**Miinalaiva Louhi** (aiemmin *Voin* ja *M-1*) oli 1918–1945 Suomen merivoimien miinalaiva. Entinen Venäjän keisarikunnan laivaston alus otettiin Suomen laivaston käyttöön keväällä 1918 venäläisten jätettyä sen jälkeensä vetäytyessään Suomesta. Aluksen alkuperäinen venäläinen nimi oli *Voin*. Suomessa alus ristittiin aluksi *M-1:ksi* (Miinalaiva 1) ja nimeksi vaihdettiin 1936 *Louhi*. Alus upposi 12. tammikuuta 1945 ollessaan paluumatkalla miinoitusoperaatiosta. *Louhen* perässä tapahtui voimakas räjähdys kello 12.50. Alus upposi kahdessa minuutissa. Todennäköinen upottaja oli Saksan laivaston sukellusveneen *U-370* laukaisema akustinen torpedo. Aluksen upotessa menehtyi yksitoista merisotilasta.

Venäjän laivastosta Suomen laivastoon
-------------------------------------

Miinalaiva *Voin* valmistui 1917 ensimmäisen maailmansodan aikana lähellä Moskovaa Kolomnassa, josta se toimitettiin Itämerelle. Alus osallistui sodan aikana miinanlaskuoperaatioihin. Venäläisten poistuttua Suomesta keväällä 1918 se jäi suomalaisten haltuun ja ristittiin *M-1:ksi*.

Rauhan vuodet
-------------

*M-1* tuleva miinalaiva *Louhi*
Rauhan aikana ennen talvisotaa *M-1* (vuodesta 1936 *Louhi*) oli laivaston koulutusaluksena ja sukellusveneiden emälaivana.

*Louhi* sukellusveneiden emälaivana kesällä 1939. Sen kylkeen kiinnittyneinä Suomen laivaston kaikki Vetehisluokan sukellusvenettä
Talvisodassa Suomen laivasto laski kaikkiaan noin 1 900 merimiinaa, joista *Louhen* osuus oli noin kolmannes. Alus oli mukana erityisesti Neuvostoliiton laivaston sukellusveneiden Pohjanlahdelle pääsyä estävän laajan miinoitteen laskemisessa. *Louhen* laskemiin miinoitteisiin tuhoutui ainakin yksi neuvostoliittolainen alus. Joulukuussa 1939 Märketin kapeikkoon lasketun miinoitteen uhriksi joutui 3. tammikuuta 1940 sukellusvene *S 2*.

Uusien miinalaivojen *Riilahden* ja *Ruotsinsalmen* kantaessa päävastuun laivaston miinoitustoiminnasta jäi vanhentunut *Louhi* taka-alalle, toimien sukellusveneiden emälaivana ja kauppa-alusten saattotehtävissä.

Uppoaminen
----------

*Louhen* kohtaloksi koitui Saksaa vastaan käydyn Lapin sodan aikana Hangon eteläpuolella suoritettu miinoitusoperaatio. Se oli ollut 12. tammikuuta 1945 laskemassa Saksan laivaston toiminnan estämiseksi tarkoitettua miinoitetta miinalaiva *Ruotsinsalmen* kanssa. Alukset olivat paluumatkalla Hankoon suomalaisten ja neuvostoliittolaisten vartioveneiden suojaamina, kun *Louhen* takaosassa räjähti. Alus upposi vain kahdessa minuutissa 40 metrin syvyyteen 7,5 meripeninkulmaa kaakkoon Russarön majakasta. Uppoamisessa menehtyi 11 merisotilasta. Loput miehistöstä pelastettiin *Louhea* saattaneisiin aluksiin.

Uppoamisen syyksi epäiltiin alkuun jopa suomalaisten omaa merimiinaa, joka olisi voinut olla peräisin joko suomalaisten vuonna 1941 tai saksalaisten vuonna 1944 laskemasta miinoitteesta. Saksassa 2000-luvulla tehdyt arkistotutkimukset paljastivat, että todennäköinen upottaja oli Saksan laivaston sukellusveneen *U-370* laukaisema akustinen torpedo. Sukellusveneen ampuman torpedon ampumisaika eroaa vain kolme minuuttia suomalaisten tiedoista. Kolmen minuutin eroa suomalaiset tutkijat selittivät laukaisun ja osumaan kuluneella ajalla.

*Louhen* uppoamispaikka on ollut pitkään merkittynä karttoihin, mutta ilmoitetusta kohdasta sitä ei ole löydetty. Sittemmin suomalaiset sukeltajat löysivät hylyn, jonka he uskovan olevan *Louhi*. Toukokuussa 2015 Laivaston Sukeltajakillan sukeltajat kävivät hylyllä. Heidän mukaansa sen tunnistaa helposti kahdesta Vickers-tykistä.

Räjähdyksen voimasta peräkansi on romahtanut ja painunut alas, kun taas konehuoneesta keulaan päin kansi on ehjä. *Louhi* makaa vaakasuorassa kölillään kovalla hiekkapohjalla. Varsinainen räjähdyspaikka on noin sadan metrin päässä hylystä. Alus ehti kulkea nämä sata metriä ennen uppoamistaan.

Vuonna 2015 selvisi, että *U-370:n* ja *Louhen* komentajat olivat olleet ystäviä keskenään. *Louhea* komensi sen upotessa kapteeniluutnantti Olavi Syrjänen ja *U-370:ta* komensi yliluutnantti (saks. *Oberleutnant zur See*) Karl Nielsen. Hyvän kielitaidon omaava Syrjänen oli nimitetty jatkosodan aikana suomalaisten ja saksalaisten yhteysupseeriksi. Nielsen kävi Syrjästen luona usein kylässä Helsingissä. *Louhen* upottua Syrjänen oli viimeinen elossa ollut, joka pelastettiin merestä.

Lähteet
-------

* Auvinen, Visa (toim.): *Leijonalippu merellä*, s. 35-36. Pori: EITA Oy, 1983. ISBN 951-95781-1-0.
* *Suomen laivasto 1918-1969*. Helsinki: Meriupseeriyhdistys, 1968.
* Gardiner, Robert (toim.): *Conway's All the World's Fighting Ships 1906–1921*, s. 319. Lontoo: Conway, 2006. ISBN 0-85177-245-5. (englanniksi)
* Helsingin Sanomat 13.12.2015 Sukeltajat päästettiin saksalaisten upottamaan miinalaiva Louheen - "Ensimmäinen havainto oli jännittävä"

### Viitteet

1. ↑  Gardiner, Robert 1906-1921 s. 319
2. ↑  Auvinen s. 35
3. 1 2 3 4  Auvinen s.36
4. 1 2 3 4  Huhtanen, Jarmo: Sukeltajat päästettiin miinalaiva Louhen hylkyyn – "Ensimmäinen havainto oli jännittävä" (digitilaajille) *hs.fi*.  13.12.2015. Sanoma Media Finland Oy. Viitattu 26.12.2018.
5. 1 2  National Geographic: FOXTV: Suomalaissukeltajat natsimysteerin jäljillä (Suomalaiset sukeltajat onnistuvat löytämään Itämerestä kaksi toisen maailmansodan aikaista saksalaista sukellusvenettä ja selvittävät, mitkä ne ovat.) *foxtv.fi*.  Arkistoitu 29.4.2013. Viitattu 5.1.2013.
6. ↑  Huhtanen, Jarmo: Uusi paljastus miinalaiva Louhen tuhosta: Päällikön ystävän torpedo upotti laivan (digitilaajille) *hs.fi*.  20.12.2015. Sanoma Media Finland Oy. Viitattu 26.12.2018.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Miinalaiva Louhi** Wikimedia Commonsissa