**Gibbsin energia**, joka tunnetaan myös nimellä **Gibbsin vapaaenergia** tai **Gibbsin funktio** on termodynaaminen potentiaali, joka kuvaa suurinta mahdollista työtä, jonka reversiibeli prosessi voi tehdä vakiopaineessa ja -lämpötilassa, kun ilmakehää vastaan tehtyä työtä ei huomioida. Gibbsin energia on nimetty Josiah Willard Gibbsin mukaan, ja sen yksikkö on joule (J).

Termodynaaminen tasapainotila
-----------------------------

Klassisessa termodynamiikassa tutkitaan termodynaamisen järjestelmän (engl. system) tasapainon määräytymistä ja tasapainotilan ominaisuuksia. Kemiallisessa vapaaehtoisessa muutoksessa (kuten kemiallisessa reaktiossa) paineen ja lämpötilan ollessa vakioina tasapainotila saavutetaan kun Gibbsin vapaaenergia reaktioajan funktiona saa pienimmän arvonsa. Tässä tasapainotilassa {\displaystyle dG=0}.

Gibbsin vapaaenergian paineriippuvuus
-------------------------------------

Gibbsin vapaaenergia määritellään sisäenergian ja entropian avulla:

(1){\displaystyle \qquad G\,=\,U+PV-TS}
Derivoimalla yhtälön (1) saadaan {\displaystyle dG\,=\,dU+P\,dV+V\,dP-S\,dT-T\,dS}. Kun järjestelmässä tehdään vain laajenemistyötä ( {\displaystyle dU=\delta q\_{rev}+\delta w\_{rev}} ) saadaan Gibbsin vapaaenergialle hyvin tärkeä riippuvuus reaktiopaineesta ja reaktiolämpötilasta:

(2){\displaystyle \qquad dG\,=\,V\,dP-S\,dT\,\,\!}
Gibbsin vapaaenergian kokonaisdifferentiaali paineen ja lämpötilan suhteen on

(3){\displaystyle \qquad dG\,=\,{\Bigg (}{\frac {\partial G}{\partial T}}{\Bigg )}\_{P}dT+{\Bigg (}{\frac {\partial G}{\partial P}}{\Bigg )}\_{T}dP}
Vertaamalla yhtälöitä (2) ja (3) toisiinsa, voidaan todeta, että vakiolämpötilassa pätee

(4){\displaystyle \qquad {\Bigg (}{\frac {\partial G}{\partial P}}{\Bigg )}\_{T}\,=\,V}
Yhtälöstä (4) on todettavissa, että Gibbsin vapaaenergia suurenee kun paine suurenee. Edelleen voidaan todeta, että yhtälön (4) tilavuussuure voidaan esittää ideaalikaasun tilanyhtälön avulla, joten Gibbsin vapaaenergialle saadaan {\displaystyle dG=nRT{\frac {dP}{P}}}. Jos esim. kemiallisen reaktion tapauksessa reaktiopaine muuttuu {\displaystyle P\_{\text{a}}}:sta {\displaystyle P\_{\text{b}}}:hen, niin Gibbsin vapaaenergian muutos reaktiolle on:

(5){\displaystyle \qquad \Delta G\,=\,nRT\ln {\frac {P\_{\text{b}}}{P\_{\text{a}}}}}
Reaktion tasapainovakion tarkastelussa Gibbsin vapaaenergia G suhteutetaan standardiseen Gibbsin vapaaenergiaan {\displaystyle G^{\ominus }}, joka on 1 mol kaasua standardipaineessa (1 bar): {\displaystyle G\,=\,G^{\ominus }+RT\ln {\frac {P}{P^{\ominus }}}}.

Gibbsin vapaaenergian lämpötilariippuvuus
-----------------------------------------

Tarkasteltaessa yhtälöä (2) ja otettaessa paine vakioksi, voidaan Gibbsin vapaaenergian lämpötilariippuvuudelle kirjoittaa

(6){\displaystyle \qquad {\Bigg (}{\frac {\partial G}{\partial T}}{\Bigg )}\_{P}\,=\,-S}
Yhtälöstä (6) voidaan todeta, että Gibbsin vapaaenergia pienenee lämpötilan suurentuessa. Toisaalta Gibbsin vapaaenergia voidaan ilmaista entalpian avulla: {\displaystyle G=H-TS}. Jakamalla tämä yhtälö termeittäin lämpötilallaA ja sen jälkeen osittaisderivoimalla lämpötilan suhteen saadaan

(7){\displaystyle \qquad {\Bigg (}{\frac {\partial G/T}{\partial T}}{\Bigg )}\_{P}\,=\,-{\frac {H}{T^{2}}}+{\frac {1}{T}}{\Bigg (}{\frac {\partial H}{\partial T}}{\Bigg )}\_{P}-{\Bigg (}{\frac {\partial S}{\partial T}}{\Bigg )}\_{P}}
Yhtälössä (7) kaksi viimeistä termiä ovat toistensa vastalukuja,B joten saadaan

(8){\displaystyle \qquad {\Bigg [}{\frac {\partial {\Big (}{\frac {G}{T}}{\Big )}}{\partial T}}{\Bigg ]}\_{P}\,=\,-{\frac {H}{T^{2}}}\,\,\!}
Yhtälö (8) sovellettuna kemialliselle muutokselle tai reaktiolle on

(9){\displaystyle \qquad {\Bigg [}{\frac {\partial {\Big (}{\frac {\Delta G}{T}}{\Big )}}{\partial T}}{\Bigg ]}\_{P}\,=\,-{\frac {\Delta H}{T^{2}}}}
Yhtälö (9) on keskeinen, koska se suhteuttaa reaktion Gibbsin vapaaenergian muutoksen lämpötilariippuvuuden (so. reaktion tasapainotilan) reaktion entalpian muutokseen.

Gibbsin vapaaenergian määritys
------------------------------

Klassisen termodynamiikan avulla ei voi laskea absoluuttista G:n arvoa, sen sijaan {\displaystyle \Delta G} voidaan laskea määrittämällä ensin

a) {\displaystyle \Delta H} ja {\displaystyle \Delta S}
b) {\displaystyle K\_{p}} ja {\displaystyle \Delta G^{\ominus }}
c) laskemalla {\displaystyle \Delta G^{\ominus }} taulukoiduista {\displaystyle \Delta G\_{f}^{\ominus }}:n arvoista
d) kennon sähkömotorisesta voimasta

Suurin mahdollinen työ
----------------------

Termodynamiikan ensimmäisessä pääsäännössä määritetään järjestelmän (engl. system) sisäenergia järjestelmään absorboidun lämpömäärän ja järjestelmässä tehdyn työn avulla

(10){\displaystyle \qquad dU=\delta q+\delta w}
Clausiuksen teoreeman mukaan palautuvalle (reversiibeli) muutokselle yhtälöön (10) sijoitettuna saadaan: {\displaystyle dU\leq T\,dS+\delta w}. Työn käsitettä voidaan laajentaa ottamalla laajenemistyön (PdV) ohella mukaan myös muu kuin laajenemistyö, kuten sähkötyö. Tällöin merkitään yhtälössä (10) työlle {\displaystyle \delta w=\delta w\_{\text{laajeneminen}}+\delta w\_{\text{muu työ}}=PdV+\delta w\_{\text{muu työ}}}.

(11){\displaystyle \qquad dU\leq T\,dS+P\,dV+\delta w\_{\text{muu työ}}}
Yhtälö (11) ilmaisee vapaaehtoisen muutoksen olosuhteita tilafunktioiden ja tiefunktioiden (engl. path function) avulla. Isotermisessä muutoksessa lämpötila on vakio,C joten yhtälö (11) voidaan kirjoittaa

(12){\displaystyle \qquad dU\leq d(TS)+d(PV)+\delta w\_{\text{muu työ}}}
Kemiallisessa reaktiossa, isotermisessä muutoksessa myös paine on vakio, koska reaktiopaine vastaa ympäristön painetta. Tällöin yhtälö (12) sieventyy: {\displaystyle \qquad d(U-TS+PV)\,\leq \,\delta w\_{\text{muu työ}}}, jossa sulkulauseke on määritelty Gibbsin vapaaenergiaksi. Tämä huomioiden saadaan 

(13){\displaystyle \qquad dG\leq \delta w\_{\text{muu työ}}}
Yhtälö (13) ilmaisee vaatimusta vapaaehtoiselle isotermiselle muutokselle ja sen tasapainotilalle kun paine on vakio. Jos kyseessä on palautuva (reversiibeli) muutos, niin Gibbsin vapaaenergia on mitta suurimmalle mahdolliselle muulle kuin laajenemistyölle. Esimerkkinä tästä on polttokennossa tapahtuva sähkötyö.

Käytännön sovellutus
--------------------

Käytännössä kemiallisen reaktion lopputila, joka vastaa reaktion tasapainoa, löydetään kun minimoidaan Gibbsin vapaaenergia. Tästä voidaan määrittää reaktion lopputuotteiden koostumus: siinä esiintyvät yhdisteet ja niiden pitoisuudet, kiderakenteet ja faasit. Käytännössä lasku on helpointa tehdä kirjoittamalla lähtöaineiden ja tuotteiden Gibbsin vapaaenergiat koostumuksen tai osapaineiden funktioina ja merkitsemällä alkutilanteen ja lopputilanteen kokonais-Gibbsin energiat yhtä suuriksi. Tästä voidaan reaktion lopputilanteen koostumus ratkaista.

Muuta sovellutuksesta
---------------------

Viime aikoina on alettu pohtia Gibbsin energian merkitystä elämän kannalta katsoen, sillä biologiset prosessit tapahtuvat tyypillisesti likimain vakiopaineessa ja -lämpötilassa. Venäläinen kemisti Georgi Gladyshev on ehdottanut biologisen evoluution määrittelemistä Gibbsin energiaa apuna käyttäen.

Lisätieto
---------

A Koska tasapainovakio on verrannollinen suureeseen {\displaystyle G/T}.

B Sisäenergialle pätee {\displaystyle dU=TdS-PdV} ja toisaalta {\displaystyle H=U+PV}, joten {\displaystyle dH=d(U+PV)=TdS+VdP}. Vakiopaineessa pätee taas {\displaystyle {\Bigg (}{\frac {\partial S}{\partial T}}{\Bigg )}\_{P}\,=\,{\frac {1}{T}}{\Bigg (}{\frac {\partial H}{\partial T}}{\Bigg )}\_{P}}.

C Kirjoitettaessa, että lämpötila ja paine (tai tilavuus) ovat vakioita, ei tämä tarkoita niiden olevan vakioita prosessin tai reaktion aikana, vaan näiden suureiden arvot ovat samat prosessin alussa ja lopussa.

Katso myös
----------

* Reaktiokinetiikka
* Affiniteetti
* Le Châtelier’n periaate
* Tasapainovakio
* Termodynaaminen tasapaino
* Lämpökapasiteetti
* Boltzmannin jakauma
* Clausiuksen teoreema
* Helmholtzin vapaaenergia

Lähteet
-------

1. ↑  IUPAC: Gibbs energy *Gold book*.  "Enthalpy minus the product of thermodynamic temperature and entropy. It was formerly called free energy or free enthalpy." Viitattu 13.3.2022.
2. ↑  free energy *Encyclopedia Britannica*.  "In a reversible process [...] the maximum useful work under constant temperature and constant pressure (other than work done against the atmosphere) is equal to the (negative) change in the Gibbs free energy" Viitattu 13.3.2022. (englanniksi)
3. ↑  E. Brian Smith, Basic Chemical Thermodynamics, 4. painos, (1990), Clarendon Press Oxford, s. 40, ISBN 0-19-855565-2
4. ↑  Donald A. McQuarrie ja John D. Simon, Molecular Thermodynamics, s. 321, (1999), University Science Books, ISBN 1-891389-05-X
5. ↑  Donald A. McQuarrie ja John D. Simon, Molecular Thermodynamics, s. 301, (1999), University Science Books, ISBN 1-891389-05-X
6. ↑  Thomas Engel ja Philip Reid, Thermodynamics, Statistical Thermodynamics and Kinetics, (2006), s. 113, Pearson, ISBN 0-8053-3844-6
7. ↑  G. P. Gladyshev, Thermodynamic Theory of the Evolution of Living Beings, 1997, Nova Science
8. ↑  Thomas Engel ja Philip Reid, Thermodynamics, Statistical Thermodynamics and Kinetics, (2006), s. 51, Pearson, ISBN 0-8053-3844-6
9. ↑  Donald A. McQuarrie ja John D. Simon, Molecular Thermodynamics, s. 275, (1999), University Science Books, ISBN 1-891389-05-X