Maisalan tila Ruotsinkylässä toukokuussa 2022
**Ruotsinkylä** (ruots. *Klemetskog*) on vanha kylä Tuusulan eteläosassa Tuusulanjoen varrella. Siellä on noin 1200 asukasta. Ruotsinkylän naapureina ovat lännessä Vantaan Seutula, etelässä Helsinki-Vantaan lentokenttä, idässä Vantaan Korso sekä pohjoisessa Lahela ja Riihikallio.

Luonnehdinta alueesta
---------------------

Ruotsinkylän itäosassa Tuusulanväylän ja sen vierellä kulkevan Vanhan Tuusulantien varrella on *Maantiekylä*, joka on taajama- ja osittain teollisuusaluetta. Suurin osa Ruotsinkylästä on kuitenkin edelleen maaseutumaista aluetta laajoine peltoineen, joskin enää vain pieni osa alueen asukkaista toimii maataloudessa. Tuusulanjoen kulttuurimaisemaa pidetään erityisesti Ruotsinkylän osuudella seudullisesti ja maakunnallisesti arvokkaana. Ruotsinkylässä on myös laajoja metsiä, muun muassa Mätäkivenmäen tienoilla Vanhan Tuusulantien molemmin puolin, Maantiekylän pohjoispuolella.

Ruotsinkylän läntisin osa tunnetaan myös nimellä Myllykylä.

Varhaishistoria ja nimen alkuperä
---------------------------------

Keskiajalla asutus levisi Tuusulaan kahdesta suunnasta. Vihdin suunnalta sinne, aina Tuusulan itärajalle saakka levisi jo varhain hämäläisperäistä asutusta. Toisaalta jo 1200-luvulta lähtien Vantaanjoen laaksoa alkoivat asuttaa ruotsalaiset, joista ainakin osa lienee ollut peräisin Helsinglandista. Alueelle muodostui varsin selvä ja vuosisatoja vakaana pysynyt kieliraja siten, että Tuusulan kylistä Ruotsinkylä ja Alikerava, 1600-luvulle saakka osittain myös Lahela ja Hyrylä, olivat ruotsinkielisiä, muut suomenkielisiä. Kun Tuusula 1600-luvulla muodostettiin omaksi seurakunnakseen, ruotsinkyläläiset olisivat halunneet kylänsä pysyvän osana siihen aikaan suurimmaksi osaksi ruotsinkielistä Helsingin pitäjän seurakuntaa.

Kylän ruotsinkielinen nimi Klemetskog tarkoittaa Klemetin metsää. Nimi on aikoinaan esiintynyt myös muodossa Klemetskogsby, Klemetin metsän kylä. Kylä on ilmeisesti saanut nimensä metsäalueen omistajan mukaan. Tämän Klemetin on arveltu olleen Vantaanjoen alajuoksulla asunut ruotsalaisten uudisasukkaiden jälkeläinen, joka on samoillut alueella. Kylän suomenkielinen nimi johtuu sen vanhastaan pääasiassa ruotsinkielisestä asutuksesta. Samaan tapaan sen pohjoisella naapurikylällä Lahelalla on vanhastaan ollut ruotsinkielinen nimivastine Finnby, "suomalaiskylä".

Ruotsinkylässä oli 1500-luvulla 11 tilaa. Suurin niistä oli Johannisbergin kartano, joka oli rustholli. Kylän tiloista Jeppas ja Wäfvars olivat armeijan virkataloja, muut tavallisia maanviljelystiloja.

Kyläyhdistys
------------

Ruotsinkylässä toimii kyläyhdistys nimeltä Ruotsinkylän kyläyhdistys ry - Klemetsskogs Byförening r.f. Sen tarkoituksena on edistää kylän asukkaiden yhteistyötä, omatoimisuutta, kylän elinkelpoisuutta sekä toimia sen asukkaiden yleisten ja yhteisten etujen valvojana.

Koulut
------

Ruotsinkylässä toimivat suomenkielinen Ruotsinkylän koulu ja ruotsinkielinen Klemetskog skola.

Ruotsinkylän tutkimusmetsä
--------------------------

Ruotsinkylässä sijaitsee myös vuonna 1923 perustettu Luonnonvarakeskuksen, aikaisemmin Metsäntutkimuslaitoksen tutkimusmetsä. Siellä tutkitaan ulkomaisia puulajeja, rauduskoivun sopeutumista ilmastonmuutokseen, juurikäävän leviämistä, kotimaisten puiden siemensatoa ja erilaisia metsänjalostukseen liittyviä kysymyksiä. Tutkimusmetsän luonto on vaihteleva: siellä on avokalliota, kuivia ja tuoreita kangasmetsiä ja puronvarsilehtoja. Alueeseen voi tutustua *Raition reitti* -nimisellä metsäopastuspolulla. Vuosina 1949–2012 siellä toimi myös kenttäasema.

Kaavoitus
---------

Tuusulan kunnanvaltuusto vahvisti Ruotsinkylän alueen osayleiskaavan vuonna 2014. Sen mukaan pääosa alueesta pysyy harvaan asuttuna maaseutumaisena alueena. Täydennysrakentaminen keskitetään teiden varsille, metsäsaarekkeisiin ja tilakeskuksiin. Alueen eteläosaan on kuitenkin suunniteltu uusi poikittaistieyhteys, Kehä IV, jonka varteen on tulossa myös uusia teollisuusalueita.

Liikenneyhteydet
----------------

Ruotsinkylään johtaa Tuusulanväylältä Maisalantie (yhdystie 11467) , Vantaan Seutulasta Myllykyläntie (yhdysie 11463), Hyrylästä Lahelan kautta Lahelantie (yhdystie 11465) ja Riihikalliosta Ruotsinkyläntie.

Ruotsinkylän kyläkeskuksen kautta kulkevat bussilinjat 642K (Leinelä-Lahela-Hyrylä) ja 971 (Kivistön asema – Ruotsinkylä – Hyrylä – Keravan asema), viikonloppuöisin myös muutama vuoro linjalla 643N, Rautatientori – Hyrylä – Lahela.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5  Ruotsinkylä Ruotsinkylän kyläyhdistys. Viitattu 14.2.2023.
2. ↑  Tuusulanjoki ja jokilaakson kulttuurimaisema *Virtuaali-Tuusula*. Tuusulan kunta. Viitattu 14.2.2023.
3. ↑  Kaksikielinen Etelä-Tuusula Ruotsinkylän kyläyhdistys. Viitattu 14.2.2023.
4. ↑  Lahelan isojakokartat *asiakas.kotisivukone.com*. Viitattu 14.2.2023.
5. ↑  Lahelan historia - Kylien nimien synty Ruotsinkylän kyläyhdistys. Viitattu 14.2.2023.
6. ↑  Ruotsinkylän sotilasvirkatalot Wäfvars ja Jeppas sekä sotilastorppa ja Johannisbergin kartano *VirtuaaliTuusula*. Tuusulan kunta. Viitattu 14.2.2023.
7. ↑  Ruotsinkylän tutkimusmetsien virkistyskäyttöä parannetaan Reino Myllymäki, Ruotsinkylän kyläyhdistys. Viitattu 14.2.2023.
8. 1 2  Ruotsinkylän tutkimusmetsä Luonnonvarakeskus. Viitattu 14.2.2023.
9. ↑  *Ruotsinkylä-Myllykylä, osayleiskaava II*. Tuusulan kunta, 2014. Teoksen verkkoversio.
10. ↑  Tuusulan opaskartta (teiden nimet) *kartta.tuusula.fi*. Viitattu 14.2.2023.
11. ↑  Tienumerokartta (teiden numerot) Väylävirasto. Viitattu 14.2.2023.
12. ↑  Linjakarta: Itä-Vantaa ja Kerava HSL. Viitattu 14.2.2023.
13. ↑  Tulostettavat aikataulut HSL. Viitattu 14.2.2023.