recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Rosemary Murphy vuonna 1970
**Rosemary Murphy** (13. tammikuuta 1925 München, Saksa – 5. heinäkuuta 2014 New York) oli yhdysvaltalainen teatteri-, elokuva- ja televisionäyttelijä.

Murphyn vanhemmat olivat amerikkalaiset Mildred (o.s. Taylor) ja diplomaatti Robert D. Murphy. He lähtivät Saksasta vuonna 1939, kun toinen maailmansota alkoi.

Murphy meni Manhanttanville Collegeen ja näyttelijäkouluun Neighborhood Playhouseen ja Actors Studioon ennen kuin aloitti teatterinäyttelijän uransa. Hän teki lavadebyyttinsä Saksassa vuonna 1949. Broadway-debyyttinsä hän teki vuonna 1950 *The Tower Beyond Tragedy* -näytelmässä.

Murphy näytteli myös elokuvissa ja televisiossa. Hän näytteli Sara Delano Rooseveltia minisarjoissa *Eleanor and Franklin* (1976) ja *Eleanor and Franklin: The White House Years*. Hän esiintyi Maudie Atkinsonina *Kuin surmaisi satakielen* -elokuvassa sekä prostituoituna Callie Hackerina *Lahjomaton sheriffi* -elokuvassa (1973).

Lähteet
-------

1. ↑  Fox, Margalit: Rosemary Murphy, 89, Emmy Winner Familiar to Broadway, Dies *The New York Times*.  10.7.2014. Viitattu 11.7.2014. (englanniksi)
2. ↑  filmreference.com

Aiheesta muualla
----------------

* Filmography and biographical information from the New York Times (Arkistoitu – Internet Archive)
* NNDB listing

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Norja
* Espanja
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Israel
* Yhdysvallat
* Puola

 |
|  |
| Muut | 
* SNAC

 |

 |
Porvoon kaupunginjohtaja Jukka-Pekka Ujula. Kuva: Creative Peak.
**Jukka-Pekka Ujula** (s. 2. elokuuta 1973 Rauma) on Helsingin kaupungin kansliapäällikkö. Hän toimi sitä ennen Porvoon kaupunginjohtajana vuosina 2009–2023.

Ujula valmistui ylioppilaaksi vuonna 1992 ja valtiotieteiden maisteriksi 1999 Turun yliopistosta. Vuonna 2006 hän valmistui kauppatieteiden kandidaatiksi ja suoritti vuonna 2014 eMBA-tutkinnon Jyväskylän yliopistossa.

Aiemmin Ujula on ollut Rauman kaupungin elinkeinoasiamies (1999–2000), Satakuntaliiton vs. hallintopäällikkö (2000–2003), Huittisten kaupungin elinkeinojohtaja (2003–2005) ja vs. kaupunginjohtaja (2005–2007) sekä Porvoon apulaiskaupunginjohtaja (2008–2009). Kesäkuussa 2009 Porvoon kaupunginvaltuusto valitsi hänet kaupunginjohtajaksi seitsemän vuoden määräajaksi 7. elokuuta 2009 alkaen.

Ujula on naimisissa, ja hänellä on kaksi poikaa.

Lähteet
-------

1. ↑  Valtuustoraportti | Helsinki hankki 15 000 euron kuukausipalkalla huippujohtajan – Vasemmisto valitsi "ruton ja koleran" väliltä *Helsingin Sanomat*.  14.9.2023. Viitattu 14.9.2023.
2. 1 2 3 4  *Kuka kukin on 2015*, s. 959. Helsinki: Otava. ISBN 978-951-1-28228-0.
3. ↑  Jukka-Pekka Ujula Porvoon kaupunginjohtajaksi  17.6.2009. Porvoon kaupunki. Viitattu 22.9.2015. [vanhentunut linkki]
**Datumi** on parametri tai parametrijoukko, joka määrittelee koordinaatiston origon, mittakaavan ja orientaation.

Paikallinen datumi
------------------

Datumi voi olla paikallinen, jolloin sitä käytetään esimerkiksi suhteelliseen paikantamiseen muutaman kilometrin säteellä kohteesta. Erillisdatumi on paikallisen datumin erikoistapaus, jossa datumi määritellään suppealle alueelle tai tiettyyn tilaan usein tietyksi ajaksi tiettyä tarkoitusta varten.

Geodeettinen datumi
-------------------

Geodeettinen datumi kuvaa kaksi- tai kolmiulotteisen koordinaatiston suhdetta Maahan.

Suhde voidaan luoda määrittelemällä joukolle pisteitä konventionaaliset koordinaattiarvot. Esimerkkejä geodeettisesta datumista ovat mm. EUREF-FIN ja kartastokoordinaattijärjestelmä.

Korkeusdatumi
-------------

Korkeusdatumi määrittelee painovoimaan liittyvien korkeuksien tai syvyyksien suhteen Maahan.

Suppeassa mielessä korkeusdatumilla tarkoitetaan vain korkeuksien nollatasoa. Laajemman määritelmän mukaan korkeusdatumiin sisältyy myös se, mihin epookkiin korkeudet viittaavat, käytetäänkö ortometrisiä korkeuksia vai normaalikorkeuksia ja mikä on maankuoren pysyvän vuoksen järjestelmä. Tavallisesti nollataso liittyy keskimääräiseen merenpintaan. Myös hydrografiassa käytetyt luotausdatumit ovat korkeusdatumeita. Niiden tapauksessa korkeudet ovat joko negatiivisia korkeuksia tai syvyyksiä. Esimerkki paikkatiedon alan korkeusdatumista on Euroopan korkeusvertausjärjestelmä (lyh. EVRS).

Katso myös
----------

* Koordinaattijärjestelmä
* Korkeusjärjestelmä
* GPS
* Vaaitus

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Datumi** Wikimedia Commonsissa
**Tornihuhu** (tai *tornari*, aikaisemmin *sotilashuhu*) on Puolustusvoimain varusmiesten ja kantahenkilökunnan välityksellä leviävä kulkupuhe.

Samat tarinat kerrotaan totena aina uudelle alokaserälle, ja kun varusmiehet sitten myöhemmin siirtyvät reserviin, kertomukset siirtyvät mukana. Osa tornihuhuista on hyvinkin vanhoja, jopa Puolustusvoimien alkuvuosikymmeniltä tai sodan ajalta, eikä ole harvinaista, että poika tai nykyisin myös tytär kertoo isälleen sellaisen huhun tai tarinan, jonka tämä on jo aikaisemmin kuullut omana varusmiesaikanaan.

Seuraavat tarinat ovat melko suosittuja:

> »Kuulin autonkuljettajalta, että vääpeli Aki Häky (*nimi keksitty*) on koulutuskiellossa sen takia, että se oli ollut päivystävänä upseerina ja suuttunut ruokalassa, kun varusmiehet olivat ruokaillessaan keskustelleet liian kovaäänisesti. Vääpeli oli ottanut pistoolin ja ampunut laukauksen ruokalan kattoon ja kirjoittanut varuskunnan vartiopäiväkirjaan seuraavaa: "Hiljensin ruokalan, käytin yhden laukauksen".» 
> 
> 

> »Kuulin alikersantilta, että luutnantti Lasse Teräväinen (nimi keksitty) on ylenemiskiellossa, kun poistutti lomalle lähteviä varusmiehiä pyörävajan katolta. Se joka ei poistunut sai rangaistuksen tottelemattomuudestaan ja se joka hyppäsi ei päässyt lomalle, koska joutui sotilassairaalaan. Lomalle pääsi vain yksi, joka käytti tikkaita.» 
> 
> 

Tapahtumien todennäköisyys on pieni, sillä henkilökuntaan kuuluvat eivät todennäköisesti ota riskiä ylenemismahdollisuuksiaan ojennettavalla tai rangaistavalla teolla. Kyseisistä teoista joutuisi myös rikosoikeudelliseen vastuuseen. Suomen armeijassa ei myöskään tunneta termiä ylenemiskielto.

Ensimmäinen tarina elää muun muassa entisen kansanedustaja Tony Halmeen vuoden 1998 kirjassa *Jumala armahtaa, minä en*. Tarinat ovat esimerkkejä siitä, kuinka tornihuhut syntyvät, paisuvat ja leviävät varuskunta- ja armeijaympäristön ulkopuolella saadessaan jalansijan oikeanlaisen kohderyhmän keskuudessa. 

Yleinen tornihuhu on, että nelinkertainen olympiavoittaja Lasse Virén olisi juossut varuskunnan Cooperin testin ennätystuloksen. Tulos olisi ollut 4 700 m ja tuloksen rikkomisesta saisi kuntoisuusloman. Todellisuudessa Lasse Virén palveli Santahaminassa ja tuolloin käytössä ollut juoksutesti oli pituudeltaan 15 minuuttia.

Tornihuhun kaltaisia ovat maaseututarinat sekä kaupunkitarinat eli urbaanit legendat.

Lähteet
-------

1. ↑  Inttislangi - Varusmies *Intti.fi*. Viitattu 14.9.2023.
2. ↑  Kanto puhkaisi alokkaan vatsan ja ruoka vähentää seksuaalista halua – miten intin "tornihuhut" syntyvät ja pitävätkö ne paikkansa? *mtvuutiset.fi*.  5.7.2016. Viitattu 14.9.2023.
3. ↑  Korkki, Riku: Paljonko Lasse Virén oikein juoksi armeijan Cooperin testissä? Legenda vastaa *Iltalehti*.  13.12.2014. Alma Media Oyj. Viitattu 30.4.2016.
4. ↑  Korkki, Riku: Nyt selvisi: Lasse Virén juoksikin tämän testin armeijassa *Iltalehti*.  13.12.2014. Viitattu 1.5.2016.

Aiheesta muualla
----------------

Wikisitaateissa on kokoelma sitaatteja aiheesta ***Tornihuhu***. 

* Mitä oli sotilaiden ruokaan lisätty jarru? *Tiede* 5.6.2007
C. M. W. Armfeltin muotokuva (ajoitus 1860-1870-luku)
**Carl Magnus Vilhelm Armfelt** (20. maaliskuuta 1797 Pietari – 17. joulukuuta 1878 Helsinki) oli suomalainen kreivi, joka yleni Ruotsin armeijassa everstiksi ja Venäjän keisarikunnan armeijassa kenraalimajuriksi.

Armfeltin vanhemmat olivat jalkaväenkenraali, kreivi Gustaf Mauritz Armfelt ja kreivitär Hedvig Ulrika De la Gardie. Hänen puolisonsa 1822–1834 oli vapaaherratar Adelaide Sofia Vilhelmina Carolina von Stedingk ja vuodesta 1855 Ulrika Christina Vilhelmina Bohman. Ministerivaltiosihteeri Alexander Armfelt ja kenraaliluutnantti Gustaf Magnus Armfelt olivat Carl Magnus Vilhelm Armfeltin veljiä. Hän tuli aliupseeriksi Götan tykistörykmenttiin 1807. Lippujunkkariksi hänet ylennettiin 1809, vänrikiksi 1812, luutnantiksi 1817, ratsumestariksi 1822, ratsumestariksi yleisesikunnassa 1823 ja majuriksi 1825. Kuninkaan adjutantiksi Armfelt nimitettiin 1828, vt. kuninkaallisen kabinettikamariherran arvo hänelle myönnettiin 1831 ja hänet ylennettiin everstiluutnantiksi yleisesikunnassa 1836. Ruotsin armeijan palveluksesta Armfelt erosi everstinä heinäkuussa 1841 ja muutti syksyllä 1842 Suomeen.

Armfelt tuli marraskuussa 1842 everstiluutnanttina palvelukseen Venäjän armeijan jalkaväkeen. Hänet nimitettiin Suomen sotaväen ja luotsi- ja majakkalaitoksen ylisotaoikeuden jäseneksi, ylennettiin everstiksi 1847 ja kenraalimajuriksi 1858, jolloin hänestä tuli myös Suomen sotaväen ja luotsi- ja majakkalaitoksen ylisotaoikeuden puheenjohtaja.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Carl Magnus Vilhelm Armfelt *Suomalaiset kenraalit ja amiraalit Venäjän sotavoimissa 1809–1917*. Biografiakeskus, Suomalaisen Kirjallisuuden Seura. (Viitattu 27.12.2019)


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Kansalliset Muokkaa Wikidatassa | 
* Suomi (KANTO)

 |

 |
*Tämä artikkeli kertoo venäläisestä satamakaupungista Mustanmeren rannalla. Novorossijsk oli myös Dnipron kaupungin nimi vuosina 1797–1802.*


  

  

  

  

  

  

  

  

**Novorossijsk** (ven. Новоросси́йск) on kaupunki Venäjän Krasnodarin aluepiirissä Mustanmeren rannalla. Se on yksi Venäjän tärkeimmistä satamakaupungeista; siellä on Venäjän suurin rahtisatama. Novorossijsk on yksi harvoista kaupungeista, joille Neuvostoliiton aikana annettiin arvonimi *sankarikaupunki*. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan kaupungissa asui yhteensä 241 952 henkeä.

Historia
--------

Novorossijsk on perustettu vuonna 1838 Venäjän laivastotukikohdaksi entisen turkkilaisen linnoituksen paikalle. Vuonna 1942 Saksan armeija valtasi kaupungin, mutta neuvostoliittolaiset merimiehet, heidän joukossaan Leonid Brežnev, puolustivat yhtä kaupunginosaa 225 päivän ajan.

Suursatama
----------

Novorossijskin satama on rahtimääränsä suhteen Venäjän suurin merisatama. Sataman kautta kulki esimerkiksi tammi–kesäkuussa 2012 yhteensä 81,6 miljoonaa tonnia rahtia. Novorossijskin sataman satamatoimijoista keskeisin on Moskovan ja Lontoon pörsseissä noteerattu satamaoperaattori Novorossijski morskoi torgovyi port. Sen osuus oli esimerkiksi vuonna 2011 yhteensä 74,97 miljoonaa tonnia koko sataman kautta kulkeneesta 116,14 miljoonasta rahtitonnista.

Laivastotukikohta
-----------------

Novorossijsk on myös yksi Venäjän merkittävimmistä Mustanmeren laivastotukikohdista.
Vuonna 2003 presidentti Putin määräsi uuden Mustanmeren laivaston tukikohdan perustamisesta kaupunkiin. Tuolloin Venäjän laivastotukikohdan jatko Krimin Sevastopolissa oli epävarmaa. Uuden tukikohdan on määrä olla kokonaisuudessaan valmis 2020, jolloin siihen on käytetty 92 miljardia ruplaa (3 mrd. US$).

Lähteet
-------

1. 1 2  Federalnaja služba gosudarstvennoi statistiki (Venäjän federaation tilastovirasto), www.gks.ru: Vserossijskaja perepis naselenija 2010. Tom 1. Tšislennost i razmeštšenije naselenija. (Koko Venäjän kattava väestönlaskenta 2010. Osa 1. Väestön lukumäärä ja jakauma. Taulukko 11 (MS Excel-taulukko))  2012. Moskova:  ИИЦ «Статистика России».  Arkistoitu 15.3.2013. Viitattu 29.9.2012. (venäjäksi)
2. ↑  The Ust-Luga port enters the Top Five of the largest Russian ports  19.7.2012. ust-luga.ru.  Arkistoitu 2.2.2014. Viitattu 28.9.2012. (englanniksi)
3. ↑  Novorossiysk Commercial Sea Port, NCSP Group Novorossijski morskoi torgovyi port, nmtp.info. Viitattu 28.9.2012. (englanniksi)
4. ↑  NCSP Group in Figures – Key data Novorossijski morskoi torgovyi port, nmtp.info. Viitattu 28.9.2012. (englanniksi)
5. ↑  ESIMO – Opissanie porta Novorossijsk & gruzoobort porta Novorossijsk (Venäjän ESIMO-meritietokannan tietoja Novorossijskin satamasta) ESIMO, morinfocenter.ru. Viitattu 28.9.2012. (venäjäksi)
6. ↑

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Novorossijsk** Wikimedia Commonsissa

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Neuvostoliiton sankarikaupungit |
| --- |
|  |
| 
* Brestin sankarilinnoitus
* Kertš
* Kiova
* Leningrad
* Moskova
* Minsk
* Murmansk
* Novorossijsk
* Odessa
* Sevastopol
* Smolensk
* Tula
* Volgograd

 |  |

 |
**Veden taika** (*The Magic of Water*) on yhdysvaltalaisen ympäristötaiteilijan Jackie Brooknerin suunnittelema ympäristötaideteos Salon vanhan jätevedenpuhdistamon altaassa Viurilanlahdessa. Se koostuu kahdesta puhdistuselementistä ja lintusaaresta. Teos valmistui 2009.

Altaan keskellä olevan bioveistoksen pituus on noin 30 metriä. Teoksen on rahoittanut Salon kaupunki yhdessä Ykkösakselin ja Maj ja Tor Nesslingin säätiön kanssa. Rakentamisen toteutti Aurinkoinen tulevaisuus ry.

Lintujen pesimäalueeksi tehty suurin saari on kooltaan 7,45 m × 28 m. Pienempien mitat ovat 11,45 m × 6 m. Kesäkuukausina saarten ylle kohoaa sumupilvi. Saarten kasvillisuus on suunniteltu erityisesti poistamaan lahden sedimentissä olevaa saastepitoista ainesta. Alue on suojeltu EU-direktiivillä.

Lähteet
-------

1. ↑  Julkiset veistokset *Salon taidemuseon sivusto*.  Arkistoitu 1.12.2017. Viitattu 20.11.2017.
2. ↑  Infokyltti Viurilanlahden rannalla, ks. kuva ohessa
3. ↑  Veden taika *Jackie Brooknerin sivusto*. Viitattu 21.10.2018. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Lenore Malen ja Mira Schor: In Memoriam: Jackie Brookner (1945–2015) *newsgrist.typepad.com*.  20.5.2015.  (englanniksi)
* Veden taika -sivu
* Tuula Nikulainen, Veden taika -kirja
* Jackie Brooknerin haastattelu, Ecoartspace, Youtube (englanniksi)
**Point Pleasant Beach** on kunta (*borough*) Yhdysvaltojen New Jerseyn osavaltiossa Oceanin piirikunnassa. Sen asukasluku oli vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan 4 665. Paikkakunta on matkailukohde ja sen väkiluku on kesän huippukautena huomattavasti suurempi.

Historia
--------

Rantaan huuhtoutunut *County of Edinburgh* vuonna 1900.
Rannan huvipuistolaitteita.
Englantilaiset siirtolaiset ostivat maata nykyisen Point Pleasant Beachin paikalta vuonna 1665. Seudun varhaiset asukkaat saivat elantonsa maanviljelyksestä, kalastuksesta ja suolan tuotannolla. Suolan tuotantoon keskittyneet laitokset kärsivät huomattavia tuhoja Yhdysvaltain vapaussodan aikana. Britit tuhosivat New Jerseyn rannikon suolalaitoksia ja Point Pleasant Beachissä sijainnut Manasquan Salt Works tuhottiin elokuussa 1778. 1900-luvun puolella uutena tärkeänä alana ilmaantui veneenrakennus. Point Pleasant Beachissä erikoistuttiin pieniin veneisiin, kuten jolliin, pelastusveneisiin ja veneisiin asevoimien käyttöön.

Point Pleasant Beachistä alkoi kehittyä myös matkailukohde 1800-luvun loppupuolelta lähtien. Paikallinen maanviljelijä nimeltä John Arnold perusti Point Pleasant Land Company-nimisen yhtiön. Vuonna 1886 perustettiin nykyinen borough. New York and Long Branch Railroad-rautatie saavutti Point Pleasant Beachin vuonna 1882 ja Garden State Parkway vuonna 1952.

Talous
------

Point Pleasant Beachissä on edelleen veneenrakennusta, sekä useita pienvenesatamia. Matkailu on tärkeä ala. Matkailijoita paikalle vetävät paikalliset hiekkarannat ja viihdekeskukset. Matkailun huippuaikana kesäisin kaupungin väestöluku voi kohota yli 100 000:n.

Väestö
------

Point Pleasant Beachin asukasluku oli vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan 4 665. Asukkaista 98,7 % oli valkoisia, 0,8 % afroamerikkalaisia, 0,8 % aasialaisia ja 9 % latinoja mistä tahansa rodusta.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Maxine N. Lurie ja Marc Mappen: *Encyclopedia of New Jersey*, s. 646-647. Rutgers University Press, 2004. ISBN 0-8135-3325-2. (englanniksi)
2. ↑  Profile of General Population and Housing Characteristics: 2010 (arkistolinkki) *American FactFinder*. United States Census Bureau.  Arkistoitu 12.2.2020. Viitattu 6.11.2020. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Point Pleasant Beach** Wikimedia Commonsissa

New Jerseyn osavaltio

|  |  |
| --- | --- |
| Alueet | 
* Central Jersey
* Delaware Valley
* Jersey Shore
* Meadowlands
* North Jersey
* Pine Barrens
* Shore Region
* Skylands Region
* South Jersey
* New Yorkin metropolialue
* Tri‑State Region

 |
| Huomattavat kaupungit ja kunnat | 
* Atlantic City
* Bayonne
* Camden
* Clifton
* Edison
* Elizabeth
* Hackensack
* Hoboken
* Jersey City
* Lakewood
* Newark
* New Brunswick
* Ocean City
* Paterson
* Perth Amboy
* **Trenton** (pääkaupunki)
* Vineland
* Woodbridge

 |
| Piirikunnat | 
* Atlantic
* Bergen
* Burlington
* Camden
* Cape May
* Cumberland
* Essex
* Gloucester
* Hudson
* Hunterdon
* Mercer
* Middlesex
* Monmouth
* Morris
* Ocean
* Passaic
* Salem
* Somerset
* Sussex
* Union
* Warren

 |
**Viinistä viiniin – viininystävän vuosikirja** on vuodesta 1998 julkaistu suomalainen vuosikirja, jossa esitellään Suomessa saatavilla olevia viinejä. Sitä on alusta alkaen kirjoittanut ja toimittanut Juha Berglund, vuodesta 2003 yhdessä Antti Rinta-Huumon kanssa. He ovat *Viinilehden* asiantuntijoita ja Berglund myös sen perustaja. Vuosikirjaa julkaisee Otava.

Taskukirjakokoinen *Viinistä viiniin* keskittyy arvioimaan Alkossa myytäviä viinejä, joista annetaan esittelyt ja arviot. Teos on ollut vuodesta 2002 säännöllisesti Suomen kunkin vuoden kymmenen myydyimmän tietokirjan joukossa, vuonna 2012 kolmanneksi myydyimpänä. Eniten sitä myytiin vuonna 2007, yhteensä 42 300 kappaletta. Kaikkia vuosikertoja yhteensä on vuoteen 2018 mennessä myyty yli 600 000 kappaletta.

Lähteet
-------

1. 1 2  Joel Kuortti & Jukka-Pekka Pietiäinen: *100 merkittävää suomalaista tietokirjaa – Abckiriasta Mustaan orkideaan*, s. 143–144. Paasilinna, Helsinki 2014.
2. ↑  Viinistä viiniin 2019 (Arkistoitu – Internet Archive) Otava. Viitattu 19.2.2019.
**Laura Nuutinen** (s. 5. heinäkuuta 1982 Juva) on suomalainen pesäpalloilija. Hänen kasvattajaseuransa on Puurtilan Kisa-Pojat. Nuutinen edusti koko uransa Superpesiksessä Jyväskylän Kirittäriä. 

Nuutinen saavutti kuusi SM-kultaa kaudella 2005, kaudella 2006, kaudella 2007, kaudella 2008, kaudella 2009 ja kaudella 2010, kolme SM-hopeaa kaudella 2011, kaudella 2012 ja kaudella 2014 ja yhden SM-pronssin kaudella 2013. Nuutinen pelasi kuusi Itä-Länsi-ottelua vuosina 2008, 2009, 2010, 2011, 2013 ja 2014. Hän pelasi myös yhden Liitto-Lehdistö-ottelun vuonna 2012. Hän pelasi ulkokentällä kopparina. Nuutinen pelasi 189 Superpesiksen runkosarjan ottelua. Näissä hän löi kolme kunnaria ja 53 tavallista juoksua, toi 303 juoksua ja keräsi 857 kärkilyöntipistettä. Nuutinen pelasi 98 Superpesiksen ylemmän loppusarjan ottelua. Näissä hän löi viisi kunnaria ja 19 tavallista juoksua, toi 109 juoksua ja keräsi 337 kärkilyöntipistettä.

Vuoden 2023 alusta Nuutinen on toiminut Kirittärien seurajohtajana.

  

Hänellä on epävakaa persoonallisuus ja kaksisuuntainen mielialahäiriö.

Lähteet
-------

1. ↑
2. ↑  Laura Nuutinen Kirittärien seurajohtajaksi. Kirittäret 5.1.2023.
**Glaukofyytit** (*Glaucophyta*) on hyvin pieni ryhmä yksisoluisia vesissä eläviä leviä. Lajeja on kuvattu vain 13, ja niitä on tavattu lähinnä suolattomista vesistä. Taksonomian kannalta glaukofyytit muodostavat oman hyvin vanhan kehityslinjansa, jonka otaksutaan polveutuvan samasta muinaisesta aitotumaisten kantahaarasta kuin kasvien ja punalevien itsenäisten kehityslinjojen.

Glaukofyytit ovat solurakenteensa puolesta hyvin mielenkiintoisia, sillä niissä on käytännössä havaittavissa viherhiukkasten kehittyminen endosymbionttisista syanobakteereista. Niiden soluissa on hyvin pitkälle surkastuneita endosymbionttisia syanobakteereja, joissa on säilynyt syanobakteereille ominainen peptidoglykaanista koostuva soluseinä sekä valon vangitsemiseen käytettävä fykobiliinipigmentti. Koska nämä syanobakteerit eivät ole vielä niin surkastuneita, että niitä voitaisiin kutsua viherhiukkasiksi, eivätkä toisaalta enää kuitenkaan itsenäiseen elämään kykeneviä bakteereja, niitä nimitetään *syanelleiksi*.

Glaukofyytit ovat eläviä fossiileita, joiden avulla on saatu paljon tietoa viherhiukkasten evoluutiosta. Kasvien ja viherlevien kehityslinja on ilmeisesti saanut alkunsa glaukofyyttien kaltaisista eliöistä. Molekyylisystemaattisten tutkimusten perusteella on kuitenkin päätelty, että kasvien ja viherlevien viherhiukkaset eivät suoraan polveudu glaukofyyttien syanelleista.

Lähteet
-------

* Rikkinen, Jouko: *Leviä, sieniä ja leväsieniä: johdatus levien ja sienten monimuotoisuuteen*. Helsinki: Yliopistopaino, 1999. ISBN 951-570-363-8.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Taksonitunnisteet | 
* Wikidata: Q131116
* Wikispecies: Glaucophyta
* BioLib: 14851
* CoL: 4L
* EoL: 4081
* EPPO: 1GLAP
* Fossilworks: 212480
* GBIF: 37
* iNaturalist: 311312
* ITIS: 846495
* NZOR: aed797a2-0aa0-40b1-bd8e-4a69b4e0431f
* Tropicos: 100370468
* uBio: 1560441
* WoRMS: 599656

 |

 |
Kehittyvät sisämaavaltiot maailman kartalla.
**Kehittyvä sisämaavaltio** (lyh. *LLDC*, engl. *landlocked developing country*) on valtio, jolla ei ole yhtäkään rajaa merenrannalla ja joka on lisäksi kehitysmaa.

Kehittyvien sisämaavaltioiden talouteen vaikuttaa niiden sijainti kaukana merenrannasta, koska merikauppaa harjoittaakseen niiden on kuljetettava kauppatavarat ensin muiden valtioiden läpi. Kaupan onnistumiseen vaikuttaakin naapurivaltioihin ja niiden läpi vievien liikenneyhteyksien kunto, liikennöinnin tehokkuus ja maaston olosuhteet. Kauppatavaran vienti ja tuonti muiden valtioiden läpi myös lisää kuljetuskuluja ja on muihin maihin verrattuna hitaampaa.

Myös Euroopassa on sisämaavaltioita, mutta kaikki niistä eivät ole kehitysmaita. Monet kehittyvät sisämaavaltiot sijaitsevat huomattavan kaukana satamista ja suurista maailmanmarkkinoista, mikä tekee niiden kaupankäynnistä vaikeampaa verrattuna moneen eurooppalaiseen sisämaavaltioon. Esimerkiksi Kazakstan, Afganistan, Tšad, Niger, Sambia ja Zimbabwe sijaitsevat tuhansien kilometrien päässä merenrannasta.

Kehittyvät sisämaavaltiot
-------------------------

Vuonna 2022 kehittyviä sisämaavaltioita oli 32, joista 17 kuului myös maailman vähiten kehittyneisiin maihin.

### Afrikka (16 maata)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| * Botswana
* Burkina Faso
* Burundi
* Etelä-Sudan
* Etiopia
 | * Keski-Afrikan tasavalta
* Lesotho
* Malawi
* Mali
* Niger
 | * Ruanda
* Sambia
* Swazimaa
* Tšad
* Uganda
* Zimbabwe
 |

### Aasia ja Eurooppa (14 maata)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| * Afganistan
* Armenia
* Azerbaidžan
* Bhutan
* Kazakstan
 | * Kirgisia
* Laos
* Mongolia
* Nepal
* Moldova
 | * Pohjois-Makedonia
* Tadžikistan
* Turkmenistan
* Uzbekistan
 |

### Latinalainen Amerikka (2 maata)

|  |
| --- |
| * Bolivia
* Paraguay
 |

Lähteet
-------

1. ↑  YK-SANASTO Suomen YK-liitto. Viitattu 1.9.2022.
2. 1 2 3  About Landlocked Developing Countries YK. Viitattu 1.9.2022. (englanniksi)
3. ↑  List of LLDCs YK. Viitattu 1.9.2022. (englanniksi)
**Veikko Kari Aatos Autio** (s. 22. maaliskuuta 1945 Turku) on suomalainen eläköitynyt yritysjohtaja ja osuustoimintaliikkeen vaikuttaja, joka on saanut kauppaneuvoksen arvonimen.

Autio syntyi luutnantti Veikko Aution ja liikkeenharjoittaja Lea Tähtisen, aiemmin Krookila, perheeseen. Hänen puolisonsa 1967–1990 oli ekonomi Leena Ahvo, vuonna 1990 hän avioitui kenttäpäällikkö Marketta Halosen kanssa. Autio tuli ylioppilaaksi Turun suomalaisesta yhteiskoulusta 1963 ja valmistui ekonomiksi Turun kauppakorkeakoulusta 1966. Hän on suorittanut myös useita liiketoiminnan ja liikkeenjohdon kursseja ja opintokokonaisuuksia.

Autio oli liikevaihtoverotarkastaja Turussa 1967–1968 ja SOK:n palveluksessa Helsingissä laskutusjaoston päällikkö 1968–1969, rationalisointiosaston päällikkö 1970–1972, tili- ja talousosaston apulaisosastonjohtaja 1972–1975 ja kehittämisosaston apulaisosastonjohtaja 1976–1977. Porin konttorin johtaja hän oli 1977–1982, Tampereen konttorin johtaja 1982 ja päivittäistavaralinjan apulaisjohtaja Helsingissä 1982–1983. Osuuskauppa Ympyrän toimitusjohtaja Haminassa Autio oli 1983–1986, SOK:n hallituksen jäsen 1986–1988 ja Turun Osuuskaupan toimitusjohtaja 1988–2003. Hän on sittemmin toiminut myös konsulttina. Autiolla on lisäksi ollut useita liike-elämän ja muita luottamustehtäviä. Kauppaneuvoksen arvonimen hän sai 1998. Taiteilija Hilkka Könönen maalasi Aution muotokuvan Turun Osuuskaupan kokoelmiin 2003.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Nummela, Ilkka: Kauppaneuvos Veikko Autio (1945–). *Suomen talouselämän vaikuttajat* -verkkojulkaisu (maksullinen). 5.9.2011. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura. Viitattu 7.9.2023.
2. ↑  Uusi mies SOK:n hallitukseen. Leppälä vaihtui Autioon.  *Uusi Suomi*, 2.7.1986, nro 173, s. 17. Kansalliskirjasto. Viitattu 7.9.2023.
**Gelendžik** (ven. Геленджи́к) on noin 76 830 asukkaan (2018) kaupunki Venäjällä Mustanmeren koillisrannalla Novorossijskin ja Tuapsen välissä Krasnodarin aluepiirissä. Kahden niemen suojaama Gelendžikin poukama on yksi harvoista luonnonsatamista Mustanmeren koillisrannikolla. Kaupunki suosittu kotimaanlomailun kohde.

Gelendžikin lahti ja kaupunkia

Historia
--------

Alueella on ollut asutusta pitkään. Nuoremmalta kivikaudelta on muistomerkkinä dolmeneja, eli megaliittikulttuurin hautamuistomerkkejä ja niiden raunioita. Kantaväestöä olivat kaukasialaiskansoihin kuuluvat adygit. Kaupungin nimi juontuu adyginkielisestä sanasta хъулъыжъый, joka tarkoittaa 'pientä laidunta' tai 'pientä ketoa'. 

Gelendžikin poukamassa oli jo 300-luvulla eaa. Torikos-niminen kreikkalainen siirtokunta. Roomalaiset tunsivat paikan nimellä *Pagrae*, Bysantin aikana kaupunki tunnettiin nimillä Pagra ja Jeptala. Kansainvaellusajalla hunnit ja skyytit hävittivät kaupungin. Keskiajalla Genova piti paikalla *Maurolaca*-nimistä kauppasatamaa.

Osmanien vallan aikana seudulla käytiin kulta- sekä orjakauppaa. Tšerkessinaiset olivat ilmeisen haluttua kauppatavaraa seraljeihin. Adrianopolin sopimus vuonna 1829 antoi alueen Venäjälle, joka perusti paikalle Gelendžikin linnoituksen. Näihin aikoihin paikassa vaikutti muun muassa kuuluisa venäläinen kirjailija Mihail Lermontov. Krimin sota johti linnoituksen hävitykseen, mutta kasakat saivat kylän uudelleen haltuunsa.

Elinkeinoelämä
--------------

Gelendžikin pääelinkeinoksi ovat nousseet matkailu ja kylpylät, joista ensimmäinen on perustettu jo 1901. Gelendžikissä on myös merkittävä merentutkimuksen keskittymä. Neuvostovallan aikana kylpylöitä rakennettiin lisää, ja kaupunkia käytettiin muun muassa kesäiseen virkistystoimintaan. Kaupunkiin on rakennettu myös köysiratoja suurien korkeuserojen vuoksi. Keskellä viininviljelyaluetta sijaitsevat Gelendžikin viinitarhat ovat kuuluisia laadukkaista viineistään.

Lähteet
-------

1. 1 2  Federalnaja služba gosudarstvennoi statistiki (Venäjän federaation tilastovirasto), www.gks.ru: Vserossijskaja perepis naselenija 2010. Tom 1. Tšislennost i razmeštšenije naselenija. (Koko Venäjän kattava väestönlaskenta 2010. Osa 1. Väestön lukumäärä ja jakauma. Taulukko 11 (MS Excel-taulukko))  2012. Moskova:  ИИЦ «Статистика России».  Arkistoitu 15.3.2013. Viitattu 5.7.2013. (venäjäksi)
Ellin opiskelija-asuntoja Kaislakatu 10:ssä Kanervalassa.
Siltakadun varrella aivan keskustassa on Ellin puutaloja ja kerrostaloja.
Joensuun Ellin taloja Länsikadulla.
**Opiskelija-asunnot Oy Joensuun Elli** on Joensuun kaupungin omistama kiinteistöosakeyhtiö, jolla on useita taloja eri puolilla kaupunkia: keskustassa, Kanervalassa, Niinivaaralla, Hukanhaudalla, Penttilässä, Rantakylässä ja Noljakassa. Joensuun Elli tuottaa, ylläpitää ja vuokraa opiskelija-asuntoja Itä-Suomen yliopiston, Karelia-ammattikorkeakoulun ja muiden peruskoulun jälkeisten oppilaitosten opiskelijoille. 

Elli tarjoaa asunnon yli 3 000 opiskelijalle. 

Yhtiön nimen taustalla on Eino Kettusen laulussa esiintyvä kuvitteellinen henkilö Joensuun Elli, vaikka nimen voi ajatella viittaavan myös Reino Helismaan kappaleeseen "Ellin boksissa".

Joensuun Elli -nimeä on käyttänyt myös opiskelijataloissa toimiva kesähotelli. Länsikadun opiskelijatalojen yhteydessä toimivan päiväkodin nimi on Ellin päiväkoti. Vastaavasti Kaislakadun opiskelijatalojen yhteydessä toiminut päiväkoti oli nimetty Mantan päiväkodiksi; nimi on Terho A. Könösen säveltämässä ja sanoittamassa "Suhmuran Santra" -laulussa esiintyvästä Mulon Mantasta.

Lähteet
-------

1. ↑  Reilusti Ellin boksissa.  *Karjalainen*, 16.9.2014. Artikkelin verkkoversio.  (Arkistoitu – Internet Archive)

Aiheesta muualla
----------------

* Joensuun Ellin kotisivut
**Cyberathlete Professional League**, lyhyemmin *CPL*, oli Online-peliturnaus, jossa pelattiin tietokone- ja konsolipelejä. Vuodessa järjestettiin kaksi CPL-turnausta, *CPL Summer* ja *CPL Winter*, joiden lisäksi järjestettiin *CPL qualifiers* jossa ratkaistiin live-finaalin pelaajat. Vuosittain CPL:ään osallistui pelaajia ja joukkueita ympäri maailmaa, jonka takia CPL oli arvostetuin ja suurin tietokonepeliturnaus. *CPL Winter 2005*:n voitti ruotsalainen SK-Gaming, joka sai rahaa $30 000. *CPL Winter 2006*:n voitti myös ruotsalainen Fnatic.

CPL ilmoitti lopettavansa toimintansa maaliskuussa 2008 lähinnä taloudellisten ongelmien vuoksi. Näiden ongelmien aiheuttajaksi on arveltu CPL:n ja Sierra Entertainmentin sopimusta, jonka nojalla turnauksessa pelattiin vain Sierran pelejä. Tämä ajoi turnauksen live-tapahtumat yleisön ja sponsorien epäsuosioon ja romahdutti turnauksen tulot.

Aiheesta muualla
----------------

* Cyberathlete Professional League
* Cyberathlete Amateur League (Arkistoitu – Internet Archive)
**Palisades Park** on kunta (*borough*) Yhdysvaltojen New Jerseyn osavaltiossa Bergenin piirikunnassa. Sen asukasluku oli vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan 19 622.

Maantiede
---------

Palisades Parkin kartta.
Palisades Park sijaitsee New Jerseyn Bergenin piirikunnassa.

Historia
--------

Katukuvaa.
Nykyisen Palisades Parkin alueen ensimmäiset siirtolaiset tulivat Alankomaista. Seutu oli maanviljelykäytössä aina 1800-luvulle saakka, jolloin rautateiden saapuminen toi mukanaan teollisuutta ja uusia asukkaita. Paikalle muutti myös monia New Yorkissa työssä käyviä. Palisades Park kuului Hackensackin kaupunkiin (township) vuoteen 1871 saakka, jolloin se liitettiin Ridgefieldiin. Oma kaupunkinsa (borough) Palisades Parkista tuli vuonna 1899. Osa uudesta kaupungista liitettiin Fort Leen kaupunkiin vuonna 1909.

Vuonna 1909 oli myös avattu Palisades Amusement Park-huvipuisto. Koska nimet sekoitettiin usein keskenään, Palisades Parkin asukkaat yrittivät epäonnistuen muuttaa kaupungin nimen äänestyksellä ensin vuonna 1914 Oakdeneksi ja vuonna 1923 Morsemereksi. 1990-luvulta lähtien kaupunkiin on kasvanut suuri korealainen yhteisö.

Talous
------

Kotitalouksien keskimääräiset vuosittaiset ansiot Palisades Parkissa aikavälillä 2014–2018 olivat 64 684 USD ja henkilöä kohden 32 325 USD. 12 % väestöstä eli köyhyysrajan alapuolella.

Väestö
------

Kunnan asukasluku oli vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan 19 622 ja vuoden 2019 arvion mukaan 20 715. Kaupungin asukkaista 28,8 % oli taustaltaan valkoisia (latinot pois lukien 18,1 %), 1,1 % afroamerikkalaisia, 20,2 % latinoja mistä tahansa rodusta ja 59,3 % aasialaisia. 78,9 % kaupungin asukkaista puhui kotonaan jotakin muuta kieltä, kuin englantia ja 63,8 % kaupungin asukkaista oli syntynyt ulkomailla.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Maxine N. Lurie ja Marc Mappen: *Encyclopedia of New Jersey*, s. 612. Rutgers University Press, 2004. ISBN 0-8135-3325-2. (englanniksi)
2. 1 2  QuickFacts Palisades Park borough, New Jersey United States Census Bureau. Viitattu 25.10.2020. (englanniksi)

New Jerseyn osavaltio

|  |  |
| --- | --- |
| Alueet | 
* Central Jersey
* Delaware Valley
* Jersey Shore
* Meadowlands
* North Jersey
* Pine Barrens
* Shore Region
* Skylands Region
* South Jersey
* New Yorkin metropolialue
* Tri‑State Region

 |
| Huomattavat kaupungit ja kunnat | 
* Atlantic City
* Bayonne
* Camden
* Clifton
* Edison
* Elizabeth
* Hackensack
* Hoboken
* Jersey City
* Lakewood
* Newark
* New Brunswick
* Ocean City
* Paterson
* Perth Amboy
* **Trenton** (pääkaupunki)
* Vineland
* Woodbridge

 |
| Piirikunnat | 
* Atlantic
* Bergen
* Burlington
* Camden
* Cape May
* Cumberland
* Essex
* Gloucester
* Hudson
* Hunterdon
* Mercer
* Middlesex
* Monmouth
* Morris
* Ocean
* Passaic
* Salem
* Somerset
* Sussex
* Union
* Warren

 |
Ágios Nikólaos  
Άγιος ΝικόλαοςÁgios Nikólaoksen saari ja sen Pyhän Nikolaoksen luostari.

|  |  |
| --- | --- |
| Sijainti | 
41°00′28″N, 25°08′39″E, ÁvdiraXánthi, Itä-Makedonia ja TraakiaKreikka |
| Vesialue | 
Pórto Lágoksen laguuni, Vistonída |
| Pinta-ala | 
0,002 km² |

Väestö| Asukasluku | 
0 |

muokkaa - muokkaa wikitekstiäTietolaatikon dokumentaatioNäytä Wikidatasta tulevat arvot

**Ágios Nikólaos** (kreik. Άγιος Νικόλαος) on pieni Kreikan saari, joka sijaitsee Vistonída-järven mereen yhdistävässä Pórto Lágoksen laguunissa. Saaren pinta-ala on noin 0,002 neliökilometriä ja se on asumaton. Hallinnollisesti Ágios Nikólaos kuuluu Ávdiran kuntaan, Xánthin alueyksikköön ja Itä-Makedonian ja Traakian alueeseen.

Pyhän Nikolaoksen luostaria.
Ágios Nikólaoksen saari on saanut nimensä siellä olevasta Pyhän Nikolaoksen luostarista. Saari on rakennettu muodoltaan suorakulmaiseksi ja luostari täyttää sen kokonaisuudessaan. Saarelle johtaa kävelysilta. Toinen kävelysilta yhdistää Ágios Nikólaoksen Panagían saareen, jossa on luostarille kuuluva kirkko.

Lähteet
-------

1. ↑  Μονή Αγίου Νικολάου *All Over Greece*. Viitattu 4.9.2023.
2. ↑  Ιερά Μονή Αγίου Νικολάου – Πόρτο Λάγος *Μοναστήρια της Ελλαδος*. Viitattu 4.9.2023.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Ágios Nikólaos** Wikimedia Commonsissa
Alex Peroni vuonna 2019.
**Alexander "Alex" Peroni** (s. 27. marraskuuta 1999 Hobart, Tasmania) on australialainen moottoriurheilija.

Ura
---

Peroni aloitti uransa Kartingista, kunnes siirtyi Italian Formula 4 -sarjaan vuonna 2015. Sieltä hän saavutti kaksi palkintosijaa ja sijoittui sarjapisteissä 14:ksi.

Vuonna 2016 Peroni siirtyi Formula Renault-luokkiin ajaen V de V Challenge Monoplace -sarjaa voittaen sarjan mestaruuden. Vuonna 2017 Peroni ajoi Formula Renault Eurocup -sarjassa. Hän saavutti yhden paalupaikan ja yhden voiton keräten 72 pistettä sijoittuen kymmenenneksi sarjapisteissä. Samana vuonna hän ajoi Formula Renault NEC -sarjaa. Vuonna 2018 Peroni jatkoi Eurocup -sarjassa ja keräsi yhden voiton, yhden paalupaikan ja kaksi palkintokorokesijaa ollen sarjan yhdeksäs.

Vuonna 2019 Peroni kilpaili FIA Formula 3 Championship -sarjassa Campos Racing -tallissa. Hän saavutti kauden aikana viisi pistettä ja sijoittui 20:ksi. Vuonna 2020 Peroni ajoi toisen kauden F3-sarjassa jatkaen Campos -tallissa. Hän saavutti kolme palkintosijoitusta keräten 64 pistettä sijoittuen sarjan kymmenenneksi.

Peroni siirtyi Indy Lights -sarjaan vuonna 2021. Hän saavutti yhden palkintosijoituksen ja oli sarjan kymmenes. Vuonna 2022 Peroni ajoi European Le Mans Series ja EuroFormula Open -sarjoissa. Vuonna 2023 Peroni siirtyi GT-autoihin ja on ajanut GT World Challenge Europe Endurance Cup -sarjassa.

Lähteet
-------

1. ↑  Alex Peroni Driver Database
**West New York** on kunta (*town*) Yhdysvaltojen New Jerseyn osavaltiossa Hudsonin piirikunnassa. Sen asukasluku oli vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan 49 708.

Maantiede
---------

West New Yorkin kartta.
West New York sijaitsee New Jerseyn osavaltion koillisosassa Hudsonin piirikunnassa. Idässä se rajoittuu Hudsonjokeen, jonka toisella puolella on New Yorkin Manhattan. West New Yorkin vieressä sijaitsee Weehawken ja kuusi kilometriä etelään Jersey City.

Historia
--------

Kaupungintalo.
Nykyisen kunnan alueen alkuperäisasukkaita eli intiaaneja olivat lenapet. Vuonna 1790 alueelle saapui hollantilaisia siirtolaisia. Paikkakunta kasvoi kuitenkin hitaasti tiheiden metsien ja kovan peruskallion takia.

Maatilojen sijaan paikalle alkoi muodostua lopulta teollisuutta. Ensimmäiset kirjontaa tehneet yritykset avattiin vuonna 1872 ja alasta tuli hyvin merkittävä koko Hudsonin piirikunnan alueella. Kasvavan alan myötä paikalle tuli siirtolaisia ensin Sveitsistä, Saksasta ja Ruotsista, sekä 1900-luvun puolella edelleen Italiasta, Itä-Euroopasta, Latinalaisesta Amerikasta ja Aasiasta. West New York oli osa ensin Guttenbergiä ja sittemmin North Bergeniä vuoteen 1898 saakka, jolloin se lohkottiin omaksi kaupungikseen.

Talous
------

Teollisuus muodostaa West New Yorkin talouden kulmakiven. Paikallisen teollisuuden tuotteisiin lukeutuvat kirjailut, sekä silkki ja nahka tuotteet. Totteita myydään esimerkiksi ulkomaille ja New Yorkin muotipiireihin.

Kotitalouksien keskimääräiset vuosittaiset ansiot West New Yorkissa aikavälillä 2014–2018 olivat 54 512 USD ja henkilöä kohden 28 221 USD. 20,2 % väestöstä eli köyhyysrajan alapuolella.

Väestö
------

Kunnan asukasluku oli vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan 49 708 ja vuoden 2019 arvion mukaan 52 723. Kunnan asukkaista 60,3 % oli taustaltaan valkoisia (latinot pois lukien 13,9 %), 3,4 % afroamerikkalaisia, 76,4 % latinoja mistä tahansa rodusta ja 6,2 % aasialaisia. 83 % kunnan asukkaista puhui kotonaan jotakin muuta kieltä kuin englantia ja 61,1 % kunnan asukkaista oli syntynyt ulkomailla.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  West New York Encyclopaedia Britannica. Viitattu 24.10.2020. (englanniksi)
2. 1 2 3 4  Maxine N. Lurie ja Marc Mappen: *Encyclopedia of New Jersey*, s. 864. Rutgers University Press, 2004. ISBN 0-8135-3325-2. (englanniksi)
3. 1 2  QuickFacts West New York town, New Jersey United States Census Bureau. Viitattu 24.10.2020. (englanniksi)

New Jerseyn osavaltio

|  |  |
| --- | --- |
| Alueet | 
* Central Jersey
* Delaware Valley
* Jersey Shore
* Meadowlands
* North Jersey
* Pine Barrens
* Shore Region
* Skylands Region
* South Jersey
* New Yorkin metropolialue
* Tri‑State Region

 |
| Huomattavat kaupungit ja kunnat | 
* Atlantic City
* Bayonne
* Camden
* Clifton
* Edison
* Elizabeth
* Hackensack
* Hoboken
* Jersey City
* Lakewood
* Newark
* New Brunswick
* Ocean City
* Paterson
* Perth Amboy
* **Trenton** (pääkaupunki)
* Vineland
* Woodbridge

 |
| Piirikunnat | 
* Atlantic
* Bergen
* Burlington
* Camden
* Cape May
* Cumberland
* Essex
* Gloucester
* Hudson
* Hunterdon
* Mercer
* Middlesex
* Monmouth
* Morris
* Ocean
* Passaic
* Salem
* Somerset
* Sussex
* Union
* Warren

 |
**Pirkko Marjatta Uitto** (s. 15. lokakuuta 1955 Lapua) on suomalainen näyttelijä, teatteriohjaaja ja laulaja. Hän on näytellyt puhe- ja laulurooleja useissa teattereissa vuodesta 1981 alkaen. Elokuvissa ja televisiossa Uitto on näytellyt sivurooleja.

Ura
---

Maanviljelijän tytär Pirkko Uitto opiskeli Teatterikorkeakoulussa 1977–1981. Hän on näytellyt muun muassa Tampereen Teatterissa, Teatteri 2000:ssa ja Lahden kaupunginteatterissa sekä Lappeenrannan kaupunginteatterissa, johon hänellä oli kiinnitys 1981–1985.

Uiton ääniala on mezzosopraano-sopraano, ja hän on tehnyt useita rooleja musiikkiteatterissa (*Lapualaisooppera*, *Cherbourgin sateenvarjot*, *Kolmen pennin ooppera*). Uiton puherooleja ovat muun muassa Psykhen osa näytelmässä *Eros ja Psykhe* ja Varjan osa *Kirsikkapuutarhassa*.

Uitto on ohjannut näyttämölle muun muassa teokset *Jaakko ja pavunvarsi* (2004), *Koirien Kalevala*, *Pat & Mat* (2010) ja *Kolmen pennin ooppera* (2016).

Uitto näytteli ensimmäisen valkokangasroolinsa draamaelokuvassa *Yö meren rannalla* vuonna 1981. Vuonna 2023 hän näytteli Rauha Holman roolin draamaelokuvassa *Lapua 1976*. Uitto on näytellyt niin ikään monissa television draamasarjoissa, kuten *Hovimäki* (2000), *Benner & Benner* (2001) ja *Tehdas* (2011–2013).

Teatterityönsä ohella Uitto on toiminut muun muassa opettajana ja juontajana. Lisäksi hän on laatinut laulutekstejä ja käsikirjoituksia musiikkiteatteriin ja osallistunut yhtyeiden kiertuille.

Lähteet
-------

* Tainio, Ilona (toim.): *Suomen teatterit ja teatterintekijät 1983 - Yhteisö- ja henkilöhakemisto*. Helsinki: Suomen Teatterijärjestöjen Keskusliiton julkaisu, 1983. ISBN 951-30-5727-5.
* Seppälä, Riitta; Tainio, Ilona (toim.): *Suomen teatterit ja teatterintekijät 1993 - Yhteisö- ja henkilöhakemisto*. Helsinki: Suomen Teatterijärjestöjen Keskusliitto ry, 1993. ISBN 951-31-0236-X.
* Ilona / Tekijähaku / Uitto Pirkko *ILONA-tietokanta*. Teatterin tiedotuskeskus (TINFO) ja Teatterimuseo. Viitattu 11.9.2023.

### Viitteet

1. 1 2  Suomen teatterit ja teatterintekijät 1993, s. 461–462
2. 1 2 3 4 5  Pirkko Uitto ja Pirkko Uitto CV *Tampereenfreet.net*. Viitattu 11.9.2023.

Aiheesta muualla
----------------

* Näyttelijäliitto: Pirkko Uitto
*Tämä artikkeli käsittelee venäläistä kylää. Sanan muita merkityksiä on täsmennyssivulla.*

  

  

  

  

  

  

  

  

  

  

**Kurski** (ven. Курск, *Kursk*) on kylä, samanniminen taajama ja entinen maalaiskunta Leningradin alueen Volossovan piirissä Venäjällä. Se sijaitsee piirin länsiosassa Hatsina–Iivananlinna-radan eteläpuolella. Taajamassa on 1 300 ja kylässä 217 asukasta (vuonna 2017).

Kurskin kunta liitettiin Suuren-Ruutan kuntaan vuonna 2019. Kurskin taajaman ja kylän lisäksi siihen kuuluivat Lonskoin (ven. *Malaja Aleksandrovka*), Läälinän (*Lelino*), Morssinan eli Motsinan (*Novyje Krasnitsy*), Ostrovitsan (*Ostrogovitsy*), Raanitsan (*Staryje Krasnitsy*), Satiritsan (*Šadyritsy*), Sirkutsan (*Syrkovitsy*), Sumskan (*Sumsk*) ja Volpin kylät sekä Hovinkylän (*Krasnyi Lutš*) ja Moloskovitsan taajamat. Vuonna 2017 kunnassa oli 2 500 asukasta.

Seudun nähtävyyksiä ovat Kurskin ortodoksikirkko ja Sumskan tsasouna sekä Mezentsevin ja Stetsenkon kartano Ostrovitsassa.

Lähteet
-------

1. ↑  *Venäjän federaation paikannimiä*, s. 121. Helsinki: Kotimaisten kielten tutkimuskeskus, 2006. ISBN 952-5446-18-2. Teoksen verkkoversio (viitattu 9.10.2015).
2. 1 2  Administrativno-territorialnoje delenije Leningradskoi oblasti *msu.lenobl.ru*.  2017. Viitattu 19.3.2021.
3. ↑  Ob objedinenii munitsipalnyh obrazovani v Volosovskom munitsipalnom raione *Kodeks*. Viitattu 19.3.2021.
Pokrovan kirkon kellotorni Aleksandrovissa.
**Aleksandrov** (ven. Алекса́ндров) on kaupunki Vladimirin alueella Venäjällä. Se sijaitsee Šerna-jokeen laskevan Seraja-joen rannalla 125 kilometriä Vladimirista luoteeseen ja 120 kilometriä Moskovasta koilliseen. Kaupunki on Aleksandrovin piirin keskus. Sen kautta kulkee Moskovan ja Jaroslavlin välinen rautatie, johon kaupungin alueella yhtyy Orehovo-Zujevosta tuleva rata (rautatieasemat Aleksandrov I ja II). Asukkaita on 63 000 henkeä (vuonna 2008).

Kaupunki mainitaan ensimmäisen kerran 1300-luvulla nimellä *Aleksandrovskaja sloboda*. Vuosina 1564–1581 se oli Iivana IV:n asuinpaikka ja Venäjän poliittinen, taloudellinen ja kulttuurin keskus. Vuonna 1578 Ivan Fjodorovin oppilas Andronik Timofejev Neveža perusti Aleksandrovskaja slobodaan Venäjän ensimmäisen kirjapainon. Vuonna 1778 kaupungista tuli Vladimirin lääniin kuuluneen kihlakunnan keskus. 1800-luvulla paikkakunnalle syntyi tekstiiliteollisuutta.

Nykyään kaupungissa on lähinnä elektroniikkateollisuutta. Nähtävyyksiä ovat vuonna 1513 rakennettu monumentaalinen Kolminaisuuden katedraali, Pokrovan kirkko (1500-luvun puoliväli), Ristiinnaulitun kirkko (1560-luku) ja Neitsyt Marian taivaaseen astumisen kirkko (1500-luvun alku). Kolminaisuuden katedraalissa on ainutlaatuiset 1300-luvun messinkiovet, jotka Iivana IV:n aikana tuotiin Novgorodista ja Tveristä. Pokrovan kirkossa on säilynyt 1500-luvun freskoja. Kotiseutumuseon kokoelmissa on 1400–1600-lukujen ikoneja ja 1500–1700-lukujen koristetaidetta. Kaupunki on yksi Venäjän kultaisen renkaan matkailukohteista.

Lähteet
-------

* *Goroda Rossii: entsiklopedija*, s. 16–17. Moskva: Bolšaja Rossijskaja Entsiklopedija, 1994. ISBN 5-85270-026-6.

Aiheesta muualla
----------------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Aleksandrov**.
* Aleksandrovin kaupungille omistettu sivusto (venäjäksi)
* Aleksandrovin museon sivusto (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi), (englanniksi)
**Zelenogorsk** (ven. Зеленого́рск) on suljettu kaupunki Krasnojarskin aluepiirissä Venäjällä. Vuonna 2010 kaupungissa oli noin 66 000 asukasta. Se sijaitsee Kan-joen länsirannalla 138 km:n päässä Krasnojarskista ja 18 km:n päässä Zaozjornyin kaupungista.

Näkymä kaupunkiin
Kaupunki tunnettiin aiemmin nimellä **Zaozjornyi-13** ja tämän jälkeen nimellä **Krasnojarsk-45**. Kaupungissa rikastettiin uraania Neuvostoliiton ydinohjelmaa varten.

Katso myös
----------

* The city administration's site (venäjäksi)
* Zelenogorsk map

Lähteet
-------

1. 1 2  Federalnaja služba gosudarstvennoi statistiki (Venäjän federaation tilastovirasto), www.gks.ru: Vserossijskaja perepis naselenija 2010. Tom 1. Tšislennost i razmeštšenije naselenija. (Koko Venäjän kattava väestönlaskenta 2010. Osa 1. Väestön lukumäärä ja jakauma. Taulukko 11 (MS Excel-taulukko))  2012. Moskova:  ИИЦ «Статистика России».  Arkistoitu 15.3.2013. Viitattu 29.7.2014. (venäjäksi)

Krasnojarskin alueen vaakuna**Krasnojarskin aluepiirin kaupungit**
**Hallinnollinen keskus: Krasnojarsk**  

Artjomovsk |
Atšinsk |
Bogotol |
Borodino |
Divnogorsk |
Dudinka |
Igarka |
Ilanski |
Jeniseisk |
Kansk |
Kodinsk |
Lesosibirsk |
Minusinsk |
Nazarovo |
Norilsk |
Šarypovo |
Sosnovoborsk |
Ujar |
Užur |
Zaozjornyi |
Zelenogorsk |
Železnogorsk

Krasnojarskin aluepiirin piirijako
**Kaupunkipiirit:**
  

Atšinsk •
Bogotol
Borodino •
Divnogorsk •
Jeniseisk •
Kansk •
Kedrovyi •
Krasnojarsk •
Lesosibirsk •
Minusinsk •
Nazarovo •
Norilsk •
Šarypovo •
Solnetšnyi •
Sosnovoborsk •
Zelenogorsk •
Železnogorsk

**Piirit:**
  

Aban •
Atšinsk •
Balahta •
Berjozovka •
Biriljussy •
Bogotol •
Bogutšany •
Bolšaja Murta •
Bolšoi Upui •
Dzeržinskoje •
Evenkia •
Idrinskoje •
Ilanski •
Irbeiskojen •
Jemeljanovo •
Jeniseisk •
Jermakovskoje •
Kansk •
Kazatšinskojen piiri •
Karatuzkoje •
Kežma •
Kozulka •
Krasnoturansk •
Kuragino •
Mana •
Minusinsk •
Motygino •
Nazarovo •
Nižni Ingaš •
Novosjolovo •
Partizanskoje •
Pirovskoje •
Rybnoje •
Sajan •
Šarypovo •
Severo-Jeniseiski •
Suhobuzimskoje •
Šušenskoje •
Taimyr •
Tasejevo •
Turuhansk •
Tjuhtet •
Ujar •
Užur
Taija Tuominen Tampereen Kirjamessuilla 2012
**Taija Tuominen** (s. 1962 Hauho) on suomalainen kirjailija ja luovan kirjoittamisen opettaja. 

Tuominen on opiskellut Tampereen yliopistossa kotimaista kirjallisuutta sekä luovaa kirjoittamista Oriveden opistossa. Hänet on palkittu kahdesti J.H. Erkon novellikilpailussa: Vuonna 1990 hän sai kolmannen palkinnon ja vuonna 1992 voitti koko kilpailun. Tuomisen läpimurtoteos oli hänen esikoisromaaninsa *Tiikerihai* (2000), joka perustui kirjailijan omiin lapsuuden ja nuoruuden kokemuksiin. 

*Tiikerihai* on kiinnostanut myös teatterintekijöitä. Vuonna 2007 romaanista valmistui peräti kaksi näyttämösovitusta. Asialla olivat tamperelaiset harrastajateatterit, Teatteri Unda ja Teatteri Sininen tiikeri. Ensimmäisen ohjauksesta ja dramatisoinnista vastasi Sari Lilliestierna, jälkimmäisen puolestaan Virva Itäranta. Myöhemmin myös Oulun taidekoulu on dramatisoinut romaanin.

Vuosina 1997–2002 Tuominen toimi Hämeen taidetoimikunnan kirjallisuuden läänintaiteilijana. Tuominen on toiminut myös Hämeen taidetoimikunnan jäsenenä ja pääsihteerinä sekä Lukukeskuksen vt. toiminnanjohtajana. Nykyisin Taija Tuominen toimii Suomen Kulttuurirahaston Hämeen rahaston asiamiehenä.

Luovan kirjoittamisen opetuksesta ja työstään kirjallisuuden eteen Taija Tuominen on palkittu vuonna 2011 Kirjailijayhdistysten Suunta-palkinnolla ja Hämeen taidepalkinnolla. Vuonna 2012 hänet valittiin vuoden kesäyliopisto-opettajaksi.

Teoksia
-------

* *"Heillähän on jo kasvotkin" Esikoiskirjailijatutkimus*, Taiteen keskustoimikunta 1998
* *Tiikerihai*, WSOY 2000, Tammi 2019 (pokkari, äänikirja ja E-kirja)
* *Väinämöisen paluu*, Lähialueantologia, Hämeen taidetoimikunnan julkaisuja 2002
* *Tieto kirjaksi*, Kansanvalistusseura 2006 (toim. Raimo Jussila, Eero Ojanen, Taija Tuominen)
* *Särmä*: Luova kirjoittaminen, Otava 2012 (Vilja-Tuulia Huotarinen, Tuomas Kaseva, Leila Närhi, Taija Tuominen)
* *Taskunovellit,* Karisto 2013 (toim. Vilja-Tuulia Huotarinen)
* *Minusta tulee kirjailija*, Kansanvalistusseura 2013
* *Marilyn, Marilyn,* tarinoita ikonista ja ihmisestä, Tammi 2017 (toim. Salla Simukka ja Marika Riikonen)
* *Kuningaskobra*, Tammi 2019

Lähteet
-------

1. ↑  Haastattelu Raijakoossa (Arkistoitu – Internet Archive)
2. ↑  WSOYn sivut

Aiheesta muualla
----------------

* Taija Tuominen Tammen sivuilla