**Aulus Plautius** oli antiikin roomalainen sotapäällikkö ja poliitikko, joka johti vuonna 43 alkanutta Britannian roomalaisvalloitusta ja toimi Britannian ensimmäisenä roomalaisena kuvernöörinä vuosina 43–47.

Plautius lienee syntynyt aikaisintaan vuoden 10 eaa. aikoihin. Hänen sukunsa asui Trebula Suffenasin kaupungissa lähellä Tiburia (nyk. Tivoli). Hänen isänsä Aulus Plautius toimi konsulina vuonna 1 eaa. hänen lankonsa Publius Petronius vuonna 19 ja hänen veljensä Quintus Plautius vuonna 36. Plautius itse oli konsulina vuonna 29. Tämän ohella hänen vaiheistaan ennen Britannian valloitusta ei tiedetä muuta kuin että hän osallistui 20-luvulla orjakapinan kukistamiseen Apuliassa ja että hän toimi vuonna 41 keisariksi tulleen Claudiuksen valtakauden alussa Pannonian kuvernöörinä. Plautiuksen suvulla oli pitkään ollut läheiset yhteydet Claudiusten sukuun, ja hän oli Claudiuksen ensimmäisen vaimon Plautia Urgulanillan serkku.

Määrätessään vuonna 43 hyökkäyksen Britanniaan Claudius valitsi Plautiuksen komentamaan operaatiota. Plautius teki maihinnousun saarelle mukanaan neljä legioonaa – yksi Pannoniasta ja kolme muuta Reinin armeijasta – sekä noin 20 000 miestä apujoukkoja. Edetessään rannikolta sisämaahan nykyisen Kentin alueelle hän kohtasi britannien vastarinnan, mutta löi nämä taistelussa ylittäessään Medwayjokea. Britannien tärkeä päällikkö Togodumnus kuoli pian tämän jälkeen, jolloin vastarintaa jäi johtamaan hänen veljensä Caratacus. Ylitettyään Thamesin Plautius kutsui keisari Claudiuksen mukaan sotaretkelle. Yhdentoista heimon päälliköt sekä Caratacuksen päälinnoitus Camulodunum (nyk. Colchester) antautuivat keisarille. Claudius nimitti Plautiuksen Britannian kuvernööriksi, ja Plautius johti uuden provinssin perustamista.

Plautius oli Britanniassa vuoteen 47, ja sai valloitettua saaren kaakkoisosan suunnilleen myöhemmän Fosse Wayn tasalle asti. Palattuaan Roomaan hänelle järjestettiin ovatio eli triumfia pienempi juhlakulkue, tiettävästi viimeisenä keisariperheeseen kuulumattomana henkilönä Rooman historiassa. Hänen seuraajakseen Britanniaan nimitettiin Ostorius Scapula, joka jatkoi sotaa Walesiin siirtynyttä Caratacusta vastaan. Viimeinen maininta Plautiuksesta on vuodelta 57, jolloin hänen vaimoaan Pomponia Graecinaa syytettiin Tacituksen *Keisarillisen Rooman historian* mukaan vieraan uskonnon harjoittamisesta, mutta Plautius järjesti itse oikeudenkäynnin ja totesi vaimonsa syyttömäksi. Tämän vuoksi Plautiusta ja hänen vaimoaan on myöhemmin väitetty kristityiksi, mutta siitä ei ole suoria todisteita. Plautius lienee kuollut joskus keisari Neron valtakaudella.

Britannian myöhempi kuvernööri Publius Petronius Turpilianus oli Plautiuksen sisarenpoika ja Neron aikana teloitettu senaattori Plautius Lateranus veljenpoika.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5 6 7  A. R. Birley: Plautius, Aulus (englanniksi) *Oxford Dictionary of National Biography* (2004). Viitattu 31.7.2022.
2. 1 2 3  Alan Simon Esmonde Cleary: Aulus Plautius (englanniksi) *The Oxford Companion to British History*, Encyclopedia.com. Viitattu 31.7.2022.


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Britannian roomalaiset kuvernöörit (maaherrat) |
| --- |
|  |
| Britannian kuvernöörit | 
* Aulus Plautius
* Publius Ostorius Scapula
* Aulus Didius Gallus
* Quintus Veranius
* Gaius Suetonius Paulinus
* Publius Petronius Turpilianus
* Marcus Trebellius Maximus
* Marcus Vettius Bolanus
* Quintus Petillius Cerialis
* Sextus Julius Frontinus
* Gnaeus Julius Agricola
* Sallustius Lucullus
* Aulus Vicirius Proculus
* Publius Metilius Nepos
* Titus Avidius Quietus
* Lucius Neratius Marcellus
* Marcus Appius Bradua
* Quintus Pompeius Falco
* Aulus Platorius Nepos
* Trebius Germanus
* Sextus Julius Severus
* Publius Mummius Sisenna
* Quintus Lollius Urbicus
* Gnaeus Papirius Aelianus
* Gnaeus Julius Verus
* Longinus
* Marcus Statius Priscus
* Sextus Calpurnius Agricola
* Quintus Antistius Adventus
* Caerellius Priscus
* Lucius Ulpius Marcellus
* Marcus Antius Crescens Calpurnianus
* Publius Helvius Pertinax
* Lucius Artorius Castus
* Decimus Clodius Albinus
* Virius Lupus
* Pollienus Auspex
* Marcus Antius Crescens Calpurnianus
* Gaius Valerius Pudens
* Lucius Alfenus Senecio
* Gaius Junius Faustinus Postumianus

 |
|  |
| Britannia superiorin kuvernöörit | 
* Tiberius Julius Pollienus Auspex
* Gaius Junius Faustinus Postumianus
* Rufinus
* Marcus Martiannius Pulcher
* Titus Desticius Juba

 |
|  |
| Britannia inferiorin kuvernöörit | 
* Gaius Julius Marcus
* Marcus Antonius Gordianus
* Modius Julius
* Tiberius Claudius Paulinus
* Marius Valerianus
* Claudius Xenophon
* Maximus
* Claudius Apellinus
* Calvisius Rufus
* Valerius Crescens Fulvianus
* Tuccianus
* Maecilius Fuscus
* Egnatius Lucillianus
* Nonius Philippus
* Octavius Sabinus

 |
|  |
| Vicariukset | 
* Lucius Papius Pacatianus
* Flavius Martinus
* Alypius
* Civilis
* Victorinus
* Chrysanthus

 |
|  |
| Kuvernöörit | 
* Aurelius Arpagius
* Flavius Sanctus
* Lucius Septimius

 |

 |