**Kota Kinabalu**, aiemmalta nimeltään **Jesselton** on Sabahin osavaltion pääkaupunki Malesiassa. Kaupunki sijaitsee Borneon luoteisrannalla Etelä-Kiinan meren rannalla. Kaupungin edustalla sijaitsee Tunku Abdul Rahmanin kansallispuisto. Kaupungille nimen antanut Borneon korkein kohta Mount Kinabalu sijaitsee noin parin tunnin matkan päässä kaupungista. Kota Kinabalun asukasluku vuonna 2009 oli 617 972. Kaupunki on Sabahin laajin kaupunki ja Malesian kuudenneksi suurin kaupunki. Kota Kinabalu lyhennetään usein **K. K.**

Kaupunki on merkittävä turistikohde ja portti matkailijoille Sabahiin ja Borneoon. Kinabalun kansallispuisto sijaitsee noin 90 kilometrin päässä kaupungista. Kaupungissa ja sen lähistöllä on useita turistikohteita. Kota Kinabalu on myös merkittävä taloudellinen keskus itä-Malesiassa. Kaupunki on yksi Malesian nopeimmin kasvavista kaupungeista.

Historia
--------

1800-luvun lopulla British North Borneo Company (BNBC) ryhtyi perustamaan siirtokuntia Pohjois-Borneoon (nykyinen Sabah). Vuonna 1882 perustettiin pieni siirtokunta nykyiseen Gaya Bayhin, jossa jo silloin asui Bajau-kansan alkuperäisväestöä. Bajau-kansan vapautustaistelija Mat Sallehin johtama ryhmä tuhosi ja poltti Gaya Islandin ensimmäisen siirtokunnan.

Kapinan jälkeen BNBC päätti perustaa siirtokunnan helpommin puolustettavaan paikkaan mantereelle vastapäätä Pulau Gayaa. Lähellä sijainnut kalastajakylä nimeltä *Api-Api* oli BNBC:n seuraava siirtokunta. Alueelle perustettiin satama ja North Borneo Railwayn asema. Kylää laajennettiin ja sen nimeksi annettiin *Jesselton*, BNBC:n silloisen varapääjohtajan Sir Charles Jesselin mukaan.

Lopulta Jesseltonista tuli merkittävä kauppapaikka pohjois-Borneossa. Kauppaa käytiin kumilla, rottingilla hunajalla ja vahalla. Vastarakennetun rautatien avulla tavarat siirrettiin Jesseltonin satamaan. Tänä aikana tapahtui useita malaijien ja bajauien kapinoita ja BNBC pyrki kukistamaan alueella olleen merirosvouden uhan.

Vetäytyneet Britit tuhosivat Jesseltonin toisen maailmansodan alkuvaiheessa estääkseen sen päätymisen japanilaisten haltuun. Japanin miehitettyä Borneon Jesselton nimettiin uudelleen Apiksi. Alueella tapahtui useita kapinoita japanilaisia miehittäjiä vastaan. Sodan lopussa liittoutuneiden pommitukset tuhosivat kaupungin lähes täydellisesti. Vain kolme rakennusta selvisi pommituksista. Sota pohjois-Borneossa päättyi Japanin 37. armeijan viralliseen antautumiseen Labuanissa 10. syyskuuta 1945.

Sodan jälkeene Jesseltonin palasi BNBC:n hallintaan. BNBC ei kuitakaan pystynyt rahoittamaan kaupungin jälleenrakentamista vaan se luovutti kaupungin Britannian kruunulle vuonna 1946. Uusi siirtomaahallinto päätti rakentaa Jesseltonin uudelleen ja tehdä siitä pohjois-Borneon pääkaupungin Sandakanin sijasta.

Pohjois-Borneon ja Sarawakin, Singaporen ja Malaijian federaation muodostaessa Malesian vuonna 1963 alue sai nimen Sabah. Jesselton säilytti asemansa pääkaupunkina, mutta sen nimi vaihdettiin vuonna 1968 Kota Kinabaluksi.

Ilmasto
-------

Kota Kinabalun ilmasto on trooppisen monsuuni-ilmaston ja trooppisen sademetsäilmaston välissä. Kaksi vuorottelevaa monsuunia hallitsevat Kota Kinabalun ilmastoa. Koillismonsuuni vallitsee marraskuusta maaliskuuhun. Toukokuusta syyskuuhun vallitsee lounaismonsuuni.*lähde?* Lämpötilan vaihtelu vuoden aikana on pieni. Se pysyy koko vuoden 23 ja 32 °C:n välillä. Huhti- ja toukokuu ovat vuoden lämpimimmät kuukaudet ja joulu- ja tammikuu viileimmät. Sadanta vaihtelee vuoden mittaan lämpötilaa enemmän. Helmi- ja maaliskuu ovat kuivimmat kuukaudet. Eniten vettä sataa lokakuussa. Vuosittainnen sadanta on noin 2 800 millimetriä. Ilman suhteellinen kosteus on korkea jatkuvasti.

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| **Kota Kinabalun ilmastotilastoa**

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | tammi | helmi | maalis | huhti | touko | kesä | heinä | elo | syys | loka | marras | joulu |  |  |
| Vrk:n ka. ylin lämpötila (°C) | 30,4 | 30,7 | 31,5 | 32,2 | 32,1 | 31,8 | 31,5 | 31,6 | 31,4 | 31,2 | 31,0 | 30,9 | **ka.** | **31,4** |
| Vrk:n ka. alin lämpötila (°C) | 21,9 | 23,0 | 23,4 | 24,1 | 24,3 | 24,0 | 23,7 | 23,7 | 23,7 | 23,6 | 23,5 | 23,3 | **ka.** | **23,5** |
|
|  |
| Sademäärä (mm) | 104,8 | 73,4 | 114,2 | 216,2 | 279,4 | 279,4 | 262,7 | 270,3 | 285,2 | 345,8 | 302,4 | 242,3 | **Σ** | **2 776,1** |
|
|
|  |
| Sadepäivät (d) | 8 | 7 | 6 | 8 | 12 | 13 | 13 | 13 | 14 | 16 | 17 | 13 | **Σ** | **140** |
|
|
|
|

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lämpötila | 

30,4|  |
| --- |
| 21,9 |

 | 

30,7|  |
| --- |
| 23,0 |

 | 

31,5|  |
| --- |
| 23,4 |

 | 

32,2|  |
| --- |
| 24,1 |

 | 

32,1|  |
| --- |
| 24,3 |

 | 

31,8|  |
| --- |
| 24,0 |

 | 

31,5|  |
| --- |
| 23,7 |

 | 

31,6|  |
| --- |
| 23,7 |

 | 

31,4|  |
| --- |
| 23,7 |

 | 

31,2|  |
| --- |
| 23,6 |

 | 

31,0|  |
| --- |
| 23,5 |

 | 

30,9|  |
| --- |
| 23,3 |

 |

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sadanta | 104,8  | 73,4  | 114,2  | 216,2  | 279,4  | 279,4  | 262,7  | 270,3  | 285,2  | 345,8  | 302,4  | 242,3  |

**Lähde:**  |

Liikenne
--------

### Maantie

Yksi kaupungin pääteistä on Jalan Lintas-Jalan Tuaran, joka toimii lähes kaupungin ympäröivänä kehätienä yhdistäen useita kaupunkia ympäröiviä alueita, kuten Putatanin, Penampangin, Luyangin, Likasin, Inanamin, Menggatalin, Sepanggarin ja Tuaranin. Sabahissa ei ole mootteiteitä. Kaupunkien välillä kulkee maanteitä muun muassa seuraavilla reiteillä:

* Kota Kinabalu - Tamparuli - Kudat
* Kota Kinabalu - Tamparuli - Ranau - Sandakan - Tawau - Serudong
* Kota Kinabalu - Keningau - Lawas - Brunei - Miri - Kuching - Sematan
* Kota Kinabalu - Keningau - Kalabakan - Tawau

### Julkinen liikenne

Kaupungissa on säännöllinen bussiliikenne. Varsinaisten linja-autojen lisäksi käytetään myös minibusseja. Kaupungissa on kaksi terminaalia. Toinen sijaitsee Jalan Tun Razakilla ja täältä lähtevät bussit kaupungin eri osiin ja lähiöihin. Toinen terminaali sijaitsee Bandaran Berjayan lähellä. Täältä lähtevät bussit etelään (esimerkiksi Papar, Tenom, Beafort). North Kota Kinabalu Bus Terminal Inanamissa hoitaa liikenteen kaupungin pohjois- ja koillispuolelle.

Vuonna 1896 BNBC rakensi alueelle rautatien nimellä North Borneo Railway. Sen tarkoituksena oli taata kauppatavaralle kulkuyhteys Kota Kinabalun satamaan. Rautatie yhdistää Kota Kinabalun ja Tenomin ja se on itä-Malesian ainoa rautatie. Nykyään rautatien nimi on Sabah State Railway ja se tarjoaa päivittäisiä vuoroja työmatkaliikenteeseen, matkailijoille ja tavarankuljetukseen. Erillinen yritys *North Borneo Railway* tarjoa turisteille mahdollisuuden vapaa-ajan matkustukseen. Rautatien päätepiste sijaitsee Tanjung Arussa.

### Lentoasema

Kota Kinabalun kansainvälinen lentoasema (KKIA) liittää Kota Kinabalun useisiin kohteisiin Malesiassa ja ulkomailla. Lentoasema on Malaysian Airlinesin ja AirAsian keskus. Lentoasemalla on kaksi terminaalia ja se on Malesian toiseksi vilkkain lentoasema. Kota Kinabalusta on yhteydet muun muassa Bandar Seri Begawanin, Shenzheniin, Souliin, Shanghaihin, Kantoniin, Hongkongiin, Macaoon, Manilaan, Cebuun, Singaporeen ja Taipeihin.

### Satama

Kota Kinabalussa on kaksi satamaa: Kota Kinabalu Port ja Sepanggar Bay Container Port (SBCP). Kota Kinabalu Port hoitaa pääasiassa irtorahtia kun taas SBPC toimii Malesian laivaston tukikohtana, öljy- ja konttisatamana. Vuonna 2004 Kota Kinabalu Port käsitteli noin 3,6 miljoonaa tonnia rahtia ja se oli Sabahin kolmanneksi vilkkain satama. Kontteja satamassa kuitenkin käsitellään enemmän kuin missään muussa satamassa Sabahissa.

Kota Kinabalu Ferry Service toimii matkustajasatamana Jesselton Pointissa Kota Kinabalu Portin lähellä. Satamasta lähtee veneitä kaupungin edustan saarille.

Lähteet
-------

1. 1 2  Kota Kinabalu World Meteorological Organisation. Viitattu 11.12.2020. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Kota Kinabalu** Wikimedia Commonsissa

* Matkaopas aiheesta Kota Kinabalu Wikivoyagessa (englanniksi)

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.   
Alkuperäinen artikkeli: en:Kota Kinabalu