23. helmikuuta. 18. huhtikuuta yhtye julkaisi "Vaatteet päältä" singlen. 30. marraskuuta yhtye julkaisi "Maailmannapa" singlen, joka sisältyi heidän tulevalle kakkoslevylle. 

Yhtyeen toinen albumi *Millenniaalin itsehoito-opas epävarmaan aikuisuuteen* julkaistiin 1. marraskuuta 2019. Kyseiseltä albumilta julkaistiin neljä singleä: "Senkin millenniaali" (20. syyskuuta), "En tullu pysähtyy" (4. lokakuuta), "Lässyä tarinaa" (18. lokakuuta) ja "Paljaana" (30. lokakuuta).

Jäsenet
-------

* Katariina Sorsa – laulu
* Tuuli Paju – laulu
* Samuli Suokas – kitara
* Aake Lämsä - basso
* Santeri Paju – rummut

### Entiset jäsenet

* Lauri Hämäläinen – basso, laulu (-2020)

Diskografia
-----------

### Studioalbumit

* *Samoista soluista*  (2017)
* *Millenniaalin itsehoito-opas epävarmaan aikuisuuteen*  (2019)
* *Ikinä*  (2023)

### Singlet

* "Terapiaa" (2016)
* "Magic Mike" (2016)
* "Kryptoniitti" (2016)
* "#elämää" (2016)
* "Et pelkää" (2017)
* "Turbounelmii" (2018)
* "Vaatteet päältä" (2018)
* "Maailmannapa" (2018)
* "Senkin millenniaali" (2019)
* "En tullu pysähtyy" (2019)
* "Lässyä tarinaa" (2019)
* "Paljaana" (2019)
* "Tietäjät tietää" (2022)
* "Burn" (2022)
* "Hattara" (2022)
* "Riivaaja" (2023)
* "Tie" (2023)
* "Syvämeri" (2023)

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Tervetuloa Sakaralle, IKINÄ! *sakararecords.com*.  12.2.2016. Viitattu 13.2.2017.
2. ↑  Satutko pitämään Doom-videopelien musiikista? Jos näin on asia, Ikinä-yhtyeen uusi biisi on juuri sinulle  11.8.2023. Soundi. Viitattu 11.8.2023.
3. ↑  Facebook: IKINÄ – Tietoja
4. 1 2  Sakara Recordsille kiinnitetty IKINÄ herkistyy uudella sinkulla, debyyttialbumi ulos 17.2. *imperiumi.net*.  26.1.2017. Viitattu 13.2.2017.
5. ↑  Ikinä - Discography - Single Spotify. Viitattu 15.2.2023. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Facebook
Kirkonkylän veneranta. Kuvassa näkyvät Taipalsaaren kunnantalo ja Seurantalo Väinölä.
Vuonna 1754 valmistunut Taipalsaaren kirkko, jota laajennettiin 1840-luvulla.
Seurantalo Väinölä
**Taipalsaaren kirkonkylä** on Taipalsaaren keskustaajama. Se on toiseksi suurin asutuskeskittymä Taipalsaarella Saimaanharjun jälkeen. Vuoden 2019 lopussa taajamassa asui 890 asukasta. Taipalsaaren kirkonkylän asutus on keskittynyt Taipalsaaren kirkon ympärille. Kirkonkylältä löytyy Taipalsaaren hallinnolliset palvelut, kuten Taipalsaaren kunnantalo. Kirkonkylään on keskitetty myös Taipalsaaren terveyspalvelut, ja siellä sijaitsee Taipalsaaren hyvinvointiasema. Kirkonkylällä on päiväkoti, esikoulu ja ala-koulu. Kirkonkylältä löytyy myös elintarvikemyymälä, posti, parturi-kampaamo sekä kaksi ravintolaa. 

Taipalsaaren kunnantalon alapuolella lähellä Saimaan rantaa sijaitsee seurantalo Väinölä, jota voi vuokrata harrastuksiin ja tapahtumien järjestämiseen. 1880-luvulla rakennettu Väinölä on toiminut 1900-luvun alussa Taipalsaaren nuorisoseuran talona ja työväentalona, ja vuosina 1928–1944 suojeluskunnan talona. Suojeluskuntien lakkauttamisen jälkeen talo on kuulunut Taipalsaaren kunnalle.

Lähteet
-------

1. ↑  Taajamat väkiluvun ja väestöntiheyden mukaan, 2019 *PxWeb-tietokanta*. Tilastokeskus. Viitattu 28.3.2021. [vanhentunut linkki]
2. ↑  Kirkonkylä *kylat.ekarjala.fi*. Viitattu 27.03.2021.
3. ↑  Seuratalo Väinölä saa uuden ulkokuoren  11.7.2003. Etelä-Saimaa, artikkelitietokanta. Viitattu 31.1.2023.
EU:n komissaari  Johannes Hahn Hanse-Parlamentin vuosittaisessa yhteiskokouksessa vuonna 2012
**Hanse-Parlamentti (Hanse Parlament)** on yhdistys yli 50 kauppakamareista, kauppakilloista sekä muista tämänkaltaisista järjestöistä Itämeren alueella, joiden yhteisenä tavoitteena on tukea pieniä ja keskikokoisiä yrityksiä, muun muassa henkilöstökoulutus-, tutkimus- ja innovatioalalla. Hanse-Parlamentti tekee tiivistä yhteistyötä jäsenmaiden valtioelinten kanssa, samalla se on voittoa tavoittelematon järjestö. 

Yhteistyö Hanse-Parlamentin jäsenten välillä alkoi 1990-luvun alussa. Vuonna 1994 käynnistettiin ensimmäiset EU:n rahoittamat projektit. EU:n laajentamisen jälkeen vuonna 2004 yhteistyö alueen itäisten maiden kanssa tiivistyi. Hanse-Parlamenttiin kuuluu jäseniä 11:stä maasta: Norjasta, Ranskasta, Suomesta, Venäjältä, Virosta, Liettuasta, Latviasta, Valkovenäjältä, Puolasta, Tanskasta sekä Saksasta. Järjestön päätoimisto sijaitsi ensin Kööpenhaminassa, mutta oli sitten siirretty Hampuriin. 

Ensimerkkinä järjestölle oli keskiajan Hansaliitto, mutta sen toiminta kuitenkin rajoittuu Itämeren alueelle, kun Hansaliiton vaikutusalue oli paljon laajempi. Hanse-Parlamentti pyrkii ylläpitämään Itämeren alueen yhteistä identitettiä, muun muassa vuosittaisen Hanse-konferenssin avulla, missä tutkijat, poliitikot ja liiketoiminnan edustajat keskustelevat mm. kulttuuriin liittyvistä asioista.   

Järjestö johtaa useita Euroopan unionin rahoittamia projekteja, mukaan lukien avainprojektit vuonna 2009 käynnistetyn EU:n Itämeren strategian puitteissa. Vuonna 2010 Hanse-Parlamentti perusti Itämeri-Akatemian, voittoa tavoittelemattoman 15:n tutkimusjärjestön yhdistyksen, jonka tavoitteena on yhteysten kehittäminen tutkimusmaailman ja pienten- ja keskikokoisten yritysten välillä.

Hanse-konferenssi
-----------------

Hanse-Parlamentti järjestää vuosittaisen kaksipäiväisen Hanse-konferenssin, jonka puitteissa noin 120 liiketoiminnan, tieteen ja politiikan vaikuttajaa keskustelee pienten ja keskikokoisten yrityksiin, kulttuurialan yhteistyöhön sekä Itämeren alueen taloudelliseen kehitykseen liittyvistä kysymyksistä. Muutaman esittelyn jälkeen järjestetään pyöreät pöydät, joilla konferenssin osallistujat kehittävät tulevaisuudennäkymät. Nämä tapaamiset houkuttelevat korkean tason puhujia, kuten EU:n komissaari Günther Oettinger vuonna 2011, EU:n komissaari  Johannes Hahn vuonna 2012, EU:n komissaari Algirdas Šemeta ja Latvian puolustusministeri Artis Pabriks vuonna 2013. Konferenssin jälkeen Itämeri-Akatemia julkistaa kirjeen, johon sisältyvät esittelyt, tutkimusraportit  ja keskustelujen tulokset.

Katso myös
----------

* Hansaliitto
* Pienet ja keskikokoiset yritykset

Lähteet
-------

1. ↑  EU:n Itämeren alueen strategia *balticsea-region-strategy.eu*.
2. ↑  Raportti vuoden 2011 Hanse-konferenssista ‘Uudistuva energia’ *bsr-quick.eu*.  Arkistoitu 4.3.2016.

Aiheesta muualla
----------------

* Hanse-Parlamentti Järjestön kotisivut
**Gotytom Gebreslase** on (s. 15. tammikuuta 1995) on etiopialainen kestävyysjuoksija, joka voitti naisten maratonin maailmanmestaruuden yleisurheilun MM-kilpailuissa Eugenessa 2022 ennätysajallaan 2.18.11. Budapestin MM-kilpailuissa 2023 hän saavutti hopeaa ajalla 2.24.34. Hän debytoi maratonjuoksussa Berliinin maratonilla vuonna 2021 ja voitti heti ensimmäisen kilpailunsa ajalla 2.20.09.

Gebreslese voitti vuonna 2011 alle 18-vuotiaiden maailmanmestaruuden 3 000 metrin juoksussa ajalla 8.56,36. Hän saavutti Afrikan-mestaruuskilpailuissa 2012 pronssia 5 000 metrillä ajalla 15.53,34. Afrikan kisoissa hän on ollut samalla matkalla neljäs 2015 ja kuudes 2011. Maastojuoksun MM-kilpailuissa hän sijoittui alle 20-vuotiaiden sarjassa 12:nneksi 2013.

Gebreslasen ennätys 3 000 metrillä on New Yorkin hallikilpailussa helmikuussa 2015 juostu 8.45,05, 5 000 metrillä 14.57,33 Heusdenista heinäkuulta 2015, 10 000 metrillä Hengelossa kesäkuussa 2016 juostu 31.14,52 ja puolimaratonilla 1.05.36 Manamasta joulukuulta 2021.

Lähteet
-------

1. ↑  Minsberg, Talya: Gotytom Gebreslase of Ethiopia wins women’s world championship marathon *nytimes.com*.  18.7.2022. Viitattu 20.7.2022. englanniksi
2. 1 2 3  World Athletics - Gotytom Gebreslase *worldathletics.org*. Viitattu 15.9.2022.
3. ↑  Watta, Evelyn: Ethiopians Gebreslase and Adola win Berlin marathon as Bekele falls short in world record bid *olympics.com*.  26.9.2021. Viitattu 20.7.2022. englanniksi


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt Muokkaa Wikidatassa | 
* World Athletics
* Tilastopaja 🔒

 |

 |
**M. Roma Volley** on Italian kolmannella sarjatasolla (C-liiga pelaava lentopallojoukkue. Se on aiemmin pelannut toiseksi korkeimmalla sarjatasolla A2-liigassa. Kaudella 2007–2008 joukkue voitti Euroopassa CEV-Cupin ja jakoi pronssimitalit Italian A1-liigassa. Seuran kotikaupunki on Rooma.

Saavutukset
-----------

* CEV-cupin voitto 008
* Italian liigan pronssia 2007, 2008

Historia
--------

M. Roma Volley perustettiin vuonna 2006. Aiempi roomalainen pääsarjajoukkue Roma Volley oli lopettanut toimintansa vuonna 2002 talousvaikeuksien vuoksi. Heti ensimmäisellä kaudellaan M. Roma Volley pelasi Italian A1-liigassa. Liigaan se sai hakemalla paikan Italian Lentopalloliitolta. Ensimmäisellä kaudellaan A1-liigassa M. Roma Volley sijoittui runkosarjassa toiseksi ja pudotuspeleissä se eteni välieriin joissa se lopulta putosi. Sijoitukseksi jäi jaettu pronssimitali. 

Seuraavalla pääsarjakaudellaan M. Roma Volley oli hankkinut serbialaisen huippuhakkurin Ivan Miljkovicin ja joukkue haki menestystä tosissaan. Kauden aikana joukkue kohtasi Euroopan Cupissa suomalaisen Pielaveden Sammon. Rooma oli hätää kärsimässä kotiottelussaan mutta hoiti lopulta voiton kotiin ja jatkoi Euroopan Cupissa. Lopulta joukkue pelasi loistavan Euroopan Cupin ja voitti mestaruuden. Kotimaisessa A1-liigassa joukkue oli jälleen kerran kolmannella sijalla. Kauden jälkeen M. Roma Volley ilmoitti yllättäen Italian lentopalloliitolle että se ei pysty jatkamaan pääsarjassa rahaongelmien takia ja pelasi sen jälkeen kakkostasolla.

Vuonna 2013 joukkue putosi kolmostasolle eli C-sarjaan.

Muuta
-----

M. Roma Volley kävi Suomessa kaudella 2007–2008 pelaamassa CEV-cupia Pielaveden Sampoa vastaan. Ensimmäinen osaottelu joukkueiden välillä pelattiin Kuopiossa, ja se päättyi Rooma Volleyn tiukkaan voittoon lukemin 1–3. Roomassa pelattu toinen osaottelu oli vielä tiukempi. Pielaveden Sammolla oli ratkaisevassa viidennessä erässä ottelupallo, mutta Roma Volley pystyi kääntämään erän edukseen pistein 19–17. Roma Volley jatkoi näin CEV-cupia eteenpäin tiputtamalla Sampon.

Aiheesta muualla
----------------

* Rooma Volley kotisivut

**Videolinkkejä:**

* Rooma Volley vs. Sisley Volley
* Joukkueesta kertova video