recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Elikónas  
ΕλικώναςElikónas-vuori.

|  |  |
| --- | --- |
| Sijainti | 
Boiotia, Keski-Kreikka, Kreikka |
| Vuoristo | 
PindosView and modify data on Wikidata  |
| Korkeus merenpinnasta | 
1 748 m |
| Prominenssi | 
1 290 m |

Kartta

|  |  |
| --- | --- |
| Koordinaatit | 
38° 21′ 08″ P, 22° 49′ 30″ IView and modify data on Wikidata  |

muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa WikidataaTietolaatikon dokumentaatioNäytä Wikidatasta tulevat arvot

**Elikónas** (kreik. Ελικώνας, kath.kreik. Ελικών, *Elikón*), antiikin **Helikon** (m.kreik. Ἑλικών, *Helikōn*), on vuori Boiotiassa Keski-Kreikassa. Sen korkeus on 1 748 metriä ja prominenssi 1 290 metriä.

Näkymä Elikónakselta Korintinlahdelle.
Elikónas sijaitsee noin kymmenen kilometriä pohjoiseen Korintinlahden rannasta. Vuoren korkeimman huipun nimi on Palaiovoúna (Παλαιοβούνα). Muut korkeimmat huiput ovat Tsíveri (Τσίβερι, 1 561 m), Megáli Loútsa (Μεγάλη Λούτσα, 1 549 m) ja Motsára (Μοτσάρα, 1 526 m).

Antiikin aikana Helikonia pidettiin kreikkalaisessa mytologiassa omistettuna muusille. Sen itäpuolella sijaitsi niin kutsuttu Muusien laakso, johon syntyi muusille omistettu pyhäkköalue. Ensimmäisenä Helikonvuoresta ja sen laaksosta lauloi runoilija Hesiodos teoksessaan *Jumalten synty*. Samalla Helikonista tuli myös runollisen inspiraation tunnus, kun Hesiodos kertoi saaneensa inspraationsa muusilta alueella. Kaksi muusien pyhää lähdettä, Aganippe ja Hippokrene, sijaitsivat vuorella. Varsinkin Hippokrenen veden uskottiin antavan runollista innoitusta.

Lähteet
-------

1. 1 2  Ελικώνας, το βουνό των Μουσών *Hiking Experience*. Viitattu 15.8.2016.
2. ↑  Elikonas *Peakery*.  Arkistoitu 22.8.2016. Viitattu 15.8.2016.
3. ↑  Map: Elikonas *Peakery*. Viitattu 15.8.2016.
4. ↑  Hesiodos: *Jumalten synty* (*Theogonia*) 1–8.
5. ↑  Helicon in Greek Mythology *Mythography*.  Arkistoitu 5.9.2016. Viitattu 15.8.2016.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Elikónas** Wikimedia Commonsissa
**Pylés** (kreik. Πυλές; transl. myös *Pilés*) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kárpathoksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Kárpathoksen kuntaan, Kárpathos-Kásoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Kylän väkiluku on 216 (vuonna 2011).

Pylésin kylä sijaitsee Kárpathoksen eteläisissä sisäosissa noin 17 kilometriä länsiluoteeseen saaren keskuksesta Kárpathoksen kaupungista eli Pigádiasta ja noin 3,5 kilometriä lounaaseen Óthoksesta. Se muodostaa oman kyläyhdyskuntansa (Τοπική Κοινότητα Πυλών, *Topikí Koinótita Pylón*). Pylés on syntynyt 1600-luvulla, kun asukkaita siirtyi rannikolta saaren sisäosiin merirosvojen vuoksi. Kylän pääelinkeino on maanviljely. Sen nähtävyyksiin lukeutuu pieni maatalousmuseo.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Απογραφή Πληθυσμού - Κατοικιών 2011. Väestönlaskennan tulokset (XLS)  2011. The Hellenic Statistical Authority (Kreikan tilastokeskus ELSTAT). Viitattu 1.9.2014. (kreikaksi)
2. ↑  Piles *Greeka*. Viitattu 4.9.2023.
3. ↑  Pyles *Greece Guide*. Viitattu 4.9.2023.
Filérimos  
ΦιλέρημοςFilérimos-kukkula.

|  |  |
| --- | --- |
| Sijainti | 
Ialysós, Ródos, Dodekanesia, Kreikka |
| Korkeus merenpinnasta | 
267 m |

Kartta

|  |  |
| --- | --- |
| Koordinaatit | 
36° 24′ 01″ P, 28° 08′ 35″ IView and modify data on Wikidata  |

muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa WikidataaTietolaatikon dokumentaatioNäytä Wikidatasta tulevat arvot

**Filérimos** (kreik. Φιλέρημος) on kukkula Ródoksen saarella Kreikassa. Sen korkeus on 267 metriä. Kukkula sijaitsee Ródoksen pohjoisosassa noin kahdeksan kilometriä lounaaseen Ródoksen kaupungista ja noin kaksi kilometriä etelään Ialysóksen kaupungista.

Filérimoksen luostari.
Antiikin Ialysoksen raunioita.
Filérimos-kukkula oli antiikin aikaisen Ialysoksen kaupungin akropolis eli linnavuori. Kukkulan ympäristö on ollut asuttu esihistorialliselta ajalta lähtien. Sen lähettyviltä on löydetty merkkejä asutuksesta minolaisella ja mykeneläisellä kaudella. Ialysoksen kaupunki kukoisti paikalla 400-luvulla eaa. Kukkulalla oli muun muassa Athene Poliaalle omistettu temppeli.

Nykyisin kukkulalla sijaitsee Neitsyt Marialle Elävöittävälle lähteelle (*Zoodóchos Pigí*) omistettu Filérimoksen luostari (*Moní Filerímou*). Sen rakennutti Johanniittain ritarikunta 1400-luvulla. Luostari edustaa arkkitehtuuriltaan goottilaista tyyliä ja se on rakennettu varhaisemman bysanttilaisaikaisen luostarin paikalle. Turkkilaiset tuhosivat luostarin, ja se kunnostettiin 1900-luvulla italialaisvallan aikana. Kukkulalle on rakennettu myös ristintie, joka päättyy 18 metriä korkealle kiviselle ristille paikalla, joka kuvaa Golgataa.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  The Ancient Ialyssos & Filerimos Hill *Rhodes Tourist Guide*.  Arkistoitu 10.8.2016. Viitattu 19.9.2016.
2. 1 2 3  Filerimos *Discover Rhodes*. Viitattu 19.9.2016.
3. ↑  Filerimos Monastery *Greeka.com*. Viitattu 19.9.2016.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Filérimos** Wikimedia Commonsissa
Juanita Castro
**Juana de la Caridad "Juanita" Castro Ruz** (6. toukokuuta 1933 Birán, Holguínin maakunta – 4. joulukuuta 2023 Miami, Florida, Yhdysvallat) oli amerikankuubalainen toisinajattelija, joka oli Kuuban entisten presidenttien Fidel ja Raúl Castron sisar. 

Juanita syntyi Biránissa Holguínin provinssissa. Hänellä oli kolme veljeä: Ramón, Fidel ja Raúl sekä kolme sisarta: Angelita, Enma ja Agustina. Hän asui vuodesta 1964 Yhdysvalloissa Miamissa Little Havannan kaupunginosassa, jossa hän omisti apteekin.

Juanita Castro otti osaa Kuuban vallankumoukseen ostamalla aseita 26. heinäkuuta -liikkeelle, joka vastusti Fulgencio Batistan hallintoa. Juanita Castro liittyi Kuuban vallankumouksen jälkeen kommunistisen puolueeseen*lähde?*. Juanita Castro työskenteli Kuubassa CIA:n laskuun. Hän välitti viestejä ja oli yhteyshenkilönä vuosina 1961–1964. Hän kertoi muun muassa uusien neuvostojoukkojen tulosta ennen ohjuskriisiä. Vuonna 1964 hän matkusti Raúl Castron auttamana Méxicoon sisarensa Emma Castron luokse ja loikkasi sieltä Yhdysvaltoihin. Hän piti Miamissa apteekkia 30 vuotta. Juanita Castro tapasi veljensä viimeksi 1964, ja erityisen huonoissa väleissä hän on oli kovan linjan veljensä Fidelin kanssa.

Vuonna 1998 Juanita Castro haastoi Fidel Castron aviottoman tyttären Alina Fernándezin oikeuteen Espanjassa, jossa tämä asui. Kyse oli Fernándezin elämäkerrasta *Alina. Memorias de la hija rebelde de Fidel Castro*. Espanjalainen oikeus vaati Fernándezia ja tämän kustantajaa Plaza & Janesia maksamaan 45 000 dollaria Juanita Castrolle, jonka roolia Kuubassa kirjassa kuvataan loukkaavasti. Teoksen englanninkielisestä versiosta *Castro’s Daughter: An Exile’s Memoir of Cuba* on poistettu loukkaavat kohdat.

Juanita Castro kirjoitti yhdessä Maria Antoineta Collins kanssa muistelmateoksen *Fidel y Rau, mis hermanos. La historia secreta*, joka ilmestyi vuonna 2009.

Lähteet
-------

1. ↑  Juanita Castro, exiled opposition leader and sister of Cuban leaders Fidel and Raul, dies at 90 *Le Monde*.  5.12.2023. Viitattu 5.12.2023. (englanniksi)
2. ↑  El Pais
3. ↑  Fidel Castron USA:ssa elävä sisar julkaisee muistelmansa
4. ↑  Fidel ja Raúl Castron sisar toimi vuosia CIA:n agenttina, HS s. B 1
5. ↑  Cuba News, The Miami Herald  9.8.2005. cubanet.org.  Arkistoitu 1.11.2007.


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Yhdysvallat
* Japani
* Australia
* Alankomaat
* Portugali

 |
|  |
| Tieteilijät | 
* CiNii

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Trove

 |
|  |
| Muut | 
* SNAC
* IdRef

 |

 |
**Theon Aleksandrialainen** (m.kreik. Θέων ὁ Ἀλεξανδρεύς, *Theōn ho Aleksandreus*, n. 335 – n. 405) oli Aleksandrian Museionissa toiminut matemaatikko. Hän toimitti Eukleideen *Alkeiden* version, johon hän lisäsi joukon selvennyksiä ja kommentaareja. Theonin versio oli pitkään ainoa *Alkeista* säilynyt alkukielinen versio. Sittemmin löytyneet Theonia aikaisemmat kreikankieliset *Alkeiden* käsikirjoituskopiot osoittavat, että Theonin tavoitteena oli muodostaa *Alkeista* paremmin oppikirjaksi käyvä laitos.

Theon toimitti myös Ptolemaioksen *Almagestin* kommentoidun laitoksen. Vaikka Theonilta ei ole säilynyt omaperäisiä matemaattisia tuloksia, hänen merkityksensä opettajana ja historiallisena tietolähteenä on kiistaton.

Theonin tytär Hypatia oli myös matemaatikko sekä astronomi. Hän ilmeisesti avusti isäänsä ainakin Ptolemaios-editioiden valmistamisessa.

Kirjallisuutta
--------------

* Heath, Thomas, *A History of Greek Mathematics*, Dover Publications, New York 1981.

Aiheesta muualla
----------------

* Theon of Alexandria (Arkistoitu – Internet Archive) School of Mathematical and Computational Sciences, University of St Andrews (englanniksi)

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
	+ 2
	+ 3
* VIAF
	+ 2
	+ 3
	+ 4
	+ 5
	+ 6
	+ 7
	+ 8
	+ 9
	+ 10
	+ 11
	+ 12

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Norja
* Espanja
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Italia
* Israel
* Belgia
* Yhdysvallat
* Ruotsi
* Tšekki
* Australia
* Kreikka
* Alankomaat
	+ 2
* Puola
* Vatikaani

 |
|  |
| Tieteilijät | 
* MathSciNet
* zbMATH

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Deutsche Biographie

 |
|  |
| Muut | 
* IdRef

 |

 |
*Tämä artikkeli käsittelee vuorta. Ámpelos on myös kylä Sámoksella.*
Karvoúnis  
ΚαρβούνηςKarvoúnis-vuoren maisemia, taustalla Sámoksen itäosa ja Turkin rannikko.

|  |  |
| --- | --- |
| Sijainti | 
Sámos, Pohjois-Egean saaret, Kreikka |
| Korkeus merenpinnasta | 
1 150 m |

Hallinto| Luokitus | 
Yhteisön tärkeänä pitämä alue (en)View and modify data on Wikidata  |

Kartta

|  |  |
| --- | --- |
| Koordinaatit | 
37° 45′ 33″ P, 26° 49′ 12″ IView and modify data on Wikidata  |

muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa WikidataaTietolaatikon dokumentaatioNäytä Wikidatasta tulevat arvot

**Karvoúnis** (kreik. Καρβούνης) eli **Ámpelos** (Άμπελος) on vuori Sámoksen saarella Kreikassa. Sen korkeus on 1 150 metriä.

Profeetta Elian kappeli vuoren huipulla.
Karvoúnis sijaitsee Sámoksen saaren keskellä. Se on saaren toiseksi korkein vuori saaren länsipäässä sijaitsevan Kérkis-vuoren jälkeen. Vuorella ja sen ympäristössä kulkee useita vaellusreittejä. Karvoúniksen huipulla on profeetta Elialle (*Profítis Ilías*) omistettu kappeli. Vuoren ympäristö on Natura 2000 -aluetta.

Lähteet
-------

1. 1 2  Psimenos, Stephanos: *Samos Hiking Guide*, s. 24, 141–190. Terrain, 2016. ISBN 978-618-5160-04-3.
2. ↑  Karvounis *Peakery*. Viitattu 15.8.2016.
3. ↑  Map: Karvounis *Peakery*. Viitattu 15.8.2016.
4. ↑  Natura 2000: Oros Ampelos EU. Viitattu 15.8.2016.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Karvoúnis** Wikimedia Commonsissa
Endemolin logo
**Endemol** oli televisioyhtiö, jonka omisti italialainen Mediaset. Yrityksellä oli tytäryhtiöitä 23 eri maassa, mukaan lukien Iso-Britannia, Yhdysvallat, Espanja, Italia, Saksa, Puola, Australia ja Meksiko.

Tammikuussa 2015 Endemol yhdistyi Shine Groupin ja Core Median kanssa Endemol Shine Groupiksi.

Historiaa
---------

Endemolin perustivat 1994 John de Mol ja Joop van den Ende. Yhtiön nimi muodostuu
heidän sukunimiensä yhdistelmästä. Endemolin suurin menestys on tositelevisio-ohjelma *Big Brother*, jota on esitetty useissa maissa sen jälkeen, kun 1. tuotantokausi tehtiin Alankomaissa syyskuusta 1999 alkaen.

Vuonna 2000 yhtiö myytiin espanjalaisella teleoperaattorille ja mediayhtiölle Telefónicalle 5,5 miljardin euron hintaan.

Endemol haastoi oikeuteen brasilialaisen tv-kanavan SBT:n Big Brotherin plagioimisen takia ja on uhannut tehdä saman venäläiselle yritykselle Behind The Glass -ohjelman takia.

Endemolin Suomessa esitettyjä televisio-ohjelmia
------------------------------------------------

* *Big Brother* (Sub)
* *Hurja remontti* (Nelonen)
* *Ota tai jätä* (Nelonen)
* *Pelkokerroin* (Nelonen)

Muita Endemolin tuottamia televisio-ohjelmia
--------------------------------------------

* *1 vs. 100*
* *Cronicas Marcianas*
* *Eliminator*
* *Midnight Money Madness*
* *Participiaton TV*
* *Ani Tore! EX*

Lähteet
-------

1. ↑  Shine Finland tekee tappiota *Kauppalehti*. 27.12.2014
2. ↑  Kevin O'Flynn "Dutch Firm Warns 'Za Stekholm'" (The Moscow Times 4.12.2001)

Aiheesta muualla
----------------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Endemol**.
* Endemol
* Endemol USA (Arkistoitu – Internet Archive)

Ison-Britannian *Big Brother*

|  |  |
| --- | --- |
| Normaalituotantokaudet | 1 (2000) | 2 (2001) | 3 (2002) | 4 (2003) | 5 (2004) | 6 (2005) | 7 (2006)) |  8 (2007) |  9 (3008) |  10 (2009) |  11 (2010) | 12 (2011) |  13 (2012) | 14 (2013) |
| Julkkistuotantokaudet | 1 (2001) ·  2 (2002) ·  3 (2005) ·  4 (2006) ·  5 (2007) ·  6 (2009) ·  7 (2010) ·  8 (2011) ·  9 (2012)  ·   10 (2012) |  11 (2013) |  12 (2013) |
| Spin-offtuotantokaudet | Teen Big Brother | Big Brother Panto | Big Brother: Celebrity Hijack | Ultimate Big Brother |
| Muut artikkelit | Big Brother | Endemol | Channel 5 | Channel 4 | Jade Goody |
Kírfi  
ΚίρφηKírfi-vuori Delfoin arkeologiselta alueelta nähtynä.

|  |  |
| --- | --- |
| Sijainti | 
Boiotia ja Fokis, Keski-Kreikka,Kreikka Kreikka |
| Korkeus merenpinnasta | 
1 560 m |

Kartta

|  |  |
| --- | --- |
| Koordinaatit | 
38° 27′ 43″ P, 22° 29′ 56″ IView and modify data on Wikidata  |

muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa WikidataaTietolaatikon dokumentaatioNäytä Wikidatasta tulevat arvot

**Kírfi** (kreik. Κίρφη, kath.kreik. Κίρφις, *Kírfis*) on vuori ja vuorijono Keski-Kreikassa. Sen suurin korkeus on 1 560 metriä.

Kírfi sijaitsee Parnassós- ja Elikónas-vuorten välissä Boiotian ja Fokiin alueyksiköiden alueella. Vuoren korkeimman huipun nimi on Xirovoúni (Ξηροβούνι). Muut korkeimmat huiput ovat Neraïdolákkoma eli Ánthimos (Νεραϊδολάκκωμα/Άνθιμος, 1 280 m) ja Kóchran (Κόχραν, 850 m). Parnassóksesta Kírfin erottaa Pleístosjoen laakso ja Elikónaksesta Dístomon tasanko.

Kírfin huiput Delfoin arkeologiselta alueelta nähtynä.

Lähteet
-------

1. 1 2  Κίρφη-Ξεροβούνι *Πεζοπορία*. Viitattu 15.8.2016.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Kírfi** Wikimedia Commonsissa
**Rachóni** (kreik. Ραχώνι) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Thásoksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Thásoksen kuntaan, Thásoksen alueyksikköön ja Itä-Makedonian ja Traakian alueeseen. Kylän väkiluku on 446 (vuonna 2011).

Rachónin kylä sijaitsee Thásoksen pohjoisissa sisäosissa noin 15 kilometriä länsilounaaseen saaren keskuksesta Thásoksen kaupungista eli Liménasista ja noin neljä kilometriä sisämaahan saaren pohjoisrannikosta. Rachónin pääelinkeino on maanviljely ja erityisesti oliivien viljely. Kylän pääkirkko on omistettu Neitsyt Marian kuolonuneen nukkumiselle (*Koímisi tis Theotókou*).

Rachóni muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Ραχωνίου, *Topikí Koinótita Rachoníou*), johon kuuluu varsinaisen Rachónin kylän lisäksi sen ranta-asutus ja satama Skála Rachoníou. Koko yhdyskunnan väkiluku on 729.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Απογραφή Πληθυσμού - Κατοικιών 2011. Väestönlaskennan tulokset (XLS)  2011. The Hellenic Statistical Authority (Kreikan tilastokeskus ELSTAT).  Arkistoitu 16.10.2015. Viitattu 1.9.2014. (kreikaksi)
2. ↑  Rachoni *Thassos View*. Viitattu 4.9.2023.
3. ↑  Rachoni *go-thassos.gr*. Viitattu 4.9.2023.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Rachóni** Wikimedia Commonsissa
Johan Havaas
**Johan Johnsen Havaas** (19. lokakuuta 1864 Granvin, Hordaland – 27. huhtikuuta 1956 Voss, Hordaland) oli norjalainen maanviljelijä ja kasvitieteilijä.

Havaas syntyi John Vikingsen Havaasin (1821–1878) ja Hildegunna Jansdotter Eiden (1835–1909) lapsena. Hänellä oli harvinaislaatuinen urakehitys, sillä hän nousi pienviljelijän työn ja itseoppineisuuden pohjalta kansainvälisen tason asiantuntijaksi. Havaas varttui Havåsin perhetilalla Granvinissa ja sai vastuulleen vanhimman veljensä tehtävät maatilalla tämän muutettua Amerikkaan. Vuonna 1888 Havaas tapasi sotilaskurssin aikana Kristianiassa (Oslo) majuri Christen Smithin, joka ymmärsi Havaasin kasvitieteellisen osaamisen, tarjosi tälle kontaktin Bergenin museoon ja kannusti tätä tutkimaan itiökasveja. Havaas tunsi erityistä mielenkiintoa jäkäliä ja varsinkin rupijäkäliä kohtaan.

Vuodesta 1896 alkaen Havaas sai useita matkastipendejä Bergenin museolta. Vuodesta 1900 alkaen hän sai pienen pysyvän stipendin siltä. Muutoin hän elätti itse itsensä ja perheensä maatilalla. Havaas kirjoitti julkaisuja enimmäkseen jäkälistä, mutta myös koppisiemenisistä ja sammalista. Merkittävimmässä Havaasin keräämässä kokoelmassa on 25 000 esimerkkiä. Sitä säilytetään Bergenin yliopistossa. Hänen yksityisen kasvionsa osti yhdysvaltalainen Duke University.

Havaasin puolisona oli 17. marraskuuta 1921 alkaen Martha Knutsdotter Stengrimsteigen (k. 1961). Havaas palkittiin vuonna 1935 kultaisella Kuninkaan ansiomitalilla. Hänen mukaansa on nimetty kaksi jäkälää: *Caloplaca havaasii* ja *Umbilicaria havaasii*.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Johan Havaas Norsk biografisk leksikon


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Norja
* Saksa
* Yhdysvallat

 |
|  |
| Tieteilijät | 
* International Plant Names Index

 |
|  |
| Taiteenala | 
* Te Papa (New Zealand)

 |

 |
**Plátanos** (kreik. Πλάτανος) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Sámoksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Dytikí Sámoksen kuntaan, Sámoksen alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen. Kylän väkiluku on 396 (vuonna 2011).

Oliivin- ja viininviljelyä Plátanoksessa.
Plátanoksen kylä, suomeksi "Plataanipuu", sijaitsee Sámoksen keskiosissa noin 38 kilometriä länteen saaren keskuksesta Sámoksen kaupungista ja noin 12 kilometriä eteläkaakkoon Karlóvasista. Se on rakennettu Karvoúnis- eli Ámpelos-vuoren länsirinteeseen noin 530 metrin korkeuteen merenpinnasta laskettuna. Kylän pääelinkeino on maanviljely, erityisesti viininviljely. Plátanoksen pääkirkko on 1600-luvulta ja omistettu Neitsyt Marian kuolonuneen nukkumiselle (*Koímisi tis Theotókou*).

Plátanos muodostaa oman kyläyhdyskuntansa (Τοπική Κοινότητα Πλατάνου, *Topikí Koinótita Platánou*). Aiemmin kylä kuului Karlóvasin kuntaan, vuodesta 2011 Sámoksen kuntaan ja Karlóvasin kunnallisyksikköön, ja vuodesta 2019 lähtien Dytikí Sámoksen kuntaan.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Απογραφή Πληθυσμού - Κατοικιών 2011. Väestönlaskennan tulokset (XLS)  2011. The Hellenic Statistical Authority (Kreikan tilastokeskus ELSTAT).  Arkistoitu 16.10.2015. Viitattu 1.9.2014. (kreikaksi)
2. ↑  Platanos *Samos In*. Viitattu 4.9.2023.
*Tämä artikkeli henkilöön liittyvästä velvoiteoikeuden käsitteestä. Mauno Koiviston muistomerkistä kertoo artikkeli Välittäjä (Mauno Koiviston muistomerkki).*
**Välittäjä** on henkilö, joka saattaa yhteen solmittavaksi aiotun sopimuksen osapuolet. Välittäjä saattaa toimia myös toisen tai molempien sopijapuolten lähettinä tai valtuutettuna. Välittäjä tarkoittaa oikeudellisessa kielenkäytössä usein samaa kuin meklari, vaikka kumottu arvopaperimarkkinalaki (495/1989, 4 §) käyttää meklari-nimitystä arvopaperinvälittäjien edustajista, jotka hoitavat asiakkaiden toimeksiantoja. Välityssopimuksia voidaan solmia arvopapereista, tavaroista, vakuutuksista, ilma-aluksista, laivoista, luotoista, asunnon vuokrauksesta, liikehuoneiston vuokrauksesta ja kiinteistönvälityksestä.

Välittäjällä on oikeus saada palkkio tekemästään välitystehtävästä, jos sopijapuolten välillä solmitaan sopimus. Välittäjä on velvollinen suorittamaan saamansa tehtävän, olemaan lojaali, olemaan vaiti tietoonsa saamistaan asioista, noudattamaan toimeksiantajan ohjeita, raportoimaan välitystehtävän vaiheista ja suorittamaan mahdollisen tilityksen. Oikeuskirjallisuudessa katsotaan välittäjällä olevan vahingonkorvausvastuu toimeksiantajaansa kohtaan. Toiset katsovat korvausvastuun tulevan kyseeseen aina, toiset puolestaan katsovat vastuun laajuuden riippuvan siitä, onko välittäjä toiminut vain lähettinä vai myös valtuutettuna.

Lähteet
-------

1. 1 2  *Encyclopædia iuridica fennica,* Suomalainen lakimiesyhdistys 1994–1999, ISBN 951-855-135-9, osa I palstat 1030–1032.
**Garamantit** olivat Saharan autiomassa, Fezzanin alueella Libyassa asunut berbereistä ja paimentolaisista polveutunut heimokansa. Garamantit saapuivat alueelle ennen vuotta 1000 eaa, ja heidän valtakuntansa oli vaikutusvaltaisimmillaan vuosien 500 eaa. ja 500 jaa. välillä. Asuinpaikkoja on paikannettu satelliittikuvista, ja brittiläiset tutkijat toivovat, että Gaddafin vallan kaaduttua seutuja päästään toden teolla tutkimaan.

Garamantit jättivät jälkeensä lukuisia tifinagh-kaiverruksia, mutta näiden ja Herodotoksen sekä muiden klassisten kirjailijoiden havaintojen lisäksi tästä merkillisestä kansasta tiedettiin vain vähän ennen modernien arkeologisten metodien kehittymistä. Garamantien jälkeensä jättämistä laajoista raunioista vain pieni osa on kaivettu esiin, mikä osaltaan rajoittaa tämän päivän tietämystä.

Garamantien valtakunta
----------------------

German kasbah eli linnake paljastui arkeologisissa kaivauksissa.
Garamantien poliittinen valta rajoittui enimmäkseen noin 400 kilometriä pitkään keitaiden ketjuun Wadi al-Ajalissa, mutta kauppareitit läntisestä Sudanista Välimerelle kulkivat Garamantien valtakunnan lävitse, ja he hallitsivat aavikoiden karavaaneja aina Ghadamiksesta Niger-joelle ja Egyptistä Mauretaniaan. Karthagolaiset palkkasivat heitä kuljettamaan muun muassa kultaa ja norsunluuta Sudanista varastoihinsa Välimerellä.

Garamantit rakensivat laajoja foggaroiksi kutsuttuja maanalaisia kastelutunneleita, joiden avulla he saattoivat viljellä muuten kuivaa maata. Foggarat saivat aavikon kukoistamaan, ja samalla väestö kasvoi ja urbanisoitui. Tunneleiden yhteispituus saattoi suurimmillaan olla jopa 20 000 kilometriä. Laajan tunneliverkoston ylläpito ja väestönkasvun aiheuttama laajennuksen tarve tarkoittivat suurta työvoiman tarvetta, jonka garamantit ratkaisivat tekemällä ryöstöretkiä ja ottamalla orjia naapurikansojen piiristä.

Garamantien vauraudesta ja teknisestä taitavuudesta todistavat myös heidän kivestä rakennetut kaupunkinsa, sekä yli 50 000 pyramidin muotoista hautakammiota. Joidenkin arvioiden mukaan hautakammioita saattaa olla jopa 120 000.

Lähteet
-------

1. 1 2  David Keys: Kingdom of the Sands *Archeology.com*. Archaeological Institute of America. Viitattu 18.3.2009. (englanniksi)
2. 1 2 3  Louis Werner: Libya's forgotten desert kingdom.  *Saudi Aramco World*, touko-kesäkuu 2004, s. 8–13.  Aramco. Artikkelin verkkoversio. Viitattu 19.3.2009.  (englanniksi)
3. ↑  Satelliitti näki Saharassa kadonneita kaupunkeja, viitattu 17.11.2011
4. 1 2 3  LaVerle Berry: "Fezzan and the Garamentes", *Libya: a country study*. Federal Research Division, Library of Congress, 1989. Teoksen verkkoversio (viitattu 18.3.2009). (englanniksi)
5. ↑  Tore Kjeilen: Garamantian empire *Looklex Encyclopaedia*.  Arkistoitu 20.9.2009. Viitattu 18.3.2009. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Richard L. Smith: What Happened to the Ancient Libyans? *NorthofAfrica.com*.  4. joulukuuta 2006.  Arkistoitu 4.1.2019. Viitattu 18.3.2009. (englanniksi)
**Marinus** (italiaksi San Marino) (k. 366) oli katolilainen munkki, jota pidetään San Marinon perustajana ja maan suojeluspyhimyksenä.

Elämäkerta
----------

Marinuksen syntymäaikaa ei tiedetä, mutta hänen uskotaan olleen kotoisin Dalmatian alueelta. Toisten lähteiden mukaan hän oli Urbinosta, Italiasta.

Perimätiedon mukaan hän saapui vuonna 257 Riminiin, josta hän joutui pakenemaan jonkin ajan kuluttua. Syynä olivat keisari Diocletianuksen kristittyjen vainot. Marinus pakeni Monte Titano -vuorelle, joka kuului Felicita-nimisen ylhäistöläisnaisen maihin. Kun Marinus legendan mukaan paransi Felicitan pojan, hän sai palkkioksi tämän vuoren. Myöhemmin Marinus rakensi paikalle kirkon ja perusti San Marinon kaupungin, kun lähialueen kristitty väestö kasvoi ja haki turvaa Marinuksen johtamasta yhteisöstä Monte Titanolla..

Marinus on ainoa valtion perustanut pyhimys. Hänen viimeisten sanojen kerrotaan olleen "jätän teidät vapaiksi molemmista miehistä". Näiden miesten uskotaan olleen Rooman keisari ja paavi.. Sanat löytyvät nykyään San Marinon ritarikunnan rististä.

Muistaminen
-----------

Pyhän Marinuksen muistopäivä on 3. syyskuuta, jolloin juhlitaan myös San Marinon valtion perustamista (italiaksi *Festa della Fondazione della Repubblica*).

Yhdessä Pyhän Leon kanssa Marinus on myös San Marino-Montefeltro -hiippakunnan suojeluspyhimys. Hiippakunta käsittää koko San Marinonen sekä ympäröiviä seurakuntia Italiassa. Marinus on myös poikamiesten ja diakonien suojeluspyhimys.

Galleria
--------

* Pyhän Marinuksen basilika San Marinossa.Pyhän Marinuksen basilika San Marinossa.
* Pyhä Marinus astuu taivaaseen sanmarinolaisten ympäröimänä. Freskomaalaus Palazzo Pubblicossa.Pyhä Marinus astuu taivaaseen sanmarinolaisten ympäröimänä. Freskomaalaus Palazzo Pubblicossa.
* Piirros Pyhästä Marinuksesta rakentamassa kirkkoa.Piirros Pyhästä Marinuksesta rakentamassa kirkkoa.
* Stefano Bologninin maalaus Pyhästä Marinuksesta (1740)Stefano Bologninin maalaus Pyhästä Marinuksesta (1740)

Lähteet
-------

1. 1 2 3  St. Marinus *Catholic Exchange*.  4.9.2020. Viitattu 19.2.2021. (englanniksi)
2. ↑  St Marinus *www.britishmuseum.org*.  2021. Viitattu 19.2.2021. (englanniksi)
3. 1 2  San Marino: The Oldest Republic in the World  13.3.2020. Biographics. Viitattu 19.2.2020. (englanniksi)
4. ↑  San Marino *santiebeati.it*.  2001. Viitattu 19.2.2021. (italiaksi)
5. ↑  3 settembre: Festa della Fondazione della Repubblica *San Marino Rtv*.  3.9.2020. Viitattu 19.2.2021. (italiaksi)
6. ↑  Santi e Beati *diocesi-sanmarino-montefeltro.it*.  2021. Viitattu 19.2.2021. (italiaksi)


|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Saksa

 |

 |
Puutarhakehä Krymsky Val -kadun kohdalla. Taustalla Krymskyn silta sekä Moskova City.
**Puutarhakehä** (ven. Садо́вое кольцо́, *Sadovoje koltso*) on kehätie, joka ympäröi Moskovan keskustaa. Kehätien pituus on 15,6 km ja leveys 60-70m. Kehä koostuu seitsemästätoista erillisestä kadusta ja viidestätoista aukiosta. Kaistojen määrä kehätiellä vaihtelee 6 ja 10 välillä ollessaan kapeimmillaan Krimskin sillan kohdalla.

Historia
--------

Historiallisesti Moskovan ympärillä on ollut useita linnoituksia, joista yksi nykyisen puutarhakehän paikalla ollut maalinnoitus, joka rakennettiin Zemlyanoy Gorodin alueen suojaksi. Linnoitus rakennettiin vuosina 1591-1592 Boris Godunovin käskystä, pian sen jälkeen, kun Krimin kaanin Gazi II Girayn joukot olivat tehneet tuhoisan hyökkäyksen Moskovaan. Maavallien päälle rakennettiin 5 m korkea tammipuinen puolustusmuuri sekä ulkopuolelle veden täyttämä vallihauta.

Sekasorron aikana (1598-1613) linnoituksen puiset osa paloivat, joten linnoitus rakennettiin uudelleen vuosina 1630-1638.

Linnoituksen sotilaallinen merkitys väheni ja 1700-luvulla sen merkitys oli käytännössä enää olla kaupungin tulliraja. Kaupungin porttien eteen rakennettiin toreja ja niin yksityisten kuin valtionkin rakennuksia rakennettiin muurin ulkopuolelle. Linnoituksen vähäisen merkityksen vuoksi sen kunnossapitoa laiminlyötiin ja se alkoi rapistua vähitellen. Vuoden 1812 Moskovan palo tuhosi puiset rakenteet lopullisesti.

Tulipalon jälkeen kaupunki alkoi kasvamaan nopeasti, jolloin kaupungin rajoja oli tarpeen laajentaa. Moskovan rakennuskomission vuonna 1816 hyväksytyn luonnoksen mukaan linnoituksen jäännökset oli määrä purkaa, vallihauta täytettävä ja rakentaa tilalle leveä katu, joka on päällystetty mukulakivillä. Rakennuskomissio määritteli katujen leveyden, talojen etäisyydet toistaan sekä kiinteistön omistajien velvollisuuden rakentaa puutarhat talojen edustoille, josta myös puutarhakehä on saanut nimensä.

1900-luvulla rakentamisen vauhti kiihtyi jälleen, puutarhakehän varrelle rakennettiin monikerroksisia hallinto- ja asuinrakennuksia. Kolme kuuluisista Stalinin "seitsemästä sisaruksesta" rakennettiin puutarhakehän varrelle, muun muassa Venäjän ulkoministeriön päärakennus. Raitiovaunut alkoivat toimimaan puutarhakehällä 1930-luvulla. Moskova laajeni jatkuvasti ja houkutteli yhä enemmän ihmisiä ja siten myös autoja. 1960-luvulla kehätielle rakennettiin useita tunneleita, eritasoliittymiä sekä yli- ja alikulkusiltoja.

Katso myös
----------

* Bulevardikehä
* Kolmoskehä
* Moskovan kehätie
* Keskinen kehätie

Lähteet
-------

1. 1 2  Garden Ring | Streets & Transportation *www.pps.org*. Viitattu 2.1.2022.
2. 1 2 3 4  Moscow attractions. Garden Ring. *www.visitrussia.com*. Viitattu 2.1.2022.

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.   
Alkuperäinen artikkeli: en:Garden Ring
**Oriente** eli **San Juan de Dios** oli Espanjan laivaston vuonna 1754 vesille laskettu Eolo-luokan kaksikantinen 68-tykkinen linjalaiva, joka kuului niin sanottuihin kahteentoista apostoliin.

Valmistus
---------

*Pääartikkeli: Eolo-luokka (linjalaiva)*
Richard Roothin suunnittelema alus tilattiin toukokuussa 1752 Reales Astilleros de Esteirolta Ferrolista, missä köli laskettiin 5. toukokuuta. Alus laskettiin vesille 15. elokuuta 1753.

Palvelus
--------

Alus määrättiin 1754 partioimaan Atlantilla päällikkönään Juan de Salabarria. Se partioi Atlantilla vuoteen 1766. Helmikuussa 1775 alus otettiin palvelukseen Cadizissa 14 muun linjalaivan ja kolmen fregatin kanssa. Toukokuussa alus siirrettiin Cartagenaan Castejónin laivueeseen, jonka tehtävänä oli torjua algerialaisten merirosvojen hyökkäykset. Alus hyökkäsi 6. 8. ja 9. heinäkuuta 1775 Algerian rannikon Babasonin ja Pichonin linnakkeita vastaan.

Vuonna 1777 alus oli huollettavana La Carracassa. Se liittyi kesäkuussa 1779 Córdoban laivastoon sekä Orviliersin Ranskan laivastoon 1. Englannin kanaalin sotaretkelle. Elokuussa 1780 alus osallistui brittiläisen 53 aluksen saattueen valtaamiseen Madeiran rannikolla.

Alus lähti 21. heinäkuuta 1781 Cadizista 2. Englannin kanaalin sotaretkelle ja kesäkuussa 1782 3. Englannin kanaalin sotaretkelle. Elokuussa 1782 se osallistui Algecirasiin tehtyyn hyökkäyksee ja osallistui 21. lokakuuta 1782 Cape Spartelin taisteluun, mutta ei kohdannut vihollista.

Vuonna 1786 alus oli Ferrolissa reservissä. Se palautettiin palvelukseen 1793 sodan alkaessa Ranskaa vastaan. Alus osallistui 14. helmikuuta 1797 Cabo de São Vicenten taisteluun päällikkönään Juan Suárez. Taistelussa aluksella sai surmansa kahdeksan ja haavoittui 20 miehistönjäsentä.

Vuonna 1797 alus oli Cadizissa amiraali Jervisin laivaston saartamana. Se lähti 6. helmikuuta 1798 Cadizista 22 linjalaivan muodostamassa osastossa ajamaan takaa Jervisin laivastoa. Aluksen aseistus poistettiin 1804 Ferrolissa. Se poistettiin alusluettelosta 27. syyskuuta 1808.

Lähteet
-------

* Winfield, Rif; Tredrea, John; Garcia-Torralba Pérez, Enrique & Blasco Felip, Manuel: *Spanish Warships in the Age of Sail 1700-1860: Design, Construction, Career and Fates*. Seaforth Publishing, 2023. ISBN 978-1-5267-9078-1. (englanniksi)
* Saint, Hubert, C. de: Ships of the line of the Spanish Navy (1714-1825) Part 1.  *Warship*, 1986, X. vsk, s. 65-69. Lontoo:  Conway Maritime Press. ISBN 0-85177-449-0.   (englanniksi)
* Saint, Hubert, C. de: Ships of the line of the Spanish Navy (1714-1825) Part 3.  *Warship*, 1986, X. vsk, s. 208-211. Lontoo:  Conway Maritime Press. ISBN 0-85177-449-0.   (englanniksi)

### Viitteet

1. 1 2 3 4 5 6  Winfield et al 2023 s. 135
2. ↑  Saint 1986 s. 68-69
**Kasmirluppa** kääpiökokoinen kanirotu, joka kuuluu poikkeavaturkkisiin kanirotuihin. Kasmirlupan ihannepaino on 1,71–2,30 kilogrammaa. Pohjoismaiseen kanistandardiin rotu hyväksyttiin 1. lokakuuta 2010.

Rodun historia
--------------

Rotu on kotoisin Isosta-Britanniasta. Ensimmäiset Cashmere Lopit syntyivät 1980-luvun alkupuolella. Ensimmäiset rodun edustajat tuotiin Pohjoismaihin vuonna 1988. Siihen aikaan Pohjoismaiseen standardiin ei haluttu lisätä uutta rotua, joten rotu lisättiin kääpiölupan alle omaksi turkkimuunnokseksi. Rotu tunnettiinkin pitkään nimellä kääpiöluppa fuchs. Rodun nimi kirjoitettiin aluksi muodossa "cashmereluppa".

Luonne ja käyttäytyminen
------------------------

Luonteeltaan kasmirlupat ovat kilttejä, uteliaita, sosiaalisia ja helppoja käsitellä. Kasmirluppa muistuttaa luonteeltaan paljon kääpiöluppaa. Pitkän turkin vuoksi kasmirlupat on opetettava pienestä pitäen turkinhoitoon, jonka vuoksi niitä on helppo käsitellä.

Turkki
------

Kasmirlupalla on rungossa 3,5–7 cm (ihanne 4,5 cm) pitkä turkki, kun taas päässä, korvissa ja jaloissa on vain hiukan normaalikarvaa pidempi karva. Kasmirlupalla on niin sanottu fuchs-turkki, joka on villiangoran muoto, jota ei tarvitse keriä. Kasmirlupalla on karvanvaihtoaika, kuten normaaliturkkisillakin kaneilla. Kasmirlupan pohjavillan ja peitinkarvan koostumuksen ollessa oikea, turkin ei pitäisi takkuuntua helposti. Kasmirlupan turkki tulisi hoitaa sormin selvittämällä turkki ja poistamalla mahdolliset takut.

Lähteet
-------

1. ↑  Pohjoismainen kanistandardi
2. ↑  National Cashmere Lop Club - Coat and grooming

Aiheesta muualla
----------------

* National Cashmere Lop Club (Arkistoitu – Internet Archive)
* Suomen Kaniyhdistys ry - Poikkeavaturkkiset rodut (Arkistoitu – Internet Archive)
* Kasmirluppa Petsiessä (Arkistoitu – Internet Archive)
Vikenti H’voika
**Vikenti Vjatšeslavovytš H’voika** (ukr. Вікентій В'ячеславович Хвойка; 21. helmikuuta 1850 Semin, Böömi –  20. elokuuta 1914) oli tšekkiläissyntyinen ukrainalainen arkeologi.

H’voika syntyi 21. helmikuuta 1850 Semínin kylässä Böömin kuningaskunnassa (silloin osa Itävallan keisarikuntaa). Valmistuttuaan Chrudimin kauppa-akatemiasta hän asui jonkin aikaa Prahassa ennen muuttoaan 27-vuotiaana Kiovaan, jossa hän työskenteli opettajana. Hän kiinnitti huomionsa arkeologiaan 1890-luvulla ja teki kaivauksia Kiovan ja Dneprin alueella. Hän oli Kiovan antiikki- ja taidemuseon, nykyisen kansallisen ja historiallisen museon perustajia. Hän oli myös sen arkeologisen kokoelman ensimmäinen kuraattori. 

H’voika löysi Tripoljen kulttuurin Ukrainasta. Hänen löytönsä tarkka vuosi on epävarma. Hän esitteli löytönsä vuonna 1897 11. arkeologien kongressissa. Sama kulttuuri löydettiin suunnilleen samaan aikaan Romaiastasta, jossa sitä kutsuttiin Cucuteni-kulttuuriksi.

H’voika kuoli Kiovassa 20. lokakuuta 1914. Hänet on haudattu Baikoven hautausmaalle.

Lähteet
-------

* Vikentiy Khvoyka – the man who discovered Cucuteni-Trypillian culture to the world, Weloveua (englanniksi)
* Arkadii Zhukovsky, Khvoika, Vikentii, Encyclopedia of Ukraine (englanniksi)

### Viitteet

1. ↑  Life and work of Vikentiy Khvoyka who discovered Trypillya, DND (englanniksi)


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Saksa
* Yhdysvallat
* Tšekki

 |
|  |
| Muut | 
* Internet Encyclopedia of Ukraine
* IdRef

 |

 |
**Kastaniés** (kreik. Καστανιές, kath.kreik. Καστανεαί, *Kastaneaí*) on Kreikan kylä, joka kuuluu hallinnollisesti Orestiádan kuntaan, Évroksen alueyksikköön ja Itä-Makedonian ja Traakian alueeseen. Kylän väkiluku on 1 059 (vuonna 2011).

Tervetulotoivotus Kreikkaan Kastaniésin raja-asemalla.
Kastaniés sijaitsee Koillis-Kreikassa Turkin vastaisella rajalla. Se on rakennettu Árdas-joen varrelle. Kastaniés muodostaa oman kyläyhdyskuntansa (Τοπική Κοινότητα Καστανεών, *Topikí Koinótita Kastaneón*). Osmanivallan aikana kylän nimi oli *Tsirékioï* (Τσιρέκιοϊ, turk. *Çeyrek-keui*). Aiemmin kylä kuului Výssan kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Orestiádan kunnan Výssan kunnallisyksikköön.

Kylässä on raja-asema, joka on toinen kahdesta Kreikan ja Turkin välisestä rajanylityspaikasta vilkkaamman Kípoin ohella. Se on ainoassa paikassa, jossa maiden välinen raja ei kulje Évros-joessa vaan maalla.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Απογραφή Πληθυσμού - Κατοικιών 2011. Väestönlaskennan tulokset (XLS)  2011. The Hellenic Statistical Authority (Kreikan tilastokeskus ELSTAT).  Arkistoitu 16.10.2015. Viitattu 1.9.2014. (kreikaksi)
2. 1 2 3  Kastanies *Terrabook*. Viitattu 4.9.2023.
3. ↑  Border Station Kastanies *Terrabook*. Viitattu 4.9.2023.
**Kastanéa** (kreik. Καστανέα) eli **Kastaniá** (Καστανιά) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Sámoksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Dytikí Sámoksen kuntaan, Sámoksen alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen. Kylän väkiluku on 164 (vuonna 2011).

Kastanéan kylä sijaitsee Sámoksen läntisissä keskiosissa noin 41 kilometriä länteen saaren keskuksesta Sámoksen kaupungista ja noin kymmenen kilometriä etelälounaaseen Karlóvasista. Se on rakennettu noin 350 metrin korkeuteen merenpinnasta laskettuna. Ensimmäinen maininta Kastanéasta on vuodelta 1613. Kylän nimen on selitetty tulevan seudun kastanjapuista (*kastaniá*). Kastanéan pääkirkko on omistettu Neitsyt Marian kuolonuneen nukkumiselle (*Koímisi tis Theotókou*).

Kastanéa muodostaa oman kyläyhdyskuntansa (Τοπική Κοινότητα Καστανέας, *Topikí Koinótita Kastanéas*). Aiemmin kylä kuului Karlóvasin kuntaan, vuodesta 2011 Sámoksen kuntaan ja Karlóvasin kunnallisyksikköön, ja vuodesta 2019 lähtien Dytikí Sámoksen kuntaan.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Απογραφή Πληθυσμού - Κατοικιών 2011. Väestönlaskennan tulokset (XLS)  2011. The Hellenic Statistical Authority (Kreikan tilastokeskus ELSTAT).  Arkistoitu 16.10.2015. Viitattu 1.9.2014. (kreikaksi)
2. ↑  Kastania *Samos In*. Viitattu 4.9.2023.
**Ennu Oka** (16. heinäkuuta 1913 Turku – 11. maaliskuuta 1940 Kärstilä, Viipurin maalaiskunta) oli suomalainen kuvanveistäjä. Oka kävi Turun Taideyhdistyksen piirustuskoulun 1932–1934 ja hän toimi sittemmin vt. opettajana tässä koulussa. Ennu Okan taiteilijan debyytti on Turussa 1932, hänen töitään oli näytteillä Kööpenhaminassa 1953.

JR 13:n II pataljoonassa alikersanttina palvellut Ennu Oka kaatui talvisodassa 11. maaliskuuta 1940 Viipurin maalaiskunnan Kärstilässä. Myös hänen vanhempi veljensä JR 32:ssa palvellut luutnantti Orvo Oka kaatui talvisodan alkupäivinä 1. joulukuuta 1939 Valkjärven Viiniojalla.

Teoksia
-------

* *Poika ja kala*, pronssiveistos. 1938
* Turun hautausmaan Ylösnousemuskappelin hiekkakivireliefit ja muut kuvanveistotyöt. 1939–1941, Jussi Vikaisen kanssa

Lähteet
-------

1. ↑  Kuvataiteilijamatrikkeli
2. ↑  Suomalaisen kuvataiteen bibliografia : Puro, Weikko (Arkistoitu – Internet Archive)
3. ↑  Suomen sodissa 1939-1945 menehtyneet : Ennu Oka (Arkistoitu – Internet Archive)
4. ↑  SAHA3 Kuolinasiakirja: Oka, Ennu
5. ↑  Ennu Okan sotilaskantakortti
6. ↑  Suomen sodissa 1939-1945 menehtyneet : Orvo Oka[vanhentunut linkki]
7. ↑  WAMblog 3.4.2018 : Vieraalla maalla kaukana
8. ↑  Turun ja Kaarinan seurakunnat : Ylösnousemuskappeli
**Hietatuhatjalkainen** (*Ommatoiulus sabulosus*) on yleinen kaksoisjalkaislaji ja Pohjoismaiden kookkain tuhatjalkainen.

Koko ja ulkonäkö
----------------

Hietatuhatjalkaisen pituus on 14–47 mm ja leveys 1,4–4 mm. Ruumis on poikkileikkaukseltaan lieriömäinen, väriltään tummanruskeasta mustaan ja eläimen selkäpuolella on kaksi keltaista pitkittäisjuovaa. Ruumis muodostuu koiraalla 44–53 ja naaraalla 45–54 jaokkeesta ja raajaparien lukumäärä vaihtelee koiraalla 73–97 ja naaraalla 79–101. Peräpäässä preanaalirenkaan yläreunassa on läpikuultava uloke, joka kaartuu ylöspäin.

Levinneisyys
------------

Hietatuhatjalkaista tavataan suurimmassa osassa Eurooppaa Pohjois-Espanjasta Venäjälle ja Skandinavian eteläisempiin osiin. Suomessa sitä tavataan yleisenä maan etelä- ja keskiosissa. Runsain se on etelässä.

Elinympäristö ja elintavat
--------------------------

Laji viihtyy varsin monenlaisissa ympäristöissä, kuten metsissä, soilla, rannoilla ja puistoissa. Elinympäristön ei tarvitse olla erityisen kalkkipitoinen. Eläimet viihtyvät maassa kivien alla tai karikkeen joukossa, mutta nousevat joskus myös puihin tai muuhun kasvillisuuteen. Joskus tuhatjalkainen saattaa esiintyä varsin runsaslukuisena. Ravinnokseen tuhatjalkaiset käyttävät lahoavaa kasvillisuutta.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Anderson, Meidell, Scheller, Winqvist, Österkamp Madsen, Djursvoll, Budd & Gärdenfors: *Nationalnyckeln till Sveriges flora och fauna. Mångfotingar. Myriapoda.*. Uppsala: ArtDatabanken, SLU, 2005. ISBN 91-88506-53-3.  s. 261–262
2. ↑  Ehrnsberger (2002) "Massenauftreten und Wanderung des Diplopoden *Ommatoiulus sabulosus* in Westniedersachsen". Osnabrücker Naturwissenschaftliche Mitteilungen 28, 199 (Arkistoitu – Internet Archive) (saksaksi)
3. ↑  Naturespot (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Hietatuhatjalkainen** Wikimedia Commonsissa

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Taksonitunnisteet | 
* Wikidata: Q2221316
* BioLib: 61232
* BOLD: 237321
* CoL: 49CRJ
* EoL: 314901
* EPPO: IULSSA
* EUNIS: 201096
* Fauna Europaea: 328510
* Fauna Europaea (new): 34e7963d-610e-415b-88aa-e04f077553ea
* GBIF: 1012292
* iNaturalist: 205191
* IRMNG: 10813321
* NBN: NBNSYS0000011385
* NCBI: 1008866
* OBIS: 151195
* WoRMS: 151195

 |

 |
Tarja Halosen puisto kevätaamuna.
**Tarja Halosen puisto** (ruots. *Tarja Halonens park*) on pienehkö puisto Helsingin Kaupunginteatterin vieressä Helsingin Kallion kaupunginosassa. Puisto nimettiin presidentti Tarja Halosen mukaan tämän täyttäessä 70 vuotta joulukuussa 2013. Teatteria rakastava ja Kalliosta kotoisin oleva Halonen "ei olisi osannut kuvitellakaan parempaa lahjaa kuin nimikkopuisto Helsingin Kaupunginteatterin kupeessa".

Helsingin kaupungilla on ollut tapana nimetä jokin katu, aukio tai puisto jokaisen tasavallan presidentin mukaan. Myös kaikkien aikaisempien presidenttien mukaan on Helsinkiin nimetty vähintään yksi paikka.

Puistossa sijaitsee vuonna 1970 pystytetty Kari Juvan suurikokoinen veistos *Thalia ja Pegasos*.

Katso myös
----------

* Suomen tasavallan presidenttien mukaan nimetyt kadut, tiet, aukiot ja puistot

Lähteet
-------

1. 1 2  Tarja Halonen riemastui nimikkopuistostaan: "Sinne köpötämme Pentin kanssa" *Helsingin Sanomat*.  10.12.2013.  Arkistoitu 5.3.2014. Viitattu 28.2.2014.
2. ↑  Tarja Haloselle puisto Kallioon kaupunginteatterin edustalle  10.12.2013. Helsingin kaupunki.  Arkistoitu 8.3.2014. Viitattu 28.2.2014.
3. ↑  Thalia ja Pegasos (Arkistoitu – Internet Archive) Helsingin taidemuseo. Viitattu 13.4.2017.

Aiheesta muualla
----------------

* Tarja Halosen puiston viralliset rajat (pdf)
**Serio** oli Espanjan laivaston vuonna 1754 vesille laskettu 68-tykkinen Serio-luokan linjalaiva.

Valmistus
---------

*Pääartikkeli: Serio-luokka*
Alus tilattiin Guernizosta, jossa aluksen valmistuksesta vastasi britti David Howell. Alus laskettiin vesille 1754 ja otettiin palvelukseen 1755.

Palvelus
--------

Alus osallistui seitsenvuotiseen sotaan, Yhdysvaltain vapaussotaan, Ranskan vallankumoussotaan ja Napoleonin sotiin.

Alus romutettiin vuonna 1805.

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.   
Alkuperäinen artikkeli: es:Serio (1754)

Lähteet
-------

* Saint, Hubert, C. de: Ships of the line of the Spanish Navy (1714-1825) Part 3.  *Warship*, 1986, X. vsk, s. 208-211. Lontoo:  Conway Maritime Press. ISBN 0-85177-449-0.   (englanniksi)

### Viitteet

1. 1 2  Saint 1986 s. 208

*Serio*-luokan linjalaivat

|  |
| --- |
| *Serio* - *Arrogante* - *Soberbio* - *Poderoso* |
| Edeltäjä: Doce Apóstoles -luokka – Seuraaja: *Firme* |
Adamou Idé vuonna 2014.
**Adamou Idé** (s. 22. marraskuuta 1951 Niamey) on nigeriläinen kirjailija.

Adamou on opiskellut Pariisin yliopistossa ja ranskankielisten maiden hallintokorkeakoulussa. Hän on työskennellyt virkamiehenä kotimaassaan ja Ranskassa.

Adamou kirjoittaa ranskaksi ja äidinkielellään djermaksi. Hänen ensimmäinen runokokoelmansa *Cri inachevé* ilmestyi vuonna 1984. Romaanit *La camisole de paille* (1987) ja *Talibo, un enfant du quartier* (1996) kuvaavat perinteisten ja modernien arvojen yhteentörmäystä.

Adamou on Société des Gens de Lettres du Niger -kirjailijayhdistyksen puheenjohtaja. Hän on osallistunut myös kansainväliseen kirjailijatoimintaan.

Lähteet
-------

1. 1 2  Bio Express: Adamou Idé un écrivain au parcours exemplaire *Niger Express*. Viitattu 26.11.2020.
2. ↑  Gikandi, Simon (ed.): *Encyclopedia of African Literature*, s. 13–14. London: Routledge, 2003. ISBN 0-415-23019-5.


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Ranska
* BnF data
* Yhdysvallat
* Alankomaat

 |
|  |
| Muut | 
* IdRef

 |

 |
Jevsei Liberman
**Jevsei Grigorjevitš Liberman** (ven. Евсей Григорьевич Либерман, ukr. Овсій Григорович Ліберман, *Ovsi Hryhorovytš Liberman*, 1897 Slavuta – 1983 Harkova) oli ukrainalainen ekonomisti, Harkovan yliopiston kansantalouden professori.

Hän suoritti oikeustieteellisen virkatutkinnon ja jatkoi opintojaan taloustieteissä. Liberman toimi muun muassa kauppakorkeakoulun opettajana. Hän kirjoitti väitöskirjan suunnitelmataloudesta vuonna 1956 ja uskalsi ensimmäisenä mainita sanan "liikevoitto" Neuvostoliitossa julkaistussa *Kommunisti*-puoluelehdessä. Libermanin mielestä kysynnän ja tarjonnan tulisi määrätä tuotannon ja hinnat kuin suunnitelmataloudessa puolueviranomaisten määräämillä päätöksillä. Libermanista tuli sosialistisen markkinatalouden kannattaja Neuvostoliitossa. Hän sai esittää näkemyksensä jopa *Pravdassa* vuonna 1962. Hänet nimitettiin kansantalouden professoriksi vuonna 1963. Libermanin vaikutus oli merkittävä ja hänen talouden uudistusmenetelmiä kokeiltiin myös Itä-Saksassa Erich Apelin johdolla.

Lähteet
-------

* Carl Grimberg: *Kansojen historia*, osa 24, s. 67–69

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Saksa
* Israel
* Yhdysvallat
* Alankomaat

 |
|  |
| Muut | 
* Encyclopedia of Modern Ukraine
* IdRef

 |

 |
Kaukassalo

|  |  |
| --- | --- |
| Muut nimet | 
Kaukosalo, Kolsjö |
| Sijainti | 
SaloVarsinais-SuomiSuomi |
| Saariryhmä | 
Turunmaan saaristo |
| Merialue | 
Saaristomeri |

Karttamuokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa WikidataaTietolaatikon dokumentaatioNäytä Wikidatasta tulevat arvot

**Kaukassalo** eli *Kaukosalo* (ruots. *Kolsjö*) on saari Salon kaupungin Särkisalossa. Saari sijaitsee mantereen ja Isoluodon välissä, joihin se on yhdistetty pengerteillä. Kaukassalo on myös Särkisalon maarekisterikylä.

Mantereen ja Kaukassalon välinen kapea salmi on nimeltään Varknansuntti. Salmi on matala ja rehevöitynyt. Laajempi Särkisalonsalmi erottaa Isoluodon Kaukassalosta. Merialueet Krailanselkä ja Finnarinselkä reunustavat saarta. Saari on pääasiassa alavaa maata, mutta kaksi korkeaa kalliomuodostumaa, Klintti etelässä ja Pyölinmäki pohjoisessa, murtavat maisemaa.

Pyölinmäellä on muinainen röykkiöhauta. Kaukassalon alkuperäinen kylärakenne on säilynyt ehjänä. Asutusta on syntynyt 1900-luvun alussa myös Isoluodon pengersillan läheisyyteen, jossa ennen on toiminut lossi. Kaukassalossa sijaitsee Salon kaupungin kesävirkistyskeskus Klippula.

Lähteet
-------

1. ↑  Suntti aukeaa kahdessa vaiheessa Perniönseudun lehti. Viitattu 26.9.2018.
2. ↑  Kansalaisen karttapaikka Maanmittauslaitos. Viitattu 26.9.2018.
3. ↑  Juha Ruohonen: Särkisalon arkeologinen perusinventointi 2002 *users.utu.fi*. Viitattu 26.9.2018.
4. ↑  Luettelot Salon seudun merkittävistä rakennetun ympäristön kokonaisuuksista, ryhmistä ja alueista (pdf) (s. 46) Varsinais-Suomen liitto.  Arkistoitu 24.9.2018. Viitattu 26.9.2018.
5. ↑  Klippulan leirikeskus Salon kaupunki. Viitattu 26.9.2018.


|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Särkisalo |
| --- |
|  |
| Taajamat | 
* Förby

 |
|  |
| Rekisterikyliä | 
* Aisböle
* Bastböle
* Falkki
* Finnari
* Förby
* Hakkala
* Heikberg
* Hästö
* Kaukassalo
* Kiviniemi
* Kota
* Kraila
* Montola
* Muuri
* Niksaari
* Norrby
* Pensalo
* Pettu
* Seppälänmäki
* Siksalo
* Suutarkylä
* Särkisalon kirkonkylä
* Söderby
* Taamarla
* Tessvärr
* Verkkoranta

 |

 |