**Tähdet** 

 

Nimeäminen · Luokittelu  
Kehitys · HR-kaavio · Nukleosynteesi  

Tähtijärjestelmä · Eksoplaneetta  

Luettelot tähdistä

Synty ja kehitys 

Synty · Prototähti · Esipääsarja · Pääsarja  
Horisontaalihaara · Asymptoottihaara  
Esiplanetaarinen sumu · Planetaarinen sumu  
Wolfin–Rayetin tähti · Valesupernova  
Supernova · Hypernova

Luminositeettiluokitus 

Alikääpiö · Kääpiö (Punainen · Keltainen · Sininen)  
Alijättiläinen · Jättiläinen (Punainen · Sininen)  
Kirkas jättiläinen · Ylijättiläinen (Punainen · Sininen)  
Hyperjättiläinen

Spektriluokitus 

O · B · A · F · G · K · M  
Bariumtähti · Hiilitähti · Teknetiumtähti

Jäänteet 

Valkoinen kääpiö · Musta kääpiö · Heliumplaneetta  
Neutronitähti (Pulsari · Magnetar) · Musta aukko

Nukleosynteesi 

Alfareaktio · Kolmialfareaktio · Heliumleimahdus  
Hiilisykli · Hiilen fuusio · Neutronisieppaus · Nova

Yleiset ominaisuudet 

Ikä · Magnitudi · Metallisuus · Luminositeetti

Aiheeseen liittyvää 

Ruskea kääpiö · Ruskea alikääpiö · Planeetta  
Tähtijoukko (Avoin · Pallomainen) · Tähdistö  
Auringon ominaisuudet

 n • k • m 
**Hiilisykli** (hiili-typpi-happi-sykli, CNO-sykli) on tähtien keskustassa tapahtuva ydinreaktio, jossa hiili katalysoi vedyn muuttumista heliumiksi. Tämä tarkoittaa sitä, että hiili helpottaa vedyn yhdistymistä heliumiksi. Hiilisykli alkaa toimia 13 megakelvinin (miljoonan kelvinin) lämpötilassa, mutta siitä tulee tärkeä osa tähden energiantuotannosta vasta 17 megakelvinin lämpötilassa. Toinen tähtien sisuksissa toimiva reaktio on protoni-protoni-reaktio, joka on vallitseva mm. Auringossa. Hiilisykli tuottaa hyvin vähän energiaa Auringossa.

Hiilisyklin kulku
-----------------

Hiiliatomi yhdistyy vetyatomiin, jolloin syntyy typpi-13-atomi ja fotoni gammasäteilyalueella:

{\displaystyle \_{6}^{12}C+\_{1}H\rightarrow \_{7}^{13}N+\gamma +1,95MeV}.

Typpiatomi hajoaa positroniemissiolla hiili-13-atomiksi, positroniksi ja elektronin neutriinoksi:

{\displaystyle \_{7}^{13}N\rightarrow \_{6}^{13}C+e^{+}+v\_{e}+2,22MeV}.

Hiiliatomi yhdistyy vetyatomin kanssa, syntyy typpi-14-atomi ja gammafotoni:

{\displaystyle \_{6}^{13}C+\_{1}H\rightarrow \_{7}^{14}N+\gamma +7,54MeV}.

Typpi-14 yhdistyy vedyn kanssa, syntyy happi-15-atomi ja gammafotoni:

{\displaystyle \_{7}^{14}N+\_{1}H\rightarrow \_{8}^{15}O+\gamma +7,35MeV}.

Happi hajoaa positroniemissiolla typpi-15-atomiksi, positroniksi ja neutriinoksi:

{\displaystyle \_{8}^{15}O\rightarrow \_{7}^{15}N+e^{+}+v\_{e}+2,75MeV}.

Typpi yhdistyy vedyn kanssa, syntyy hiili-12-atomi ja helium-4-atomi:

{\displaystyle \_{7}^{15}N+\_{1}H\rightarrow \_{6}^{12}C+\_{2}^{4}He+4,96MeV}.

Hiilisyklissä kiertää siten periaatteessa vain yksi atomi, ja syklin päätyttyä syntynyt hiiliatomi voi jatkaa uudestaan syklin alusta. Sykliin kuluu neljä vetyatomia ja tuloksena on yksi heliumatomi. Näiden massoja vertaamalla selviää, että 0,7 % massasta on muuttunut energiaksi, mikä yhden syklin kohdalla vastaa 26,73 MeV energiaa. Tästä osa vapautuu neutriinoina, jotka eivät vuorovaikuta tähden materian kanssa eivätkä lämmitä sitä.

### Toinen haara

Auringossa 0,04 % hiilisykleistä tapahtuu eri lailla. Päähaaran viimeisessä reaktiossa ei synnykään hiili-12- ja helium-4-atomeja, vaan sykli etenee seuraavasti:

Typpi-15 yhdistyy vedyn kanssa, syntyy happi-16-atomi ja gammafotoni:

{\displaystyle \_{7}^{15}N+\_{1}H\rightarrow \_{8}^{16}O+\gamma +12,13MeV}.

Happi yhdistyy vedyn kanssa, syntyy fluori-17-atomi ja gammafotoni:

{\displaystyle \_{8}^{16}O+\_{1}H\rightarrow \_{9}^{17}F+\gamma +0,6MeV}.

Fluori hajoaa positroniemissiolla:

{\displaystyle \_{9}^{17}F\rightarrow \_{8}^{17}O+e^{+}+v\_{e}+2,76MeV}.

Happi yhdistyy vedyn kanssa, syntyy typpi-14-atomi ja helium-4-atomi:

{\displaystyle \_{8}^{17}O+\_{1}H\rightarrow \_{7}^{14}N+\_{2}^{4}He+1,19MeV}.

Typpi yhdistyy vedyn kanssa, syntyy happi-15-atomi ja gammafotoni:

{\displaystyle \_{7}^{14}N+\_{1}H\rightarrow \_{8}^{15}O+\gamma +7,35MeV}.

Happi harjoaa positroniemissiolla ja muuttuu typpi-15:ksi:

{\displaystyle \_{8}^{15}O\rightarrow \_{7}^{15}N+e^{+}+v\_{e}+2,75MeV}.

### Happi-fluori-sykli

Happi-fluori-sykli (tai OF-sykli) on muunnos hiilisyklistä, joka on merkittävä vain massiivisissa tähdissä. Sykli alkaa, kun hiilisyklin toisen haaran jossakin reaktiossa muodostuukin fluori-18 ja fotoni sen sijaan, että muodostuisi typpi-14 ja helium-4-atomit.

Happi-17 yhdistyy vetyyn, syntyy fluori-18-atomi ja gammafotoni:

{\displaystyle \_{8}^{17}O+\_{1}H\rightarrow \_{9}^{18}F+\gamma +5,61MeV}.

Fluori hajoaa positroniemissiolla:

{\displaystyle \_{9}^{18}F\rightarrow \_{8}^{18}O+e^{+}+v\_{e}+1,656MeV}.

Happi-18 yhdistyy vetyyn, syntyy fluori-19 ja gammafotoni:

{\displaystyle \_{8}^{18}O+\_{1}H\rightarrow \_{9}^{19}F+\gamma +7,994MeV}.

Fluori yhdistyy vetyyn, syntyy happi-16 ja helium-4:

{\displaystyle \_{9}^{19}F+\_{1}H\rightarrow \_{8}^{16}O+\_{2}^{4}He+8,114MeV}.

Happi yhdistyy vetyyn, syntyy fluori-17 ja gammafotoni:

{\displaystyle \_{8}^{16}O+\_{1}H\rightarrow \_{9}^{17}+\gamma +0,6MeV}.

Fluori hajoaa positroniemissiolla. Sykli voi alkaa uudestaan:

{\displaystyle \_{9}^{17}F\rightarrow \_{8}^{17}O+e^{+}+v\_{e}+2,76MeV}.

Aiheesta muualla
----------------

* How the Sun shines? (englanniksi)