**Välikysymys** on parlamentaarisessa hallitusjärjestelmässä käytetty menettely, jonka avulla selvitetään nauttiiko hallitus parlamentin luottamusta.

Välikysymys on parlamentaarisessa järjestelmässä eräs tapa harjoittaa oppositiopolitiikkaa: kansanedustajilla on oikeus tehdä kysymyksiä hallituksen jäsenille. Kysymyksen on käsiteltävä niitä asioita, joista hallitus on vastuussa. Väli­kysymykseen saattaa yhtyä myös hallitus­puolueiden kansan­edustajia ja ministereitä.

Suomessa
--------

Suomessa välikysymyksestä on säädetty perustuslaissa (43 §). Välikysymyksen voi tehdä vähintään 20 kansanedustajaa, tyypillisesti oppositiopuolueiden edustajat. Valtioneuvoston on vastattava kysymykseen eduskunnan täysistunnossa 15 päivän kuluessa kysymyksen tiedoksisaamisesta. Jos hallitus ei pysty vastaamaan riittävän hyvin, välikysymys voi johtaa epäluottamuslauseeseen, jolloin hallitus kaatuu. Suomen tasavallan historiassa neljä hallitusta on joutunut eroamaan saatuaan välikysymyksestä aiheutuneen epäluottamuslauseen: Kallion II hallitus (1926), Sunilan I hallitus (1928), Sukselaisen I hallitus (1957) ja von Fieandtin hallitus (1958).

Tätä ennen Suomen suuriruhtinaskunnan aikana eduskunnan 1907 perustamisen jälkeen ensimmäinen hallitus, joka on joutunut eroamaan parlamentaarisen epäluottamuksen vuoksi oli nuorsuomalaisen Leo Mechelinin senaatti 1. elokuuta 1908.

Välikysymyksen johdosta käydään tavallisesti laaja ja perusteellinen keskustelu valtioneuvoston ministereiden, heitä tavallisesti tukevien hallituspuolueiden kansanedustajien ja oppositiopuolueiden kansanedustajien välillä. Jos keskustelun aikana on ehdotettu epä­luottamus­lauseen antamista hallitukselle tai ministerille, toimitetaan edus­kunnassa äänestys siitä, nauttiiko hallitus tai ministeri edus­kunnan luottamusta. Jos äänestyksen tulos osoittaa, että eduskunta ei luota hallitukseen, hallituksen on erottava. Välikysymys voi johtaa myös siihen, että joku ministereistä joutuu eroamaan.

Välikysymys voi johtaa hallituksen eroon myös välillisesti, kuten kävi Antti Rinteen hallitukselle joulukuussa 2019. Tässä tapauksessa oppositio teki välikysymyksen omistajaohjauksesta, työmarkkinatilanteesta ja eduskunnalle annetusta informaatiosta. Ennen välikysymyksen käsittelyä eduskunnassa, hallituspuolueista Keskusta ilmoitti puolueella olevan "henkilöön liittyvää epäluottamusta" pääministeriä kohtaan. Ilmoitus johti pääministerin eroon ja hallituksen kaatamiseen.

### Käytäntöjä

* Välikysymyksen ensimmäinen allekirjoittaja esittelee kysymyksen eduskunnan täysistunnossa valtioneuvostolle.
* Välikysymyksestä keskustellaan täysistunnossa, jossa valtioneuvoston jäsen vastaa kysymykseen. Välikysymyksen ensimmäinen allekirjoittaja pitää seuraavan puheenvuoron, jota seuraavat ryhmäpuheenvuorot eduskuntaryhmien suuruusjärjestyksessä.
* Mikäli keskustelun aikana on tehty epäluottamuslause-ehdotus, välikysymystä seuraa luottamusäänestys. Hallituksen luottamusäänestyksessä tavallisesti puheenjohtaja (puhemies) esittää äänestystavaksi; opposition ehdotus "ei", hallituksen esitys "jaa".
* Enemmistöhallitusten vuoksi välikysymykset eivät käytännössä juuri koskaan johda hallituksen tai ministerien eroihin.
* Välikysymykset ovat keskeinen osa maan parlamentarismia ja poliittisia käytäntöjä.
* Välikysymyksiä tehdään yleensä useita kertoja vuodessa.

Lähteet
-------

1. 1 2  Suomen perustuslaki, 43 § Finlex.  Arkistoitu 23.4.2012. Viitattu 9.5.2011.
2. ↑  Usein esitetyt kysymykset: Montako kertaa hallitus on Suomessa kaatunut välikysymyksestä aiheutuneeseen epäluottamuslauseeseen? Eduskunnan kirjasto.  Arkistoitu 2.2.2014. Viitattu 30.1.2014.
3. ↑  Eduskunta: VK 2/2019 vp: Välikysymys omistajaohjauksesta, työmarkkinatilanteesta ja eduskunnalle annetusta informaatiosta (Vireilletuloasiakirja) *eduskunta.fi*.  28.11.2019. Viitattu 5.12.2019.
4. ↑  Marko Junkkari: Keskusta päätti katsoa Antti Rinteen kortit – kohta selviää, bluffasiko pääministeri vai ei *Helsingin Sanomat*.  2.12.2019. Viitattu 5.12.2019.