**Sosiologia** 

**Teoria** 

Diskurssianalyysi · Positivismi  
Konfliktiteoria · Kriittinen teoria  
Rakenteellinen funktionalismi  
Sosiaalinen konstruktionismi

**Keskeisiä teoreetikkoja** 

Émile Durkheim  
Karl Marx · Max Weber



**Sosiologian alueita** 

Julkinen sosiologia  

Laki · Kasvatus  
Poikkeavuus · Rikollisuus  
Sosiaalinen verkosto  
Stratifikaatio · Talous · Tiede  
Tieto · Uskonto  
Väestö · Yhteiskuntaluokka  
Ympäristö · Armeija  
Kaupunki

**Keskeisiä käsitteitä** 

Habitus · Identiteetti · Normi  
Jälkimoderni · Myöhäismoderni  
Notkea moderni  
Sosiaalinen pääoma · Valta

**Syrjäytyminen** tai **sosiaalinen syrjäyttäminen** (ekskluusio, marginalisointi, marginalisaatio) viittaavat prosessiin, joka tuottaa koulutukseen, työmarkkina-asemaan, elintasoon, terveyteen, sosiaalisiin suhteisiin ja elinympäristöön liittyvää yhteiskunnallista huono-osaisuutta. Toisaalta kaikkea edellä mainittua kuvataan myös syrjäytymisen syiksi.

Ruotsin sosialidemokraattinen pääministeri Per Albin Hansson käytti sosiaalisen syrjäyttämisen käsitettä jo vuonna 1928 pitämässään kuuluisaksi muodostuneessa kansankoti-puheessaan:

*"Hyvässä kodissa ei ole etuoikeutettuja eikä syrjäytettyjä perheenjäseniä, ei lellikkejä eikä kaltoinkohdeltujakaan. Siellä kukaan ei katso toiseen ylhäältä alaspäin, siellä kukaan ei yritä tavoitella itselleen etua toisten kustannuksella, vahva ei polje jalkoihinsa eikä ryöstä heikkoa. Hyvässä kodissa vallitsevat tasa-arvoisuus, toisista huolehtiminen, yhteistyö, avuliaisuus."*
Sosiaalisen ekskluusion eli marginalisaation käsite levisi muiden maiden yleiseen keskusteluun 1960-luvulta alkaen, mutta yleistyi Suomessa vasta 1980-luvulla.

Määritelmiä
-----------

*Sosiaalisella syrjäyttämisellä eli ekskluusiolla* tarkoitetaan yksilöiden tai ihmisryhmien sosiaalis-taloudellista ulossulkemista tai marginalisointia eli reunalle työntämistä, minkä seurauksena he eivät kykene osallistumaan täysipainoisesti yhteiskunnan kulloinkin tavanomaisina pidettyihin toimintoihin. WHO:n mukaan sosiaalinen syrjäyttäminen johtuu yhteiskunnan epätasaisista taloudellisista, poliittisista, sosiaalisista ja kulttuurisista voimasuhteista, jotka johtavat resurssien ja oikeuksien epätasaiseen jakautumiseen.

*Syrjäytymiselle* ei ole vakiintunutta määritelmää suomenkielisessä sosiaalitutkimuksessa, mutta sitä käytetään usein kuvaamaan yksilön, kotitalouden tai jonkin ihmisryhmän joutumista taloudellisesti ja sosiaalisesti ongelmallisiin olosuhteisiin, joista on huonot mahdollisuudet vapautua. Sosiaalisesti ongelmallisilla olosuhteilla voidaan viitata esimerkiksi yhteiskunnan tai sen yksittäisten jäsenten taholta tulevan arvostuksen puutteeseen eli niin sanottuun sosiaaliseen leimautumiseen. Myös palkkatyön kuormittavuus saattaa syrjäyttää ihmisen sosiaalisesti sen vuoksi, ettei hän jaksa harrastaa sosiaalista kanssakäymistä vapaa-aikanaan.

Syitä
-----

Syrjäytymistä voivat aiheuttaa esimerkiksi opiskelumahdollisuuksien puute, pitkäaikaistyöttömyys, pätkätöiden välillä toistuvat työttömyysjaksot, palkkakuopat, perusturvan liian pieni taso, yhteiskunnan tukiverkon reikäisyys, vammaisuus, terveysongelmat, huono terveydenhuolto, päihteiden käyttö ja asunnottomuus. Ikääntyvien, ulkomaalaistaustaisten, työttömien ja vammaisten työnhakijoiden syrjintä työhönottotilanteessa aiheuttaa sen, että näiden väestöryhmien joukossa esiintyy tavallista enemmän syrjäytymistä. Erityisen herkkiä syrjäytymiselle ihmiset ovat elämän muutosvaiheissa, esimerkiksi koulun, työsuhteen tai parisuhteen päättyessä.

Vanhukset ovat Suomessa erityisessä syrjäytymisvaarassa, sillä läheskään kaikilla vanhuksilla ei ole esimerkiksi mahdollisuutta hankkia tarvitsemaansa hoitoa tai saada sitä vastikkeetta. Alimitoitetut sosiaalipalvelut ovat johtaneet siihen, että kodista on tullut monelle vanhukselle vankila, jossa ei pärjää enää yksin, mutta jossa pitää silti viettää koko valveillaoloaika pääsemättä käymään edes ulkona.. Iäkkäillä naisilla on suurin riski ajautua pitkittyneeseen köyhyyteen. Miehillä on puolestaan naisia suurempi riski ajautua päihteiden ongelmakäyttäjäksi tai joutua asunnottomaksi.

Myös lasten hankkiminen ja sitä seuraava avioero lisäävät syrjäytymisriskiä, koska yksinhuoltajaperheiden köyhyys on huomattavasti yleisempää kuin kahden huoltajan perheillä. Avioero lisää myös riskiä joutua asunnottomaksi.

Seurauksia
----------

Syrjäytyneillä on usein muita ihmisryhmiä huonommat mahdollisuudet hankkia lääkkeitä ja laadukkaita terveydenhoitopalveluja tai syödä terveellisesti. Syrjäytyneiden keskimääräinen elinajanodote onkin pienempi kuin muulla väestöllä. 

Syrjäytynyt ihminen saattaa menettää luottamuksen yhteiskuntaan ja sen edustajiin. Taloudellisesti syrjäytyneillä onkin muuta väestöä huomattavasti heikompi usko demokraattisen päätöksentekojärjestelmän toimivuuteen. Syrjäytyminen saattaa aiheuttaa yksilölle myös toivottomuutta, katkeruutta, motivaation laskua, itsetunnon heikkenemistä tai muunlaista henkistä pahoinvointia. Myös halu vastuun kantamiseen ja itsestään huolehtimiseen voi heiketä. Liverpoolin yliopistossa tehdyssä tutkimuksessa havaittiin, että taloudellinen syrjäytyminen lisää riskiä sairastua mielenterveyden häiriöihin lapsilla 40 prosenttia ja äideillä 44 prosenttia.

Syrjäytyminen saattaa johtaa etenkin miehillä vaikeuksiin löytää kumppania taikka muunlaisiin ihmissuhdeongelmiin. Syrjäytyminen saattaa johtaa myös päihdeongelmiin tai pahentaa entisiä. Myös rikollisuus on keskimääräistä yleisempää syrjäytyneiden keskuudessa.

Sisäasiainministeriön vuonna 2010 asettama alueellisen turvallisuusyhteistyön työryhmä arvioi syrjäytymisen olevan yksi Suomen turvallisuuden keskeisiä riskitekijöitä.

Pekka Tiainen ja Kari Hietala ovat esittäneet vuonna 1994 artikkelisarjassaan, että joidenkin sosiaalisesta syrjäytymisestä on etua muille. Heidän mukaansa muutaman kymmenen tuhannen henkilön poistuminen työmarkkinoilta parantaa 1990-luvun alun laman työmarkkinatasapainoa eli auttaa laman työpoliittisessa ongelmassa.*lähde tarkemmin?*

Historiaa
---------

Pitkäaikaistyöttömien määrä 20-kertaistui vuosina 1990-2007. Alle 30-vuotiaita ihmisiä, jotka olivat sekä ilman toisen asteen tutkintoa että myös ilman työ- tai opiskelupaikkaa, oli vuonna 2012 kuitenkin lähes puolet vähemmän kuin 1990-luvun alussa.

Katso myös
----------

* Syrjintä
* Voimaantuminen
* Euroopan köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan teemavuosi 2010
* Irtolaisuus
* Joutilaisuus
* Kulkuri
* Köyhyys
* Stigma (häpeäleima)
* Sosiaalinen vieraantuminen
* Hikikomori
* NEET

Lähteet
-------

1. 1 2  5. Pienituloisuuden, köyhyyden ja syrjäytymisen mittareista *Tilastokeskuksen sivusto*.  26.1.2011.
2. ↑  19280118 – Per Albin Hansson: Folkhemstalet – Svenska tal *svenskatal.se*.  Arkistoitu 12.11.2020. Viitattu 19.1.2022. (ruotsiksi)
3. ↑  Berggren, Henrik: Edessä ihana tulevaisuus – Olof Palme ja kansankoti. Otava, 2010.
4. ↑  Helne, Tuula (1994) Erän muodin tarina – 1980-luvun suomalaisesta syrjäytymiskeskustelusta. Sivu 39. Teoksessa Matti Heikkilä & Kari Vähätalo (toim.). Huono-osaisuus ja hyvinvointivaltion muutos. Gaudeamus, sivut 32–50.
5. ↑  Kallio, Reino, Häiriköintiä ja henkirikoksia. Eteläpohjalaisnuoret paikallisen kurinpidon kohteena sääty-yhteiskunnan aikana. Helsinki 2009, s. 167–179.
6. ↑  Understanding and Tackling Social Exclusion. Final Report to the WHO Commission on Social Determinants of Health. Social Exclusion Knowledge Network Final Report February 2008.
7. ↑   s. 2–16.
8. ↑  Professorin mukaan Suomi rikkoo vanhustenhoidossa perustuslakia, eikä hoitajamitoitus korjaa tilannetta.
9. ↑  Analyysi: Koti on jo nyt monelle vanhukselle vankila – hallituksen suunnitelma uhkaa kutistaa kotihoitoa entisestään.
10. ↑  Työttömyys, takuueläke ja yksinäisyys – Köyhyys koskettaa miehiä ja naisia eri tavoilla.  (Arkistoitu – Internet Archive)
11. ↑  Pinttynyt köyhyys: Huonoimmassa asemassa ovat yksinhuoltajien perheet – "Tämä on väärin".
12. ↑  Mikko Heikkilä: Taloudellisen syrjäytymisen vaikutus poliittiseen osallistumiseen. Tampereen yliopisto, Politiikan tutkimuksen laitos. Pro gradu 18.4.2007. Sivu 59
13. ↑  Antti Vanas. Köyhyys vaarantaa lapsen tulevaisuuden. Lapsen maailma 3.4.2017.
14. ↑  Nuorisobarometri 2006 Nuorisoasiain neuvottelukunta s. 18 (tietoanuorista.fi)
15. ↑  Ehdotus alueellisen sisäisen turvallisuuden yhteistyön toimintamalliksi. Alueellisen sisäisen turvallisuuden yhteistyön toimintamallin valmistelutyöryhmä. Sisäasiainministeriö 2011.
16. ↑  1994 Työpoliittinen aikakauskirja
17. ↑  Oiva Lönnberg: Työnvälitystilastoa on laadittu jo sata vuotta. Työministeriö
18. ↑  Työttömien määrä kasvoi elokuussa. Yle uutiset 25.9.2012.
19. ↑  Marko Hamilo: Ajatuksia presidentin työryhmästä Tiede.fi, 16.9.2012(Arkistoitu – Internet Archive)
20. ↑  Pekka Myrskylä, Hukassa - Keitä ovat syrjäytyneet nuoret?, Eva-analyysi 19, 1.2.2012, sivut 2, 6, kuvio 4.

Kirjallisuutta
--------------

* Laine, Terhi ym. (toim.): *Syrjäytymistä vastaan sosiaali- ja terveysalalla.* Helsinki : Tammi, 2010.
* Saari, Erkki: *Työttömien syrjäytymistä ehkäisevien hyvinvointi-interventioiden kontekstuaaliset edellytykset.* Rovaniemi : Lapin yliopistokustannus, 2009.

Aiheesta muualla
----------------

* Minne katosi 40 000 nuorta? – "Tavallinen elämä on pettymys". Uusi Suomi 8.4.2012.
* Jenni Mehtonen: Sisäministeriö: Syrjäytyminen on suurin turvallisuusriski. Ylen uutiset 15.8.2011