recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Himalajanmyskikauris** eli intianmyskihirvi (*Moschus chrysogaster*) on myskikauriiden heimoon kuuluva aasialainen sorkkaeläinlaji. Sitä esiintyy Kiinan keskiosista itäiseen Nepaliin, Bhutaniin ja koilliseen Intiaan. Se elää vuoristossa 2000 metristä 5000 metriin korkeilla alueilla. Sen elinympäristöjä ovat metsät, pensaikot, ruohostomaat, kuivat vuoristotasangot ja niityt. Himalajanmyskikauris on luokiteltu erittäin uhanalaiseksi lajiksi.

Himalajanmyskikauriista on tehty havaintoja Tiibetin ylängöllä ja Himalajan vuoristossa. Se elää korkeilla niityillä, paljakoilla, pensaikoissa ja pihtametsissä.

Himalajanmyskikauris syö pensaita, ruohoja, sammleita, jäkäliä, versoja ja varpuja. Keväällä ja kesällä lehtien ja versojen osuus on suuri, mutta myöhäiskesällä laji käyttää ravinnokseen erityisesti nuppuja ja kukkia.

Himalajanmyskikauris lisääntyy pääsääntöisesti marras-joulukuussa. Tiineysaika on 150–195 päivää, ja vasa syntyy touko-kesäkuussa. Nuori himalajanmyskikauris elää kahden kuukauden ajan suojaisessa piilopaikassa ja on emonsa ruokittavana.

Himalajanmyskikauris elää rajatussa elinpiirissä, joka naarailla on noin 50 hehtaaria. Koiraiden piiri käsittää useiden naaraiden alueen, ja koiraat todennäköisesti puolustuvat aluettaan muita koiraita vastaan.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5 6  Harris, R: *Moschus chrysogaster* *IUCN Red List of Threatened Species. Version 2022-2*.  2016. International Union for Conservation of Nature, IUCN, Iucnredlist.org. Viitattu 28.11.2023. (englanniksi)
2. ↑  Himalajanmyskikauris (intianmyskihirvi) – *Moschus chrysogaster* laji.fi Suomen Lajitietokeskus
3. ↑  Moschus chrysogaster *Wilson & Reeders Mammal Species of the World, Third Edition*. Bucknell University. Viitattu 25.11.2023. (englanniksi)[vanhentunut linkki]


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Taksonitunnisteet | 
* Wikidata: Q288881
* Wikispecies: Moschus chrysogaster
* ARKive: moschus-chrysogaster
* BOLD: 666084
* CoL: 44FZ5
* EoL: 328122
* Fossilworks: 149443
* GBIF: 2440989
* iNaturalist: 42145
* IRMNG: 10762842
* ITIS: 625039
* IUCN: 13895
* MSW: 14200193
* NCBI: 68412
* Observation.org: 85125
* Species+: 9271
* Laji.fi: MX.47462

 |

 |
**Sarona Moana Marie Reiher Snuka-Polamalu** (s. 10. tammikuuta 1978 Vancouver (Washington), USA)  on yhdysvaltalainen showpainija. Snuka-Polamalu työskentelee WWE-showpainiorganisaatiossa nimellä **Tamina Snuka**. Hän on Smackdown-brändin alaisuudessa. Hän on yhdeksänkertainen WWE 24/7 -mestari ja kerran WWE Women’s Tag Team Championship-mestari. Hän on showpainija Jimmy Snukan tytär.

Ura
---

Snuka yhdessä The Usosin kanssa vuonna 2010
Tamina teki debyyttinsä WWE:ssä toukokuussa 2010 yhdessä Jimmy ja Jey Uson kanssa hyökkäämällä Hart Dynastyn kimppuun. Tämän jälkeen he ottelivat useita otteluita kuuden hengen sekajoukkueottelussa Hart Dynastya vastaan ilman suurempaa menestystä.

Tamina on kuulunut WWE:n aikana useaan eri joukkueeseen ja lisäksi hän toimi WWE Divas Championship-mestari AJ Leen henkivartijana

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5  Tamina Wrestlingdata-sivustolla
2. 1 2 3 4  Tamina WWE-sivustolla
3. ↑  Family legacy important to Rikishi FatuViitattu 1.4.2024
4. ↑  [PARKS'S WWE SMACKDOWN REPORT 9/27: Ongoing "virtual time" coverage of Friday show, including Dolph Ziggler vs. Dean Ambrose in U.S. Title rematch]Viitattu 1.4.2024
Handelsgillet, Kasarmikatu 23, Helsinki. 
Handelsgillet i Wiborg.
**Handelsgillet i Wiborg** on suomenruotsalainen kauppakilta, jolla on viipurilaistaustaiset juuret. Kauppakillan tarkoituksena on edistää elinkeinoelämän elinvoimaa.

Historia
--------

Viipurilainen kirjakauppias ja kustantaja Walter Hoving perusti ensimmäisen ruotsinkielisen kauppakillan vuonna 1883, mutta kauppakillalla oli vaikeuksia saada toimintaa käyntiin. Hoving lakkautti kauppakillan.

Kauppakillan perustamista yritettiin uudelleen Viipurissa vuonna 1887. Seuran perustajana toimi viipurilainen vuorineuvos Seth Sohlberg. Kauppakilta toimi osoitteessa Karjaportinkatu 7. Kauppakillan tarkoituksena oli toimia sosiaalisena klubina ruotsinkielisille ja -mielisille liikemiehille.

Nykyhetki
---------

Suomi menetti Viipurin toisen maailmansodan jälkeen. Vuonna 1857 perustettu Handelsgillet i Helsingfors tarjosi uuden kodin kauppakillalle omien tilojen suojista.

Helsingin Kasarmikatu 23:n klubihuoneistosta löytyy kauppakillan nimen mukaan nimetty Wiborg-kabinetti.

Kauppakilta on vuonna 2001 perustetun Viipuri-keskuksen perustajajäsen.

Vuonna 2017 kauppakillalla oli noin 140 jäsentä.

Katso myös
----------

* Handelsgillet i Helsingfors

Lähteet
-------

1. 1 2  Herman Hultin: *Historik över Handelsgillet i Wiborg åren 1887-1937: utgiven med anledning av gillets 50-åriga tillvaro*. Helsinki: kustantaja tuntematon, 1946. Teoksen verkkoversio (viitattu 8.2.2024).
2. ↑  Floman, Lars Einar: Handelsgillet i Wiborg 130 år.  *Wiborgs Nyheter*, 7.1.2018.
3. 1 2  Handelsgillet i Wiborg - Föreningen 7 Januari *www.wiborg.fi*. Viitattu 8.2.2024.
4. ↑  Info - Handelsgillet i Helsingfors *www.handelsgillet.fi*. Viitattu 8.2.2024.
5. ↑  Lokaliteter - Handelsgillet i Helsingfors *www.handelsgillet.fi*. Viitattu 8.2.2024.
6. ↑  Karjala | yle.fi | Arkistoitu *vintti.yle.fi*. Viitattu 8.2.2024.
7. ↑  Pamaus | Veljesseuramme Handelsgillet i Wiborg 130 vuotta *pamaus.fi*. Viitattu 8.2.2024.
**ReBirth RB-338** on ohjelmallinen syntetisaattori Windowsille, Mac OS:lle ja iOS:lle. ReBirthin julkaisi ruotsalainen Propellerhead Software vuonna 1997.

Propellerhead Software lopetti tuen ReBirthin pöytäkoneversiolle 1. syyskuuta 2005, kun itse ohjelman kehitys oli lopetettu jo vuonna 1999. Tämän jälkeen sen on voinut ladata ilmaiseksi yrityksen ylläpitämältä sivustolta. Ohjelmisto ei kuitenkaan ole vapaa tai vapaasti levitettävä. ReBirth elvytettiin vuonna 2010 iOS-versiolla, joka on saatavilla iPhonelle, iPod Touchille ja iPadille. 

Roland TB-303, jota ReBirth RB-338 emuloi

Tekniikka
---------

ReBirthissä on neljä "laitetta", jotka emuloivat kolmen eri Rolandin klassisen syntetisaattorin ääntä ja toimintaa:

* 2 kpl TB-303 (bassosyntetisaattori)
* 1 kpl TR-808 (analoginen rumpukone)
* 1 kpl TR-909 (analoginen/samplepohjainen rumpukone) (versiosta 2.0 lähtien)

Jokaisella laitteella on oma pattern-valitsin, jota alkuperäisissä laitteissa ei ollut. Tämä mahdollistaa nopean vaihtamisen eri musiikkityylien välillä, eikä esimerkiksi TB-303:a tarvitse uudelleenohjelmoida yksinkertaisia tyylivaihdoksia varten. Tämä toiminto löytyy myös joistain Reasonin laitteista.

ReBirthissä on myös miksereitä, pattern-ohjattu suodin (PCF) ja muutamia tavanomaisia efektejä kuten delay, kompressori, särötys sekä räkkiä muistuttava graafinen käyttöliittymä.

Ohjelmistossa on myös tuki modauksille, joilla voi muuttaa sekä ohjelmiston ulkonäköä että sen äänivalikoimaa – esimerkiksi rumpuäänet voi kokonaan vaihtaa uusiin.

ReBirthin emulaatiota on laajalti kiitelty ja monet acid house- ja teknomuusikot ovat käyttäneet sitä tuotannoissaan. ReBirthin mukana tulee esimerkkitiedostona Hardfloorin acid-kappale *Multiball Challenge*.

Roland TR-909, ReBirthin emuloima rumpukone

Lähteet
-------

1. ↑  ReBirth for iPad and iPhone. *Rebirthapp.com*.  Arkistoitu 23.5.2012.  (englanniksi)
2. 1 2  ReBirth for iPad and iPhone - History of ReBirth development. *Rebirthapp.com*.  Arkistoitu 23.5.2012.  (englanniksi)
3. ↑

Aiheesta muualla
----------------

* ReBirthin iOS-versioiden verkkosivusto
* Propellerhead Software
Sulfoniumsuolojen yleinen rakenne
**Sulfoniumsuolat** ovat orgaanisia yhdisteitä, joiden rakenteessa on positiivisesti varautunut sulfoniumioni ([SR3]+ ja jokin anioni X-. R on jokin alifaattinen tai aromaattinen orgaaninen ryhmä.

Ominaisuudet ja valmistus
-------------------------

Sulfoniumsuolat ovat huoneenlämpötilassa kiteisiä aineita. Rakenteeltaan sulfoniumioni on rikkiatomin osalta tetraedrimäinen. Rikkiatomista lähtevät ryhmät ovat kolme orgaanista ryhmää ja vapaa elektronipari. Jos kaikki orgaaniset ryhmät ovat erilasia, on sulfoniumsuola kiraalinen ja sillä on enantiomeeripari. Positiivisesti varautunut rikkiatomi vetää elektroneja puoleensa, ja tämän vuoksi rikkiatomin viereiset hiiliatomit ovat elektrofiilisiä. Nukleofiilinen substituutio, jossa lähtevänä ryhmänä on tioetteeri, onkin tavanomainen reaktio sulfoniumsuoloille. Rikkiatomin viereisiin hiiliatomeihin sitoutuneet protonit ovat myös tavallista happamampia, ja erittäin vahvat emäkset, kuten organolitiumyhdisteet voivat ottaa niitä vastaan. Tällöin muodostuu sulfoniumylidi. Uusimmat tutkimukset koskevat sulfoniumsuolojen käyttöä kytkentäreaktioissa.

Sulfoniumsuoloja voidaan valmistaa tioeettereiden ja alkyylihalogenidien tai alkyylitriflaattien reaktiolla. Spesifisiä ryhmiä tioeettereihin liittäviä reagenssieja ovat esimerkiksi metyyliryhmiä liittävä trimetyylioksoniumtetrafluoroboraatti ja aromaattisia ryhmiä liittävät diaryylijodoniumsuolat. Muihin sulfoniumsuolojen valmistustapoihin kuuluu esimerkiksi sulfoksidien alkylointi ja muodostuneen alkoksisulfoniumsuolan reaktio Grignard-reagenssin kanssa.

Lähteet
-------

1. ↑  Sulfonium compounds *IUPAC Gold Book*. IUPAC. Viitattu 1.4.2024.
2. 1 2 3  Mary Eagleson: *Concise encyclopedia chemistry*, s. 1049. Walter de Gruyter, 1994. ISBN 978-3-11-011451-5. (englanniksi)
3. 1 2  Jonathan Clayden, Nick Greeves, Stuart Warren: *Organic Chemistry*, s. 664–665. Oxford University Press, 2012. ISBN 978-0-19-927029-3. (englanniksi)
4. 1 2  Sergei I. Kozhushkov & Manuel Alcarazo: Synthetic Applications of Sulfonium Salts.  *European Journal of Inorganic Chemistry*, 2020, nro 26, s. 2486-2500. Artikkelin verkkoversio. Viitattu 1.4.2024.  (englanniksi)
**Reetta Gröhn-Soininen** (s. 1969 Joensuu) on suomalainen kuvanveistäjä. Gröhn-Soininen on opiskellut kuvanveistoa Joutsenon Opiston kuvataidelinjalla 1988–1989, Limingan Taidekoulussa 1989–1990 ja Turun piirustuskoulussa 1990–1993. Lisäksi hän opiskeli Jyväskylän Ammattiopettajakorkeakoulussa 2006–2010 ja on myös toiminut opettajana. Hän on osallistunut yli 50 yhteis- ja ryhmänäyttelyyn ja pitänyt vuoden 1995 jälkeen 14 yksityisnäyttelyä. Gröhn-Soininen asuu Joensuussa.

Gröhn-Soinisen veistosten materiaalina on pääasiassa puu, jonka hän kokee omimmaksi materiaalikseen. Hän on tehnyt veistoksia myös betonista. Yksi Reetta Gröhn-Soinisen julkinen puuveistos on vuonna 2000 valmistunut *Pennistä* Marjalantalon edustalla. Veistoksen penniä heittävien poikahahmojen materiaali on mänty. Veistokset on maalattu.

*Pennistä*, 2000, Joensuu.

Lähteet
-------

1. ↑  Reetta Gröhn-Soininen CV *Kuvataiteilijamatrikkeli*. Viitattu 4.4.2024.
2. ↑  Reetta Gröhn-Soininen : Curriculum Vitae *Reettags.fi*. Viitattu 4.4.2024.
3. ↑  Bio *Kuvataiteilijamatrikkeli*. Viitattu 18.4.2020.
4. ↑  Pennistä *Reetta Gröhn-Soinisen kotisivu*. Viitattu 18.4.2020.
**Innokenti Innokentevitš Tarbahov** (jak. Иннокентий Иннокентьевич Тарбахов, s. 8. maaliskuuta 1944) on sahalainen keittiömestari ja jakutialaisen perinneruoan asiantuntija.

Tausta
------

Tarbahovin äiti meni naimisiin 20 vuotta vanhemman tuberkuloosista kärsivän miehen kanssa ja hän jäi orvoksi ja joutui orpokotiin yhdeksänvuotiaana. Innokenti lähetettiin Krimille sanatorioon toipumaan tuberkuloosista. Siellä hän ensimmäisen kerran istui katettuun pöytään ja päätti tulla kokiksi.

Seitsemännen luokan jälkeen Tarbahovilla olisi ollut mahdollisuus päästä Irkutskiin teknilliseen kouluun, mutta hän päätti jäädä Namtsyyn kokin oppipohjaksi piirinruokalaan.

Tarbahov keräsi ja edisti perinneruokia jo 1960-luvulta lähtien ja kirjoittanut aiheesta useita kirjoja.

Hän työskenteli "Tygyn Darhan" -ravintolan pääkeittiömestarina ja brändin luojana Jakutskissa.

Lähteet
-------

1. ↑  Рожденный 8 Марта. Что готовит известный повар Иннокентий Тарбахов в день своего рождения? *Sakhaday.ru*. Viitattu 29.3.2023. (venäjäksi)
2. ↑  Единственный и неповторимый. Иннокентий Тарбахов стал почетным гражданином Якутии *Новости Якутии и Якутска — свежие новости онлайн на сайте ysia.ru — ЯСИА*.  29.9.2019. Viitattu 29.3.2023. (venäjäksi)
3. 1 2  sakhalife.ru На юбилее Тарбахова - 22 Марта 2009 - Уххан сирэ *uhhan.ru*. Viitattu 29.3.2023.
4. ↑  Cooked in a Stove or Roasted on a Grill? *Google Arts & Culture*. Viitattu 29.3.2023.
**Nikolai Kavaleff** (14. helmikuuta 1876 Espoo – 30. syyskuuta 1952 Siuntio) oli suomenruotsalainen talousneuvos, agronomi ja tilanomistaja.

Kavaleff oli Vanhan-Mankkaan kartanon omistaja. Hän lahjoitti Mankkaan uudelle koululle tontin johon rakennettiin uusi koulurakennus vuonna 1901.

Nikolai Kavaleff opiskeli Helsingissä ruotsinkielisessä lukiossa. Hän jatkoi opintojaan ja valmistui oikeustieteen ylioppilaaksi vuonna 1897. Samana vuonna hän suoritti agronomin tutkinnon Mustialassa. Vuosina 1897–1901 Nikolai toimi Mäkkylän ja Mankkaan kartanoiden tilanhoitajana sekä opettajana Mellunmäen Uudenmaan kansanopistossa. Vuodesta 1901 vuoteen 1908 hän omisti Mankkaan kartanon. Nikolai toimi maanviljelyn maitokeskuksen johtajana Helsingissä vuosina 1907–1914. Tämän jälkeen hän oli meijeriliikkeen johtaja ja omistaja Helsingissä sekä kartanonomistaja Siuntiossa. Hänelle myönnettiin talousneuvoksen arvonimi vuonna 1936.

Hän kuului Kavaleffin kauppiaissukuun. Hän oli naimisissa ensin vuosina 1909-1933 Alice Maria Kavaleff os. Nybergin kanssa. He erosivat, ja vuonna 1935 hän meni uudelleen naimisiin Margit Linnea Kavaleff os. Forsblomin kanssa. Hänen isänsä oli Nikolai Kavaleff (1830–1902) ja äitinsä Ida Augusta Uggla (1839–1894).

Lähteet
-------

1. ↑  Nyländska avdelningens supplement till studentkatalogen, Vårterminen, 1908
2. 1 2  Koulunkäyntiä Mankkaalla, Mankkaan Uutisia, 2017
3. 1 2 3 4 5 6 7 8 9  Suomen maatilat 1 Uudenmaan lääni. (Suomen maatilat I) - Tietokirja maamme keskikokoisista ja suurista maatiloista, Werner Söderström Osakeyhtiö, 1931
**Lukujonon raja-arvo** on matematiikassa lukujonojen käyttäytymistä ilmaiseva peruskäsite. Lukujono on järjestetty luettelo lukuja, joka voi olla äärettömän pitkä. Äärettömille lukujonoille on luontevaa tutkia mitä lukuarvoa kohti sen jäsenet lähestyvät. Jos ne lähestyvät yhtä tiettyä lukua, sanotaan lukujonon *suppenevan* kohti tätä raja-arvoa. Muussa tapauksessa lukujono *hajaantuu*.

Määritelmä
----------

Lukujonon {\displaystyle (x\_{n}\,\!)} raja-arvo on sellainen luku {\displaystyle L}, että kaikilla {\displaystyle \epsilon >0} on olemassa {\displaystyle n\_{0}\in \mathbb {N} } siten, että {\displaystyle |x\_{n}-L|<\epsilon }, kun {\displaystyle n>n\_{0}}. Lukujonon {\displaystyle (x\_{n})\,\!} raja-arvoa {\displaystyle L} merkitään{\displaystyle \lim \_{n\to \infty }x\_{n}=L}.

Kun lukujonolla on olemassa raja-arvo, sen sanotaan *suppenevan*. Lukujono, joka ei suppene, *hajaantuu*. Jos lukujonolla on raja-arvo, sanotaan myös, että jonon luvut *lähestyvät* tätä raja-arvoa, kun {\displaystyle n} kasvaa rajatta (tai lähestyy ääretöntä). Lukujonon raja-arvo on yksikäsitteinen, ja sille voidaan suorittaa laskutoimituksia samalla tavoin kuin vastaavalle funktiolle. 

Suppeneva lukujono on esimerkiksi

{\displaystyle (1-0{,}1^{n})=0{,}9;0{,}99;0{,}999...1-0{,}1^{n};...\,\!}
Sen raja-arvo on 1 eli {\displaystyle \lim(1-0,1^{n})=1} .

Sarjan raja-arvo
----------------

Sarjan raja-arvo määritellään vastaavalla tavalla kuin lukujonon raja-arvo. Jos sarjalla on raja-arvo, se *suppenee*. Muussa tapauksessa se *hajaantuu*. Suppenevia sarjoja ovat esimerkiksi sellaiset geometriset sarjat, joissa jokainen termi on itseisarvoltaan edellistä pienempi, esimerkiksi 

* {\displaystyle 1+{\frac {1}{10}}+{\frac {1}{100}}+{\frac {1}{1000}}+{\frac {1}{10000}}+...=1,11111...=1{\frac {1}{9}}}

ja

* {\displaystyle 1+{\frac {1}{2}}+{\frac {1}{4}}+{\frac {1}{8}}+{\frac {1}{16}}+...=2}.

Hajaantuvia sarjoja ovat esimerkiksi:

* {\displaystyle 1+1+1+1+1+...}
* {\displaystyle 1+2+3+4+5+...}

ja

* {\displaystyle 1+2+4+8+16+...}.

Sarja x1 + x2 + x3 + ... voi olla suppeneva vain, jos sen termit suppenevat kohti nollaa eli {\displaystyle \lim(x\_{n})=0}. On kuitenkin olemassa myös sarjoja, joiden termit suppenevat kohti nollaa, mutta jotka kuitenkin hajaantuvat. Yksinkertaisin esimerkki sellaisesta on harmoninen sarja:

{\displaystyle 1+{\frac {1}{2}}+{\frac {1}{3}}+{\frac {1}{4}}+{\frac {1}{5}}+...}.

Ominaisuuksia
-------------

* Lukujonolla voi olla enintään yksi raja-arvo.
* Suppeneva jono on aina rajoitettu.
* Jos {\displaystyle \lim \_{n\to \infty }x\_{n}=a} ja {\displaystyle \lim \_{n\to \infty }y\_{n}=b}, niin pätee:
	+ {\displaystyle \lim \_{n\to \infty }(x\_{n}+y\_{n})=a+b}
	+ {\displaystyle \lim \_{n\to \infty }(rx\_{n})=ra}. {\displaystyle r\in \mathbb {R} }
	+ {\displaystyle \lim \_{n\to \infty }(x\_{n}y\_{n})=ab}
	+ {\displaystyle \lim \_{n\to \infty }(x\_{n}/y\_{n})=a/b}

Lähteet
-------

1. ↑  Pitkäranta, Juhani: Calculus Fennicus – TKK:n 1. lukuvuoden laaja matematiikka (2000–2013), s. 96–98 (pdf) Helsinki:  Avoimet oppimateriaalit ry. ISBN 978-952-7010-12-9 ISBN 978-952-7010-6 (pdf). Viitattu 8.7.2019.
**Heidi Susanna Vaarna** (s. 13. huhtikuuta 1952 Sääksmäki) on suomalainen näyttelijä. Hän työskenteli Joensuun kaupunginteatterissa näyttelijänä noin 20 vuotta, minkä ohella hänellä on ollut sivurooleja muutamissa televisiotuotannoissa. Lisäksi hän on ohjannut näytelmiä.

Ura
---

Heidi Vaarnan vanhemmat olivat opettajapariskunta Väinö Vaarna ja Karin Wennerstrand. Hän opiskeli säveltaiteita konservatoriossa 1970-luvulla ja suoritti Teatterikorkeakoulun pitkän kurssin 1980-luvulla. Vaarna aloitti näyttelijä-harjoittelijana Joensuun kaupunginteatterissa 1975 ja jatkoi näyttelijänä 1977.

Vaarnan roolitehtäviä ovat olleet muun muassa Anja (*Kirsikkapuisto*), Aino (*Kalevala*) ja Pudde-koira (*Liika viisas*). Näyttelijämatrikkelin mukaan Vaarnan tehtäviä ovat olleet niin ikään prinsessat, pojat, ingenuet, komediennet ja subretit.

Vaarnan teatteriohjauksia ovat olleet muun muassa *Tuhkimo*, *Lumikki* ja *Pikku prinssi*.

Vuonna 2008 Vaarna levytti albumillisen Vladimir Vysotskin lauluja yhdessä Esko Rissasen kanssa.

Vaarna on näytellyt joitakin sivuosia televisiosarjoissa (*Elämän suola*, *Sydän toivoa täynnä*, *Mooseksen perintö*).

Lähteet
-------

* Tainio, Ilona (toim.): *Suomen teatterit ja teatterintekijät 1983 - Yhteisö- ja henkilöhakemisto*. Helsinki: Suomen Teatterijärjestöjen Keskusliiton julkaisu, 1983. ISBN 951-30-5727-5.
* Seppälä, Riitta; Tainio, Ilona (toim.): *Suomen teatterit ja teatterintekijät 1993 - Yhteisö- ja henkilöhakemisto*. Helsinki: Suomen Teatterijärjestöjen Keskusliitto ry, 1993. ISBN 951-31-0236-X.

### Viitteet

1. 1 2 3 4 5  Suomen teatterit ja teatterintekijät 1993, s. 465
2. ↑  Pohjois-Karjalan teatteriyhdistyksen puheenjohtaja vaihtuu Joensuun kaupunginteatteri. Viitattu 27.2.2023.
3. ↑  Suomen teatterit ja teatterintekijät 1983, s. 458
4. ↑  Ystävän laulu -konsertti Tampere-talossa *osastot.suomivenajaseura.fi*. Viitattu 27.2.2023.
5. ↑  Heidi Vaarna Internet Movie Databasessa. (englanniksi)


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt Muokkaa Wikidatassa | 
* Elonet

 |

 |
Pedro Casaldáliga
**Pedro Casaldáliga Plá** (16. helmikuuta 1928 – 8. elokuuta 2020) oli Espanjassa syntynyt, Brasiliassa toiminut roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin klaretiinien papiksi 31. toukokuuta 1952 ja nimitettiin São Félixin apostoliseksi hallitsijaksi 27. huhtikuuta 1970 ja prelaatiksi (samalla Altavan titulaaripiispaksi) 27. elokuuta 1971. Piispaksi vihkiminen seurasi 23. lokakuuta. Pääkonsekraattorina toimi Fernando Gomes dos Santos, jota avustivat Tomás Balduino ja Juvenal Roriz.

Casaldáliga erosi titulaarihiippakunnan johdosta 26. toukokuuta 1978, mutta jatkoi São Félixin prelaattina toimimista, kunnes jäi eläkkeelle 2. helmikuuta 2005.

Casaldáliga oli keskeinen menestyksen teologian edustaja. Hän oli myös julkaistu runoilija, jonka teoksia on käännetty paljon. Hänestä tuli vuonna 2000 Universidade Estadual de Campinasin kunniatohtori.

Lähteet
-------

1. ↑  Bishop Who Defended Indigenous People Dies In Brazil Aged 92 *Barron's*.  8.8.2020. Viitattu 8.8.2020.
2. 1 2  Catholic-Hierarchy.org: Bishop Pedro Casaldáliga Plá, C.M.F.


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Norja
* Espanja
* Ranska
* BnF data
* Katalonia
* Saksa
* Italia
* Israel
* Yhdysvallat
* Tšekki
* Alankomaat
* Puola
* Portugali

 |
|  |
| Taiteenala | 
* MusicBrainz

 |
|  |
| Muut | 
* IdRef

 |

 |

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.   
Alkuperäinen artikkeli: de:Pedro Casaldáliga
**Teemu Tanner** (s. 1985) on suomalainen Helsingissä asuva entinen indie rock -laulaja ja -kitaristi.

Yhtyeet ja tv-esiintymiset
--------------------------

Tanner on toiminut keulahahmona yhtyeissä Kynnet ja Hopeajärvi. Tanner on myös ollut yhtyeissä The Munchies, Lady Escape, Love Sport ja Teksti-TV 666. Tanner on ollut mukana Yleisradion tv-ohjelmassa Sohvaperunat. Tanner sai vuonna 2017 kunnianloukkauksesta sakkotuomion haukuttuaan Suomi Ensin -liikkeen Pertti Nykästä rasistiksi tämän ollessa kuvaamassa yhtyeen keikkaa Vantaan Tikkurila Block Partyssa.

Seksuaalirikosepäilyt ja raiskaustuomio
---------------------------------------

Tanner ilmoitti syksyllä 2021 lopettavan uransa häneen kohdistuneen Instagramin Punkstoo-kanavalla levinneen kohun takia, jossa Tanneria syytettiin seksuaalisesta väkivallasta. Kyseessä oli suojaamaton yhdyntä ilman suostumusta, jonka Tanner itse tunnusti ja ilmoitti lopettavansa soittamisen. Myös Love Sportin aikainen bändikollega Max Mäkinen toi ilmi Tannerin manipuloivan käytöksen. Raiskausepäilystä nostettiin syyte Helsingin käräjäoikeudessa kesällä 2023. Seuraavan vuoden maaliskuussa Tanner tuomittiin raiskauksesta yhden vuoden ehdolliseen vankeuteen sekä määrättiin maksamaan uhrilleen 2 000 euron korvaukset henkisestä kärsimyksestä.

Lähteet
-------

1. ↑  Samuel Järvinen: Punkstoo-kohun takia musiikista vetäytynyt Teemu Tanner vastaa häntä kohtaan esitettyihin syytöksiin *KaaosZine*.  19.10.2021. Viitattu 29.6.2023.
2. ↑  Bändikaveri kertoo, että #punkstoo-tilillä kirjoitettiin Teemu Tannerista – "Kyse on sadismista, manipulaatiosta, seksuaalisesta ja henkisestä alistamisesta" *Rumba.fi*.  15.10.2021. Viitattu 29.6.2023.
3. ↑
4. ↑  Kerkelä, Lasse: Muusikko Teemu Tanner tuomittiin raiskauksesta *Hs.fi*.  28.3.2024. Viitattu 28.3.2024.
**Jänis ja kilpikonna** on yksi Aisopoksen faabeleista eli eläinsaduista.

Tarina kertoo kahdesta hyvin erilaisesta eläimestä. Siinä on mukana jänis ja kilpikonna. Jänis on ylimielinen ja nopea, kun taas kilpikonna on hidas ja nöyrä. Jänis nauraa kilpikonnalle tämän hitauden takia, ja kilpikonna tuntee itsensä nöyryytetyksi. Kilpikonna suuttuu ja ehdottaa kilpailua jänikselle selvittääkseen, kumpi heistä on nopeampi. Jänis hyväksyy haasteen ja kilpailu järjestetään, jolloin koko metsän väki saapuu sitä seuraamaan.

Kilpailun alussa jänis juoksee kovaa vauhtia ja saa nopeasti etumatkaa kilpikonnaan. Jänis luulee voittavansa helposti ja päättää levähtää hetken nauttiakseen auringosta. Hän nukahtaa, kun taas kilpikonna jatkaa hitaasti mutta varmasti etenemistään.

Kun jänis herää, hän huomaa kilpikonnan ohittaneen hänet ja lähestyvän maaliviivaa. Jänis yrittää juosta kilpikonnaa kiinni, mutta on liian myöhäistä. Kilpikonna ylittää maaliviivan voittajana.

Kun jänis lopulta saavuttaa maaliviivan, hän on nöyryytetty ja oppii läksynsä. "Jänis ja kilpikonna" opettaa, että ylimielisyys voi johtaa epäonnistumiseen, kun taas nöyryys ja sitkeys tuovat menestystä. Se myös muistuttaa siitä, että jokaisella on omat vahvuutensa ja että on tärkeää kunnioittaa muita ja tunnustaa heidän kykynsä.

Aiheesta muualla
----------------

* Aisopoksen eläinsatu **Jänis ja kilpikonna** suomen kielellä
**3 kaveria** on vuonna 2012 perustettu suomalainen jäätelöbrändi, jolla nimellä suomalaisomisteinen Kolmen Kaverin Jäätelö Oy valmistaa jäätelöitä Helsingin Kivikossa. Yritys työllistää 40 ihmistä.

Yhtiö myy jäätelöitään 500 millilitran kotipakkauksissa. Maaliskuussa 2020 yhtiö lanseerasi viisi jäätelöpuikkoa ensimmäisenä pienempänä suomalaisena jäätelövalmistajana. Vuonna 2022 yhtiön valikoima laajeni jäätelötuutteihin. Vuonna 2024 yritys alkoi valmistaa myös sorbettia.

Brändin historia
----------------

*3 kaveria* -jäätelöbrändin taustalla ovat Heikki Huotari, Ilkka Wikholm ja Sauli Saarnisto, jotka saivat vuonna 2012 idean alkaa valmistaa jäätelöä. Tuotanto aloitettiin 300 euroa maksaneella jäätelökoneella, minkä jälkeen helmikuussa 2013 myytiin ensimmäinen jäätelöpurkki. Kolmikko kävi hakemassa oppia jäätelön tekemiseen myös Italiassa paikallisella jäätelöntekokurssilla. Kahdessa vuodessa tuotteet oli saatu jo Suomen kattavaan jakeluun. Yritys on alusta alkaen käyttänyt pääsääntöisesti suomalaisia raaka-aineita tuotteissaan.

Toimintansa yritys aloitti Itä-Helsingin Kontulassa vuonna 2013. Tuotanto siirrettiin Kivikkoon vuonna 2019.

3 kaveria oli vuonna 2017 Suomen arvostetuin jäätelöbrändi. Vuonna 2020 Kolmen Kaverin Jäätelö Oy teki 7,5 miljoonan euron liikevaihdollaan 1,1 miljoonan euron tuloksen.

Myynti ulkomailla
-----------------

Suomen lisäksi 3 kaveria -jäätelöä on vuodesta 2017 asti myyty Ruotsissa nimellä Tre Vänners Glass. Vuonna 2018 myynti laajeni Saksaan, jossa jäätelöä markkinoidaan nimellä 3 Freunde Eis.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5  Harmaala, Minna: Tällainen on itähelsinkiläinen jäätelötehdas, joka saa asiakkailtaan jopa rakkauskirjeitä *Helsingin Uutiset*.  25.3.2024. Viitattu 28.3.2024.
2. ↑  Nyt tulevat jäätelöpuikot 2.0 - 3 Kaveria alkaa valmistaa jäätelöpuikkoja!  28.2.2020. ePressi:  3 kaveria. Viitattu 15.3.2020.
3. ↑  3 Kaveria alkaa valmistaa jäätelötuutteja, joiden jujuna on tuplamäärä kastikkeita ja rapeat, gluteenittomat vohvelit  28.1.2021. ePressi:  3 kaveria. Viitattu 3.4.2022.
4. 1 2 3 4  Kolmen Kaverin Jäätelö nousi pienellä rahalla ilmiöksi Ruotsissa (Maksullinen artikkeli) *Kauppalehti*.  9.5.2017. Viitattu 17.1.2019.
5. 1 2 3  Suussa sulavia makuja Kontulasta *Kauppalehti*.  22.4.2015. Viitattu 17.1.2019.
6. ↑  3 kaveria - FAQ *3 kaveria*. Viitattu 17.1.2019.
7. ↑  Kolmen Kaverin Jäätelö Oy *Finder*. Viitattu 5.7.2021.
8. ↑  Kaverusten jäätelöyrityksen liikevoitto 3,5-kertaistui ja uusista myyntipaikoista joudutaan jopa kieltäytymään – "Laajenemista suunniteltu" *Kauppalehti*.  1.7.2018. Viitattu 17.1.2019.

Aiheesta muualla
----------------

* 3 kaverin kotisivut
**Ruotsinsuomalaisten Keskusliitto**  **(RSKL)** (ruots. *Sverigefinska Riksförbundet* (SFRF)) on Ruotsissa toimiva, vuonna 1957 perustettu, kaikille ruotsinsuomalaisille avoin yhdistys. RSKL:llä on noin 90 paikallisyhdistystä eri puolilla Ruotsia, ja liitossa on noin 15 000 – 20 000 jäsentä.

RSKL:n päätehtävä ruotsinsuomalaisten oikeuksien puolustamisen ohella on olla yhteinen vapaa-ajanorganisaatio. Alusta asti RKSL on toiminut yhdistyksen ja kerhojen keskusyhdistyksenä. Paikallisyhdistysten ohella liittoon kuuluu rinnakkaisorganisaatioita, kuten Ruotsinsuomalaiset Eläkeläiset ja Ruotsinsuomalaisten nuorten liitto (RSN), Ruotsinsuomalaisten harrastajateatteriliitto, Ruotsinsuomalainen Liikunta ja Urheilu RSLU ja naisyhdistys Ruotsinsuomalaisten Naisten Foorumi.

RSKL harjoittaa koulutus- ja opiskelutoimintaa mm. järjestämällä jäsen-, toimitsija- sekä johtajakoulutusta ja johtamalla kahta kansanopistoa, Ruotsinsuomalaisten kansankorkeakoulua Haaparannalla sekä Axevallan kansankorkeakoulua. 

RSKL julkaisee jäsenlehteä.

Aiheesta muualla
----------------

* Yhdistyksen kotisivut suomeksi

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.   
Alkuperäinen artikkeli: sv:Sverigefinska Riksförbundet
Jorge Donn
**Jorge Donn** (25. helmikuuta 1947 San Juan, Argentiina – 30. marraskuuta 1992 Lausanne, Sveitsi) oli argentiinalainen balettitanssija, jonka ura oli lähes kokonaisuudessaan sidoksissa Maurice Béjart’n tuottamiin baletteihin. Häntä on luonnehditty yhdeksi nykyajan huomattavimmista tanssijapersoonallisuuksista.

Suoritettuaan perustavat balettiopintonsa Buenos Airesin Teatro Colónin balettikoulussa Jorge Donn liittyi vain 16-vuotiaana vuonna 1963 Brysselissä toimivan Maurice Béjart’n XX. vuosisadan Balettiin. Hänestä tuli nopeasti seurueen keskeisiä solistitanssijoita ja hän sai suorittaakseen useita päärooleja muun muassa baleteissa *Yhdeksäs sinfonia* (*Neuvième symphonie*) 1964, *Romeo ja Julia* 1966, *Messe pour le temps présent* 1967, *Nijinsky, clown de Dieu* 1971, *Notre Faust* 1975 ja *Boléro* 1979.

Vuonna 1980 Jorge Donn sai XX. vuosisadan Baletin taiteellisen johtajan tehtävät, ja Béjart'n jätettyä riitojen vuoksi Brysselin ja lähdettyä Lausanneen Donn perusti oman balettiseurueensa Europe Balletin, joka toimi kuitenkin vain muutaman kuukauden ajan. Hän päätti seurata Béjart’n toimintaa ja muutti myös Lausanneen. SIellä hän loi vuonna 1990 uudelleen suuren menestyksensä *Nijinsky*-baletin, joka kertoo balettitanssija Vatslav Nižinskistä. Pari vuotta tämän suurtyön jälkeen Donn kuoli AIDSiin. 

Jorge Donn on ollut luomassa Rudolf Nurejevin henkilöä balettielokuvassa *Les Uns et les Autres*, jonka ohjasi Claude Lelouche. Elokuvassa hän tanssiin Maurice Ravelin kuuluisan *Boleron*.

Lähteet
-------

1. ↑  Keijo VIrtamo (KVo); Jorge Donn. Otavan iso musiikkitietosanakirja. T. 2. Helsinki 1977. s.78.
2. ↑  Lähes täydellinen luettelo Jorge Donnin tekemistä balettirooleista löyttyy sivuilta .

Aiheesta muualla
----------------

* Jorge Donnille omistettu sivusto (Arkistoitu – Internet Archive)
* Yksityishenkilön Jorge Donnille omistama sivusto

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Israel
* Yhdysvallat
* Japani
* Korea

 |
|  |
| Muut | 
* SNAC
* IdRef
* Theaterlexikon

 |

 |
**Generalisti** on yhteiskunnan ja erityisesti työelämän, ammattien ja koulutuksen yhteydessä käytettävä termi, joka tarkoittaa yleistä asiantuntijaa. Se on vastapari erityisalan asiantuntijaa tarkoittavalle spesialisti-termille.

Generalistien katsotaan osaavan esimerkiksi hahmottaa kokonaisuuksia ja tunnistaa ilmiöitä, analysoida syy–seuraussuhteita ja 
muodostaa ratkaisuvaihtoehtoja. Heidän vahvuuksinaan saatetaan pitää kriittistä ajattelua, monitieteisyyttä ja kykyä eri alojen väliseen yhteistyöhön.

Generalistialoiksi kutsutaan koulutuksen, erityisesti korkeakoulutuksen aloja, jotka eivät tuota suoraa pätevyyttä tiettyyn ammattiin. 
Generalistialan vastakohta on professioala.

Lähteet
-------

1. ↑  Teikari, Maria & Reinimäki, Aki: Generalistit vahvoilla tulevaisuuden työssä.  *Ura*, 1.6.2017.  Yhteiskunta-alan korkeakoulutetut ry. Artikkelin verkkoversio.  (Arkistoitu – Internet Archive)
2. ↑  Jokelainen, Piritta: Kuka on generalisti – ja miksi häntä juuri nyt tarvitaan?.  *Ura*, 8.4.2020.  Yhteiskunta-alan korkeakoulutetut ry. Artikkelin verkkoversio.  (Arkistoitu – Internet Archive)
3. ↑  Suorsa, Outi: *Itä-Suomen yliopistosta vuosina 2010-2012 valmistuneiden työllistyminen: Raportti vuosina 2011-2013 kerätyistä työllistymisseurantojen aineistoista*, s. 21. Joensuu: Itä-Suomen yliopisto, 2014. ISBN 978-952-61-1663-1.
Mynälahti on Saaristomeren merenlahti, vesialue, joka ulottuu syvälle sisämaahan. Mynälahteen laskee kaksi jokea, Laajoki ja Mynäjoki. Mynälahden rantakuntia ovat Taivassalo, Mynämäki, Masku sekä Naantali.

Mynälahti on melko matala vesialue, sen syvimmätkin kohdat ovat alle 10 metrin syvyisiä. Mynälahden pohjukassa sijaitsee Metsähallituksen ylläpitämä, varsinaissuomen parhaisiin lintuvesiin kuuluva Mietoistenlahden suojelualue. Kokemäenjoen – Saaristomeren – Selkämeren vesienhoitoalueen vesienhoitosuunnitelmassa vuosille 2022 – 2027 alue on luokiteltu lounaiseen sisäsaaristoon. Mynä - tai Laajoessa ei ole merkittäviä nousuesteitä tai korkeussäänneltyjä järviä, eikä Mynälahtea ole muokattu erityisen voimakkaasti. Niinpä sen hydrologis-morfologinen tila on luokiteltu erinomaisesti. Pintaveden ekologinen tila Mynälahdella on kuitenkin välttävä. 

Mynälahden valuma-alueella on runsaasti maanviljelystoimintaa, ja varsinkin Laajoen latvoilla on runsaasti turvetuotantoa. Mynälahden rannoilla sijaitsee runsaasti kesäasutusta.

Lähteet
-------

1. ↑
2. ↑
3. ↑
Augsburgin valtiopäivät 1555
**Cuius regio, eius religio** (lat.) tarkoittaa "kenen maa, sen uskonto". Periaate kuuluu Schmalkaldenin sodan päättäneeseen sopimukseen Augsburgin valtiopäivillä 1555. Tämä "Augsburgin uskonrauhana" tunnettu sopimus takasi Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan ylimyksille oikeuden harjoittaa hallitsemallaan alueella haluamaansa uskoa. Keisari Kaarle V joutui myöntymään luterilaisten vaatimuksiin, mikä merkitsi, että suunnitelmat kitkeä protestantismi Saksasta kaatuivat. Sopimus ei kuitenkaan koskenut Alankomaita, missä sota jatkui. Ruhtinaan tavalliset alamaiset eivät voineet valita uskontoaan, mutta he saivat halutessaan muuttaa muualle. Valtakunnankaupunkien porvarit sen sijaan saivat tunnustaan haluamaansa uskoa.

Lähteet
-------

* Kivimäki, Arto: *Carpe Diem! Hauskaa ja hyödyllistä latinaa*. Karisto, 2008. ISBN 978-951-23-4118-4.
* Zetterberg, Seppo (toim.): *Maailmanhistorian pikkujättiläinen*. Helsinki: WSOY, 1988. ISBN 951-0-15101-7.

### Viitteet

1. ↑  Laaksonen, Hannu, 1988, s. 364 "Myöhäiskeskiaika ja renessanssi," Teoksessa: Maailmanhistorian pikkujättiläinen
Peter Guthrie Tait
**Peter Guthrie Tait** (1831–1901) oli skotlantilainen matemaatikko ja fyysikko. Harjoitettuaan opintoja Edinburghin ja Cambridgen yliopistoissa hän sai 1854 matematiikan professorin paikan Belfastin Queen’s Collegessa. Hänet kutsuttiin 1860 fysiikan professoriksi Edinburghiin. Taitin tieteellinen toiminta kohdistui matematiikkaan ja matemaattiseen fysiikkaan.

Taitin aikaisemmat fysikaaliset tutkimukset käsittävät termodynamiikkaa ja matemaattiset etenkin kvaternioita. Jälkimäisistä hän julkaisi kaksi teosta, *Elementary treatise on Quaternions* (1867) ja *Introduction to quaternions* (1873), sekä termodynamiikasta teoksen *Sketch of thermodynamics* (1868). Vuosina 1880–1892 Tait suoritti joukon kineettistä kaasuteoriaa koskevia tutkimuksia. Yhdessä William Thomsonin (lordi Kelvin) kanssa hän toimitti kuuluisan matemaattisen fysiikan kehitykseen vaikuttaneen teoksen *Treatise on Natural Philosophy* (1868). Taitin julkaisuja ovat *Light* (1884), *Heat* (1884); yhdessä Balfour Stewartin kanssa Tait toimitti teoksen *The unseen universe* (1875).

Lähteet
-------

1. 1 2  Tait, Peter Guthrie, Tietosanakirja. Osa 9, palsta 1094. Tietosanakirja-osakeyhtiö 1917

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Peter Guthrie Tait** Wikimedia Commonsissa

* *Treatise on Natural Philosophy* (1879) (Internet Archive)

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Ranska
* BnF data
* Katalonia
* Saksa
* Italia
* Israel
* Yhdysvallat
* Ruotsi
* Japani
* Tšekki
* Australia
* Kreikka
* Alankomaat
* Puola
* Portugali
* Vatikaani

 |
|  |
| Tieteilijät | 
* CiNii
* MathSciNet
* zbMATH

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Deutsche Biographie
* Trove

 |
|  |
| Muut | 
* SNAC
* IdRef

 |

 |
**Isäkuukausi** oli suomalaisessa sosiaaliturvassa isälle tarkoitettu perhevapaa, jossa isä saa ylimääräistä isyysvapaata käyttäessään osan vanhempainvapaasta. Isäkuukauden ajalta Kansaneläkelaitos maksoi isälle ansiosidonnaista isyysrahaa.

Isä sai isäkuukauden, kun hän käytti vanhempainvapaakaudesta vähintään 12 viimeistä arkipäivää. Isäkuukausi muodostui 12 arkipäivältä vanhempainvapaata ja sitä seuraavasta isyysvapaasta. Ylimääräinen isyysvapaa oli aluksi 1–12 arkipäivää ja vuodesta 2009 alkaen 1–24 arkipäivää. Koska vanhempainvapaita laskettaessa arkipäiviä ovat viikonpäivät maanantaista lauantaihin, oli alkuperäinen 12+12 arkipäivää neljä viikkoa, ja myöhempi vuodesta 2009 alkaen 12+24 arkipäivää kuusi viikkoa vapaata. Vuodesta 2013 alkaen isäkuukausi lakkautettiin ja isyysvapaata saa viettää joka tapauksessa 54 arkipäivää, joista enintään 18 arkipäivää yhtäaikaisesti äidin kanssa.

Isäkuukauden pystyi pitämään heti äidin vanhempainrahan jatkoksi tai siirtämään sen pidettäväksi noin puolen vuoden sisällä (180 kalenteripäivää) vanhempainrahan loppumisesta. Jos isäkuukautta siirretään, toisen vanhemmista pitää olla kotona hoitamassa lasta.

Isäkuukausi oli osa suomalaista sosiaaliturvaa vuosina 2003–2013.

Lähteet
-------

1. ↑  Isyysvapaa pitenee 1.1.2013 alkaen Vakuutusväen Liitto VvL ry.  Arkistoitu 24.11.2016. Viitattu 24.11.2016.
2. ↑  Yhä useampi isä pitää vauvaloma[vanhentunut linkki] Ilta-Sanomat 2008
Ralph Puckett
**Ralph Puckett nuorempi** (6. joulukuuta 1926 Tifton, Georgia – 8. huhtikuuta 2024) oli yhdysvaltalainen maavoimien eversti, joka sai 21. toukokuuta 2021 ensimmäisen Joe Bidenin myöntämän Medal of Honorin toiminnastaan Chongchon-joen taistelussa Korean sodassa 25.–26. marraskuuta 1950.

Puckett oli Chongchon-joen taistelun aikaan ensimmäinen luutnantti. Hän toimi taistelussa Eighth Army Ranger Companyn komentajana. Puckett palveli armeijaa Korean sodassa haavoittumisesta huolimatta vielä 21 vuoden ajan. Hän on myös Vietnamin sodan veteraani ja on aktiivisen palvelusaikansa jälkeen ollut aktiivinen toimija veteraaniyhteisöissä. Puckett sai sekä Korean että Vietnamin sodista Distinguished Service Crossit ennen Medal of Honorin myöntämistä. Hänelle myönnettiin myös lukuisia muita kunnianosoituksia, kuten kaksi Silver Staria ja viisi Purple Heartia. Puckett oli yksi ensimmäisistä United States Army Rangersissa ansioituneiden kunnioitukseksi vuonna 1992 avattuun Ranger Hall of Fameen päässeistä.

Puckett on viimeinen elossa oleva Korean sodasta Medal of Honorin saanut yhdysvaltalainen sotilas.

Lähteet
-------

1. ↑
2. 1 2  Ralph Puckett, Jr. Congressional Medal of Honor Society, viitattu 19.12.2023 (englanniksi)
3. 1 2 3 4  Ralph Puckett Jr. National Medal of Honor Museum 21.5.2021, viitattu 19.12.2023 (englanniksi)
4. 1 2 3  Leo Shane III, Korean War hero to receive Medal of Honor this week Army Times 19.5.2021, viitattu 19.12.2023 (englanniksi)
5. ↑  Army Medal of Honor recipient honors Bliss, 1st AD with visit during local stay Defense Visual Information Distribution Service 13.3.2023, viitattu 19.12.2023 (englanniksi)
**Paimentyttö** on Yrjö Ollilan (1887−1932) maalaus vuodelta 1915. Öljyvärein kankaalle maalattu 90 × 70,5 cm- maalaus ostettiin Ateneumin taidemuseon kokoelmiin vuonna 1916.

Maalaus
-------

Paimentyttö-maalauksessa näkyy tuohon aikaan suomalaisten septemiläisten parissa muodiksi tullut muodon ja sommittelun vapautuminen. Yrjö Ollila olikin Septem-taiteilijaryhmän keskushahmoja. Väri- ja valomaalauksen edelläkävijänä hän käytti tässä maalauksessa hehkuvia sateenkaaren värejä. Sekä paimentyttö että häntä ympäröivä luonto on maalattu vahvoin värein, suurpiirteisesti väriä käyttäen.

Sinänsä *Paimentyttö* liittyy paimenelämää kuvaavien maalausten antiikista juontuvaan perinteeseen 1910-luvun tapaan.

Lähteet
-------

1. ↑  *Timo Huusko teoksessa Pinta ja syvyys - Varhainen modernismi Suomessa 1890-1920*. Helsinki: Ateneumin taidemuseo, 2001.

Anja Olavinen: Yrjö Ollila: Paimentyttö. Teoksessa Ateneum- opas. Toim. Timo Huusko. 2007, s.75.

Aiheesta muualla
----------------

* Paimentyttö, 1915 *uomen Kansallisgalleria*.
Jón Gnarr
Jón Gnarr Edda-palkintotilaisuudessa Helga Bragan kanssa vuonna 2007.
**Jón Gnarr Kristinsson** (alun perin *Jón Gunnar Kristinsson*, 2. tammikuuta 1967 Reykjavík, Islanti) on islantilainen koomikko, näyttelijä ja poliitikko. Jón oli Reykjavíkin pormestari 2010-2014. Hän muutti virallisesti toisen etunimensä Gunnarin äitinsä hänestä lapsena käyttämään muotoon Gnarr vuonna 2005. Hän on naimisissa Jóhanna "Jóga" Jóhannsdóttirin kanssa, ja heillä on viisi lasta.

Koomikko
--------

Jón on koomikkokaksikko Tvíhöfðin entinen jäsen, joka on esiintynyt kahdessa suositussa stand-up-koomikkoshow’ssa kotimaassaan. Hän myös isännöi televisio-show Gnarrenburgia puolen vuoden ajan. Suomessa Yleisradion FST5-kanava esitti Yövuorossa-televisio-ohjelman, jossa Jón esittää huoltoaseman vuoropäällikköä.
FST5 esitti myös jatkosarjat Päivävuorossa ja Vankilavuorossa sekä pitkän elokuvan *Herra Bjarnfreðarson*.

Poliitikko
----------

Jón on toiminut *Besti flokkurinin* ("Paras puolue") johtohahmona. Puolue on perustettu protestiksi Islannin poliitikkoja ja pankkeja vastaan, jotka heidän mukaansa ovat tuhonneet maan talouden. Puolue hakee politiikan siivousta ja keskittymistä ympäristöasioihin. Jónin johdolla puolue voitti Reykjavíkin paikallisvaalit 30. toukokuuta 2010 saatuaan 34,7 % annetuista äänistä, mitä Reykjavíkin yliopiston valtiotieteen professori Olafur Hardarsson pitää maan historiassa ennennäkemättömänä ilmiönä. Keväällä 2024 Jón ilmoittautui ehdokkaaksi maan presidentivaaleihin.

Kirjat
------

* Miðnætursólborgin, 1989
* Plebbabókin, 2002

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Biography for Jón Gnarr  2010. IMDb.com, Inc.. Viitattu 30.5.2010. (englanniksi)
2. ↑  Henryk M. Broder: Umfragevorsprung für Spaßpartei. Reykjavik erwartet den Staats-Streich *Spiegel Online*.  28.5.2010. Viitattu 30.5.2010. (saksaksi)
3. ↑  Sinikka Salokorpi, Parhaan puolueen pomo, Helsingin sanomat 6.9.2010 s. D3
4. ↑  NTB: Komiker med tulleparti vant valg på Island *Dagbladet*.  30.5.2010. Oslo, Norja. Viitattu 30.5.2010. (norjaksi)
5. ↑  Comedian And Former Reykjavík Mayor Jón Gnarr Announces Presidential Bid *grapevine.is*.  4.4.2024. Viitattu 4.4.2024.
6. ↑  Utgafuskra.is


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Espanja
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Yhdysvallat
* Tšekki
* Korea

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Elonet

 |

 |
**Olli Juhani Kivistö** (s. 18. tammikuuta 1950 Ähtäri) on suomalainen muusikko. Hän soittaa bassoa ja laulaa ja on ollut mukana muun muassa The Peasants, Matthews, Kummitus ja Alwari Tuohitorvi -yhtyeissä 1970-luvulla. Samoin hän soitti myös Leo Frimanin taustayhtyeessä.

1978 Kivistö aloitti soolo-uran. Ensimmäiset singlet ja albumin hän julkaisi taiteilijanimellä O.J. Kivi. Tyyliltään Kivistön musiikki on ollut enimmäkseen iskelmämusiikkia ja Tulenliekki-orkesterin kanssa myös rautalankaa.

Kivistö tunnetaan julkisuudessa myös radioäänenä erityisesti Jyväskylän seudulla, sillä hän on toiminut Yleisradion paikallistoimitus Radio Keski-Suomen toimittajana ja tuottajana sen alusta lähtien. Myös valtakunnallisille yleisradiokanaville hän on tehnyt muun muassa nuortenohjelmia Jorma Hietamäen kanssa.

Diskografia
-----------

**Singlejä**

* Lucky Luke/Diskojen Kuningatar (1977)
* Silkkiin, samettiin/Tule tuulettuun (1977)
* Oi Mary/Nelly (1978)
* Niin kai se on/Nousin aamuun kanssa auringon (1980)
* Nälkämaa twist (1994)

**Albumeja**

* Susta laulan (1978)
* Köyhä laulaja (1995)
* Älä jätä minua yksin (1996)
* Vapaana kulkea saan (2001)

Lähteet
-------

1. ↑  Olli Kivistö discogs.com.
2. ↑   (Arkistoitu – Internet Archive)

Aiheesta muualla
----------------

* Olli Kivistön esitystuotanto Suomen äänitearkistossa (1901–1999)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Taiteenala Muokkaa Wikidatassa | 
* MusicBrainz

 |

 |
**Sonjaa Schmidt** (s. 15. joulukuuta 2002) on kanadalainen maastohiihtäjä. Hän on kotoisin Whitehorsesta ja edustaa seuratasolla Whitehorse Ski Club -seuraa. Häntä valmentaa suomalainen Jouni Pitkänen.

Nuorten maailmanmestaruuskilpailuissa 2024 Schmidt voitti alle 23-vuotiaiden sarjassa kultaa vapaan hiihtotavan sprintistä. Se oli Kanadan ensimmäinen kultamitali alle 23-vuotiaiden MM-kilpailuista. Maailmancupissa Schmidt kilpaili ensimmäisen kerran tammikuussa 2024. Hänen paras tuloksensa maailmancupissa on 19. sija vapaan hiihtotavan sprintistä Lahdessa maaliskuussa 2024. Kanadan mestaruuskilpailuissa hän on voittanut yhden hopea- ja yhden pronssimitalin.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Sonjaa Schmidt Kansainvälinen hiihtoliitto (FIS). Viitattu 14.4.2024. (englanniksi)
2. 1 2  Yukon skier makes history with 'sensational' upset win at world championship meet  6.2.2024. CBC. Viitattu 14.4.2024. (englanniksi)
3. 1 2  Pietilä, Tony: Sonjaa Schmidt päätyi nöyryyttävään tilanteeseen Holmenkollenilla – kritisoi kisa­järjestäjien toimintaa  14.3.2024. Helsingin Sanomat. Viitattu 14.4.2024.
Pääsiäissaren alkuasukkaiden rakentama raunioitunut Ahu Tahiri, jonka päällä näkyy osin vaurioituneita *moai*-patsaita. Patsaat lepäävät pitkulaisella korokkeella, jonka edessä näkuu loiva, kenttämäinen ruohon peittämä liuska.
**Ahu** oli Pääsiäissaaren polynesialaisten alkuasukkaiden rakentama kivinen tasanne, jonka päällä lepäsi monesti suuria kivisiä patsaita *moaita*.
Toinen merkitys sanalle *ahu* on havaijilaisen *heiau*-temppelin alttari.

Pääsiäissaaren ahut ja moait
----------------------------

Ahun Tongarikin päällä olevia moai-patsaita.
Lähes aina sisämaahan katsovat *moai*-patsaat lepäsivät suurten ahuiksi sanottujen jalustojen päällä. 
Ahussa on pitkä, korkea kivistä tehty suorakaide, jonka oli monesti rannalla ja rannan suuntainen. Tämän päällä oli patsaita.
Tämän rakennelman edustalla on suurialainen, mutta loiva sisämaahan viettävä ramppi jonne ilmeisesti tuli ihmisiä seremonioita varten. Torimaisen rampin leveys oli noin 50 m. Eri ahujen rakenne poikkeaa hieman toisistaan, mutta pitkulainen patsaskoroke ja loiva seremoniatori niissä kaikissa on. Aikoinaan ahut oli päällystetty korallilla ja muilla aineilla värikkäiksi.

Merkittäviä moaita kantavia ahuja ovat Ahu Togariki, Ahu Akivi, Nau Nau ja Tahai.

Ahun korkeus oli jopa 4 m ja leveys ylsi joskus 150 metriin. Pieni Ahu saattoi painaa 300 tn ja Ahu Tongariki 9000 tonnia. Mutta ahun suurin lohkare, eli patsas tai sen osa, painoi jopa 10 tonnia.

Ahu Vinapussa ja joissain muissa ahuissa on tarkasti toisiinsa sovitettuja kiviä niin kuin inkoillakin. Tästä huolimatta ahun kivet olivat paljon kevyempiä kuin suuret inkojen rakenteiden kivet.

Ahut oli rakennettu kivimurskasta ja sitä ympäröivistä suurista kivistä. Ne olivat suuritöisempiä tehdä kuin itse patsaat. Ahujen takana oli krematorio, jossa haudattujen ruumiit poltettiin. 
Ahuja oli 300, mutta suurin osa niistä pieniä ja patsaattomia. Vain 113:lla ahulla oli moai-patsaita ja näistä vain 25 suuria ja hyvin tehtyjä. Kullakin noin 12 klaanista oli 1-5 isoa ahua. Kussakin ahussa oli 1-15 moaita. 
Ahuja tehtiin hieman epätarkkojen ajoitusten mukaan vuosina 1000-1600 jaa. Esimerkiksi *Ahu nau nau* rakennettiin kolmessa vaiheessa yhä suuremmaksi vuosina 1100-1600 jaa. Kun pääsiäissaaren perinteine pappisyhteiskunta romahti, ahuja häpäistiin niitä rikkomalla,. Niiden rakennuskiviä käytettiin muihin tarkoituksiin ja itse ahuja hautoina. Tsunami pyyhkäsi Ahu Togarinkin yli.

Katso myös
----------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Ahu**.
* Moai

Lähteet
-------

* Diamond, Jared: *Romahdus*. Terra Cognita, 2005. ISBN 952-5202-84-4.

### Viitteet

1. 1 2 3 4 5 6 7 8  Diamond 2005, s 112
2. 1 2  Diamond 2005, s 114
Williams vuonna 2019.
**Lynn Williams** (s. 21. toukokuuta 1993) on yhdysvaltalainen jalkapalloilija. Hän edustaa NWSL-liigassa pelaavaa NJ/NY Gothamia ja Yhdysvaltain naisten jalkapallomaajoukkuetta. Hänen pelipaikkansa on hyökkääjä.

Williams pelasi maajoukkueen kanssa vuoden 2023 naisten maailmanmestaruuskilpailuissa.

Lähteet
-------

1. ↑  Lynn Williams *US Soccer*. Viitattu 4.4.2024. (englanniksi)
2. ↑  Andonovski Names U.S. Team For 2023 FIFA Women's World Cup *US Soccer*.  21.6.2023. Viitattu 4.4.2024. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Lynn Williams** Wikimedia Commonsissa

Yhdysvaltain joukkue – Jalkapallon naisten MM-kilpailut 2023
1 Naeher |
2 Sanchez |
3 Huerta |
4 Girma |
5 O’Hara |
6 Williams |
7 Thompson |
8 Ertz |
9 DeMelo |
10 Horan |
11 Smith |
12 Cook |
13 Morgan |
14 Sonnett |
15 Rapinoe |
16 Lavelle |
17 Sullivan |
18 Murphy |
19 Dunn |
20 Rodman |
21 Kingsbury |
22 Mewis |
23 Fox |
Valmentaja Andonovski



}