Nettomuuttovirrat vuonna 2008. Positiivinen eli maahanmuutto maastamuuttoa suurempi (sininen), negatiivinen (oranssi), neutraali (vihreä) ja ei tietoja (harmaa).
Argentiinaan saapuvia eurooppalaisia maahanmuuttajia 1800-luvulla.
**Maahanmuutto** eli **immigraatio** tarkoittaa muuttoa johonkin maahan. Maahanmuutto koostuu erilaisista lajeista. Kaksi ääripäätä ovat jossain määrin suojelua hakevat turvapaikanhakijat sekä koulun ja työhön tulevat erikoisosaajat.

Maahanmuuton suuruus
--------------------

*Pääartikkeli: Luettelo maahanmuuttajien väkimäärästä maittain*
Maahanmuuttajia on yli 200 miljoonaa, heistä Euroopassa 70,6 miljoonaa (vuonna 2005), Pohjois-Amerikassa 45,1 miljoonaa ja Aasiassa 25,3 miljoonaa. Noin 700 miljoonaa aikuista haluaisi muuttaa pysyvästi toiseen maahan, jos se olisi mahdollista. Halutuin määränpää on Yhdysvallat.

### Suomi

*Pääartikkeli: Maahanmuuttajat Suomessa*
#### 2000-luvun alku

Vuonna 2009 Suomeen muutti 26 699 henkilöä, kun vuonna 2000 luku oli 16 895 ja vuonna 1990 vastaava luku oli 13 558 henkilöä. Luvuissa on mukana myös Suomen kansalaiset. Mikäli huomioidaan ainoastaan ulkomaan kansalaiset, niin luku oli vuonna 2009 yhteensä 18 087 henkilöä. Suomessa asui vuonna 2008 ulkomaan kansalaisia, mukaan lukien kaksoiskansalaisia, yhteensä 143 256 henkilöä.

#### 2010-luvulla

Suomeen muutti maahanmuuttajina vuosina 2011 (29 500 henkeä), 2012 (31 280 henkeä), 2013 (31 940 henkeä) ja 2016 (34 905 henkeä).

Vuonna 2016 maahanmuuttajista oli ulkomaan kansalaisia 27 274. Suomeen muuttaneet koostuivat lähes täysin Euroopan unionin ulkopuolelta tulleista vuonna 2016. Muutto muista kuin Euroopan unionin maista lisääntyi huomattavasti edellisestä vuodesta. Maahanmuuttajia tuli vuonna 2018 eniten Irakista, josta tuli 3 069 muuttajaa.

Vuoden 2019 lopussa Suomen väestöstä ulkomaalaistaustaisia henkilöitä oli 423 494. Heistä oli ulkomailla syntyneitä 351 721.

### Yhdysvallat

*Pääartikkeli: Siirtolaisuus Yhdysvaltoihin*
Vuonna 2006 Yhdysvalloissa oli 37,5 miljoonaa maahanmuuttajaa, ja heitä tulee lisää yli 1,5 miljoonaa vuodessa, josta melkein puolet laittomasti. 1,27 miljoonalle maahanmuuttajalle myönnettiin oleskelulupa vuonna 2006. Maahanmuuttajat tulevat lähinnä kehitysmaista (kärjessä Meksiko, Kiina, Intia ja Filippiinit joka vuosi 1998 alkaen).

Maahanmuuttopolitiikan kehitys Euroopassa
-----------------------------------------

Useimpien Euroopan ja muun maailman kehittyneiden maiden väestöt vähenevät 2000-luvun alkupuolella kokonaishedelmällisyysluvun laskiessa ja ikääntyvät eliniän kasvaessa. Vuonna 2000 tällä odotettin olevan merkittäviä ja pitkäkestoisia seurauksia, jotka Yhdistyneiden kansakuntien mukaan pakottavat hallitukset tarkistamaan politiikkaansa maahanmuuton suhteen. Tuolloin YK totesi, että vähenevät väestöt ja työvoimat voidaan korvata ja huoltosuhde ylläpitää nykyisenä vain hyvin suurimittaisella korvaavalla maahanmuutolla.

Vuonna 2013 Kulttuuripoliittisen tutkimuksen edistämissäätiö totesi, että Euroopan maiden välillä on eroja maahanmuuttopolitiikassa. Kansallisten ryhmien oman kulttuurin ja identiteetin säilyttämiseen pyrkivää eli monikultturistista maahanmuuttopolitiikkaa harjoittavia maita olivat Euroopassa 1980-luvulla etenkin Ruotsi, Iso-Britannia ja Alankomaat. Myös Norja on lähestynyt monikulttuurisuutta. Alankomaat on tehnyt asiassa suunnanmuutoksen, mutta Ruotsissa ja Britanniassa politiikka on vuosituhannen jälkeen säilynyt suurin piirtein ennallaan. Sen sijaan Tanskassa on noudatettu sulauttavaa assimilaatiopolitiikkaa. Suomen maahanmuuttopolitiikka vuoden 1995 perustuslain uudistuksen jälkeen on ollut monikulttuurista. Erikoistutkija Pasi Saukkosen mukaan se on samalla ollut epäsuorasti sulauttavaa painottaessaan myös osallistumista yhteiskuntaan ja työelämään.

Monikulttuurista maahanmuuttopolitiikkaa on Euroopassa lisääntyvästi arvosteltu, ja käännökset sulauttavampaan suuntaan ovat olleet näyttäviä. Saksan liittokansleri Angela Merkel totesi vuonna 2010 monikulttuurisuuden epäonnistuneen. Britannian pääministeri David Cameron totesi saman vuonna 2011, samoin Ranskan presidentti Nicolas Sarkozy. Muita monikulttuurista maahanmuuttopolitiikkaa arvostelleita tahoja on runsaasti, kuten Australian pääministeri John Howard, Espanjan pääministeri José María Aznar, hollantilainen poliitikko ja Tilburgin yliopiston professori Paul Scheffer, Ruotsidemokraatit, Tanskan kansanpuolue, Hollannin hallitus, belgialainen puolue Vlaams Belang ja Suomessa Perussuomalaiset.

Moninaistuvan yhteiskunnan hallinnassa ei ole kovin hyvin onnistuttu Euroopassa. Monikulttuurinen maahanmuuttopolitiikka on motivoinut myös terroristi-iskuja, kuten 77 ihmisen kuoleman aiheuttanut isku Norjassa vuonna 2011.

Vuonna 2023 Saksan sosiaalidemokraattinen sisäministeri Nancy Faeser sanoi, että Saksan hallitus tähtää maahanmuuttopolitiikan aloittamiseen alusta. Uudella lakiesityksellä Saksa tekee itsestään houkuttelevan "maailman fiksuille ihmisille", Faeser totesi. Hän jatkoi, että: "Oli valtava virhe, että tätä ei ole tehty aiemmin". Vuoden 2023 keväällä Saksa oli suosituin ei-englanninkielinen opiskelumaa. Lisäksi pakolaisia ja turvapaikanhakijoita tulee maahan paljon. Saksan tarkoituksena on houkutella maahan lisää koulutettuja maahanmuuttajia. Faeserin mukaan ratkaisevaa työperäisen maahanmuuton houkuttelussa on muun muassa ilmapiiri, jossa maahanmuuttajat tuntevat olevansa tervetulleita maahan. Keväällä 2023 vireillä olleen lakiesityksen mukaan Saksa aikoi helpottaa erilaisia lupamenettelyitä ja osittain myös poistaa vaadittavia lupia kokonaan. Esimerkiksi ulkomailla hankittua ammattipätevyyttä ei tarvitsisi enää lain tultua voimaan luetuttaa hyväksi Saksassa, paitsi erikseen säännellyillä aloilla. Tulevaisuudessa Saksaankin saa tulla Euroopan unionin ulkopuolisista maista vuodeksi etsimään töitä, jos saa tarpeeksi pisteitä. Näitä pisteitä saa erinomaisesta englannin osaamisesta, saksan perustason kielitaidosta, alle 35 vuoden iästä ja valmiista ammattipätevyydestä ja työkokemuksesta. Saksan konservatiivinen oppositio on ollut huolestunut lisääntyneen ja lisääntyvän maahanmuuton kielteisistä puolista.

Maahanmuuton talousvaikutukset
------------------------------

Suomessa tehtyjen tutkimusten mukaan maahanmuutto ei juuri näytä vaikuttavan vastaanottajamaan palkkoihin. Maahanmuuton pitkän aikavälin vaikutukset riippuvat siitä, kuinka hyvin maahanmuuttajien kotouttaminen onnistuu. Kotouttamisohjelmat voivat olla tehokas apu maahanmuuttajien työllistymisessä lähtömaasta ja maahanmuuton syistä riippumatta.

### Suomi

Valtion taloudellisen tutkimuskeskuksen VATT:n ylijohtaja Juhana Vartiaisen mukaan työttömyysaste ei juuri muutu, vaikka työvoima kasvaisi. Työttömyysastetta ei voi laskea työvoimaa vähentämällä sen enempää, kuin rikkaruohoja saa pois peltoalaa vähentämällä.

Juhana Vartiaisen mukaan maahanmuuttajat voisivat parantaa Suomen huoltosuhdetta, ellei heidän työllisyysasteensa jää alemmaksi kuin kantaväestön. Maahanmuuttajat ovat keskimäärin kolmikymppisiä, mikä periaatteessa tuottaisi valtavan hyödyn Suomen kansantaloudelle, sillä lapset, nuoret ja vanhukset aiheuttavat kuluja. Näyttää kuitenkin siltä, että maahanmuuttajien työllisyyttä pitäisi nostaa, jotta huoltosuhde paranisi. Työvoimapolitiikkaa pitäisi parantaa. Myös vuonna 1999 aloitetut yksilölliset kotouttamissuunnitelmat johtivat VATT:n analyysin perusteella halvalla hyviin tuloksiin, korkeampaan työllisyyteen ja tuloihin.

Vuonna 2003 kahdentoista suurimman kansalaisuusryhmän joukossa huonoimmat huoltosuhteet olivat Somalian ja Irakin kansalaisilla (9,7 ja 9,2), parhaat Ison-Britannian ja Viron kansalaisilla (1,9 ja 2,2). Kaikkien ulkomaiden kansalaisten joukossa huoltosuhde oli 3,0 ja koko väestössä 2,2. Mikäli maahanmuuton avulla halutaan vahvistaa Suomen ikääntymisen myötä heikkenevää huoltosuhdetta, tulisi maahanmuuttajien huoltosuhteen olla kantaväestöä parempi.

Maahanmuuttajien lasten ongelmat kuten sairastavuus, koulutushalukkuuden vähyys ja rikollisuus olivat vuonna 2014 vain vähän suurempia kuin yhtä köyhien kantasuomalaisten lapsilla. Ongelmat näyttävät Juhana Vartiaisen mukaan johtuvan lähinnä pienituloisista vanhemmista eivätkä niinkään maahanmuutosta sinänsä.

Juhana Vartiaisen mukaan olisi syytä poistaa kokonaan yritysten ulkomaisen rekrytoinnin tarveharkinta. Näin saataisiin Suomeen ne ihmiset, jotka todella työllistyisivät. Kansanedustaja Anna Kontula teki tarveharkinnan poistamisesta lakialoitteen, jonka 103 kansanedustajaa allekirjoitti syksyllä 2017. Suomalaisista taloustieteilijöistä 79 prosenttia kannattaa tarveharkinnan poistamista, 6 prosenttia oli eri mieltä.

#### Maahanmuuton tarve

Työ- ja elinkeinoministeriön arvio vuonna 2019 työvoiman maahanmuuton tarpeesta oli noin 20 000 henkilöä vuodessa riippuen kotimaisen työvoiman saatavuudesta. Lounaisrannikolla työvoiman vaje on 30 000 henkeä. Pk-yrityksistä lähes viidennes kokee työvoiman saatavuuden pahimmaksi työllistämisen esteeksi. Ulkomaisen työvoiman tarve kasvaa väestön ikääntymisen seurauksena. Työikäinen (15–64-v.) väestö vähenee Suomessa noin 40 000 henkilöllä vuoteen 2030 mennessä.

75 prosentin työllisyysasteen saavuttaminen edellyttää noin 150 000 hengen lisäystä työllisiin. Tämä edellyttää myös riittävää osaavan ulkomaisen työvoiman maahanmuuttoa.

#### Toimeentulotuki

Vuonna 2020 toimeentulotuen saajista Suomessa 30 prosenttia puhui äidinkielenään jotain muuta kieltä kuin suomea tai ruotsia. Pääkaupunkiseudulla osuus oli 51 prosenttia. Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen erikoistutkija Antti Kääriälän mukaan erityisesti Lähi-idästä ja Afrikasta kotoisin oleven ryhmässä pitkäaikainen toimeentulotuen käyttö oli yleisintä.

Humanitaarista suojelua saatettiin myöntää vuoteen 2016 asti turvapaikanhakijoille heidän kotimaansa huonon turvallisuustilanteen, kuten aseellisen sellkauksen tai vaikean ihmisoikeustilanteen takia. Tuki oli peruste oleskeluluvan myöntämiselle. 

Vuonna 2018 Kelan maksamista toimeentuloa turvaavista etuuksista meni maahanmuuttajille noin 13 prosenttia. Samana vuonna 22 prosentille maahanmuuttajista maksettiin toimeentulotukea. Heistä humanitaarisista syistä Suomeen muuttaneista 74 prosentille maksettiin vuoden 2018 aikana toimeentulotukea, keskimäärin lähes yhdeksän kuukauden ajalta. Humanitaarisista syistä muuttaneita ovat esimerkiksi kiintiöpakolaisina ja turvapaikanhakijoina tulleet. Noin kolme neljästä humanitaarisista syistä Suomeen tulleesta elää sosiaalietuuksien varassa. Humanitaarisista syistä muuttaneiden asema työmarkkinoilla on vaikea ja toimeentulo on heikko. Ongelmaa voisi korjata parantamalla kotouttamista eli esimerkiksi kielenopetusta ja työllistymistä edistäviä palveluita. Puolueiden näkemyserot humanitaarisista syistä Suomeen muuttaneiden työllistymisen tuen suhteen liittyvät siihen, kuinka suurena ongelmana heikkoa työllistymistä pidetään.

### Britannia

Vuonna 2014 julkaistun University College Londonin tutkimuslaitoksen selvityksen mukaan EU-maahanmuuttajien positiivinen panos (maksavat enemmän veroja valtiolle kuin saavat tulonsiirtoja) Britannian talouteen on ollut vuosina 2000–2011 yli 25 miljardia puntaa. Saman tutkimuksen mukaan EU:n ulkopuolelta tulleet maahanmuuttajat ovat saaneet 17 vuoden aikana (1995–2011) valtiolta 120 miljardia puntaa enemmän tulonsiirtoja kuin mitä he ovat maksaneet verotuloja valtiolle.

### Tanska

Hallituksen raportin mukaan Tanskan maahanmuuttopolitiikan kiristykset ovat tuoneet 6,7 miljardin euron säästöt viimeisten 10 vuoden aikana. Pravdan mukaan arviolta 40 prosenttia Tanskan sosiaalitulonsiirroista maksetaan muslimimaahanmuuttajille.

### Yhdysvallat

Yli 12 prosenttia yhdysvaltalaisista on siirtolaisia. Maa on ihmiskunnan historian monietnisimpia ja monikulttuurisimpia. Vaikka rotuerottelu lopetettiin vasta vuonna 1964, maan siirtolaispolitiikka on erittäin onnistunutta. Professori Marko Maunulan mukaan tämä johtuu siitä, että maahanmuuttajien on tehtävä töitä eikä elettävä tuilla.

Maahanmuuton ilmiöitä eräissä maissa
------------------------------------

### Arveltu rikollisuus Yhdysvalloissa

Vuonna 2017 tehtyjen gallup-tutkimusten mukaan lähes puolet yhdysvaltalaisista uskoi, että maahanmuutto saa aikaan lisääntyvää rikollisuutta. Useat Yhdysvalloissa tehdyt tutkimukset kuitenkin osoittavat, että näin ei ole.*lähde?*

Yhdysvalloissa maahanmuuttajaväestöt ovat kasvaneet jo useiden vuosikymmenien ajan, mutta samaan aikaan väkivaltaisen rikollisuuden määrä on kuitenkin vähentynyt. Neljän yliopiston tekemässä laajassa, keväällä 2018 julkaistussa tutkimuksessa verrattiin maahanmuuttajien ja rikollisuuden määriä 200 suuren kaupungin alueella useiden vuosikymmenien ajalta. Valitut alueet olivat urbaaneja keskittymiä, kuten New York sekä pienempiä teollisuuskeskuksia, ja ne ulottuivat maahan laajalle alueelle.

Tutkimuksen tulokset osoittivat, että maahanmuuton vaikutus on ylipäätään joko se, että rikollisuuden määrä keskimäärin vähenee, tai että näillä kahdella asialla ei yksinkertaisesti ole mitään tekemistä toistensa kanssa, ja että tutkitusta 54 alueesta, joissa molempien määrä kasvoi, oli kyse yhteensattumista, eikä syistä ja seurauksista. Kuvio, jossa maahanmuuttajaväestö lisääntyi ja rikollisuus ei kasvanut toistui ristiriidattomasti vuosina 1980–2016. Myös tammikuussa 2018 julkaistussa tutkimuksessa pääteltiin ylivoimaisessa enemmistössä tutkimuksista havaitun, että maahanmuuton ja rikollisuuden välillä ei ole vastaavuutta, tai maahanmuutto on hyödyllinen siten, että maahanmuuttajayhteisöt tuovat taloudellista ja kulttuurista elpymistä asuinympäristöihinsä.

### Rikollisuus Suomessa

*Pääartikkeli: Ulkomaalaisten rikollisuus Suomessa*
Ulkomaalaisten tekemien rikosten määrä on lisääntynyt Suomessa 2000-luvulla. Esimerkiksi vuoden 2017 tammi–kesäkuussa Suomessa tehtiin 1 607 seksuaalirikosta, joista 1 146 tapauksessa epäillyn kansallisuus tiedettiin, ja 283 tapauksessa epäilty oli ulkomaalainen.

Katso myös
----------

* Euroopan pakolaiskriisi
* Maahanmuuttajat Ruotsissa
* Maahanmuuttajat Norjassa
* Maassamuutto
* Maastamuutto
* Muuttoliike
* Pakolainen
* Rivers of Blood -puhe
* Siirtolaisuus
* Turvapaikanhakija
* Turvapaikka
* Oleskelulupa
* Akkulturaatio

Lähteet
-------

1. ↑  Nurmi, Timo: *Uusi suomen kielen sanakirja*. Helsinki: Gummerus, 1998. ISBN 951-20-5244-X.
2. ↑  Engeler, Eliane: Rich world needs more foreign workers: report *World*.  2.12.2008. FOXNews.com. Viitattu 11.2.2010. (englanniksi)
3. ↑  Esipova, Neli & Ray, Julie: 700 Million Worldwide Desire to Migrate Permanently *World*.  2.11.2009. Gallup.com. Viitattu 11.2.2010. (englanniksi)
4. 1 2  Ulkomaiden kansalaiset *Väestö*.  2009. Tilastokeskus.  Arkistoitu 29.4.2010. Viitattu 24.5.2010.
5. ↑  11aa -- Maahan- ja maastamuutto muuttomaan, ikäryhmän ja kansalaisuuden mukaan, 1990-2019 *Väestö: Muuttoliike*. Tilastokeskuksen PX Web-tietokannat. Viitattu 22.2.2021. [vanhentunut linkki]
6. ↑  Maahanmuuton vuosikatsaus 2011 Sisäasiainministeriö. Viitattu 30.11.2020.
7. ↑  Saari, Matti: Maahanmuuttoa viime vuotta selvästi enemmän (Muuttoliike 2012) *stat.fi*.  26.4.2013. Tilastokeskus. Viitattu 30.11.2020.
8. ↑  Saari, Matti: Maahanmuutto ja sen voitto kasvoivat vuotta aiemmasta (Muuttoliike 2013) *www.stat.fi*.  29.4.2014. Tilastokeskus. Viitattu 30.11.2020.
9. 1 2 3 4 5  Nikander, Timo: Maahanmuutto uuteen ennätykseen vuonna 2016 (Muuttoliike 2016) *www.stat.fi*.  17.5.2017. Tilastokeskus. Viitattu 30.11.2020.
10. 1 2  Väestö kansalaisuuden mukaan *tilastokeskus.fi*. Tilastokeskus. Viitattu 30.11.2020.
11. ↑  Ohlemacher, Stephen: Number of Immigrants Hits Record 37.5M *Special Reports*.  12.9.2007. Washington Post.  Arkistoitu 29.4.2011. Viitattu 11.2.2010. (englanniksi)
12. ↑  El Nasser, Haya & Kiely, Kathy: Study: Immigration grows, reaching record numbers *Nation News*.  12.12.2005. USATODAY.com. Viitattu 11.2.2010. (englanniksi)
13. ↑  Immigration surge called 'highest ever' *News*.  12.12.2005. Washington Times. Viitattu 11.2.2010. (englanniksi)
14. ↑  United States: Top Ten Sending Countries, By Country of Birth, 1986 to 2006 (table available by menu selection) *Country Data*.  2007. Migration Policy Institute.  Arkistoitu 23.8.2013. Viitattu 11.2.2010.
15. ↑  New Report on Replacement Migration Issued by UN Population Division  17.3.2000. Yhdistyneet kansakunnat. Viitattu 24.3.2023.
16. 1 2  Saukkonen, Pasi: Monikulttuurisuus ja kulttuuripolitiikka Pohjois-Euroopassa *Cuporen verkkojulkaisuja 19*.  2013. Cupore.
17. 1 2  Hiltunen, Anna-Kaisa: Kotoutuminen monikulttuuriseen yhteiskuntaan vaatii paljon myös "meiltä". *Maailma.net*.
18. ↑  Weaver, Matthew: Angela Merkel: German multiculturalism has 'utterly failed'. *The Guardian*. 17.10.2010
19. ↑  *BBC News*: State multiculturalism has failed, says David Cameron.
20. ↑  Kirkup, James: Muslims must embrace our British values, David Cameron says *The Telegraph*.
21. ↑  David Cameron: Monikulttuurisuus ei toimi, Yle.fi 5.2.2011.
22. ↑  *Daily Mail*: Nicolas Sarkozy joins David Cameron and Angela Merkel view that multiculturalism has failed. 11.2.2011.
23. ↑  Sarkozy: Vallitseva maahanmuuttajapolitiikka epäonnistunut Yle.fi 11.2.2011
24. ↑  Malkin, Bonnie: Former Australian PM attacks multiculturalism. *The Telegraph*.
25. ↑  *FreeRepublic.com*: Multiculturalism 'a big failure' : Spain's ex-prime minister Aznar. 72.10.2006.
26. ↑  Scholten, P.: The Dutch Multicultural Myth. In: Taras (Ed.), Challenging Multiculturalism. 2012.
27. ↑   (Arkistoitu – Internet Archive)
28. ↑  Mark Sedgwick: *Making European Muslims: Religious Socialization Among Young Muslims in Scandinavia and Western Europe*, s. 137–. Routledge, 19.9.2014. Teoksen verkkoversio.
29. ↑  Kern, Soeren: The Netherlands to Abandon Multiculturalism. *Gatestone Institute*.
30. ↑  Sobieski, Jan III: The Netherlands to Abandon Multiculturalism. *The Conservative Papers*.
31. ↑  Thompson, Wayne C.: *Western Europe 2014*, s. 215–. Rowman & Littlefield Publishers, 24.7.2014. Teoksen verkkoversio.
32. ↑  Perussuomalaiset r.p.: Suomalaiselle sopivin – Perussuomalaisten r.p:n eduskuntavaaliohjelma 2011 *perussuomalaiset.fi*.  25.2.2011.
33. ↑  Smith-Spark, Laura: Norway killer Anders Breivik ruled sane, given 21-year prison term. *CCN.com*
34. ↑  Maahanmuutto | Saksa alkaa pisteyttää työperäisiä maahanmuuttajia: "Oli valtava virhe, että tätä ei ole tehty aiemmin" *Helsingin Sanomat*.  1.4.2023. Viitattu 13.4.2023.
35. ↑  Vartiainen, Juhana: Yleissitovuus on aikansa elänyt (Sivu 12) *Suomen Kuvalehti 1/2015*.  2.1.2015. Otava Media. Viitattu 5.3.2015.
36. ↑  Pekkala Kerr, S.: Havaintoja maahanmuuton taloudellisista vaikutuksista.  *Kansantaloudellinen aikakauskirja*, 2015, 111. vsk, nro 4, s. 494-502. Artikkelin verkkoversio. Viitattu 16.12.2015.
37. ↑  Hämäläinen, K. & Sarvimäki, M.: Integrating immigrants: the impact of restructing ALMP.  *Journal of Labor Economics*, 2016, 34. vsk, nro 2, s. 479–508.  The University of Chicago Press Journals. ISSN 1537-5307. Artikkelin verkkoversio (Pdf). Viitattu 16.12.2015.  (englanniksi)
38. ↑  Pekkala, S.: Maahanmuuton taloudelliset vaikutukset.  *VATT Keskustelualoitteita*, 2004, nro 334. Teoksen verkkoversio. Viitattu 16.12.2015.
39. 1 2 3 4  Vartiainen, Juhana: Maahanmuuttajan hintalappu (alkuperäinen vanhentunut linkki) *Suomen Kuvalehti 23/2014 s. 18-19*.  6.6.2014. Mediaseuranta.  Arkistoitu 2.4.2015. Viitattu 5.3.2015.
40. 1 2  Talous ja nuoret TAT *Talous ja nuoret TAT*. Viitattu 30.11.2020.
41. ↑  Etusivu- TE-palvelut *www.te-palvelut.fi*. Viitattu 30.11.2020.
42. ↑  Kysely taloustutkijoille tuotti murskatuloksen: Ulkomaisen työvoiman tarveharkinta pitäisi poistaa *Helsingin Sanomat*.  4.7.2018. Viitattu 5.7.2018.
43. ↑  Ekonomistikone.fi: Ekonomistit poistaisivat ulkomaisen työvoiman tarveharkinnan *Eva.fi*.  4.7.2018. Viitattu 5.7.2018.
44. 1 2  Kasvua ja hyvinvointia maahanmuutto- ja kotouttamispolitiikalla  29.1.2019. Työ- ja elinkeinoministeriö. Viitattu 23.2.2021.
45. 1 2  Perussuomalaisten mukaan toimeentulotuen koronalisä "valuu" maahanmuuttajille ja yksin asuville miehille – HS kävi väitteet läpi *Helsingin Sanomat*.  2.9.2020. Viitattu 30.11.2020.
46. ↑  Laaja tutkimus paljasti: Ulkomaalaistaustaisilla lapsilla heikommat arvosanat, enemmän mielenterveysongelmia ja huostaanottoja *Yle Uutiset*.  26.11.2020. Yleisradio (Yle). Viitattu 30.11.2020.
47. ↑  Kelan selvitys osoitti ongelman: Valtaosa humanitaarisista syistä Suomeen muuttaneista elää sosiaalitukien varassa *Helsingin Sanomat*.  5.12.2020. Viitattu 5.12.2020.
48. ↑  Slack, James: Migrants from outside the EU have taken £120billion more from the state than they paid in taxes over 17 years *News*.  5.11.2014. Daily Mail. Viitattu 5.11.2014. (englanniksi)
49. ↑  Maahanmuuttoraportista nousi myrsky: "Nyt on mustaa valkoisella" *Uusi Suomi*.  3.5.2011. Alma Talent Oy.  Arkistoitu 5.5.2011. Viitattu 5.3.2015.
50. ↑  Muslims to conquer the heart and soul of Europe *World News*.  3.2.2012. Pravda.ru. Viitattu 5.3.2015. (englanniksi)
51. ↑  Maunula, Marko: Yhdysvallat: onnistuneen mamu-politiikan malliesimerkki *Suomen Kuvalehti*.  23.12.2010. Otava Media. Viitattu 5.3.2015.
52. ↑  Flagg, Anna: The Myth of the Criminal Immigrant *The New York Times*.  30.3.2018. The New York Times Company. Viitattu 25.6.2018. (englanniksi)
53. ↑  Raiskaukset lisääntyneet 23 prosenttia – poliisi perustelee madaltuneella ilmoituskynnyksellä *Yle Uutiset*.  25.7.2017. Yleisradio (Yle). Viitattu 5.11.2019.

Aiheesta muualla
----------------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Maahanmuutto**.
* Tilastokeskus - Maahanmuuttajat ja kotoutuminen
* Suomen Maahanmuuttovirasto
* Maahan- ja maastamuutto Kelan sivuilla (Arkistoitu – Internet Archive)
* Yhteiskuntatieteellisen tietoarkiston aineistoa maahanmuutosta (Arkistoitu – Internet Archive)
* Martikainen & Pitkänen (toim. 2020) Muuttoliikkeiden vuosisata. Siirtolaisuusinstituutti, Turku.
* Wellman, Christopher Heath: Immigration *The Stanford Encyclopedia of Philosophy*. The Metaphysics Research Lab. Stanford University.  (englanniksi)

Lentomatkustaminen

|  |  |
| --- | --- |
| Lentoyhtiöt | 
* Halpalentoyhtiöt
* Holdingyhtiöt
* Kaikki lentoyhtiöt
* Kansalliset lentoyhtiöt
* Lentoyhtiökoodit
* Rahtilentoyhtiö
* Tilauslentoyhtiöt

 |
| Allianssit | 
* Oneworld
* SkyTeam
* Star Alliance
* U-FLY Alliance
* Value Alliance
* Vanilla Alliance

 |
| Historia | 
* Ilmailu
* Lentokoneteollisuus
* Lentoliikenne

 |
| Kauppayhdistykset | 
* A4A
* A4E
* AACO
* AAPA
* AEA
* AFRAA
* ATAG
* ATPCO
* ELFAA
* ERA
* IATA
* IATAN
* ICAO
* ISTAT
* RAA
* RAAA

 |
| Miehistö | 
* Kapteeni
* Perämies
* Toinen perämies
* Kolmas perämies
* Lentoemäntä
* Stuertti
* Lentomekaanikko
* Lastaaja
* Lentäjä
* Purseri
* Deadheading

 |
| Lentäminen | 
* Matkustusluokka
	+ Ykkösluokka
	+ Business-luokka
	+ Premium economy
	+ Turistiluokka
* Buy on board
* Kymppikerho
* Lentokoneen istuin
* Lentokoneen istuinpaikkakartta
* Lentokoneen käymälä
* Lentokoneen viihdejärjestelmä
* Lentosukka
* Lentokoneruoka
* Matkustamo
* Oksennuspussi
* Tarjoomo
* Tupakointi lentokoneessa

 |
| Lentoasemat | 
* Halpalentoterminaali
* Kansainvälinen lentoasema
* Kiitotie
* Koneeseennousu
* Lentoaseman raideyhteys
* Lentokenttähotelli
* Lentokoneen portaat
* Lounge
* Lähtöportti
* Lähtöselvitys
* Matkustajasilta
* Paikallislentoasema
* Solmukohta

 |
| Tulli/Maahanmuutto | 
* Maahantulokortti
* Maastapoistumiskortti
* Matkustusasiakirja
* Passi
* Rajavalvonta
* Timatic
* Viisumi

 |
| Matkatavarat | 
* Aulakuormaaja
* Kadonnut matkatavara
* Käsimatkatavara
* Matkalaukkuhihna
* Matkalaukkukärry
* Matkalaukkulukko
* Matkalaukkutunniste
* Matkatavaroiden kuljetinjärjestelmä
* Matkatavaroiden noutoalue
* Sallittu matkatavaran määrä

 |
| Turvallisuus | 
* Hätäliukumäki
* Ikkunahätäuloskäynti
* Kansallinen ilmailuviranomainen
* Lennonjohto
* Lentokoneen turvaohje
* Lentoasemaviranomainen
* Lentokenttäpaloauto
* Lentokenttäpoliisi
* Musta laatikko
* Pakkolaskuasento
* Sky marshal
* Turvallisuus lentokentällä
* Turvallisuusdemonstraatio lennolla

 |
| Lentoliput | 
* Code sharing
* Hinnoitteluperustetunnus
* Kanta-asiakasohjelma
* Koneeseennousukortti
* Lennon myöhästyminen ja peruminen
* Lentoaikataulu
* Lentolippu
* Maailman ympäri -lentolippu
* Matkailusivusto
* Matkatoimisto
* Matkustajan nimitieto
* Montrealin yleissopimus
* Open jaw -lippu
* Sähköinen lippu
* Varasija
* Varausjärjestelmä
* Varsovan yleissopimus
* Yksisuuntainen matkustaminen

 |