*Tämä artikkeli kertoo vaasalaisesta jääkiekkoseurasta nimeltä Vaasan Sport. Vaasassa vaikuttaa myös lähes samanniminen jalkapalloseura FC Sport. Molemmat ovat peruja entisestä urheiluseurasta nimeltä IF Sport.*

**Vaasan Sport** on vaasalainen jääkiekkoseura, jonka edustusjoukkue pelaa Suomen korkeimmalla sarjatasolla jääkiekon SM-liigassa.

Sportin jääkiekkojaosto perustettiin vuonna 1962. Seura pelasi ensimmäisen kerran SM-liigassa sarjan avauskaudella 1975–1976, minkä jälkeen se pelasi pitkään pääasiassa toiseksi korkeimmalla sarjatasolla jääkiekon I-divisioonassa ja sitä seuranneessa Mestiksessä, kunnes seura nostettiin takaisin SM-liigaan kabinettipäätöksellä vuonna 2014.

Sport ei ole voittanut SM-mitaleita. Mestiksessä seura on voittanut mestaruuden vuosina 2009, 2011 ja 2012. Joukkue osallistui kaikkina mestaruusvuosina liigakarsintoihin, mutta hävisi niissä vuonna 2009 Porin Ässille otteluvoitoin 4–3, vuonna 2011 Lahden Pelicansille otteluvoitoin 4–0 ja vuonna 2012 Tampereen Ilvekselle voitoin 4–1.

Historia
--------

### Seuran perustaminen

Vaasan Sportin alkuperäinen logo
Alkuperäinen emoseura IF Sport (Idrottsföreningen Sport) perustettiin vuonna 1939 Vaasan Vetokannaksen kaupunginosassa. Vuonna 1962 seuraan perustettiin jääkiekkojaosto, joka pelasi ensimmäisen kautensa liiton sarjassa samana vuonna. Vuonna 1979 jääkiekkojaosto erosi omaksi seurakseen nimellä Vaasan Sport. Seuran virallinen, rekisteröity nimi on nykyään HT Vaasan Sport Oy.

### Jääkiekon aloittaminen alasarjoissa

Sportin ensimmäinen jääkiekkokausi liiton virallisessa sarjassa oli 1962–1963, jolloin joukkue osallistui Maakuntasarjaan eli Suomen kolmanneksi korkeimmalle sarjatasolle. Sportin ensimmäinen virallinen jääkiekon sarjaottelu liiton sarjassa pelattiin vuonna 1962. Vastassa oli Seinäjoen Salpa, joka voitti ottelun 7–1. Sport sai jääkiekossa historiansa ensimmäisen voiton 20.1.1963 Lapuan Virkiästä lukemin 3–6. Ensimmäinen kausi päättyi lopulta lohkon neljänteen eli viimeiseen sijaan.

Seuraavat vuodet Sport pelasi Maakuntasarjaa yhden tason alempana olevaa Perussarjaa. Kuuden joukkueen sarjassa joukkue saavutti ensin viidennen ja sitten toisen sijan. Kaudella 1965–1966 Sport voitti viiden joukkueen kokoiseksi kutistuneen Perussarjan. Ole Stolpella vahvistettu joukkue kuitenkin hävisi Maakuntasarjan karsinnoissa Ykspihlajan Kiekko-Pojille voitoin 2–1. Seuraavalla kaudella Sport voitti jälleen Perussarjan, mutta hävisi Maakuntasarjan karsinnat Ikurin Vireelle. Sportin paras pisteentekijä oli Raimo Brax tehoin 13+8=21. Kauden päätteeksi Vaasan Palloseura kuitenkin epäonnistui Suomensarjan karsinnoissa ja lopetti jääkiekkotoiminnan. Sport sai siltä vapautuneen paikan Maakuntasarjassa. Sportiin liittyi myös suuri osa VPS:n pelaajista.

Maakuntasarjassa Sport voitti kaikki ottelunsa 1967–68 ja pääsi Suomensarjan karsintoihin. Niissä se kuitenkin hävisi molemmat ottelunsa. Syksyllä 1969 Upon Pallo luopui paikastaan SM-sarjassa. Tuon paikan täytti tamperelainen Hilpara, jonka paikka Suomensarjassa jäi näin vapaaksi. Paikasta pääsivät karsimaan Sport, Mikkelin Palloilijat ja Turun Teräs. Sport kukisti kummatkin joukkueet ja nousi näin kaudeksi 1969–1970 ensimmäistä kertaa Suomen toiseksi korkeimmalle sarjatasolle. Sport sijoittui lopulta kahdeksan joukkueen sarjassa neljänneksi katsojakeskiarvon oltua 968.

### I-divisioonasta SM-liigaan ja takaisin

Sport pääsi pelaamaan kaudeksi 1971 uuteen Vaasan jäähalliin, jolloin vanha tekojäärata katettiin.

Sport oli perustamassa jääkiekon I-divisioonaa kaudella vuonna 1974. Sarjassa pelasi kahdeksan joukkuetta joista kolme erottuivat muista heti kauden alussa. Sport oli sarjan puoleen väliin mennessä jo 10 pisteen verran muita edellä. Joukkue jatkoi samaa tahtia sarjan loppuun saakka ja varmisti hyvissä ajoin nousunsa uuteen SM-liigaan.

Sport pelasi ensimmäisen kautensa pääsarjassa 1975–76. Jääkiekon SM-liiga perustettiin vuonna 1975, joten Sport on yksi liigan perustajajäsenistä. Vaasassa tehtiin tuolla kaudella historiaa, kun uuden SM-liigan ensimmäinen maali syntyi Vaasan jäähallissa seuran pelaajan Raimo Braxin tehtyä maalin HIFK:ta vastaan. Tästä huolimatta Sport hävisi ensimmäisen liigaottelunsa lukemin 3–5. Sportin viimeinen runkosarjan ottelu Tapparaa vastaan vuonna 1976 on jäänyt historiaan liigan kaikkien aikojen pienimmästä yleisömäärästä. Katsojia oli tuolloin ainoastaan 706. Koko kautena Sport keräsi vain 5 voittoa ja yhden tasapelin. Häviöitä sen sijaan tuli jopa 30 ja pisteitäkin vain 11, joten Sport putosi kauden päätteeksi takaisin I-divisioonaan.

Kaudella 1976–1977 Sport yritti päästä takaisin SM-liigaan, josta oli edelliskeväänä pudonnut. Runkosarjan voitosta kävivät tiukkaa taistelua Sportin lisäksi SaiPa ja Kärpät, joista jälkimmäinen nousi lopulta voittajaksi. Sport sijoittui toiseksi ja pääsi mukaan liigakarsintoihin. Karsintasarjasta tuli ennätystasainen, sillä kaikki joukkueet sijoittuivat kahden pisteen päähän toisistaan ja tekivät Kärppiä (30) lukuun ottamatta 32 maalia. Sportin puolustus epäonnistui, ja joukkueen maaliin tehtiin keskimäärin 7,5 maalia per ottelu. Näin Sport jäi täpärästi vaille liigapaikkaa.

Sport jatkoi myös seuraavalla kaudella I-divisioonassa. Joukkue oli kesällä kohdannut muutamia menetyksiä, mikä näkyi joukkueen pelissä. Sport ajautui syksyllä neljän ottelun tappioputkeen ja putosi pahimmillaan kolmanneksi viimeiseksi. Tämän jälkeen alkoi kuitenkin nousu kärkeä kohti, ja Sport oli parhaimmillaan neljän pisteen päässä sarjakakkosesta FoPSista. Sport kuitenkin voitti viidestä viimeisestä ottelustaan vain kaksi ja jäi kuuden pisteen päähän liigakarsinnoista.

Kaudella 1978-79 Esko Nokelaisen valmennusura Vaasassa ei alkanut toivotulla tavalla, sillä joukkue koki pahoja menetyksiä Håkan Hjerpen ja Kalevi Ahon siirryttyä SM-liigaan. Sport jäi kauas kärjestä ja sijoittui vasta sijalle 11. Vaasalaiset onnistuivat kuitenkin säilyttämään sarjapaikkansa voittamalla karsintasarjan Jukureita vastaan.

Sport koki ennen seuraavaa kautta muutamia suuria menetyksiä kun joukkue menetti mm. Raimo Braxin ja Kari Helanderin. Sport onnistui silti parantamaan edelliskaudesta, vaikka joukkueen peli ailahtelikin kauden alla. Vaihtelevan ottelumenestyksen jälkeen Sport sijoittui kaudella 1979–80 runkosarjassa neljänneksi.

### 10 vuotta I-divisioonan keskikastissa

Sport aloitti kauden 1980–1981 heikosti eikä saanut peliään kulkemaan avauspelinsä jälkeen, sillä marraskuussa joukkue oli vielä karsijan paikalla. Kauden toisella neljänneksellä Sport onnistui kuitenkin parantamaan peliään nousten lopulta viidenneksi yhden pisteen päähän neljänneksi tulleesta SaPKosta. Sportin ailahtelevaisuus kuitenkin jatkui ja se hävisi sarjan kärkijoukkueille ajoittain suurinkin lukemin. Seuraava kausi jatkui lähes samalla miehityksellä, kun suurimpana menetyksenä koettiin vain Jari Munckin siirtyminen Kärppiin, ja muutenkin pelaajien vaihdunta oli melko vähäistä. Sport jatkoi hyviä esityksiä, mutta vieraskentillä peli ei ajoittain kulkenut. Eroa jäi lopulta kolme pistettä FoPSin karsintapaikkaan, ja Sport päätti runkosarjan sijoittuen toiseksi.

Tämän jälkeen alkoi Sportin vajoaminen alemmaksi. Kausi 1982–1983 kertoi jo merkkejä tulevasta, kun Sport jäi niukasti ulos pudotuspeleistä sijoituttuaan seitsemänneksi 33 pisteellä. Sport oli pysytellyt KalPan perässä koko kauden, mutta ei kyennyt kuitenkaan ohittamaan tätä ja selviytymään pudotuspeleihin. Kauden lopussa Esko Nokelaisen valmennusura Vaasassa päättyi. Kausi 1983–1984 meni todella huonosti, mutta Sport vältti kuitenkin putoamisen sarjatasoa alemmas. Nokelaisen tilalle valmentamaan oli tullut Pekka Paavola, jonka johdolla Sport jäi sarjassa 10:nneksi, kun kevätkaudella Sport voitti vain kolme ottelua. Sportin miehistössä oli tapahtunut suuria muutoksia, kun yli puolet edelliskauden joukkueesta oli vaihtunut. Suurimpina menetyksinä Timo Salomaa siirtyi Ruotsiin ja Timo Hytti palasi TPS:ään.

Seuraavalla kaudella toteutui se, miltä Sport oli edelliskaudella vielä täpärästi välttynyt. Joukkue putosi II-divisioonaan kehnon kevätkautensa takia: se sai 22 pelistä vain 4 pistettä. Sport ei viihtynyt II-divisioonassa yhtä kautta pidempään, kun se voitti sarjan ja nousi takaisin I-divisioonaan. Menestystä edesauttoi se, ettei joukkueen kokoonpano ollut juuri muuttunut edelliskaudesta. Sportin valmentajaksi vaihtui Kaj Rosvall.

Sportin logo 1990-luvun alussa
Kausi 1986–1987 ei sujunut aivan toiveiden mukaisesti, vaikkakin hyvin sarjanousijalle. Sport oli vahvistunut edelliskaudesta kun Håkan Hjerpe palasi kotkapaitaan muutaman muun vahvistuksen lisäksi. Sport sijoittui sarjassa kuudenneksi 47 pisteellä käyden välillä jopa sarjakärjessä. Sportissa pelasi kauden aikana myös juniori-ikäinen hyökkääjälupaus Jonas Hemming. Kausi 1987–1988 oli valmentaja Kaj Rosvallin valmennuskauden viimeinen. Sport kamppaili kauden aikana kolmannesta sijasta, joka olisi oikeuttanut liigakarsintapaikkaan. Sport yritti näin päästä SM-liigaan, josta oli 10 vuotta aikaisemmin pudonnut, mutta keskikasti oli tasainen ja Sport jäi lopulta viidenneksi. Sport hankki myös kovia hankintoja kun esimerkiksi edelliskaudella Tapparassa pelannut Jukka Seppo tuli Vaasaan. Kaudet 1988–1990 olivat Sportin kannalta vaisumpia. Sportin valmentajana aloitti Teijo Räsänen. Joukkue jäi kaudella 1988–1989 pudotuspelien ulkopuolelle sijoittuen yhdeksänneksi ja sijoittui kaudella 1989–1990 kuudenneksi.

### II-divisioonasta liigakarsintoihin

1990-luku ei alkanut Sportin kannalta kovin suotuisasti. Ensin Räsäsen viimeisellä kaudella 1990–1991 joukkue selviytyi täpärästi putoamiselta sijoittuen lopulta 11:nneksi. Håkan Hjerpe palasi kuitenkin Sportiin IFK Lepplaxista. Seuraavalla kaudella Sport putosi suoraan II-divisioonaan. Vaasalaiset viettivät II-divisioonassa yhteensä viisi kautta, joiden aikana Sportin valmentajat vaihtuivat usein. Sportin valmentajina kausina 1992–1996 toimivat Kaj Rosvall, Juha Ilkka, Tapio Rautalammi, Pekka Lumela, Jari Härkälä, Staffan Nykvist ja Jari Kiveliö.

Sportin logo 1990-luvun lopussa
Kausi 1996–1997 oli Sportin viimeinen II-divisioonassa. Alkukauden valmentajana toiminut Jari Härkälä lähti kesken sopimuskauden valmentamaan Kuopioon KalPaa ja nuori pelaajalupaus Sami Laaksoharju kuoli yllättäen. Vastoinkäymisistä huolimatta Sport voitti sarjan Staffan Nykvistin ja Jari Kiveliön johdolla. Sportin nousu varmistui kun se voitti ratkaisevassa ottelussa turkulaisen Kiekko-67:n Kari Teräväisen jatkoaikamaalilla.

Seuraavalla I-divisioonakaudella Sport menestyi vierasotteluissa huonosti ja jäi Jukka Jalosen johdolla täpärästi pudotuspeleistä, jonka sopimus purettiin kesken sopimuskauden kiekkokauden päättyessä. Toinen nousijajoukkue, Diskos, menestyi Sportia paremmin. Sportiin tuli uusia pelaajia, muiden muassa Tommi Pullola Lukosta ja Marko Härkönen Ässistä. Kausi 1998–99 sujui Sportin kannalta jo hyvin, sillä joukkue sijoittui kolmanneksi mutta jäi kuitenkin Pelicansin ja Kärppien liigakarsintapaikoista, joista Pelicans nousi SM-liigaan. Uusia hankintoja olivat Jani Uski ja Jari Kesti, jotka olivat joukkueen tehokkaimmat pisteentekijät.

### Talousvaikeuksissa menestyksestä huolimatta

Sport oli 2000-luvun alussa talousvaikeuksissa kun pelaajabudjetti oli mitoitettu suureksi, mutta tulopuolella oli jääty tavoitteesta. Valmennuskaksikko Kari Heikkilä – Håkan Hjerpe erosivat heinäkuun lopussa vastalauseena Sportin toimille. Sport jätti lokakuun alussa konkurssihakemuksen, kun velkaa oli 3 miljoonaa markkaa eivätkä pelaajat suostuneet palkanalennukseen. Hakemus vedettiin seuraavana päivänä pois kun pelaajat suostuivat 20% palkanalennukseen, Kalervo Laaksoharju oli tukenut Sportia omilla rahoillaan ja kaupunki oli tullut vastaan saatavissaan. Näiden lisäksi Sportin kannattajat keräsivät 30 000 markkaa Sportin toiminnan jatkamiseksi. Seuraavan kerran konkurssi oli lähellä kun Länsi-Suomen verovirasto haki Sportia konkurssiin. 

1990-luvun loppu ja 2000-luku ovat olleet Sportille menestyksekästä aikaa, sillä joukkue on pelannut 2000-luvulla kaksi kertaa Mestiksen finaaleissa ja voittanut kerran pronssia. Kaudella 1999–2000 ja 2004–2005 Sport oli myös lähellä nousta liigaan, mutta kummallakin kerralla nousu jäi tapahtumatta.

### Uusi vuosituhat alkaa uudessa Mestiksessä

Kaudella 1999–2000 Sport oli I-divisioonan runkosarjan toinen jääden 20 pistettä runkosarjan voittajasta Oulun Kärpistä. Sport pääsi kauden lopuksi pudotuspelien jälkeen karsimaan paikasta SM-liigaan Kari Heikkilän johdolla. Karsinnoissa Sport ei kuitenkaan pärjännyt Juhani Tammisen Kärpille ja jäi näin vaille paikkaa SM-liigassa.

Kausi 2000–01 alkoi uudessa Mestiksessä lupaavasti, kun Vaasaan hankittiin TPS.n junioreissa menestyksekkäästi pelannut hyökkäyskolmikko Happo-Viinanen-Vidman, Ari-Pekka Pajuluoma Ruotsista ja Marko Luomala Ässistä. Lopulta Sport jäi viidenneksi 47 pisteellä. Vuosina 2002–04 Sport pelasi sarjan kärkitason alapuolella sijoittuen neljänneksi tai viidenneksi. Nousumahdollisuutta SM-liigaan ei ollut.

Lopulta kaudella 2004–2005 Sport sai jälleen mahdollisuuden sarjanousuun, kun SM-liiga aukaistiin vuodeksi. Sport hankki valmentajakseen Juhani Tammisen, jonka johdolla joukkue ei jäänyt kauas tavoitteestaan. Sport jäi kuitenkin finaaleissa toiseksi, kun muiden muassa Sami Kapasella ja Kimmo Timosella vahvistunut KalPa voitti Sportin suoraan kolmessa ottelussa. Sport ei näissä kolmessa ottelussa tehnyt maaliakaan. Näissä finaaliotteluissa syntyi myös Sportin yleisöennätys: yli 4600 katsojaa, mikä on yli hallin kapasiteetin.

### Nousuyritysten 2000-luku

KalPan nousemisen jälkeen SM-liiga suljettiin jälleen ja nousu oli mahdollista voittamalla tasonmittausotteluissa. Mutta seuraava kausi 2005–06 jatkui samaa rataa kuin edellinenkin, ja jälleen Sport hävisi finaaleissa. Tällä kertaa Mikkelin Jukurit oli parempi, tosin ei noussut SM-liigaan, sillä tasonmittausottelut tulivat vasta seuraavalla kaudella.

Vaasan Sport harjoitusottelussa TuToa vastaan 5. elokuuta 2005.
Tasonmittausotteluiden tultua mukaan ohjelmaan Sport asetti tavoitteekseen nousta SM-liigaan keväällä 2007 kyseisten otteluiden kautta. Sport voitti runkosarjan, mutta hävisi välierät Kajaanin Hokille otteluvoitoin 3–1 ja menetti näin mahdollisuutensa liiganousuun. Sport kuitenkin voitti pronssia päihittämällä TuTon pronssiottelussa 2–0.

Kaudella 2007–08 Sportin tavoite oli jälleen nousta SM-liigaan, mutta liiton päätöksen takia nousumahdollisuus peruttiin. Kausi oli valmentajan ja kannattajien mielestä pohjanoteeraus kun Sport jäi kuudenneksi. Päävalmentaja Mikko Manner erotettiin joulukuussa 2007, ja uudeksi valmentajaksi tuli seuraa jo aiemmin valmentanut Juhani Tamminen, joka solmi sopimuksen myös seuraavasta kaudesta tavoitteenaan saada Sport SM-liigakarsintoihin. Sport onnistui nousemaan kuudenneksi oltuaan kauden aikana jo pudotuspeliviivan alapuolella. Pudotuspeleissä Sport johti puolivälieräsarjaa Mikkelin Jukureita vastaan jo otteluvoitoin 2–1, mutta hävisi kaksi seuraavaa ottelua ja putosi jatkosta.

*Pääartikkeli: Vaasan Sport kaudella 2008–2009*
Kaudella 2008–09 Sportin tarkoituksena oli jälleen nousta SM-liigaan. Valmennuskaksikkona toimivat Juhani Tamminen ja Kenneth Westerback. Sport sijoittui runkosarjassa toiseksi ja aloitti pudotuspelinsä Jyväskyläläistä D Teamia vastaan. Sport voitti ottelusarjan suoraan voitoin 3–0. Välierissä Sportia vastaan tuli Kajaanin Hokki. Ottelusarja venyi viidenteen otteluun, jonka Sport voitti 5–4. Finaaleissa Sportia vastaan asettui Joensuun Jokipojat. Finaalisarja ratkesi 23. maaliskuuta 2009, kun Sport voitti ensimmäisen Mestiksen mestaruutensa kotonaan neljännessä ottelussa Kim Nabbin jatkoaikamaalilla ja eteni SM-liigakarsintoihin Porin Ässiä vastaan. Liigakarsinnat Sport hävisi otteluvoitoin 3–4.

*Pääartikkeli: Vaasan Sport kaudella 2009–2010*
Kaudelle 2009–2010 Sport lähti tavoitteena uusia edelliskevään menestys ja joukkueeseen hankittiin ulkomaalaisvahvistuksina kolmikko Robin Bergman, Bryan McGregor ja Lou Dickenson. Kausi lähti Sportin osalta alavireisesti käyntiin jo edelliskeväänä kun seura ilmoitti yli 300 000 euron tappiot edelliskaudelta, joka enteili hyvin sekavaa kautta. Toimitusjohtaja Juha Saari ilmoitti vetäytyvänsä työstään ja hänen tilalleen palkattiin toiminnanjohtajan nimikkeellä toimiva Jyrki Niemi.

Kausi 2009–2010 oli Sportin osalta erilaisten skandaalien täyttämä. Peli oli resursseihin nähden alisuorittamista, jonka lisäksi myös kaukalon ulkopuoliset seikat ilmenivät mediassa. Syksyllä tapahtuneessa yökerhojupakassa, jossa Sportin pelaaja Teemu Kuusisto oli Vasabladetin tietojen mukaan ahdistellut naista, joka ajoi Sportin tilanteen pukukopin sisällä siihen pisteeseen että Markku Erholtz ja valmentaja Juhani Tamminen riitautuivat ja lopulta Erholtz joutui purkamaan sopimuksensa olosuhteiden ollessa sietämättömät. Myös aiemmin syksyllä pelaajakoordinaattori Jukka Suutarin saamat potkut aiheuttivat hämmennystä. Mediassa spekuloitiin kevään aikana myös paljon Sportin talousvaikeuksilla joiden takaa paljastuivatkin todella suuret miljoonavelat.

25. tammikuuta 2010 Sportin päävalmentaja, Juhani Tamminen, ilmoitti jättävänsä valmennustehtävät apuvalmentajalle Kenneth Westerbackille keskittyessään itse urheilutoimenjohtajan tehtäviinsä. Näitä tehtäviä Tamminen ei kuitenkaan Vaasassa hoitanut sillä hän vetäytyi sairauslomalle sopimuskautensa 1.4. loppuun. Myöhemmin Westerbackin valmennuspariksi palkattiin Olli Hällfors, joka oli aiemmin nostanut Sportin A-juniorit SM-liigaan, mutta vaikka valmennuskolmikko Westerback-Hällfors-Härkönen saikin Sportin runkosarjan lopussa pienoiseen voittoputkeen, ei sen tuoma energia enää kantanut pudotuspeleissä, vaan putosi kauden ilmeen mukaisesti jyväskyläläiselle D Teamille pudotuspelien ensimmäisellä kierroksella voitoin 1–3.

Sportin toiminnanjohtaja Jyrki Niemi ilmoitti keväällä 2010, että Sport ryhtyy pitämään tarkempaa talouskuria ja ilmoitti pyrkivänsä liigaan seuraavan kerran aikaisintaan kaudella 2012–2013 ja että Sportin joukkueeseen aletaan koota enemmän vaasalaispelaajia. 

7. huhtikuuta 2010 Vaasan Sport julkisti uuden päävalmentajan ja urheilutoimenjohtajan. Tuplapestiä ryhtyi hoitamaan Antti Törmänen.

### Toinen Mestiksen mestaruus

Kauden 2010–2011 alku oli Sportin osalta ailahtelevainen. Joukkue sijoittui runkosarjassa lopulta kolmanneksi, ja sai pudotuspelien ensimmäisen kierroksen vastustajakseen LeKin. Sportin johto myös ilmoitti, että mikäli käy niin, että joukkue voittaa Mestiksen ja nousukarsinnan, niin liigaosake on mahdollista lunastaa. Sport voitti LeKin suroraan otteluvoitoin 3–0. Välierissä Sport pudotti KooKoon otteluvoitoin 3–1, ja eteni finaaliin, jossa kohtasi Jukurit. Finaalissa Sport oli 2–0 tappioasemassa Jukureihin nähden mutta pystyi kuitenkin nousemaan lopulta otteluvoitoin 2–3 Jukureiden ohi. Sport eteni liigakarsintaan, jossa kohtasi SM-liigan runkosarjan viimeiseksi sijoittuneen Lahden Pelicansin. Pelicans voitti Sportin otteluvoitoin 4–0, ja säilytti liigapaikkansa. Kausi oli Sportin osalta paljon odotettua parempi, ja mestaruus tuli Vaasaan pienenä yllätyksenä. Sportin ei odotettu olevan neljän parhaan joukossa, ja alkuperäinen tavoitekin oli vain pudotuspeleihin pääseminen.

Toukokuussa 2011 ilmoitettiin, että Sportin valmentajana toiminut Antti Törmänen jättää joukkueen kesäkuussa, ja siirtyy sveitsiläisjoukkue Bernin apuvalmentajaksi. Toukokuun lopulla ilmoitettiin edellisenä vuotena Pelicansia valmentaneen Pasi Räsäsen siirtyvän Sportin päävalmentajaksi.

Sport sijoittui myös kaudella 2011–2012 runkosarjassa kolmanneksi. Joukkue voitti myös toisena vuotena peräkkäin Mestiksen mestaruuden. Kaudella 2012–2013 Sport sijoittui runkosarjan päätteeksi kolmanneksi ja eteni pudotuspeleissä puolivälieriin. Seuraavalla kaudella joukkue oli kaudella 2013–2014 Mestiksen toinen runkosarjassa. Se tippui edelliskauden tapaan puolivälierissä, kun Jukurit eteni jatkoon seitsemässä ottelussa. Päävalmentaja Räsänen erotettiin helmikuussa 2014. Ari-Pekka Pajuluoma otti tämän jälkeen valmennusvastuun loppukauden ajaksi.

### Siirtyminen SM-liigaan

Vaasan Sport – Rauman Lukko
Sport nostettiin liigajoukkueiden päätöksellä kaudeksi 2014–2015 pääsarjatasolle SM-liigaan, jossa se korvasi KHL:ään siirtyneen Helsingin Jokerit. Jokereiden apuvalmentaja Tomek Valtonen siirtyi Sportin päävalmentajaksi kaksivuotisella sopimuksella, joka sisälsi myös option. Jälkikäteen Sportin kabinettipäätöksellä tehty sarjanousu herätti tunteita jopa joukkueen omissa kannattajissa sekä esimerkiksi TuTo Hockeyn toimitusjohtaja Timo Kinnunen piti tapausta skandaalina. Kabinettinousun takia Sportin ja sen pelaajien välillä syntyi kiistaa nousubonuksien maksamisesta. Sport ei halunnut maksaa bonuksia, koska sarjanousu ei tullut pelaamalla.

Ensimmäisellä nousun jälkeisellä liigakaudellaan Sport otti 20 voittoa, joista 15 tuli varsinaisella peliajalla. 60 ottelussa joukkue sai yhtä monta pistettä ja jäi sarjan viimeiseksi. Toisella kaudellaan Sport otti ensimmäisen kerran seurahistoriassaan pudotuspelipaikan jääkiekon SM-sarjassa.

Kesäkuussa 2016 Sportista tuli eurooppalaisten joukkueiden liittouman (engl. *European Hockey Clubs*) perustajajäsen.

Pelaajat
--------

| Vaasan Sport kaudella 2023–2024 n · k · m |
| --- |
| Kokoonpano | Valmentajat |
| **Maalivahdit*** 60  Suomi Rasmus Reijola
* 95  Tšekki Miroslav Svoboda

**Puolustajat*** 65  Kanada Zack Hayes
* 52  Suomi Valtteri Hietanen **(A)**
* 16  Ruotsi Theodor Johnsson
* 37  Suomi Atro Leppänen
* 24  Kanada Reece Scarlett
* 4  Suomi Teemu Suhonen
* 36  Suomi Juho Tommila
 |  | **Hyökkääjät*** 79  Tšekki Martin Hanzl
* 63  Suomi Lari Heikkinen
* 11  Ruotsi Simon Hjalmarsson **(A)**
* 25  Ruotsi Axel Holmström
* 55  Suomi Oskari Hult
* 10  Ruotsi Jens Lööke
* 40  Ruotsi Carl Mattsson
* 80  Ruotsi Kalle Miketinac
* 21  Suomi Miro Nalli
* 71  Suomi Viljami Nieminen
* 13  Suomi Erik Riska **(A)**
* 12  Suomi Anton Stråka
* 17  Ruotsi Sebastian Stålberg **(C)**
* 28  Ruotsi Johan Sundström
* 91  Ruotsi Sebastian Wännström
 |  | **Päävalmentaja*** Risto Dufva

**Apulaisvalmentajat*** Juuso Hahl
* Tommo Nukari
* Arttu Lipsanen

---

Selitykset* **(C)** Kapteeni
* **(A)** Varakapteeni

---

Lähde: Eliteprospects Eliteprospects.  Päivitetty: 23. helmikuuta 2024 |

Muokkaa kokoonpanoa

### Joukkueenjohto

* **Päävalmentaja:** Suomi Risto Dufva
* **Valmentaja:** Suomi Juuso Hahl
* **Valmentaja:** Suomi Tommo Nukari
* **Maalivahtivalmentaja:** Suomi Arttu Lipsanen
* **Fysiikkavalmentaja** Suomi Niki Andersson
* **Joukkueenjohtaja** Suomi Markus Jämsä
* **Pelaajakoordinaattori:** Suomi Matti Virmanen
* **Urheilutoimenjohtaja:** Suomi Herkko Koski
* **Toimitusjohtaja:** Suomi Tomas Kurtén
* **Puheenjohtaja:**Suomi Heikki Hiltunen

### Jäädytetyt numerot

* **14** Sami Laaksoharju (Numero on poistettu käytöstä, mutta sitä ei ole jäädytetty muodollisesti.)
* **27** Tomi Väkelä (käyttöoikeus pojalla Jessellä)
* **29** Håkan Hjerpe

### Seurassa pelanneet NHL-pelaajat

Oskar Osala on toistaiseksi ainoa NHL:ssä pelannut Sportin kasvatti.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| * Suomi Sami Aittokallio
* Kanada Iso-Britannia Chris Allen
* Kanada Matthieu Descôteaux
* Yhdysvallat Dale Dunbar
* Kanada Zack Hayes
* Kanada Shaun Heshka
* Suomi Michael Keränen
* Suomi Joel Kiviranta
 | * Suomi Venäjä Leo Komarov
* Tšekki Tomáš Kubalík
* Kanada Ian MacNeil
* Suomi Oskar Osala
* Kanada Stuart Percy
* Kanada Colby Robak
* Suomi Jussi Rynnäs
* Suomi Robin Salo
 | * Kanada David Saunders
* Latvia Jānis Sprukts
* Ruotsi Johan Sundström
* Kanada Brody Sutter
* Suomi Hannu Toivonen
* Suomi Veini Vehviläinen
 |

### I-divisioonassa/Mestiksessä palkitut

| Kausi | Valinta | Voittaja |
| --- | --- | --- |
| 1986–1987 | Toinen tähdistökentällinen | Suomi Håkan Hjerpe |
| 1987–1988 | Toinen tähdistökentällinen | Suomi Håkan Hjerpe |
| 1998–1999 | Fair Play -joukkue | Vaasan Sport |
| 1999–2000 | HerrasmiespelaajaToinen tähdistökentällinen | Suomi Antti Virtanen |
| 2000–2001 | Paras maalintekijäEnsimmäinen tähdistökentällinen | Suomi Markus Jämsä |
| 2000–2001 | Vuoden tulokas | Suomi Hermanni Vidman |
| 2003–2004 | Kultainen kiekkoParas hyökkääjäPistepörssin voittajaParas maalintekijäEnsimmäinen tähdistökentällinen | Suomi Teemu Kuusisto |
| 2004–2005 | Ensimmäinen tähdistökentällinen | Kanada Iso-Britannia Chris Allen |
| 2004–2005 | Toinen tähdistökentällinen | Latvia Vjačeslavs Fanduļs |
| 2005–2006 | Ensimmäinen tähdistökentällinen | Suomi Jussi Heikkinen |
| 2005–2006 | Ensimmäinen tähdistökentällinen | Suomi Matti Höylä |
| 2005–2006 | Toinen tähdistökentällinen | Suomi Pasi Kuusisto |
| 2005–2006 | Toinen tähdistökentällinen | Suomi Vesa Myllyaho |
| 2005–2006 | Toinen tähdistökentällinen | Suomi Patrik Westerback |
| 2006–2007 | Ensimmäinen tähdistökentällinen | Suomi Markku Erholtz |
| 2006–2007 | Ensimmäinen tähdistökentällinen | Suomi Markus Jämsä |
| 2006–2007 | Tehopelaaja | Suomi Jussi Pernaa |
| 2007–2008 | Ensimmäinen tähdistökentällinen | Suomi Juho-Tuomas Appel |
| 2008–2009 | Toinen tähdistökentällinen | Kanada Paul Cabana |
| 2008–2009 | Ensimmäinen tähdistökentällinen | Suomi Tuomas Immonen |
| 2008–2009 | Vuoden tulokas | Suomi Samuli Kivimäki |
| 2008–2009 | Toinen tähdistökentällinen | Suomi Kim Nabb |
| 2008–2009 | Ensimmäinen tähdistökentällinen | Suomi Jaakko Suomalainen |
| 2008–2009 | Pudotuspelien arvokkain pelaaja | Suomi Tuomas Takala |
| 2008–2009 | Kauden Mestisseura | Vaasan Sport |
| 2009–2010 | Pistepörssin voittajaTehopelaajaEnsimmäinen tähdistökentällinen | Kanada Iso-Britannia Lou Dickenson |
| 2009–2010 | Toinen tähdistökentällinen | Kanada Iso-Britannia Bryan McGregor |
| 2010–2011 | Toinen tähdistökentällinen | Suomi Antti Hölli |
| 2010–2011 | Pudotuspelien arvokkain pelaaja (Håkan Hjerpe -palkinto) | Suomi Kim Nabb |
| 2010–2011 | Vuoden tulokas (Petri Varis -palkinto) | Suomi Tommi Taimi |
| 2010–2011 | Vuoden valmentaja (Raimo Määttänen -palkinto) | Suomi Antti Törmänen |
| 2010–2011 | Kauden Mestisseura | Vaasan Sport |
| 2011–2012 | Ensimmäinen tähdistökentällinen | Suomi Mika Halava |
| 2011–2012 | Toinen tähdistökentällinen | Suomi Eetu Heikkinen |
| 2011–2012 | Toinen tähdistökentällinen | Suomi Mika Kujanpää |
| 2011–2012 | Pudotuspelien arvokkain pelaaja (Håkan Hjerpe -palkinto)Ensimmäinen tähdistökentällinen | Suomi Joni Puurula |
| 2011–2012 | Paras hyökkääjä (Mika Helkearo -palkinto)Pistepörssin voittaja (Jouni Rinne -palkinto)Ensimmäinen tähdistökentällinen | Suomi Jussi Tapio |
| 2011–2012 | Ensimmäinen tähdistökentällinen | Suomi Antti Uitto |
| 2011–2012 | Vuoden tulokas (Petri Varis -palkinto) | Suomi Samuli Virkkunen |
| 2011–2012 | Kauden Mestisseura | Vaasan Sport |
| 2012–2013 | Herrasmiespelaaja (Waltteri Immonen -palkinto) | Suomi Toni Jalo |
| 2012–2013 | Kultainen kiekkoPistepörssin voittaja (Jouni Rinne -palkinto)Paras maalintekijä (Kai Nurminen -palkinto)Ensimmäinen tähdistökentällinen | Suomi Tomi Pekkala |
| 2013–2014 | Paras puolustaja (Jari Lippojoki -palkinto)Ensimmäinen tähdistökentällinen | Suomi Eetu Heikkinen |
| 2013–2014 | Toinen tähdistökentällinen | Suomi Lassi Kokkala |
| 2013–2014 | Paras maalintekijä (Kai Nurminen -palkinto)Ensimmäinen tähdistökentällinen | Suomi Samuli Kivimäki |
| 2013–2014 | Toinen tähdistökentällinen | Suomi Antti Uitto |

Kannattajatoiminta
------------------

Sportin kannattajien varsinainen kannattajakatsomo on B-seisomakatsomo-osassa eli "Ahvensaaren päädyssä".
Sportin kannattajat, eli tutummin **Red Army**. Red Armyn perinteisiin kuuluu, etteivät kannattajat maalaa kasvojaan, käytä kummallisia päähineitä tai muutakaan henkilökohtaista rekvisiittaa. Red Army on vuonna 1987 perustettuna tiettävästi Suomen vanhimpia yhtäjaksoisesti toimineita kannattajaryhmiä. Lisäksi on Etelä-Suomessa asuville Sportin kannattajille oma ryhmänsä, Red Army Southern, joka seuraa Sportia pääkaupunkiseudulla lähinnä oleville vieraspaikkakunnille. Lahden Pelicansin kannattajien sivusto arvosteli 2009 kannattajavertailussaan Sportin kannattajat Mestiksen ykköseksi ja Suomen "kenties" parhaaksi.

**Vaasan Sportin Kannattajat Ry** on Sportin kannattajien virallinen yhdistys, jonka tehtävänä on mahdollistaa kannattajien matkustus vieraspeleihin sekä myydä omia kannattajatuotteita. Yhdistys on tehnyt suuria kannattajamatkoja. Liigakarsintaotteluun Ässät-Sport 28.3.2009 lähti kannattajia kahdeksantoista bussilastillisen verran, ja 2011 karsintaottelussa Pelicansia vastaan lähti seitsemän bussin verran.

Sportin kannattajiin kuuluu myös erillinen kannattajaryhmä, **Ultras 06**, joka on ottanut vaikutteensa sekoituksena Englantilaista Casual -kulttuuria ja keskieurooppalaista Ultras -kulttuuria. Ultras06 tekee otteluissa tifoja, joissa käytetään erilaisia lippuja, soihtuja ja muita varusteita. Tifot ovat pääosin Ultras 06:n suunnittelemia ja rahoittamia. Ultrasit ovat saaneet myös kielteistä julkisuutta kahinoista vastustajan kannattajaryhmiä vastaan. Maaliskuussa 2008 Mikkelissä tapahtuneen välikohtauksen jälkeen Sport reagoi Sportin kannattajien käytökseen ja antoi paikalla häiriköineille porttikiellon loppukauden peleihin.

Organisaatio
------------

Vaasan Sportin edustusjoukkueen ja A-junioreiden toiminnasta vastaa HT Vaasan Sport Oy joka on perustettu vuonna 2002, jolloin Sportin toiminta muuttui osakeyhtiömuotoiseksi.

### HT Vaasan Sport Oy

Sportin hallitus hajosi 16. lokakuuta 2008 kun hallituksen puheenjohtaja Henri Lassila ja varapuheenjohtaja Ari Rintamäki jäivät pois pelaajahankintoihin liittyvien erimielisyyksien vuoksi, mutta asian yksityiskohtaisia syitä ei kerrottu julkisuudessa.  Hallitukseen otettiin kaksi uutta jäsentä 17. marraskuuta 2008, kun Jukka Marttila ja Heikki Miilumäki tulivat eronneiden jäsenten tilalle.

#### Hallituksen jäsenet

* Puheenjohtaja: Heikki Hiltunen
* Ari-Pekka Soini
* Martti Ehrnrooth
* Jonas Hemming

#### Tilinpäätökset 2005–2008

Sportin liikevaihto kasvoi tilikaudella 2007–2008 9,5%, mutta tulos jäi tappiolle 59 608 €.

| Sportin tilinpäätökset vuodesta 2005 |
| --- |
| Kausi | Liikevaihto | Muut tuotot | Tuotot yhteensä | Muuttuvat kulut | Myyntikate | Kiinteät kulut | Käyttökate | Poistot | Liikevoitto | % | Rahoitustuotot ja -kulut sekä verot | Tulos |
| 2005–2006  | 1 409 885 € | 118 546 € | 1 528 431 € | -403 813 € | 80% | -1 049 802 € | 5% | -35 104 € | 39 712 € | 3% | -17 244 € | 22 478 € |
| 2006–2007  | 1 428 145 € | 126 742 € | 1 554 891 € | -298 080 € | 88% | -1 173 420 € | 6% | -40 336 € | 43 053 € | 3% | -23 260 € | 19 793 € |
| 2007–2008 | 1 564 419 € |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | -59 608 € |

Vaasa Arena
-----------

*Pääartikkeli: Vaasa Arena*
Vaasa Arena sisältä
Ensimmäisen kerran Sport pääsi pois luonnonjäiltä vuonna 1967, kun Vaasan tekojäärata vihittiin käyttöön 13. lokakuuta.

Nykyisin Sport pelaa kotiottelunsa vuonna 1971 valmistuneella Vaasa Arenalla. Halli on uudistettu ja laajennettu vuonna jolloin hallin alkuperäistä kapasiteettia nostettiin 4300:aan. Sportin voitettua Mestiksen kaudella 2008–09, katsomoon lisättiin istumapaikkoja ennen liigakarsintoja, jolloin hallin kapasiteetti nousi nykyiseen 4448:aan. Samassa rakennuksessa on myös kolme harjoitusjäätä, joiden koot ovat 27 × 57 m. Ne ovat valmistuneet vuonna 1992. Nykyään hallissa on 1971 istumapaikkaa ja 2377 seisomapaikkaa. Loput 100 paikkaa ovat aitioissa, joita on yhteensä 8. Hallista käytetään myös nimityksiä Vaasan ja Kuparisaaren jäähalli.

Jääkiekkojoukkueista Vaasa Arenaa käyttää kotihallinaan Sportin lisäksi myös Suomi-sarjaa pelaava, aiemmin mustasaarelainen KoMu HT, joka kaudesta 2009–10 alkaen pelaa nimellä Waasa Red Ducks, kotipaikkanaan Vaasa. Jäähallin tulostaululla on myös suuret näytöt, jotka mahdollistavat videouusinnat. Sportin otteluissa varsinainen fanikatsomo on Ahvensaaren päädyssä sijaitseva B-katsomo. Halli on uudistettu ja laajennettu vuonna 1999. 

### **Laajennus**

Vaasan Sähkö Areenan peruskorjaus ja laajennus aloitettiin talvella 2020. Hallin vanha kaarikatto purettiin ja samalla laajennettiin myös ulkoseiniä. 

Laajennuksen myötä uusi yleisökapasiteetti nousi 5200 katsojaan. Ensimmäinen jääkiekko-ottelu uudessa jäähallissa pelaattiin 13.11.2020 ottelussa Sport-Kärpät. 

### Yleisöennätykset

Vaasan Sportin yleisöennätys mestiksessä on noin 4 600 katsojaa, mutta tarkka yleisömäärä ei ole tiedossa, sillä halliin myytiin lippuja yli tuolloisen 4 600 henkilön yleisökapasiteetin määrän. Ennätys syntyi vuoden 2005 Mestiksen toisessa finaaliottelussa KalPaa vastaan. KalPa voitti ottelun 0–4. Ottelun viralliseksi yleisömääräksi on kuitenkin ilmoitettu 4600. 

Liigassa yleisöennätys rikkoontui 13.10.2023 Tampereen Tapparaa vastaan, kun yleisöä oli paikalla jopa 4795 henkilöä. Tappara voitti tuon ottelun lukemin 2–3.

Tunnukset
---------

### Värit

Sportin värit ovat perinteisesti olleet punainen, keltainen, valkoinen ja musta. Värit ovat esiintyneet joukkueen peliasuissa vuosien aikana. Pääsääntöisesti Sport on pelannut punaisella kotipaidalla ja valkoisella vieraspaidalla, mutta kaudella 2007–08 Sport pelasi poikkeuksellisesti valkoisella kotipaidalla ja punaisella vieraspaidalla. Kaudella 2008–09 Sport pelaa kotiottelunsa punaisissa ja vierasottelunsa valkopohjaisissa paidoissa. Peliasun housut ovat mustat, kypärä ja sukat ovat punaiset.

### Logo

Logot ovat vuosien varrella vaihtuneet useaan kertaan. Kuitenkin jo pitkän aikaa logoissa on ollut kuvattuna nykyisessäkin tunnuksessa oleva kotka. SM-liigassa kaudella 1975–1976 Sport käytti logoa, jossa oli sinisellä pohjalla keltainen viljanlyhde Vaasan kaupungin ja Vasa-suvun vaakunasta. Tätä logoa käyttää nykyäänkin FC Sport logonsa pohjana. Edellinen versio logosta taas on käytössä nykyään Sportin junioreilla hiukan muutettuna.

* Alkuperäinen viljalyhde-logo Alkuperäinen viljalyhde-logo
* Logo 1990-luvun alusta Logo 1990-luvun alusta
* Logo 1990-luvun lopusta Logo 1990-luvun lopusta
* Nykyinen logo Nykyinen logo

Kasvatustyö
-----------

Juniorsportin logo
Sportin junioritoiminta on alkanut vuonna 1985 jolloin Vaasan Sportin Juniorit ry eli JuniorSport perustettiin. JuniorSport on Vaasan seudun ainoa jääkiekkoon erikoistunut seura. Sportin junioritoiminnan tuloksena on kehittynyt myös NHL-pelaajia kuten esimerkiksi Washington Capitalsin varaus Oskar Osala.

Nykyään JuniorSportilla on noin 650 4–18 -vuotiasta jäsentä lähinnä Vaasasta ja Mustasaaresta. JuniorSportin korkein ikäluokka on B-juniorit jotka pelaavat ikäluokkansa korkeimmalla sarjatasolla B-junioreiden SM-sarjassa.

Sportin A-juniorit toimivat samassa organisaatiossa edustusjoukkueen kanssa eli A-juniorit toimivat HT Vaasan Sport Oy:n alaisuudessa. A-juniorit nousivat kaudeksi 2009–10 A-junioreiden SM-liigaan sijoittumalla liigakarsinnoissa neljänneksi jättäen taakseen SaiPan ja Kooveen. Kaudella 2018-2019 Vaasan Sportin A-sarjan nuoret saavuttivat pronssia. Joukkue kukisti kotipelissään Lahden Pelicansin.

Naiskiekko
----------

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vaasan Sportin naisjoukkue on perustettu vuonna 1986 ja se toimii JuniorSportin alaisuudessa. Sportin naiset ovat saavuttaneet jääkiekossa SM-pronssia vuonna 1987. Sport pelaa nykyisin Naisten liigaa. Kaudella 2007–2008 Sportin C-tyttöjen joukkue voitti SM-hopeaa.
Kaudella 2007–2008 Sportin naisten/C-tyttöjen joukkue pelasi naisten Suomi-sarjaa.
Sportin naisjoukkue nousi yhdessä TPS:n kanssa Mestiksestä Naisten Liigaan kaudeksi 2018-2019. Joukkueiden määrää kasvatetaan nykyisestä 8:sta 10:een.
Saavutukset

* SM-pronssi: 1. 1987
* C-tyttöjen SM-hopea: 1. 2008

Merkittäviä pelaajia
* Sari Krooks Jääkiekkoleijona no. 194

(Edustanut Suomea MM-kisoissa ja Olympialaisissa)
 | Naisten joukkue

| Nimi | Numero | Kansalaisuus |
| --- | --- | --- |
| **Maalivahdit** |
| Johanna Koivula | 1 | Suomi |
| Maarit Nurmi | 31 | Suomi |
| **Kenttäpelaajat** |
| Juuli Myllyniemi | 3 | Suomi |
| Ida Reinisalo | 4 | Suomi |
| Janica Nyman | 5 | Suomi |
| Noora Kuitunen | 7 | Suomi |
| Ida Isaksson | 8 | Suomi |
| Susanne Uppgård | 9 | Suomi |
| Christa Alanko | 10 | Suomi |
| Jenna Björlin | 19 | Suomi |
| Kati Jaskari | 20 | Suomi |
| Jenna Toivio | 21 | Suomi |
| Marie Ohlis | 23 | Suomi |
| Johanna Karlsson | 28 | Suomi |
| Gunilla Widberg | 29 | Suomi |
| Hanna Yli-Mäenpää | 30 | Suomi |
| Karin Backman | 47 | Suomi |
|

 |

Tilastot ja luettelot
---------------------

### Saavutukset

Sport on yksi SM-liigan perustajajäsenistä, ja joukkue pelasi SM-liigassa kauden 1975–76. Sen jälkeen Sport on pelannut alemmilla sarjatasoilla joissa se on saavuttanut Jääkiekon II-divisioonan voitot vuosina 1986 ja 1997 ja I-divisioonan voiton vuonna 1975. Sport on ollut I-divisioonan toinen vuosina 1977 ja 2000, ja kolmas vuonna 1999. Sport on kolminkertainen Mestiksen mestari (2009, 2011, 2012) ja lisäksi voittanut Mestiksen runkosarjan vuonna 2007. Samana vuonna Sport saavutti sarjassa pronssia voittamalla TuTon pronssiottelussa 2-0. Hopeaa Sport on saavuttanut vuosina 2005 jolloin se hävisi finaalisarjan KalPalle suoraan otteluvoitoin 0–3 ja 2006 jolloin se hävisi finaalisarjan Jukureille otteluvoitoin 1–3. Naisten puolella Sport on saavuttanut SM-pronssia.

**Naiset**

* Naisten SM-pronssia 1987

**Miehet**

* Mestis kultaa 2009, 2011, 2012
* Mestis hopeaa 2005, 2006
* Mestis pronssi 2007
* Mestiksen runkosarjan voitto 2007
* I-divisioonan voitto 1975
* I-divisioonan toinen 1977, 2000
* I-divisioonan kolmas 1999
* Fair Play -joukkue 1999
* II-divisioonan voitto 1986, 1997

### Kausitaulukko




|  |  |
| --- | --- |
| Runkosarja | Pudotuspelit |
| **Kausi** | **Sarja** | O | V | T | H | TM | PM | P | **Sija** | **Päävalmentaja** | **Kapteeni** | Sija |
| 1962–63 | Maakuntasarja | 6 | 1 | 0 | 5 | 13 | 34 | 2 | 4. |  |  |  |
| 1963–64 | Perussarja | 10 | 3 | 0 | 7 | 47 | 48 | 6 | 5. |  |  |  |
| 1964–65 | Perussarja | 8 | 6 | 0 | 2 | 34 | 24 | 12 | 2. |  |  |  |
| 1965–66 | Perussarja | 8 | 6 | 1 | 1 | 41 | 19 | 13 | 1. |  |  |  |
| 1966–67 | Perussarja | 10 | 6 | 2 | 2 | 60 | 36 | 14 | 2. |  |  |  |
| 1967–68 | Perussarja | 10 | 9 | 0 | 1 | 71 | 28 | 18 | 1. |  |  |  |
| 1968–69 | Maakuntasarja | 8 | 8 | 0 | 0 | 63 | 25 | 16 | 1. |  |  |  |
| 1969–70 | Suomensarja | 14 | 8 | 2 | 4 | 67 | 54 | 18 | 4. | Jorma Suokko |  |  |
| 1971–72 | Suomensarja | 14 | 10 | 0 | 4 | 88 | 45 | 20 | 1. |  |  |  |
| 1972–73 | Suomensarja | 12 | 8 | 2 | 2 | 89 | 42 | 18 | 2. |  |  |  |
| 1973–74 | Suomensarja | 14 | 12 | 1 | 1 | 127 | 42 | 25 | 2. |  |  |  |
| 1974–75 | 1. divisioona | 28 | 23 | 0 | 5 | 188 | 94 | 46 | 1. | Matti Ruohonen |  | 1. |
| 1975–76 | SM-liiga | 30 | 5 | 0 | 1 | 114 | 259 | 11 | 10. | Matti Ruohonen |  | - |
| 1976–77 | 1. divisioona | 36 | 27 | 3 | 6 | 256 | 136 | 57 | 2. | Jorma Suokko |  | 2. |
| 1977–78 | 1. divisioona | 36 | 21 | 4 | 11 | 204 | 123 | 46 | 4. | Jorma Suokko |  | 4. |
| 1978–79 | 1. divisioona | 36 | 9 | 6 | 21 | 131 | 172 | 24 | 11. | Esko Nokelainen |  | - |
| 1979–80 | 1. divisioona | 36 | 20 | 1 | 15 | 167 | 186 | 41 | 4. | Esko Nokelainen |  | 4. |
| 1980–81 | 1. divisioona | 36 | 19 | 3 | 14 | 177 | 160 | 41 | 5. | Esko Nokelainen |  | 5. |
| 1981–82 | 1. divisioona | 36 | 21 | 4 | 11 | 180 | 154 | 46 | 3. | Esko Nokelainen |  | 3. |
| 1982–83 | 1. divisioona | 36 | 15 | 3 | 18 | 165 | 156 | 33 | 7. | Esko Nokelainen |  | - |
| 1983–84 | 1. divisioona | 36 | 9 | 3 | 24 | 138 | 179 | 31 | 10. | Pekka Paavola |  | - |
| 1984–85 | 1. divisioona | 44 | 7 | 2 | 34 | 156 | 250 | 19 | 12. | Pekka Paavola  Markku Herala |  | - |
| 1985–86 | 2. divisioona |  |  |  |  |  |  |  | 1. | Kaj Rosvall |  | 1. |
| 1986–87 | 1. divisioona | 44 | 23 | 1 | 20 | 200 | 203 | 47 | 6. | Kaj Rosvall |  | 6. |
| 1987–88 | 1. divisioona | 44 | 25 | 0 | 19 | 218 | 173 | 50 | 5. | Kaj Rosvall |  | 5. |
| 1988–89 | 1. divisioona | 44 | 17 | 3 | 24 | 250 | 228 | 37 | 9. | Teijo Räsänen |  | - |
| 1989–90 | 1. divisioona | 44 | 19 | 5 | 20 | 213 | 236 | 43 | 6. | Teijo Räsänen |  | 6. |
| 1990–91 | 1. divisioona | 44 |  |  |  | 149 | 249 | 28 | 11. | Teijo Räsänen |  | - |
| 1991–92 | 1. divisioona | 44 | 4 | 2 | 38 | 125 | 308 | 10 | 12. | Tapio Rautalammi |  | - |
| 1992–93 | 2. divisioona |  |  |  |  |  |  |  |  | Kaj RosvallJuha Ilkka |  |  |
| 1993–94 | 2. divisioona |  |  |  |  |  |  |  |  | Pekka Lumela |  |  |
| 1994–95 | 2. divisioona |  |  |  |  |  |  |  |  | Ismo Läntinen |  |  |
| 1995–96 | 2. divisioona |  |  |  |  |  |  |  |  | Kari Ristimäki |  |  |
| 1996–97 | 2. divisioona |  |  |  |  |  |  |  | 1. | Jari Härkälä  Staffan Nykvist |  | 1. |
| 1997–98 | 1. divisioona | 44 | 17 | 6 | 21 | 119 | 148 | 40 | 8. | Jukka Jalonen |  | - |
| 1998–99 | 1. divisioona | 48 | 30 | 4 | 14 | 153 | 119 | 64 | 3. | Kari Heikkilä |  | - |
| 1999–00 | 1. divisioona | 48 | 31 | 5 | 12 | 190 | 118 | 67 | 2. | Kari Heikkilä | Mika Yli-Mäenpää | - |
| 2000–01 | Mestis | 44 | 21 | 5 | 18 | 153 | 129 | 47 | 5. | Kari HeikkiläPekka Santanen | Vesa Myllyaho | 4. |
| 2001–02 | Mestis | 44 | 23 | 8 | 13 | 154 | 106 | 55 | 4. | Arto Sirviö | Vesa Myllyaho | 4. |
| 2002–03 | Mestis | 44 | 18 | 9 | 17 | 150 | 129 | 48 | 5. | Arto SirviöKenneth Westerback | Pasi Kuusisto | 4. |
| 2003–04 | Mestis | 45 | 23 | 7 | 15 | 151 | 124 | 55 | 4. | Kenneth WesterbackMikko Manner |  | 5. |
| 2004–05 | Mestis | 44 | 24 | 2 | 18 | 153 | 108 | 54 | 2. | Juhani Tamminen |  | 2. |
| 2005–06 | Mestis | 45 | 28 | 1 | 16 | 172 | 106 | 58 | 2. | Juhani TamminenMikko Manner | Markus Jämsä | 2. |
| 2006–07 | Mestis | 45 | 32 | 4 | 9 | 195 | 105 | 68 | 1. | Mikko Manner | Markus Jämsä | 3. |
| 2007–08 | Mestis | 45 | 23 | 5 | 17 | 193 | 139 | 76 | 6. | Mikko MannerJuhani Tamminen | Markus Jämsä | 6. |
| 2008–09 | Mestis | 45 | 25 | 7 | 13 | 145 | 104 | 87 | 2. | Juhani Tamminen | Markus Jämsä | 1. |
| 2009–10 | Mestis | 45 | 22 | 7 | 16 | 152 | 120 | 76 | 4. | Juhani TamminenKenneth Westerback | Markus Jämsä | 5. |
| 2010–11 | Mestis | 49 | 22 | 10 | 19 | 139 | 133 | 79 | 3. | Antti Törmänen | Tuomas Takala | 1. |
| 2011–12 | Mestis | 46 | 24 | 12 | 10 | 154 | 104 | 88 | 3. | Pasi Räsänen | Antti Uitto | 1. |
| 2012–13 | Mestis | 48 | 23 | 7 | 18 | 147 | 127 | 81 | 3. | Pasi Räsänen | Antti Uitto | 6. |
| 2013–14 | Mestis | 56 | 27 | 17 | 12 | 195 | 161 | 109 | 2. | Pasi RäsänenAri-Pekka Pajuluoma | Antti Uitto | 5. |
| 2014–15 | SM-liiga | 60 | 15 | 10 | 35 | 121 | 185 | 60 | 14. | Tomek Valtonen | Erik Riska | - |
| 2015–16 | SM-liiga | 60 | 20 | 16 | 24 | 153 | 156 | 83 | 10. | Tomek Valtonen | Mikko Pukka | 10. |
| 2016–17 | SM-liiga | 60 | 16 | 16 | 28 | 128 | 169 | 69 | 14. | Tomek Valtonen | Markus Kankaanperä | - |
| 2017–18 | SM-liiga | 60 | 12 | 15 | 33 | 153 | 206 | 58 | 15. | Tomek Valtonen | Erik Riska | - |
| 2018–19 | SM-liiga | 60 | 17 | 19 | 24 | 145 | 155 | 81 | 11. | Ari-Pekka Pajuluoma | Erik Riska | - |
| 2019–20 | SM-liiga | 59 | 11 | 12 | 36 | 129 | 191 | 49 | 15. | Risto Dufva | Erik Riska | - |
| 2020–21 | SM-liiga | 54 | 19 | 12 | 23 | 123 | 140 | 75 | 10. | Risto Dufva | Erik Riska | 10. |
| 2021–22 | SM-liiga | 59 | 18 | 15 | 26 | 120 | 155 | 77 | 12. | Risto Dufva | Erik Riska | - |
| 2022–23 | SM-liiga | 60 | 16 | 12 | 32 | 126 | 177 | 63 | 14. | Risto Dufva | Turo Asplund | - |
| 2023–24 | SM-liiga | 60 | 21 | 15 | 24 | 155 | 174 | 83 | 10. | Risto Dufva | Sebastian Stålberg | 10. |

  

#### Vaasan Sport maratontaulukoissa

Toiseksi korkeimmalla sarjatasolla eli Mestiksessä ja I-divisioonassa Sport on maratontaulukossa sijalla 3. ja edellään on vain KooKoo ja FPS. Näillä sarjatasoilla Sport on pelannut yhteensä 26 kautta, pelaten 1075 ottelua, joista on voittanut 526, pelannut tasan 93 kertaa, ja hävinnyt 456 kertaa. Sport on tehnyt näiden kausien aikana 4507 maalia ja päästänyt 4158 maalia. Sport on saavuttanut 1145 pistettä, ja on voittanut I-divisioonan mestaruuden kerran.

(Tilanne 2007 ) 

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| **Sarjataso** | **Kaudet** | **Sijoitus** | **Ottelut** | **Voitot** | **Tasapelit** | **Tappiot** | **TM** | **PM** | **Maaliero** | **Pisteet** | **Mestaruudet** |
| SM-liiga | 1 | 35. | 36 | 5 | 1 | 30 | 114 | 259 | -145 | 11 | 0 |
| Mestis/I. div | 26 | 3. | 1075 | 526 | 93 | 456 | 4507 | 4158 | 359 | 1145 | 1 |
|

Katso myös
----------

* Vaasan Sport kaudella 2008–2009
* Vaasan Sport kaudella 2009–2010
* Vaasan Sportin SM-liigakausi 2014–2015
* Luettelo Sportissa pelanneista jääkiekkoilijoista

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Vaasan Sportin historia 1960-luvulta Vaasan Sport. Viitattu 13.10.2008.
2. 1 2  Vaasan jäähalli Info Botnia-arenas. Viitattu 4.2.2009.
3. ↑  Jatkoajan I-divisioona kausiartikkeli 1974-75 Jatkoaika.com. Viitattu 22.1.2009.
4. 1 2  Hockeyarchives.netin ottelu- ja kausitulokset 1975-76 Hockeyarchives. Viitattu 4.2.2009. [vanhentunut linkki]
5. ↑  Jatkoajan I-divisioona kausiartikkeli 1976-77 Jatkoaika.com. Viitattu 22.1.2009.
6. ↑  Jatkoajan I-divisioona kausiartikkeli 1977-78 Jatkoaika.com. Viitattu 22.1.2009.
7. ↑  Jatkoajan I-divisioona kausiartikkeli 1978-79 Jatkoaika.com. Viitattu 22.1.2009.
8. ↑  Jatkoajan I-divisioona kausiartikkeli 1979-80 Jatkoaika.com. Viitattu 22.1.2009.
9. ↑  Jatkoajan I-divisioona kausiartikkeli 1980-81 Jatkoaika.com. Viitattu 22.1.2009.
10. ↑  Jatkoajan I-divisioona kausiartikkeli 1981-82 Jatkoaika.com. Viitattu 22.1.2009.
11. ↑  Jatkoajan I-divisioona kausiartikkeli 1982-83 Jatkoaika.com. Viitattu 22.1.2009.
12. ↑  Jatkoajan I-divisioona kausiartikkeli 1983-84 Jatkoaika.com. Viitattu 22.1.2009.
13. ↑  Jatkoajan I-divisioona kausiartikkeli 1984-85 Jatkoaika.com. Viitattu 22.1.2009.
14. ↑  Jatkoajan I-divisioona kausiartikkeli 1986-87 Jatkoaika.com. Viitattu 22.1.2009.
15. 1 2  Jatkoajan I-divisioona kausiartikkeli 1987-88 Jatkoaika.com. Viitattu 22.1.2009.
16. 1 2  Pohjalaisen jääkiekkoliite 2008 Pohjalainen. Viitattu 27.12.2008.
17. ↑  Suurin osa vieläkin mukana Pohjalainen. Viitattu 17.8.2010.
18. ↑  Jatkoajan I-divisioona kausiartikkeli 1997-98 Jatkoaika.com. Viitattu 22.1.2009.
19. ↑  Jatkoajan I-divisioona kausiartikkeli 1998-99 Jatkoaika.com. Viitattu 22.1.2009.
20. ↑  Jatkoajan I-divisioona kausiartikkeli 2000-01 Jatkoaika.com. Viitattu 22.1.2009.
21. ↑  Jatkoajan I-divisioona kausiartikkeli 1999-2000 Jatkoaika.com. Viitattu 22.1.2009.
22. 1 2 3  Seuran esittely jääkiekkoliiton sivuilla Suomen jääkiekkoliitto.  Arkistoitu 26.2.2008. Viitattu 4.2.2009.
23. ↑  Mestis uudistuu Mestis. Viitattu 4.2.2009. [vanhentunut linkki]
24. ↑  Tami palaa puikkoihin Iltalehti. Viitattu 9.12.2007.
25. ↑  Sportin pokka ei pitänyt Pohjalainen. Viitattu 18.3.2008.
26. ↑  Kenneth Westerbackista vastuuvalmentaja Vaasan Sport. Viitattu 25.1.2010.
27. ↑  Antti Törmänen Vaasan Sportin valmennusjohtoon YLE Urheilu. Viitattu 20.2.2011.
28. ↑  Antti Törmäsen Mestis-kausi puolivälissä YLE Urheilu.  Arkistoitu 7.3.2011. Viitattu 20.2.2011.
29. ↑  Nyt alkaa tosipelit Vaasan Sport. Viitattu 6.3.2011.
30. ↑  Liigaosake on mahdollista lunastaa kiekko.pohjalainen.fi.  [vanhentunut linkki]
31. ↑  Sport lähetti LeKi:n kesälomille Vaasan Sport. Viitattu 6.3.2011.
32. ↑  KooKoon liigaunelma mureni - Sport finaaliin YLE Urheilu. Viitattu 6.3.2011.
33. ↑  Kolmen voiton suora vei Sportin mestariksi iltalehti.fi. Viitattu 17.3.2011.
34. ↑  Pelicans jatkaa SM-liigassa, Sportin loistokausi päätökseen MTV3. Viitattu 4.5.2011.
35. ↑  Antti Törmänen jättää Vaasan Sportin YLE Pohjanmaa.  Arkistoitu 8.5.2011. Viitattu 4.5.2011.
36. ↑  Pasi Räsäsestä Sportin uusi valmentaja  30.5.2011. Sport. Viitattu 8.3.2016.
37. ↑  Vaasan Sport 2012-13 - Riittääkö nälkää?  9.9.2012. Jatkoaika.com. Viitattu 8.3.2016.
38. ↑  Vaasan Sport history EliteProspects. Viitattu 8.3.2016. (englanniksi)
39. ↑  Pasi Räsänen saanut potkut Sportin valmentajan paikalta  21.2.2014. yle.fi. Viitattu 8.3.2016.
40. ↑  Vaasan Sport nousee Jokerien tilalle jääkiekon Liigaan *kaleva.fi*.  28.2.2014. Kaleva Oy. Viitattu 8.3.2016.
41. ↑  Nyt se on virallista: Vaasan Sport valitsi Tomek Valtosen  12.12.2013. Sanoma Media Finland Oy.  Arkistoitu 8.3.2016. Viitattu 8.3.2016.
42. ↑  Kabinettinousu sai täystyrmäyksen *kiekko.pohjalainen.fi*.  11.12.2013.  Arkistoitu 8.3.2016. Viitattu 8.3.2016.
43. ↑  Sportin fanit raivostuivat kabinettinoususta: Mielenilmaus huomenna! *iltalehti.fi*.  28.2.2014. Alma Media Suomi Oy. Viitattu 8.3.2016.
44. ↑  Forsström, Salttu: TOP 10: SM-liigan flopit *mtv.fi*.  18.4.2014. MTV Oy.  Arkistoitu 5.5.2016. "SM-liigakauden suurin skandaali ja floppi oli eittämättä Sportin nostaminen SM-liigaan ilman kilpailullisia perusteita. Tietyllä tavalla päätös virtsasi suoraan urheilullisten arvojen kintuille. Vikahan ei ole tietenkään Sportin, vaan järjestelmän." Viitattu 8.3.2016.
45. ↑  Sport ja pelaajat kinaavat nousubonuksista *pohjalainen.fi*.  22.4.2014. Ilkka-Yhtymä Oyj / I-Mediat Oy. Viitattu 8.3.2016.
46. ↑  Sportin nousubonukset kiistakapulana *iltalehti.fi*.  22.4.2014. Alma Media Suomi Oy. Viitattu 8.3.2016.
47. ↑  Sarjataulukko 2014-2015 Jääkiekon SM-liiga Oy. Viitattu 8.3.2016.
48. ↑  Sport varmisti pudotuspelipaikan *vaasansport.fi*.  8.3.2016. Hockey-Team Vaasan Sport Oy. Viitattu 9.3.2016.
49. ↑  SPORT MUKAAN EUROOPPALAISTEN JOUKKUEIDEN LIITTOUTUMAAN *vaasansport.fi*.  17.6.2016. Hockey-Team Vaasan Sport Oy.  "Vaasan Sport on mukana uudessa joukkueiden liittoutumassa nimeltään European Hockey Clubs." Viitattu 12.3.2017.
50. ↑  Valmennus, joukkueenjohto, huolto Vaasan Sport. Viitattu 12.4.2014.
51. ↑  Infernaalinen Vaasa Jatkoaika.com. Viitattu 22.5.2011.
52. ↑  II Mestis – Kolmen kerroksen väkeä Aariliike.net.  Arkistoitu 16.2.2016. Viitattu 22.5.2011.
53. ↑  Sport-fanit sullotaan Mikkelissä kanahäkkiin Iltalehti. Viitattu 4.2.2009.
54. ↑  Pahimmat häiriköt pelikieltoon Pohjalainen. Viitattu 4.2.2009.
55. ↑  Kiekko-Sportin hallitus hajoaa Pohjalainen. Viitattu 27.10.2008.
56. ↑  Sportin hallituksen jäsenet Vaasan Sport. Viitattu 4.2.2009.
57. 1 2  Vaasan sportin tilinpäätös 2007-2008 Vaasan Sport. Viitattu 27.10.2008.
58. 1 2  Vaasan sportin tilinpäätös 2005-2006 ja 2006-2007 Vaasan Sport. Viitattu 27.10.2008.
59. ↑  Aki-Petteri Pulkkinen: Porissa nähtiin melkoinen show ja hämmentävä maali – SM-liigassa tehtiin kaikkien aikojen yleisöennätys *Ilta-Sanomat*.  13.10.2023. Viitattu 14.10.2023.
60. ↑  JuniorSportin nettisivut JuniorSport. Viitattu 27.12.2008. [vanhentunut linkki]
61. ↑  Sportin naisten kotisivut JuniorSport.  Arkistoitu 27.8.2009. Viitattu 26.1.2009.
62. ↑   Viitattu 9.4.2018.
63. ↑  Naisten SM-sarjan mitalistit 1982-2008 Suomen Jääkiekkoliitto.  Arkistoitu 6.9.2008. Viitattu 4.2.2009.
64. ↑  Sportin naisten joukkue JuniorSport.  Arkistoitu 27.8.2009. Viitattu 4.2.2009.
65. ↑  Naiskiekon historiaa JuniorSport. Viitattu 26.1.2009.
66. ↑  Sportin Historia 1960-luku Vaasan Sport. Viitattu 28.12.2008.
67. ↑  Jatkoaika.comin I-divisioona kausiartikkelit Jatkoaika.com. Viitattu 22.1.2009.
68. ↑  Hockeyarchivesin tilastoja HockeyArchives. Viitattu 4.2.2009.
69. ↑  Eliteprospects.com - Sport Eliteprospects.com. Viitattu 6.5.2014.
70. ↑  Jääkiekkokirjat 1972-73, 1973-74 & 1974-75
71. 1 2  Mestiksen ja I-divisioonan maratontaulukko Suomen jääkiekkoliitto.  Arkistoitu 20.6.2008. Viitattu 27.12.2008.

Aiheesta muualla
----------------

* Vaasan Sportin virallinen sivusto
* Faniryhmän kotisivut
* kiekko.pohjalainen.fi (Arkistoitu – Internet Archive), artikkeleita Sportin kaudesta
* Sport Jatkoajalla
* Ultras 06 kannattajaryhmän sivut (Arkistoitu – Internet Archive)

  


|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Jääkiekon SM-liiga |
| --- |
|  |
| Joukkueet | 
* HIFK
* HPK
* Ilves
* Jukurit
* JYP
* KalPa
* KooKoo
* Kärpät
* Lukko
* Pelicans
* SaiPa
* Sport
* Tappara
* TPS
* Ässät

 |
|  |
| Palkinnot | 
* Kanada-malja
* Harry Lindbladin muistopalkinto
* Hopealuistin
* Aaro Kivilinnan muistopalkinto
* Lasse Oksanen -palkinto
* Jari Kurri -palkinto
* Kultainen kypärä
* Jääkiekon SM-liigan viihdyttävin pelaaja
* Veli-Pekka Ketola -palkinto
* Aarne Honkavaara -palkinto
* Jarmo Wasaman muistopalkinto
* Jääkiekon SM-liigan kuukauden pelaaja
* Urpo Ylönen -palkinto
* Pekka Rautakallio -palkinto
* Juha Rantasila -palkinto
* Matti Keinonen -palkinto
* Raimo Kilpiö -palkinto
* Unto Wiitala -palkinto
* Pentti Isotalo -palkinto
* Kultainen pilli
* Kalevi Numminen -palkinto

 |

 |

Sport – SM-liiga
4 Suhonen |
10 Lööke |
11 Hjalmarsson (**A**) |
12 Stråka |
13 Riska (**A**) |
15 Vesala |
16 Johnsson |
17 Stålberg (**C**) |
21 Nalli |
24 Scarlett |
25 Holmström |
28 Sundstöm |
31 Härkönen |
36 Tommila |
40 Mattsson |
42 Heikkilä |
37 Leppänen |
52 Hietanen (**A**) |
53 Aarnio |
55 Hult |
60 Reijola |
63 Heikkinen |
65 Hayes |
71 Nieminen |
79 Hanzl |
86 Rantanen |
88 Miketinac |
91 Wännström |
95 Svoboda  

Päävalmentaja Dufva •
Valmentaja Hahl •
Valmentaja Nukari •
MV-valmentaja / joukkueenjohtaja Lipsanen •
Fysiikkavalmentaja Andersson



|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Vaasa |
| --- |
|  |
| 
* Pohjanmaa
* Vaasan seutukunta

 |
|  |
| 

| * n
* k
* m
Historia |
| --- |
|  |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Hallintohistoria | 
* Mustasaari
* Sulva
* Vähäkyrö

 |
|  |
| Tapahtumat | 
* Korsholman linna
* Vaasan palo
* Vaasan rannikkopatteristo
* Vaasan senaatti
* Vaasan sotavankileiri
* Onkilahden Konepaja
* Vaasan puuvilla

 |

 |

 |
|  |
| 

| * n
* k
* m
Kaupunginosat ja suuralueet |
| --- |
|  |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Keskusta | 
* Keskusta
* Hietalahti

 |
|  |
| Vöyrinkaupunki | 
* Vöyrinkaupunki
* Klemettilä

 |
|  |
| Vaskiluoto | 
* Satama
* Sokeri
* Niemeläntie

 |
|  |
| Palosaari | 
* Yliopisto
* Onkilahden ranta
* Sunti
* Palosaaren keskus
* Vikinga

 |
|  |
| Gerby | 
* Isolahti
* Vetokannas
* Länsimetsä
* Vanha Gerby
* Kortelaakso
* Lillby
* Pukinjärvi
* Rajarinne
* Gerbyn niemi
* Gerby
* Västervik
* Gerbyn saaristo

 |
|  |
| Kotiranta | 
* Kustaala
* Kotiranta
* Metsäkallio
* Böle

 |
|  |
| Huutoniemi | 
* Asevelikylä
* Purola
* Huutoniemi
* Teeriniemi
* Melaniemi

 |
|  |
| Ristinummi | 
* Alkula
* Haapaniemi
* Vanha Vaasa
* Ristinummi
* Vanha satama

 |
|  |
| Höstvesi | 
* Pilvilampi
* Höstvesi
* Runsor

 |
|  |
| Suvilahti | 
* Korkeamäki
* Suvilahti

 |
|  |
| Sundom | 
* Yttersundom
* Översundom
* Sundomin saaristo

 |
|  |
| Vähäkyrö | 
* Merikaarto
* Kirkonkylä
* Tervajoki

 |

 |  |

 |
|  |
| 

| * n
* k
* m
Luonto |
| --- |
|  |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Järvet | 
* Kylälampi
* Pilvilampi
* Pukinjärvi
* Storbottnen
* Tiklaslampi
* Viken

 |
|  |
| Saaret | 
* Algrund
* Andören
* Annskäret
* Apteekki
* Bastugrund
* Bengtskäret
* Björkskäret
* Blidgrundsbådan
* Bockholmen
* Boskär
* Bullergrund
* Bultarna
* Bygrundet
* Caprera
* Fjärdskäret
* Fjärdskärsören
* Fårskärbådan
* Fårörgrund
* Gjusgrund
* Gloskäret
* Granskäret
* Granskärsören
* Gråsälsbådan
* Gråsälsgrynnan
* Harakrangrunden
* Hietasaari
* Hingmasören
* Horskäret
* Hästgrund
* Inre Torgrund
* Israelsgrund
* Juckasgrund
* Juckasgrynnan
* Kantören
* Kalvskinnsgrund
* Kuusisaari
* Kuparisaari
* Kristiansgrund
* Kråkan
* Kynsiluoto
* Lammassaaret
* Lilla Högskäret
* Långgrund
* Långskär
* Långören
* Mansikkasaari
* Mastören
* Munkholmen
* Munsmo Fårskäret
* Pikisaaret
* Pikisaari
* Pissmörgrund
* Rackelgrund
* Revlarna
* Ryövärinkarit
* Rågskäret
* Räätälinsaari
* Rönnbuskören
* Rönnskäret
* Simpbådan
* Själbådan
* Stavas Svedjekäret
* Stora Högskäret
* Stora Skadebådan
* Stora Svedjekäret
* Storbådan
* Storgrund
* Storskär
* Stånggrund
* Svältgrund
* Tegelgrund
* Tistonskärsbådarna
* Torskäret
* Tuomarinkari
* Tvåklobbören
* Ukkokari
* Variskarit
* Vaskiluoto
* Västerskäret
* Yttre Granskärsören
* Yttre Torgrund
* Äggöarna
* Äspskäret
* Ösmansskäret

 |
|  |
| Vesialueet | 
* Annskärsund
* Bastuhålet
* Bengtskärsfladan
* Bodfladan
* Byöfjärden
* Emäntälahti
* Eteläinen kaupunginselkä
* Gerbynlahti
* Glofladan
* Horskärsfjärden
* Isolahti
* Kantfjärden
* Korshamnsfjärden
* Kuulahti
* Långviken
* Norrhålet
* Onkilahti
* Peniskarströmmen
* Revelsund
* Rönnskärsfjärden
* Schäferiviken
* Skärifjärden
* Stadshålet
* Stråkafladan
* Strömmen
* Sundet
* Svartholmsviken
* Torskärsfjärden
* Tuomarinselkä
* Utteröfjärden
* Varisselkä
* Väderskat hålet
* Äspskärsfjärden
* Östmansfjärden

 |
|  |
| Virtavedet | 
* Kyrönjoki
* Mullosbäcken
* Vanhan Vaasan kanava

 |

 |

 |
|  |
| 

| * n
* k
* m
Kaupunkiympäristö |
| --- |
|  |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Puistot | 
* Aaltopuisto
* Alkulan puisto
* Alppiruusupuisto
* Arboretum
* Asemapuisto
* Bergmanin puisto
* Edvininpolku
* Hietalahdenpuisto
* Hovioikeudenpuisto
* Inkerinpuisto
* Isolahden uimaranta
* Jukolanpuisto
* Jääkärinpuistikko
* Kalarannanpuisto
* Kasarmintorin puisto
* Kaupungintalon puisto
* Kirkkopuisto
* Kirjastonpuisto
* Kirsikkapuisto
* Kivikkopuisto
* Klemetinpuisto
* Koivupuisto
* Kotirannanpuisto
* Kulmakadun puisto
* Kuninkaankartanon puisto
* Kustaanlinnanpuisto
* Kuunmaisemanpuisto
* Kyröntienpuisto
* Käämijänpolun puisto
* Laamanninpuisto
* Lammassaarenpuisto
* Lehmuspuisto
* Lions-puisto
* Läntisen Pitkäkadun korttelipuisto
* Maankohoamispuisto
* Majavan puisto
* Mansikkasaaren puisto
* Marianpuisto
* Mäkikaivontien toripuisto
* Onkilahdenpuisto
* Palosaaren toripuisto
* Paukkulanpuisto
* Pikitehtaanpuisto
* Pyhän Marian kirkonpuisto
* Radiotien puisto
* Rajametsänpuisto
* Rantatienpuisto
* Räätälinsaari
* Salmipuisto
* Satamapuisto
* Semaforin puisto
* Setterberginpuisto
* Sorvarinkadun puisto
* Suvilahden toripuisto
* Tammikaivonpuisto
* Tamronpuisto
* Teirinpuisto
* Terapiasaari
* Tiklaspuisto
* Vanhan Vaasan asemanpuisto
* Vanhan Vaasan kirkkokujanne
* Vanhan Vaasan Yxgärde
* Vapaudentien puisto
* Variskari
* Viikingan uimaranta
* Viilarinpuisto
* Wolffinpuisto

 |
|  |
| Keskustan kadut | 
* Alatori
* Aleksanterinkuja
* Ajurinkatu
* Asemakatu
* Hietasaarenkatu
* Hovioikeudenpuistikko
* Itäinen Kasarmintori
* Kasarminkatu
* Kauppapuistikko
* Kellosepänkatu
* Kirjastonkatu
* Kirjastonkuja
* Kirkkopuistikko
* Kirvesmiehenkatu
* Klemetinkatu
* Korsholmanpuistikko
* Koulukatu
* Lastenkodinkatu
* Läntinen Kasarmintori
* Museokatu
* Pitkäkatu
* Pikkukatu
* Raastuvankatu
* Rantakatu
* Rauhankatu
* Rautatienkatu
* Rosteninkatu
* Teräksenkuja
* Tiilitehtaankatu
* Tiilitehtaankuja
* Vaasanpuistikko
* Ylätori

 |
|  |
| Rakennukset ja alueet | 
* Alkulan tila
* Espen
* Huutoniemen kirkko
* Kipinän talo
* Kukkaistalo
* Kurtenia
* Loftet
* Maaherrantalo
* Meteoriihi
* Mustasaaren kirkko
* Palosaaren kirkko
* Piispasen talo
* Pyhän Nikolaoksen kirkko
* Rewell Center
* Strömsö
* Sundomin kirkko
* Söderfjärden
* Södersundin tuulimylly
* Tropiclandia
* Vaasan hallintotalo
* Vaasan kauppahalli
* Vaasan kauppakoulu
* Vaasan kauppatori
* Vaasan kaupungintalo
* Vaasan kirkko
* Vanhan Vaasan rauniot
* Vesiylioikeus
* Vetokannaksen kirkko
* Vähänkyrön kirkko
* Wasaborgin talo
* Wasa Station
* Öjbergetin näkötorni

 |
|  |
| Patsaat ja veistokset | 
* 100 vuotta rautatien konepajatoimintaa
* 1939-1944 sotien sankarihaudat
* A. A. Levón
* A. A. Levón
* Antiikkipatsasjäljennökset
* Artturi Leinonen
* Auringon lapsi
* C. A. Setterbergin muistomerkki
* Edvinin taidepuisto ja korsukylä
* Elämän tie
* Gridlock
* Heikki Klemetti
* Hiljaiset päivät
* Härveli-Manick
* Inhimilli
* J. L. Runeberg
* Joachim Kurtén
* Jääkäripatsas
* Jäätie
* Karhu
* Karjalaan jääneiden vainajien muistomerkki
* Kirkas askel
* Lento
* Liikenteessä kuolleiden lasten muistomerkki
* Lintunainen - Jarl Hemmerin muistopatsas
* Lotta-patsas
* Luotsi-suihkukaivo
* Maasta ja auringosta
* Matkakuume
* Max
* Meander
* Merikotka
* Merituuli-suihkukaivo
* Mussorin pitäjä 600 vuotta
* Mustasaaren koulun sankarivainajat
* Peikko ja Impi
* Pohjanmaan jääkäripataljoonan muistokivi
* Ruotsinmaalaisten vapaaehtoisten hauta
* Sailing City
* Sibylla
* Sopimus
* Sri Chinmoy
* Sundomin kylä 600 vuotta
* Suomen Vapaudenpatsas
* Syvä jano
* Tiedonportaat
* Tilateos Cyclus
* Toivo Kuula
* Totikivi
* Triviaalikoulun muistopylväs
* Tuulipinta
* Työläisten ja torppareiden muistomerkki
* Vaasan Jaakoon muistomerkki
* Varjoja metsässä
* Veera
* Vuoden 1918 muistokivi
* Yrittäjäpatsas
* Zacharias Topelius

 |
|  |
| Sillat | 
* Vaskiluodon silta
* Palosaaren silta
* Sundomin silta

 |

 |

 |
|  |
| 

| * n
* k
* m
Koulutus |
| --- |
|  |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Korkeakoulutus | 
* Helsingin yliopisto
* Novia
* Vaasan ammattikorkeakoulu
* Vaasan kesäyliopisto
* Vaasan yliopisto
* Svenska handelshögskolan
* Åbo Akademi

 |
|  |
| Toisen asteen oppilaitoskset | 
* Vaasan lyseon lukio
* Vamia
* Vasa gymnasium
* Vasa övningsskola
* Yrkesakademin i Österbotten
* Vasa svenska aftonläroverk

 |
|  |
| Peruskoulut | 
* Hietalahden koulu
* Huutoniemen koulu
* Isolahden koulu
* Keskuskoulu
* Länsimetsän koulu
* Merenkurkun koulu
* Merikaarron koulu
* Nummen koulu
* Onkilahden koulu
* Savilahden yhtenäiskoulu
* Suvilahden koulu
* Tervajoen koulu
* Vaasan kristillinen koulu
* Vaasan Rudolf Steiner-koulu
* Vanhan Vaasan koulu
* Variskan koulu
* Vasa övningsskola
* Vöyrinkaupungin koulu

 |
|  |
| Aikuiskoulutus | 
* Evangeliska folkhögskolan i Svenskfinland
* Fria kristliga folkhögskolan
* Hanken Fortbildning
* JAKK
* Vaasan lyseon lukion aikuislinja
* Vaasa-opisto
* Vamia
* Vasa Arbis
* Yrkesakademin i Österbotten
* Vasa svenska aftonläroverk

 |

 |

 |
|  |
| 

| * n
* k
* m
Kulttuuri |
| --- |
|  |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Tapahtumat | 
* Fondis Street Blues, Jazz & Groove
* Hippiknik
* Ilta Senaatilla
* Kalastuksen päivä
* LittFest
* Lucian päivä
* Rantarock
* Rockperry
* Taiteiden yö
* Vaasa Festival
* Vaasan Kuorofestivaali
* Vaasan joulunavaus
* Vaasa Picnic
* Vasa Folk
* Wasa Open Air
* Wildlife Vaasa

 |
|  |
| Musiikki ja esittävät taiteet | 
* Ritz
* Vaasan kaupunginteatteri
* Vaasan kaupunginorkesteri
* Vaasan Ooppera
* Vaasan Ylioppilasteatteri Ramppi
* Vaasan ylioppilaskuoro
* Wasa Teater

 |
|  |
| Museot | 
* Bragen ulkomuseo
* Kuntsin modernin taiteen museo
* Pläkkyrimuseo
* Pohjanmaan museo
* Suomen kirjastomuseo
* Terranova
* Tikanojan taidekoti
* Vaasan auto- ja moottorimuseo
* Vaasan merimuseo
* Vaasan sotaveteraanimuseo
* Vaasan taidehalli
* Vaasan työväenmuseo
* Vanhan Vaasan museo
* Vähänkyrön kotiseutumuseo

 |
|  |
| Taide | 
* Ateljé Torni
* Ateljee MOL
* Black Wall Gallery
* Edvininpolku
* Galleria Wasaborg
* GW Galleria
* Mikolan akvarellisali
* Nelin-Cronströmin taidekoti
* Pikku Galleria
* Vaasan taidehalli
* Valokuvagalleria IBIS

 |
|  |
| Muuta | 
* Lilliputti
* Wasalandia

 |

 |

 |
|  |
| 

| * n
* k
* m
Seurakunnat |
| --- |
|  |
| 

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Seurakunnat | 

|  |  |
| --- | --- |
| Luterilaisuus | 
* Vaasan seurakuntayhtymä
	+ Vaasan suomalainen seurakunta
	+ Vähänkyrön seurakunta
	+ Vasa svenska församling
	+ Vaasan seudun rauhanyhdistys
	+ Luther-talo
	+ Vaasan rukoushuone
	+ Tervajoen rukoushuone
* Mikaelin seurakunta

 |
|  |
| Baptismi | 
* Vaasan baptistiseurakunta
* Vaasan ruotsalainen baptistiseurakunta
* Vaasan Elim-seurakunta

 |
|  |
| Metodismi | 
* Vaasan metodistiseurakunta
* Pelastusarmeijan Vaasan osasto

 |
|  |
| Vapaakirkollisuus | 
* Sundom Missionsförsamling
* Vaasan vapaaseurakunta
* Missionskyrkan i Vasa
* Vähänkyrön vapaaseurakunta

 |
|  |
| Adventismi | 
* Vaasan adventtiseurakunta
* Vasa adventist församling

 |
|  |
| Helluntaiherätys | 
* Vaasan helluntaiseurakunta
* Vaasan Sion-seurakunta

 |
|  |
| Muut | 
* Vaasan cityseurakunta
* Vaasan Keidas-seurakunta
* Vaasan ortodoksinen seurakunta

 |

 |

 |

 |
|  |
| 

| * n
* k
* m
Urheilu ja liikunta |
| --- |
|  |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Urheiluseurat | 
* Bollklubben -48
* FC Brändöpojkarna
* FC Kiisto
* FC Sport
* IF Sport
* IF Strömsö
* Palosaaren Urheiluseura
* Ruutupaidat
* SB Vaasa
* Vaasan Hiihtoklubi – Vasa Skidklubb
* Vaasan Kiisto
* Vaasan Maila
* Vaasan Mailattaret
* Vaasan NMKY
* Vaasan NNKY
* Vaasan Palloseura
* Vaasan Pallo-Veikot
* Vaasa Rugby Club
* Vaasa Saints
* Vaasan Salama
* Vaasan Sport
* Vaasan Uimaseura
* Vaasan Vasama
* Vaasan Vasamattaret
* Vasa Idrottssällskap
* Vasa IFK
* Waasa Watt Warriors
* Wasa Royals
* Wasa Segelförening
* Vähänkyrön Kisa
* Vähänkyrön Viesti

 |
|  |
| Ulkoliikuntapaikat | 
* Aaltopuiston kenttä
* Ehnvallen
* Gerbyn kenttä
* Hietalahden jalkapallostadion
* Hietalahden pesäpallostadion
* Isolahden kenttä
* Kaarlen kenttä
* Kyrölän kenttä
* Merikaarron kenttä
* Nya Ehnvallen
* Palosaaren kenttä
* Silmukkatien kenttä
* Sorsantien kenttä
* Sundomin kenttä
* Vaasan Golf
* Vaasan monitoimiviheriö
* Variskan kenttä
* Vaskiluodon kenttä
* Vöyrinkaupungin kenttä
* Öjberget

 |
|  |
| Sisäliikuntapaikat | 
* Fennia Areena
* Hansakampus
* Tennis Center
* Vaasa Arena
* Vaasan uimahalli
* Vaasan urheilukeskus

 |
|  |
| Urheilutapahtumat | 
* Kalevan kisat
	+ 1948
	+ 1986
	+ 2004
	+ 2013
* Yleisurheilun SM-kilpailut
	+ 1909
	+ 1913
* Painin SM-kilpailut
	+ 1912
* Vaasa Cup
* Wasa Football Cup
* Sun City Triathlon
* Vaasan marssi

 |

 |

 |
|  |
| 

| * n
* k
* m
Liikenne |
| --- |
|  |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Päätiet | 
* Eurooppatie 8
* Eurooppatie 12
* Valtatie 3
* Valtatie 8
* Valtatie 18
* Seututie 673
* Seututie 704
* Seututie 715
* Seututie 717
* Seututie 718
* Yhdystie 6741
* Yhdystie 7173
* Yhdystie 7251

 |
|  |
| Raideliikenne | 
* Vaasan rata
* Huutoniemen seisake
* Mustasaaren rautatieasema
* Vaasan lentoasema
* Vaasan rautatieasema
* Vaskiluodon rautatieasema
* Wasalandian seisake

 |
|  |
| Lentoliikenne | 
* Vaasan lentoasema

 |
|  |
| Meriliikenne | 
* Vaasan satama

 |

 |

 |
|  |
| 

| * n
* k
* m
Talous ja elinkeinot |
| --- |
|  |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Yritykset | 
* ABB
* KWH Group
* Vaasanseudun Kehitys
* Vacon
* Wärtsilä

 |

 |

 |
|  |
| 

| * n
* k
* m
Muuta Vaasaan liittyvää |
| --- |
|  |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Hallinto | 
* Vaasan hallinto-oikeus
* Vaasan hovioikeus
* kaupunginvaltuusto
* vaakuna

 |
|  |
| Media | 
* Ahti
* Folkviljan
* Ilkka-Pohjalainen
* Kansan Lehti
* Kansan Ääni
* Landsbygden
* Nya Folkbladet
* Pohjalainen
* Pohjalainen (1889–1901)
* Pohjalainen (1910–1915)
* Pohjan Poika
* Pohjanmaa
* Pohjanmaan Kansa
* Radio Vaasa
* Raivaaja
* Suupohjan Työmies
* Työn Ääni
* Vaasa (ilmaisjakelulehti)
* Vaasan Lehti (1880–1893)
* Vaasan Lehti (1914–1915)
* Vaasan Sanomat (1878–1881)
* Vaasan Sanomat (1897–1899)
* Vaasan Sanomat (1912–1913)
* Vapaa Sana
* Wasa Framåt
* Wasa Nyheter
* Wasa Tidning (1839–1855)
* Wasa Tidning (1880–1898)
* Wasa-Posten
* Vaasan ylioppilaslehti
* Vasabladet
* Yle Radio Suomi Pohjanmaa
* Österbotten
* Österbottens Bondetidning
* Österbottens Folkblad

 |

 |

 |

 |