**Utsjoki** (pohjoissaameksi *Ohcejohka*) on Suomen kunta, joka sijaitsee Lapin maakunnassa. Kunnassa asuu 1 142 ihmistä, ja sen pinta-ala on 5 372,00 km², josta 225,92 km² on vesistöjä. Utsjoen väestötiheys on vain 0,22 asukasta/km², ja se on Suomen kolmanneksi harvimpaan asuttu kunta Savukosken ja Enontekiön jälkeen.

Utsjoen ainoa suomalainen naapurikunta on Inari. Pohjoisessa Utsjoki rajoittuu Norjaan, missä rajakuntina ovat Kaarasjoki, Teno (kutsutaan paikallisesti norjankielisellä nimellä *Tana*) ja Uuniemi.

Utsjoki on sekä Suomen että Euroopan unionin pohjoisin kunta. Euroopan unionin pohjoisin piste on merkitty rajamerkillä Nuorgamiin. Utsjokilaakso on valittu erääksi Suomen kansallismaisemista, ja se on yksi valtakunnallisesti arvokkaista maisema-alueista Suomessa.

Historia
--------

Utsjoen suun tienoilta on löydetty joitakin kivikautisia esineitä, mutta pysyvä asutus kunnan alueella syntyi vasta 1500-luvulla. Laajoilla tunturialueilla, Tenojoen ja Utsjoen varsilla sekä järvien rannoilla asui vuonna 1695 vain 23 Utsjoen ja 4 Tenon saamelaisperhettä. Väestön kasvu oli hidasta vielä pitkään tämän jälkeenkin: vuonna 1750 Utsjoen ja Inarin yhteinen väkiluku oli 541 ja 1800-luvun alussakin vain 857. Vuonna 1850 Utsjoen oma asukasluku oli 423 ja 1900-luvun alussa 488.

Poronhoito ja kalastus tarjosivat elannon pitkään vain osalle Utsjoen asukkaista. Kesäaikana tärkeäksi elinkeinoksi muodostui Jäämeren kalastus. Yhteydet Ruijaan muodostuivat myös kauppayhteyksiksi, ja avioliittojen myötä Ruijan ja Utsjoen saamelaisten veri on sekoittunut satojen vuosien ajan. Myös muuttoliike Utsjoelta Ruijaan vilkastui 1800-luvun alkupuoliskolla. Utsjoen saamelaisten ja sinne etelästä muuttaneiden suomalaisten määrälliset suhteet alkoivat muuttua vasta 1900-luvulla. Kun Utsjoella oli vuonna 1800 vain kolme suomalaista, heitä oli sata vuotta myöhemmin 13 ja vuonna 1950 jo lähes 300. Utsjoen kunnan kokonaisväkiluku vuonna 1950 oli 980 ja vuonna 1960 jo 1 209. Suomalaisasutuksen lisääntymisestä huolimatta saamelaisuus on säilynyt elinvoimaisena; vuonna 1962 Utsjoella asui 965 saamelaista.

Rinnan väestörakenteen muutoksen kanssa Utsjoella tapahtui elinkeinorakenteen muutos. Poronhoidon ja kalastuksen rinnalle tulivat toisen maailmansodan jälkeen maa- ja karjatalous. Tieyhteyksien parantuessa ja matkailun vilkastuessa palvelujen osuus kasvoi voimakkaasti.

Hallinnollisesti Utsjoki kuului 1500-luvulta alkaen Tornion Lappiin, ja kirkollisesti se liitettiin vuonna 1602 kuningas Kaarle IX:n määräyksestä Tornion kappalaisen alaisuuteen. Utsjoesta tuli itsenäinen seurakunta vuonna 1747, ja samalla siihen liitettiin aiemmin Kemin Lapin seurakuntaan kuulunut Inari, joka puolestaan itsenäistyi vuonna 1881.

Utsjoki liitettiin lopullisesti Suomeen vuonna 1751 solmitun Strömstadin rauhan nojalla, ja Suomen nykyinen pohjoisraja Norjaa vastaan vahvistettiin vuosina 1764–1766 suoritetussa rajankäynnissä. Vuonna 1826 jaettiin viimeiset yhteisalueet Varanginvuonon, Inarin ja Utsjoen välillä Ruotsi-Norjan ja Venäjän kesken. Valtakunnanrajan sulkeutuminen vuonna 1852 lopetti vuosisatoja kestäneen porojen laiduntamisen rajan molemmin puolin.

Kunnallinen ja seurakunnallinen hallinto Utsjoella erotettiin kirkonkokouksen päätöksellä vuoden 1877 alussa. Päätös Utsjoen ensimmäisen kansakoulun perustamisesta tehtiin vuonna 1878, mutta toimintansa koulu aloitti vasta 1885.

Lapin sodan aikana viimeiset saksalaiset sotilaat poistuivat pohjoisimmasta Suomesta Karigasniemeltä 18. marraskuuta 1944.

Maantiede
---------

### Luonto

Utsjoen kasvillisuus on arktisen tundran ja pohjoisten havumetsien vaihettumisaluetta, hemiarktista kasvillisuusvyöhykettä. Tuntureilla kasvillisuus on paljakkaa. Tällä alueella on laajoja tunturikoivikoita. Utsjoella talvi on pitkä, pimeä ja kylmä. Lyhyen kesän aikana Utsjoella on noin kaksi kuukautta kestävä yötön yö. Kesät ovat muuhun Suomeen nähden viileitä: helteitä ei ole joka vuosi. Utsjoella sijaitsevassa Kevon luonnonpuistossa sijaitsee Ilmatieteen laitoksen sääasema. Luonnonpuistossa on kuuluisa Kevon syvä kanjoni. Kanjonin vartta pitkin kulkee runsaan 50 kilometrin mittainen retkeilypolku. Luonnonpuistossa liikkuminen on sallittu vain merkittyjä reittejä pitkin. Myös Nuorgam–Sevettijärvi-retkeilyreitti on suosittu, mutta verrattain vaativa taival. Kunnassa sijaitsee Suomen laajin erämaa-alue Kaldoaivi. Utsjoen alueen luonnonmarjoja ovat muiden muassa puolukka, hilla eli suomuurain, variksenmarja ja mustikka.

Utsjoella sijaitsee noin 1 800 vähintään hehtaarin laajuista järveä. Pinta-alaltaan suurimmat ovat Pulmankijärvi, Vetsijärvi ja Vuogojavri. Utsjoen järviä ei ole syvyysluodattu.

### Ilmasto

Utsjoki on Suomen pohjoisin kunta. Lapin tutkimuslaitos Kevo on Suomen kuivin ja pilvisin paikka: auringonpaistetunteja on keskimäärin 1 279 tuntia ja sadetta 433 millimetriä vuodessa. Nyt jo lopetetulla Utsjoen Outakosken sadeasemalla vuosisademäärän keskiarvo jäi vieläkin alemmas, 369,8 millimetriin vuodessa.

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| **Kevon ilmastotilastoa**

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | tammi | helmi | maalis | huhti | touko | kesä | heinä | elo | syys | loka | marras | joulu |  |  |
| Vrk:n ka. ylin lämpötila (°C) | −9,2 | −8,1 | −3,2 | 2,4 | 7,9 | 14,7 | 18,3 | 15,4 | 9,6 | 2,3 | −4,4 | −7,5 | **ka.** | **3,2** |
| Vrk:n ka. alin lämpötila (°C) | −19,1 | −18 | −13,8 | −7,7 | −0,5 | 5,1 | 8,5 | 6,5 | 2,3 | −3,4 | −12,5 | −17,3 | **ka.** | **−5,8** |
| Vrk:n keskilämpötila (°C) | −14 | −12,8 | −8,2 | −2,5 | 3,7 | 9,6 | 13,1 | 10,7 | 5,7 | −0,5 | −8,3 | −12,3 | **ka.** | **−1,3** |
|  |
| Sademäärä (mm) | 27 | 24 | 21 | 25 | 27 | 50 | 72 | 57 | 38 | 39 | 28 | 25 | **Σ** | **433** |
|  |
| Auringonpaistetunnit (h/d) | 0 | 2 | 4 | 6 | 6 | 7 | 7 | 4 | 3 | 2 | 0 | 0 | **ka.** | **3,4** |
|  |
| Sadepäivät (d) | 23 | 21 | 19 | 16 | 17 | 17 | 17 | 18 | 18 | 21 | 22 | 22 | **Σ** | **231** |

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lämpötila | 

−9,2|  |
| --- |
| −19,1 |

 | 

−8,1|  |
| --- |
| −18 |

 | 

−3,2|  |
| --- |
| −13,8 |

 | 

2,4|  |
| --- |
| −7,7 |

 | 

7,9|  |
| --- |
| −0,5 |

 | 

14,7|  |
| --- |
| 5,1 |

 | 

18,3|  |
| --- |
| 8,5 |

 | 

15,4|  |
| --- |
| 6,5 |

 | 

9,6|  |
| --- |
| 2,3 |

 | 

2,3|  |
| --- |
| −3,4 |

 | 

−4,4|  |
| --- |
| −12,5 |

 | 

−7,5|  |
| --- |
| −17,3 |

 |

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sadanta | 27  | 24  | 21  | 25  | 27  | 50  | 72  | 57  | 38  | 39  | 28  | 25  |

**Lähde:** Kevon sääaseman tietoja 1962 alkaen (1962–2008) Tilastoja Suomen ilmastosta 1981–2010 |

Utsjoki Outakoski, sademäärän keskiarvo 1981–2009| kuukausi | tammi | helmi | maalis | huhti | touko | kesä | heinä | elo | syys | loka | marras | joulu | vuosi ka. |
| sademäärä | 21,9 | 19,7 | 16,4 | 18,8 | 17,0 | 38,0 | 61,0 | 53,6 | 34,6 | 37,6 | 28,9 | 22,3 | 369,8 |

### Kylät ja muut asutuskeskittymät

Kunnan asutus on keskittynyt pääasiassa Suomen ja Norjan välisen rajajoen Tenon varrelle. Utsjoen kunnassa on seuraavat kylät (pohjoissaamenkieliset nimet suluissa):

* Karigasniemi (*Gáregasnjárga*) / Outakoski (*Vuovdaguoika*)
* Nuorgam (*Njuorggán*)
* Utsjoen kirkonkylä

Virallisten kylien lisäksi muita asutuskeskittymiä Utsjoella ovat Dalvadas, Kaamasmukka (*Gámasmohkki*), Niemelä, Nuvvus (*Nuvvos*) ja Rovisuvanto (*Roavesavu*).

### Taajamat

Vuoden 2017 lopussa Utsjoella oli 1 242 asukasta, joista 317 asui taajamassa, 898 haja-asutusalueilla ja 27:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Utsjoen taajama-aste on 26,1 %. Utsjoella on Suomen matalin taajama-aste niistä kunnista, joissa on taajamaväestöä. Kunnassa on vain yksi taajama, Utsjoen kirkonkylä.

Talous
------

Utsjoen tärkeimmät elinkeinot ovat rajakauppa (vähittäiskauppa), poro- ja luontaistalous ja matkailu (Tenojoen lohenkalastus).

Norjalaiset ovat merkittävä asiakaskunta alueen yrityksille. Suomalaisen lihan ja lihatuotteiden kauppa Norjaan käy vilkkaasti; lisäksi norjalaiset asioivat paljon vuonna 2001 Nuorgamiin ja vuonna 2014 Karigasniemelle avatuissa Alkon myymälöissä.

Utsjoella on monta lomakylää, kuten Tenon lohituvat ja Lomakylä Valle. Suurin osa niistä on perheyrityksiä.*lähde?*

Entisaikaan monelle utsjokiselle talviaikainen riekon ansapyynti oli lähestulkoon ammatti, mutta nykyään riekkoa pyytävät lähinnä ulkopaikkakuntalaiset.

Utsjoella naisten mediaanipalkka oli vuoden 2017 verotuksessa 2,18-kertainen miesten mediaanipalkkaan verrattuna. Ero naisten hyväksi oli suurempi kuin missään muussa suomalaiskunnassa. Naiset ansaitsevat miehiä enemmän 38 muussakin kunnassa, joista useimmat ovat Pohjois-Suomessa, syinä etenkin miesvaltainen porotalous ja naisten suuri osuus korkeaa koulutusta vaativissa ammateissa.

### Matkailu

Utsjoen alueen matkailu on historiallisesti pohjautunut Tenojoen lohenkalastukseen perustuvaan vetovoimaan. Matkailukausi on ollut lyhyt rajoittuen lohestuskauteen kesäkuusta elokuuhun. Vuonna 2017 Suomen ja Norjan välillä solmittiin tiukentunut sopimus kalastuksesta Tenojoella, mikä johti kalastusturismin määrän romahtamiseen: kalastussäännön muutoksen oli tarkoitus pienentää Tenojoen kalastusmatkailupainetta kolmanneksella, mutta matkailu vähentyi noin 50 prosenttia. Kalastussäännöksen muutoksen myötä Utsjoella on pyritty kehittämään enenevissä määrin muita matkailun muotoja sekä matkailun ympärivuotisuutta, minkä myötä esimerkiksi revontulimatkailusta on tullut merkittävä tulontuoja joillekin utsjokisille matkailuyrityksille.

Utsjoella on aloitettu Vastuullinen matkailu Utsjoella -hanke keväällä 2020.

Niin Kaldoaivin kuin Paistunturin erämaassa on useita merkittyjä retkeilyreittejä.

Kulttuurihistoriallisia päiväretkikohteita ovat esimerkiksi Utsjoen kirkkotuvat ja Välimaan saamelaistila.

Väestö
------

Vuonna 2018 Utsjoella asui 1 232 henkeä. Suomenkielisiä oli 655 (53,2 %), saamenkielisiä 530 (43,0 %), ruotsinkielisiä ei ollut lainkaan ja vieraskielisiä oli yhteensä 45 (3,7 %). Vastaavasti vuonna 2011 Utsjoella asukkaita oli 1 294 henkeä, joista suomea puhui äidinkielenään 648 henkilöä ja saamea 614 henkilöä. Tällöin ruotsinkielisiä oli neljä ja muiden kuin aiemmin mainittujen kielten puhujia oli 28.

### Väestönkehitys

Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2013 tilanteen mukainen.


| Utsjoen väestönkehitys 1980–2020 |
| --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1980 |    | 1 479 |
| 1985 |    | 1 548 |
| 1990 |    | 1 514 |
| 1995 |    | 1 568 |
| 2000 |    | 1 394 |
| 2005 |    | 1 363 |
| 2010 |    | 1 297 |
| 2015 |    | 1 250 |
| 2020 |    | 1 211 |
| Lähde: Tilastokeskus. |

Seurakunnat
-----------

### Luterilaisuus

Utsjoella on Suomen evankelis-luterilaisen kirkon Utsjoen seurakunta, jolla on toimintaa kaikissa kunnan kylissä. Seurakunta on kaksikielinen eli seurakunnassa käytetään sekä suomen että pohjoissaamen kieltä. Utsjoen seurakunta on ainoa saamelaisenemmistöinen seurakunta Suomessa. Seurakunta kuuluu Oulun hiippakuntaan ja muodostaa yhdessä Inarin seurakunnan kanssa Pohjois-Lapin seurakuntayhtymän.

Eteläisemmälle Lapille tyypilinen lestadiolaisuus ei ole juurikaan saanut kannatusta Suomen pohjoisosiin lukeutuvassa Utsjoella. Lestadiolaisuus ei juurikaan saanut kannatusta myöskään saamelaisväestön keskuudessa. Utsjoen alueen väestöä voidaan pitää ns. kirkkokristillisenä.

Vuonna 2017 aloitti Suomen evankelisluterilainen lähetyshiippakunta toimintansa Utsjoella. Sen jumalanpalveluksiin osallistunut joukko järjestäytyi joulukuussa 2018 Lähetyshiippakunnan jäsenseurakunnaksi nimellä Joosefin luterilainen seurakunta.

### Muut seurakunnat

Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Utsjoen alueella toimii Pohjois-Suomen ortodoksiseen seurakuntaan kuuluva Lapin ortodoksinen kappeliseurakunta.

Koulutus
--------

Varhaiskasvatusta tarjotaan Utsjoella kolmessa päiväkodissa: Utsjokisuun päiväkodissa kirkonkylällä sekä Karigasniemen ja Nuorgamin päiväkodeissa. Kunnassa on niin ikään kolme saamen kielen kielipesää.

Nuorgamin koulussa annetaan perusopetusta luokilla 1.–6. sekä esiopetusta. Karigasniemen ja Utsjokisuun kouluissa annetaan opetusta luokilla 1.–9. sekä esiopetusta. Kaikissa kouluissa opetusta annetaan sekä suomen että pohjoissaamen kielillä.. Vuonna 2019 kunta päätti uusia kaikki kolme koulurakennusta sisäilmaongelmien takia.

Utsjoella toimii EU:n pohjoisin lukio, Utsjoen saamelaislukio. Lukiossa voi opiskella saamea yhtenä oppiaineena, minkä lisäksi joillakin kursseilla opetuskieli on saame. Koulussa on oppilaille asuntola.

Utsjoella on kansalaisopisto. Toiminta on pienimuotoista: lukuvuonna 2019–2020 tarjolla on kahdeksan kurssia. Saamelaisalueen koulutuskeskus järjestää Utsjoella lyhytkursseja. Utsjoen kunta on myös ollut mukana Saamelainen musiikkiakatemia (*Sámi musihkkaakademiija*) -koulutushankkeessa vuosina 2018–2020.

Kulttuuri
---------

Utsjoella voi lainata kirjoja ja muuta aineistoa Pedar Jalvi -kirjastosta tai kirjastoautosta. Kirjastopalvelut ovat osa Lapin kirjastoa. Aiemmin utsjokisia palvellut kirjastoauto oli yhteinen Norjan Kaarasjoen ja Porsangin kuntien kanssa, mutta näiden luovuttua rahoituksesta Utsjoen kunta alkoi tehdä yhteistyötä Tanan ja Uuniemen kirjastoauton kanssa.

Utsjoella toimii myös EU:n pohjoisin elokuvateatteri, 30-paikkainen Davvenásti. Elokuvateatterissa on huomioitu Saamen kulttuuri ja elokuvien trailereiden sijasta näytetään saamelaisia lyhytelokuvia.

Utsjoella on uimahalli, kolme liikuntasalia, kolme jääkiekkokaukaloa sekä valaistuja kuntoreittejä. Nisulammella on myös 18-väyläinen frisbeegolfrata. Nisulammen uimapaikan saunan yhteydessä pääsee talvisin uimaan avannossa.

Terveys
-------

Utsjoen kirkonkylällä, Karigasniemellä ja Nuorgamissa on omat terveystalonsa, jotka tarjoavat muun muassa neuvolapalveluita, hammashoitoa, kotiterveydenhoitoa ja kouluterveydenhoitoa.

Liikenne
--------

Utsjoelle saatiin kunnollinen tieyhteys vasta vuonna 1958. Sitä ennen Karigasniemen ja Utsjoen välinen liikenne hoidettiin lähinnä veneillä Tenojokea pitkin, ja tällä välillä sijaitsi myös kulkua hankaloittava koski, Yläköngäs. Talvisaikaan jokea pitkin ajettiin jopa autolla, mistä kerrotaan Raimo O. Kojon kirjassa *Teno, Saamen ja lohen virta* (WSOY 1984). Karigasniemeltä Utsjoelle Tenon rantaa kulkeva nykyinen tie valmistui aluksi polkutienä 1970-luvulla. Nykyisessä muodossaan se vihittiin käyttöön vuonna 1983.

Nykyisin Utsjoki on valtatien 4:n pohjoinen päätepiste. Eurooppatie E75 jatkuu vuonna 1993 valmistunutta Saamen siltaa pitkin edelleen Norjaan ja yhtyy siellä Norjaa halkovaan E6-tiehen.

Tunnettuja utsjokisia
---------------------

* Anni Ahlakorpi (s. 1986), kunnanvaltuutettu, Vasemmistonuorten entinen puheenjohtaja
* Ante Aikio (s. 1977), kielitieteilijä, Sámi allaskuvlan professori
* Samuli Aikio (s. 1937), kielitieteilijä, professori emeritus
* Inger-Mari Aikio-Arianaick (s. 1961), runoilija
* Eino Guttorm (1941–2005), kirjailija ja kirvesmies
* Kari-Pekka Kyrö (s. 1963), urheiluvalmentaja
* Hildá Länsman (s. 1993), muusikko
* Aslak Laiti (1837–1895), viranhaltija
* Kirsti Paltto (s. 1947), kirjailija
* Ulla Pirttijärvi-Länsman (s. 1971), muusikko
* Samuli Porsanger (1925–2010), Raision kaupunginjohtaja
* Áilu Valle, rap-artisti
* Jovnna-Ánde Vest (s. 1948), kirjailija ja kääntäjä
* Kerttu Vuolab (s. 1951), kirjailija, kääntäjä ja kuvataiteilija

Kuvia
-----

* Tenojoki.Tenojoki.
* Suunnistustaulu Utsjoen keskustassa seututie 970:n ja valtatie 4:n risteyksessä.Suunnistustaulu Utsjoen keskustassa seututie 970:n ja valtatie 4:n risteyksessä.
* Kevojoen kanjoni.Kevojoen kanjoni.
* Saamen silta ja Utsjoen taajaman rakennuksia nähtynä Norjan puolelta.Saamen silta ja Utsjoen taajaman rakennuksia nähtynä Norjan puolelta.
* Saamen silta yhdistää Utsjoen ja Tenon kunnat.Saamen silta yhdistää Utsjoen ja Tenon kunnat.
* Utsjoen keskustaUtsjoen keskusta
* Utsjoen kirkko ja kirkkotuvatUtsjoen kirkko ja kirkkotuvat
* Tenojoki ja näkymä Norjaan Tenontieltä.Tenojoki ja näkymä Norjaan Tenontieltä.

Katso myös
----------

* Luettelo Utsjoen julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

Lähteet
-------

1. 1 2  Pinta-alat kunnittain (Excel) 1.1.2022  1.1.2022. Maanmittauslaitos. Viitattu 29.1.2022.
2. 1 2  Väkiluku kasvoi eniten Uudellamaalla vuonna 2023  31.12.2023. Tilastokeskus. Viitattu 26.1.2024.
3. ↑  Väestö iän (1-v.) ja sukupuolen mukaan alueittain, 1972–2020  31.12.2020. Tilastokeskus. Viitattu 13.5.2021.
4. ↑  Väestörakenne  26.5.2022. Tilastokeskus. Viitattu 12.9.2023.
5. ↑  Kuntien ja seurakuntien tuloveroprosentit vuonna 2024  22.11.2023. Verohallinto. Viitattu 23.1.2024.
6. ↑  Kuntavaalit 2021, Utsjoki Oikeusministeriö. Viitattu 8.12.2021.
7. ↑  "Saapi tänne tulla"
8. ↑  Tiedätkö, missä on Suomen pimein kunta? (Arkistoitu – Internet Archive)
9. ↑  Utsjokilaakson saamelaisasutus
10. 1 2 3 4 5 6  Hannu Tarmio, Marketta Heinonen ja Kalevi Korpela (toim.): *Suomenmaa 7: maantieteellis-yhteiskunnallinen tieto- ja hakuteos*, s. 332–335. Porvoo-Helsinki: WSOY, 1978. ISBN 951-0-06467-X.
11. ↑  Tarja Länsman: Kaldoaivin erämaa-alueen asutus- ja elinkeinohistoriaa *Julkaisut.metsa.fi*.  2000. Metsähallitus. Viitattu 20.11.2021.
12. ↑  Ensio Siilasvuo (toim.): *Jatkosota-kronikka*, s. 190. Jyväskylä: Gummerus, 1991. ISBN 951-20-3661-4.
13. ↑
14. ↑  Utsjoki. Järviwiki. Viitattu 15.2.2022.
15. ↑  Säähavaintoarkisto – Taulukkotilastot - FMI Avoin data *suja.kapsi.fi*. Viitattu 10.2.2019.
16. ↑  Tietoa Utsjoesta *Utsjoen kunta*. Viitattu 3.5.2020.
17. ↑  Taajama-aste alueittain 31.12.2017  28.9.2017. Tilastokeskus.  Arkistoitu 16.7.2019. Viitattu 8.12.2018.
18. ↑  Taajama- ja haja-asutusalueväestö iän ja sukupuolen mukaan kunnittain 31.12.2017  28.9.2017. Tilastokeskus.  Arkistoitu 14.7.2019. Viitattu 8.12.2018.
19. ↑  Vihavainen, Suvi ym.: Tässä Suomen kunnassa naisen euro on 218 senttiä – Katso, millaiset tuloerot kotikuntasi miehillä ja naisilla on *Helsingin Sanomat*.  14.5.2019. Viitattu 14.5.2019.  (Tilaajille.)
20. ↑  Linnea Rasmus: *UTSJOEN KUNNAN MATKAILUIMAGON*
KEHITTÄMINEN YRITTÄJIEN NÄKÖKULMASTA*. Rovaniemen Ammattikorkeakoulu, 2011.*
21. ↑  SUOMEN JA NORJAN VÄLINEN SOPIMUS KALASTUKSESTA TENOJOEN VESISTÖSSÄ *finlex.fi*.
22. ↑  Tenon kalastusmatkailu merkittävä tulonlähde Utsjoella *Luonnonvarakeskus*.  Arkistoitu 5.12.2020. Viitattu 1.12.2020.
23. ↑  Utsjoen matkailun maankäyttösuunnitelma -hanke *Utsjoki*.  10.6.2019. Viitattu 1.12.2020.
24. ↑  Vastuullinen matkailu Utsjoella -hanke *Utsjoki*.  15.5.2020. Viitattu 1.12.2020.
25. ↑  Paistunturin erämaa-alue *Luontoon.fi*. Viitattu 1.12.2020.
26. ↑  Välimaan torppa, Utsjoki *museovirastorestauroi.nba.fi*. Viitattu 1.12.2020.
27. ↑  Väestö 31.12. muuttujina Alue, Kieli, Sukupuoli, Vuosi ja Tiedot *Tilastokeskuksen PX-Web tietokannat*. Tilastokeskus. Viitattu 13.7.2019. [vanhentunut linkki]
28. ↑  Väestö iän (1-v.), sukupuolen, siviilisäädyn ja kielen mukaan alueittain 1990 - 2016  29.3.2017. Tilastokeskus.  Arkistoitu 28.12.2017. Viitattu 28.12.2017.
29. ↑  Väestö kielen mukaan sekä ulkomaan kansalaisten määrä ja maa-pinta-ala alueittain 1980 - 2016  29.3.2017. Tilastokeskus.  Arkistoitu 17.6.2018. Viitattu 28.12.2017.
30. ↑  Yhteystiedot – Suomen evankelis-luterilainen kirkko evl.fi.  Arkistoitu 23.8.2018. Viitattu 23.8.2018.
31. ↑  Utsjoen seurakunta *utsjoenseurakunta.fi*. Viitattu 9.1.2019.
32. ↑  Ohcejoga searvegoddi – Utsjoen seurakunta Utsjoen seurakunta.  Arkistoitu 11.8.2011. Viitattu 24.6.2011.
33. ↑  Huotari, Voitto: *Kirkkomme herätysliikkeet tänään*, s. 149. Pieksämäki: Kirjapaja, 1981. ISBN 951-621-297-2.
34. ↑  Utsjoki Suomen evankelisluterilainen lähetyshiippakunta. Viitattu 25.9.2019.
35. ↑  Utsjoelle Joosefin luterilainen seurakunta Suomen evankelisluterilainen lähetyshiippakunta. Viitattu 25.9.2019.
36. ↑  Mihin seurakuntaan kuulun? Suomen ortodoksinen kirkko. Viitattu 30.3.2024.
37. ↑  Varhaiskasvatus *Utsjoen kunta*. Viitattu 3.5.2020.
38. ↑  Nuorgamin koulu *Utsjoen kunta*. Viitattu 2.5.2020.
39. ↑  Karigasniemen koulun työsuunnitelma *Utsjoen kunta*.  2018.  Arkistoitu 27.10.2019. Viitattu 23.9.2019.
40. ↑  Utsjokisuun koulun työsuunnitelma *Utsjoen kunta*.  2018.  Arkistoitu 27.10.2019. Viitattu 23.9.2019.
41. ↑  Utsjoen kunta rakennuttaa kolme uutta koulua – karigasniemeläiset joutuivat pettymään aikatauluun *Yle*.  15.1.2019. Viitattu 23.9.2019.
42. ↑  Utsjoen saamelaislukio *Utsjoen kunta*. Viitattu 2.5.2020.
43. ↑  Kansalaisopisto *Utsjoen kunta*. Viitattu 2.5.2020.
44. ↑   Viitattu 3.5.2020.
45. ↑  Saamelainen musiikkiakatemia -hanke *Saamelainen musiikkiakatemia*.  Arkistoitu 30.10.2020. Viitattu 6.12.2020.
46. ↑  Lapin kirjaston käyttösäännöt *Utsjoen kunta*.  Arkistoitu 27.10.2019. Viitattu 23.9.2019.
47. ↑  Suomen pohjoisin kirjastoauto loppuu Norjan kuntien rahapulaan – liikkuva kirjasto on palvellut kahta maata vuosikymmeniä *Yle*.  3.9.2019. Viitattu 23.9.2019.
48. ↑  Kirjastoauto *Utsjoen kunta*. Viitattu 3.5.2020.
49. ↑  EU:n pohjoisin elokuvateatteri *explore utsjoki*.  Arkistoitu 23.9.2019. Viitattu 23.9.2019.
50. ↑  Liikuntaatarjonta *Utsjoen kunta*.  Arkistoitu 27.10.2019. Viitattu 23.9.2019.
51. ↑  Terveydenhoito ja kotisairaanhoito *utsjoen kunta*. Viitattu 23.9.2019.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Utsjoki** Wikimedia Commonsissa

* Utsjoen kunnan kotisivut
* Tilastokeskus – Utsjoen avainluvut
* Utsjoki kuin ulkomaata, Seura, 14.12.1938, nro 50, s. 10, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Lapin maakunnan kunnat |
| --- |
|  |
| Nykyiset kunnat | 
* Enontekiö
* Inari
* Kemi
* Kemijärvi
* Keminmaa
* Kittilä
* Kolari
* Muonio
* Pelkosenniemi
* Pello
* Posio
* Ranua
* Rovaniemi
* Salla
* Savukoski
* Simo
* Sodankylä
* Tervola
* Tornio
* Utsjoki
* Ylitornio

 |
|  |
| Entiset kunnat | 
* Alatornio
* Karunki
* Kemijärven maalaiskunta
* Rovaniemen maalaiskunta
* (Kemin maalaiskunta)

 |

 |

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Saksa
* Israel
* Suomi (KANTO)
* Yhdysvallat
* Tšekki

 |
|  |
| Maantieteelliset | 
* MusicBrainz area

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Yle
* Uppslagsverket Finland

 |

 |