**Abstrakti ekspressionismi** on taiteen suuntaus, joka syntyi toisen maailmansodan jälkeen Yhdysvalloissa. Sitä on vaikea tunnistaa yhtenäisenä tyylinä, vaikka pyrkimys abstraktiin ilmaisuun, kuvapinnan litteyteen ja suurikokoiseen *all-over*-tyyliin ovat sille tyypillistä. Kypsimmässä vaiheessa 1950-luvun lopulla abstrakti ekspressionismi oli tavallisesti herooinen (sankarillinen) ja mahtipontinen maalaustyyli. Sen valta-aika päättyi 1960-luvulle tultaessa.

Abstrakti ekspressionismi vaikutti myös kuvanveistossa, jossa toisen maailmansodan jälkeisenä peruspyrkimyksenä oli reduktio. Suuntauksen keskeisiksi veistäjiksi tulivat Yhdysvalloissa David Smith ja Euroopassa Alberto Giacometti. Suuntauksen aikalainen Euroopassa ja Kanadassa oli informalismi, joka muistutti abstraktia ekspressionismia.

Sievistelemättömän karkean tyylin ja joskus suurkaupunkimaisen kyynisyyden rinnalla abstraktia ekspressionismia tukeneiden kriitikoiden arviot saattoivat olla jyrkkiä ja voimakkaita. Seuraava lausunto kertoo pyrkimyksestä tahalliseen vastakkainasetteluun ja polemiikkiin.

Clement Greenberg: 

> »Michelangelon veistosten ongelma on se, että ne ovat liian lipeviä. Hän oli helkkarin hyvä, mutta hän oli liian teennäisen taiteellinen.» 
> 
>

Tyyli
-----

Surrealismi vaikutti Yhdysvaltain taiteeseen voimakkaasti varsinkin toisen maailmansodan aikana, koska useat suuntauksen taiteilijat olivat paenneet Natsi-Saksasta "rappiotaiteilijoina" varsinkin New Yorkiin. Monet amerikkalaisetkin taiteilijat alkoivat kokeilla surrealismin omaksumaa automaattisen maalauksen tai spontaanin, tiedostamattoman toiminnan ohjaamaa maalaustapaa. Myös vahva symbolien käyttö oli ominaista abstraktin ekspressionismin syntyvaiheelle.

Abstraktia ekspressionismia on vaikea määritellä yhtenäisenä tyylinä, joten sitä voi pitää myös epookkityylinä eli 1940- ja 1950-lukujen New Yorkiin sijoittuvana taidekautena. Suuntausta kutsutaan joskus myös New Yorkin koulukunnaksi.

Erona surrealismin ja abstraktin ekspressionismin välillä surrealistit tutkivat alitajuntaa keinona häiritä vakiintuneita tapoja, kun taas abstraktit ekspressionistit ottivat innoitetta Carl Gustav Jungin arkkityypillisestä psykologiasta ja etsivät alitajunnasta jokaiselle kulttuurille yhteisten yleismaailmallisten tunteiden ja merkitysten vertauskuvia, joita kaivattaisiin toisen maailmansodan tuhoisuuden jälkeen.

Suuntaus vaihtelee Jackson Pollockin abstrakteista *action painting* -maalauksista Willem de Kooningin väkivaltaisen groteskeihin naishahmoihin tai Mark Rothkon hillittyihin värikenttämaalauksiin (jotka taas eivät ole ekspressionistisia).

Willem de Kooning, *Seated Woman*, 1969.
Abstrakti ekspressionismi toi mukanaan suuret maalauskankaat ja se korosti maalauksen kaksiulotteisuutta. Varsinkin Clement Greenberg rohkaisi taiteilijoita kaksiulotteisuuden tavoitteluun. Tyylisuunta korosti *all-over*-ominaisuutta, jossa maalaus tuntuu jatkuvan reunojensa yli sen sijaan, että sen sommittelu keskittyisi keskiosiin.

Useat suunnan taiteilijat eivät halunneet nimetä teoksiaan, koska he arvelivat, että se saattaisi suunnata katsojan ajatuksen muualle kuin maalaukseen. Esimerkiksi Jackson Pollock numeroi teostensa nimet tavallisesti seuraavaan tapaan: "Kompositio No. 16, 1948". Teosten omistajat tai muut henkilöt saattoivat antaa maalauksille nimiä jälkeenpäin.

Tausta
------

Eräänä suuntauksen edelläkävijänä voi pitää Wassily Kandinskya, joka kehitteli henkisyyden ideoita maalaustaiteessa 1900-luvun alussa. Nimitystä "abstrakti ekspressionismi" käytti ensimmäisen kerran amerikkalaisen taiteen yhteydessä taidekriitikko Robert Coates vuonna 1946. Taidesuuntauksen voimakkain kehitysvaihe sijoittuu toisen maailmansodan jälkeiseen aikaan ja New Yorkiin, josta tuli 1950-luvulla maailman taiteen keskus Pariisin jälkeen. Taidekriitikko Clement Greenberg ajoi voimakkaasti abstraktin ekspressionismin eräitä edustajia ja väheksyi vanhempaa, sitä edeltänyttä amerikkalaista taidetta, kuten realistista American Scene -suuntaa ja sitä seuranneita 1960-luvun taidesuuntauksia, kuten pop-taidetta.

Abstrakti ekspressionismi syntyi usein vasemmistotaustaisten amerikkalaisten avantgardetaiteilijoiden pienessä joukossa ja älyllisen kapinoinnin ilmapiirissä. Uudella suuntauksella oli aluksi vain vähän kannattajia ja muutamia puolestapuhujia. Kylmän sodan ilmapiirin tiivistyessä 1950-luvulla Yhdysvaltain ulkoministeriö alkoi esitellä aktiivisesti amerikkalaista kulttuuria eri puolilla maailmaa muun muassa New Yorkin Modernin taiteen museon MoMA:n järjestämissä amerikkalaisen taiteen näyttelyissä. Näin haluttiin osoittaa amerikkalaisen elämäntavan ja kulttuurin ylivoimaisuutta.

Näissä 1950-luvulla järjestetyissä taidenäyttelyissä abstrakti ekspressionismi esiintyi usein pääosissa. Nelson A. Rockefeller, joka toimi MoMA:n johtokunnan puheenjohtajana, kutsui abstraktia ekspressionismia "Vapaan yritteliäisyyden maalaustaiteeksi". Vaikka monet amerikkalaiset eivät silloin ymmärtäneet taidesuuntauksen merkitystä, valtion kulttuuriviennin strategiana oli haastaa konservatiivinen sosialistinen realismi, joka oli ainoa virallisesti hyväksytty taiteen suuntaus sosialistisissa maissa. Abstraktin ekspressionismin puolestapuhujat, muun muassa vasemmistotaustainen, (trotskilainen) Clement Greenberg ja Harold Rosenberg korostivat taiteen vapautta politiikasta ja sitoutumisesta yhteiskuntaan. Suuntausta alettiin käyttämään vastaiskuna puoluekantaiselle ja stalinistiselle sosialististen maiden kulttuurielämälle. Kylmän sodan viralliset amerikkalaiset ideologit halusivat, että abstrakti ekspressionismi edustaisi vapaata ajattelua, vapaita talousmarkkinoita, vapaata maailmaa. Amerikkalaiset halusivat myös saavuttaa vahvan aseman Euroopan taidemarkkinoilla.

Myös neoplastisen taiteen isä Piet Mondrian, jonka teorioita oli tutkailtu hollantilaisessa *De Stijl* -taideaikakauslehdessä, innoitti abstraktin ekspressionismin suuntausta, koska myös neoplastisismi tuki uskomuksia ihmisen olemassaolon perustana olevaan psyykkiseen ja henkiiseen järjestykseen.

Lähellä olleet suuntaukset ja eri nimitykset
--------------------------------------------

| nimitys alkuperäiskielellä | suomeksi | nimittäjä | huomioita |
| --- | --- | --- | --- |
| *abstract expressionism* | abstrakti ekspressionismi | Robert Coates (*The New Yorker*) 1946 | yleisnimitys |
| *New York School* | New Yorkin koulukunta |  | myös Beat-sukupolven runoilijoita, säveltäjiä, tanssijoita ja jazz-muusikoita, 1940-luvulta 1960-luvulle |
| *action painting* | roiskemaalaus, toimintamaalaus | Harold Rosenberg (*Art News*) 1952 | viittaa maalausaktiin |
| *abstract impressionism* | abstrakti impressionismi | Elaine de Kooning 1958 | nimitys ei vakiintunut |
| *American-type painting* | amerikkalaistyyppinen maalaus | Patrick Heron (Englanti) > Greenberg 1955 | viittaa New Yorkin asemaan toisen maailmansodan jälkeen |
| *tachisme* | tasismi myös spontanismi | Charles Estienne (Ranska) 1951 | ransk. *tache*=tahra, läikkä |
| *art informel* | informalismi | Michel Tapié (Ranska) 1952 | Greenberg: "harhaanjohtava" |
| *lyrical abstraction* | lyyrinen abstraktio |  | Viittaa kahteen eri suuntaukseen. Kriitikko Charles Estienne antoi tämän nimen vuonna 1946 eurooppalaiselle, Pariisissa 1945 syntyneelle maalaussuuntaukselle. Lyyrinen abstraktio on myös amerikkalainen abstraktin taiteen liike, joka esiintyi 1960- ja 1970-luvuilla ensin New Yorkissa, Los Angelesissa, Washington DC:ssa ja sitten Torontossa ja Lontoossa. |
| *art autre* | toiseuden taide | Michel Tapie 1952 |  |
| *art brut* (ransk. *raaka, karkea taide*) | ITE-taide (Veli Granö 1999) | Jean Dubuffet *Compagnie de l'Art Brut* 1948 |  |
| *outsider art* (engl. *ulkopuolinen, sivullinen taide, outsidertaide*) | ITE-taide | Roger Cardinal 1972 | art brutin synonyymi englanniksi |
| *post-painterly abstraction* | jälkimaalauksellinen abstraktio | Clement Greenberg | 1960-luvulla |
| *color field painting* | värikenttämaalaus |  | Barnett Newman, Ad Reinhardt ym. Värikenttä peittää kankaan laidasta laitaan. Se jatkuu periaatteessa äärettömyyksiin ja sulkee sisäänsä myös katsojan. |
| *hard-edge painting* | kovareunamaalaus  | Jules Lansner 1958 | termi yleistyi 1966 jälkeen |

Perintö
-------

Abstraktin ekspressionismin ideat levisivät eri puolille maailmaa. Ajallisesti rinnakkaisena ja paljolti samanlaisena ilmiönä voi pitää informalismia Euroopassa ja Kanadassa. Yhdysvalloissa abstraktin ekspressionismin arvostukseen liittyy isänmaallisia arvoja, koska se oli ensimmäinen amerikkalainen, Yhdysvalloissa syntynyt huomattava taidesuuntaus, jonka myötä Yhdysvaltain taide irtautui Euroopan kulttuurin pitkään jatkuneesta hegemonia-asemasta.

Toisen maailmansodan jälkeisenä aikana taiteiden väliset rajat olivat korkeita. Aikakaudesta puhutaan niin sanottuna korkean modernismin (*high-modern*) aikana. Taiteiden rajat alkoivat vähitellen madaltua 1960-luvulla, kun pop-taiteen eri suuntaukset, sekä käsitetaide, minimalismi ja ympäristötaide alkoivat saada sijaa.

Pop-taiteen synty 1950-luvun lopulla, sekä 1960-luvulla Yhdysvalloissa ja Euroopassa yleistynyt hyperrealismi olivat vastasuuntauksia, jotka halusivat esittää kouriintuntuvampaa ja havainnollisempaa ilmaisua kuin abstrakti ekspressionismi. Suuntaus on kuitenkin vaikuttanut aina 2000-luvun alkuun asti joko erilaisina ekspressionistisina, abstrakteina tai subjektiivisina maalaustaiteen muunnelmina.

Merkittävät edustajat
---------------------

* Charles Alston
* William Baziotes
* Norman Bluhm
* Louise Bourgeois
* James Brooks
* Hans Burkhardt
* Jack Bush
* Alexander Calder
* Nicolas Carone
* John Chamberlain
* Elaine de Kooning
* Willem de Kooning
* Robert De Niro, Sr.
* Richard Diebenkorn
* Enrico Donati
* Friedel Dzubas
* Norris Embry
* Jimmy Ernst
* Herbert Ferber
* Jane Frank
* Helen Frankenthaler
* Sam Francis
* Michael Goldberg
* Arshile Gorky
* Adolph Gottlieb
* Cleve Gray
* Philip Guston
* Elaine Hamilton
* David Hare
* Grace Hartigan
* Hans Hofmann
* Paul Jenkins
* Franz Kline
* Albert Kotin
* Lee Krasner
* Ibram Lassaw
* Norman Lewis
* Richard Lippold
* Seymour Lipton
* Morris Louis
* Conrad Marca-Relli
* Nicholas Marsicano
* Joan Mitchell
* Robert Motherwell
* Louise Nevelson
* Barnett Newman
* Isamu Noguchi
* Kenzo Okada
* Ray Parker
* Jackson Pollock
* Fuller Potter
* Richard Pousette-Dart
* Ad Reinhardt
* Milton Resnick
* George Rickey
* Jean Paul Riopelle
* William Ronald
* Mark Rothko
* Theodore Roszak
* Eino Ruutsalo
* Anne Ryan
* Louis Schanker
* Jon Schueler
* David Smith
* Theodoros Stamos
* Hedda Sterne
* Clyfford Still
* Mark di Suvero
* Mark Tobey
* Bradley Walker Tomlin
* Jack Tworkov
* Cy Twombly
* Esteban Vicente
* Emerson Woelffer
* Hale Woodruff
* Taro Yamamoto
* Manouchehr Yektai

Lähellä abstraktia ekspressionismia
-----------------------------------

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| * Karel Appel
* William Brice
* Charles Ragland Bunnell
* Mary Callery
* Alfred L. Copley
* Jean Dubuffet
* Sam Gilliam
* Hans Hartung
* Gino Hollander
* Jasper Johns
* Karl Kasten
 | * John Levee
* Knox Martin
* Georges Mathieu
* Herbert Matter
* Ludwig Merwart
* Jan Müller
* Robert Natkin
* Jules Olitski
* Irene Rice-Pereira
* Robert Rauschenberg
* Larry Rivers
 | * Aaron Siskind
* Pierre Soulages
* Nicolas de Staël
* Frank Stella
* Stuart Sutcliffe
* Antoni Tàpies
* Nína Tryggvadóttir
* Ulfert Wilke
* Zao Wou Ki
 |

Katso myös
----------

* Abstrakti taide
* Informalismi
* Kubismi
* Surrealismi

Lähteet
-------

1. ↑  Russell Bingham, Graham Peacock ja Michel Smith, Clement Greenberg Edmonton Interview, The Edmonton Contemporary Artists' Society Newsletter Vol 3, Issue 2 & Vol 4 Issue 1. Viitattu 15.12.2008.
2. ↑  Ashton, Dore: *The New York School*, Penquin Books, 1972.
3. ↑  Stephen Little: *...isms: Understanding art*. Herbert Press, 2018. (englanniksi) s.122
4. ↑  Frascina, Francis (ed.), *Pollock and After*, The critical debate, Harper&Row, 1985.
5. 1 2  Serge Guibault, *How New York Stole the Idea of Modern Art*: Abstract Expressionism, Freedom, and the Cold War, The University of Chicago Press, 1983
6. ↑  Michael L. Krenn, *Fall-out Shelters for the Human Spirit*, American Art and the Cold War, The University of North Carolina Press, 2005.
7. ↑   Little, s. 117
8. ↑  Konttinen, Riitta & Laajoki, Liisa: *Taiteen sanakirja*, s. 11. Helsingissä: Otava, 2000. ISBN 951-1-12841-8.
9. ↑  *Taiteen sanakirja* 2000, s. 296.
10. ↑  *Taiteen sanakirja* 2000, s. 13.
11. ↑  *Taiteen sanakirja* 2000, s. 11.
12. ↑  *Taiteen sanakirja* 2000, s. 444.
13. ↑  *Taiteen sanakirja* 2000, s. 155.
14. 1 2  *Taiteen sanakirja* 2000, s. 35.
15. ↑  *Taiteen sanakirja* 2000, s. 502.
16. ↑  Hämäläinen-Forslund, Pirjo: *Tervetuloa taidenäyttelyyn*, s. 23. Helsinki: WSOY, 1996. ISBN 951-0-20630-X.
17. ↑  *Taiteen sanakirja* 2000, s. 206.

Kirjallisuutta
--------------

* Frascina, Francis (toim.): *Pollock and After: The critical debate.* Harper&Row, 1985.
* Guibault, Serge: *How New York Stole the Idea of Modern Art: Abstract Expressionism, Freedom, and the Cold War.* The University of Chicago Press, 1983.
* Stonor Saunders, Frances: *The CIA and the World of Arts and Letters: The Cultural Cold War.* The New Press, New York, 2000.
* Krenn, Michael L.: *Fall-out Shelters for the Human Spirit: American Art and the Cold War.* The University of North Carolina Press, 2005.

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Taidesuuntauksia |
| --- |
|  |
| Esihistoriallinen taide | 
* Kalliopiirros
* Kalliomaalaus

 |
|  |
| Klassinen aika | 
* Mesopotamian taide
* Muinaisen Egyptin taide
* Antiikin Kreikan taide
* Hellenistinen taide
* Rooman valtakunnan taide

 |
|  |
| Bysantti | 
* Varhaiskristillinen taide
* Karolinginen renessanssi
* Bysantin taide

 |
|  |
| 1000–1300-luvut | 
* Ottolainen taide
* Romaaninen tyyli
* Gotiikan taide

 |
|  |
| Renessanssi 1400-luku | 
* Renessanssin taide

 |
|  |
| 1500-luku | 
* Manierismi

 |
|  |
| 1600-luku | 
* Barokki

 |
|  |
| 1700-luku | 
* Rokokoo
* Klassismi
* Romantiikka

 |
|  |
| 1800-luku | 
* Kansallisromantiikka
* Düsseldorfin koulukunta
* Hudson River -koulukunta
* Prerafaeliitit
* Estetismi
* Arts and crafts
* Naturalismi
* Realismi
* Impressionismi
* Postimpressionismi
* Akateeminen taide
* Piktorialismi
* Primitivismi
* Symbolismi
* Uusbarokki
* Uusgotiikka
* Uusklassismi
* Uusrenessanssi
* Jugend

 |
|  |
| Modernismi 1900 alkaen | 
* Jugend
* Naivismi
* Fauvismi
* Ekspressionismi
* Kubismi
* Dada
* Abstrakti taide
* Futurismi
* Suprematismi
* Konstruktivismi
* De Stijl

 |
|  |
| 1920 alkaen | 
* Uusasiallisuus
* Art deco
* Surrealismi
* Bauhaus
* Funktionalismi
* Yhteiskunnallinen realismi
* Regionalismi
* Sosialistinen realismi
* Totalitaristinen taide

 |
|  |
| 1945 alkaen | 
* Abstrakti ekspressionismi
* Cobra
* Informalismi
* Art brut
* Tasismi
* Konkretismi

 |
|  |
| 1960 alkaen | 
* Pop-taide
* Uusi realismi
* Fluxus
* Minimalismi
* Fotorealismi
* Op-taide
* Kineettinen taide
* Valotaide
* Prosessitaide
* Käsitetaide
* Arte povera
* Feministinen taide
* Postmodernismi

 |
|  |
| 1980 alkaen | 
* Uusekspressionismi
* Transavantgarde
* Uusminimalismi
* Neo-Geo
* Tila- ja ympäristötaide
* Mediataide
* Young British Artists
* Outsider-taide
* Performanssi
* Videotaide
* Yhteisötaide
* ITE-taide
* Graffiti

 |
|  |
| 2000 alkaen | 
* Abjektitaide
* Appropriaatio
* Artivismi
* Biotaide
* Katoava taide
* Paikkasidonnainen taide
* Relaatiotaide
* Äänitaide

 |
|  |
| Vuodesta 1000 alkaen kyseessä ovat länsimaiset taidesuuntaukset |

 |

Abstraktin taiteen suuntauksia
**Voimakkaasti pelkistäviä →** Ekspressionismi ● Kubismi ● Futurismi ● Suprematismi ● Konstruktivismi ● Neoplastisismi ● Konkretismi ● Abstrakti ekspressionismi ● Informalismi ● Minimalismi ● Op-taide ● Kineettinen taide **← Täysin abstrakteja**