**Itävallan historia** 

Antiikin aika 

* Hallstattin kulttuuri
* Noricum
* Itävallan markkreivikunta
* Babenberg
* Privilegium Minus


Habsburgien valta vuoteen 1815 

* Habsburg-suku
* Pyhä saksalais-roomalainen keisarikunta
* Itävallan arkkiherttuakunta
* Habsburgien monarkia


Wienin kongressin jälkeen 

* Itävallan keisarikunta
* Saksan liitto
* Itävalta-Unkari


Ensimmäinen maailmansota 

* Sarajevon laukaukset
* Ensimmäinen maailmansota


Sotien välinen aika 

* Saksalainen Itävalta
* Ensimmäinen tasavalta
* Austrofasismi
* Anschluss


Toinen maailmansota 

* Saksan Ostmark
* Toinen maailmansota


Sodan jälkeinen Itävalta 

* Miehitys
* Toinen tasavalta


**Ostmark** ("Itäinen rajamaa") oli Itävallan nimenä vuosina 1938–1942 sen jälkeen, kun se oli yhdistetty natsi-Saksaan (*Anschluss*).

Itävallan liittäminen Saksaan
-----------------------------

Sen jälkeen, kun itävaltalaissyntyinen Adolf Hitler oli toteuttanut kotimaansa yhdistämisen Saksaan, mikä oli kuulunut hänen tavoitteisiinsa, Saksan kansalliss­osialistinen hallitus muutti maan nimen *Österreich*, joka merkitsee "itäistä valta­kuntaa" (ja josta myös suomen­kielinen nimi Itävalta on käännös), muotoon *Ostmark*, joka tarkoittaa "itäistä rajamaakuntaa". Nimen­muutoksen tarkoituksena oli osoittaa, ettei Ostmark (Itävalta) enää ollut itsenäinen valtakunta (saks. *Reich*) vaan Saksan itäinen raja­maa­kunta (saks. *Mark*).

Ostmark oli ennestään ollut histori­oitsijoiden käyttämä nimitys keski­aikaisesta Itävallan mark­kreivi­kunnasta (lat. *Marcha orientalis*), joka kuitenkin omana aikanaan oli tunnettu muinaisyläsaksankieliseltä nimeltään *Ostarrîchi*.

Elokuussa 1938 *Donau-Zeitung* ylpeästi nimitti Passauta "uuden Ostmarkin kehdoksi".

Aluejako
--------

Toukokuun alussa 1939 tuli voimaan *laki Ostmarkin hallinnon rakenteesta* (saks. *Gesetz über den Aufbau der Verwaltung in der Ostmark*, tunnettu myös lyhemmällä nimellä *Ostmarkgesetz*). Lailla lakkautettiin Itävallan aikaisemmat osavaltiot ja tilalle perustettiin seitsemän *Reichsgauta*. Niistä kunkin korkein virkamies toimi sekä kuvernöörinä (*Reichstatthalter*) että natsi­puolueen *Gauleiterina*. Nämä Reichsgaut olivat:

* Kärnten, johon kuului myös Itä-Tiroli; siihen liitettiin myös Slovenian Kärnten ja Oberkrain (Gorensjska) sen jälkeen, kun Saksa vuonna 1941 valtasi Jugoslavian
* Niederdonau ("Ala-Tonava"); Ala-Itävallan saama uusi nimi, pääkaupunkina Krems an der Donau; siihen liitettiin myös Burgenlandin pohjois­osa Eisenstadt mukaan luettuna sekä Määrin eteläiset alueet (saks. *Sudmähren*) Znojmon ympärillä, jotka oli liitetty Saksaan Münchenin sopimuksen perusteella vuonna 1938 osana Sudeetti­alueita
* Salzburg
* Steiermark, siihen liitettiin myös Burgenlandin eteläosa sekä Jugoslavian valtauksen jälkeen vuonna 1941 myös Slovenian Štajerska
* Tiroli, johon liitettiin myös Vorarlberg
* Wien, johon liitettiin myös muutamat ennen vuotta 1938 Ala-Itävaltaan kuuluneet kunnat.

Reichsgau oli uusi hallinnollisen jaotuksen yksikkö, joka korvasi osavaltiot muutoin täysin keskitetysti hallitussa natsi-Saksassa. Kun *Ostmark*-nimenkin katsottiin vielä liiaksi muistuttavan vanhasta, aiemmin itsenäisestä Itä­vallasta, tämäkin nimi poistettiin vuonna 1942 käytöstä ja edellä mainituista Reichsgau-alueista alettiin käyttää yhteis­nimitystä *Donau- und Alpenreichsgaue* ("Tonavan ja Alppien Reichsgaut").

Uusi Itävalta
-------------

Kun liittoutuneet toisen maailman­sodan jälkeen miehittivät koko Saksan, Itävalta mukaan luettuna, itsenäinen Itävalta muodostettiin vuoden 1943 Moskovan julistusten mukaisesti uudestaan, ja sen rajat olivat samat kuin ennen vuotta 1938. Itävalta julistautuikin itsenäiseksi jo 27. huhtikuuta 1945, lähes kaksi viikkoa ennen Saksan antautumista. Aluksi uusi Itävalta kuitenkin oli vuoteen 1955 saakka liittoutuneiden miehitys­vallan alainen ja jaettuna neljään miehitysvyöhykkeeseen.

Lähteet
-------

1. 1 2  "Itävalta", *Otavan iso Fokus, 3. osa (Ip–Kp)*, s. 1400. Otava, 1973. ISBN 951-1-00051-9.
2. 1 2 3  Erkki Kuujo, Kalle Vannas: "Itävalta", *Otavan suuri ensyklopedia, 6. osa (Inarijärvi–juuri)*, s. 2302–2305. Otava, 1978. 951-1-05069-9.
3. ↑  Anna Rosmus: *Hitlers Nibelungen*, s. 165–. Samples Grafenau, 2015.
4. ↑  Gesetz über den Aufbau der Verwaltung in der Ostmark (annettu 14.4.1939) *Verfassungen.de*.  Arkistoitu 12.11.2017. Viitattu 1.8.2016. (saksaksi)
5. ↑  Reconciliation Fund  Arkistoitu 26.2.2012.

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.   
Alkuperäinen artikkeli: en:Ostmark (Austria)