RapaRapa Iti

|  |  |
| --- | --- |
| Sijainti | 
Tyyni valtameri, RapaRanskan Polynesia (Ranska) |
| Saariryhmä | 
Bass-saaret |
| Vesialue | 
TyynimeriView and modify data on Wikidata  |
| Korkein kohta | 
650 mView and modify data on Wikidata  |
| Pinta-ala | 
40 km² |

Väestö| Asukasluku | 
515 (2012) |
| Suurin kaupunki | 
Haurei |
| Kieli | 
rapa |

Karttamuokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa WikidataaTietolaatikon dokumentaatioNäytä Wikidatasta tulevat arvot

**Rapa** eli **Oparo** on saari Ranskan Polynesiassa. Sitä kutsutaan joskus nimellä **Rapa Iti** erotukseksi Rapa Nuista eli Pääsiäissaaresta.

Historia
--------

Polynesialaiset asuttivat Rapan 1000-1300-lukujen välisenä aikana. Ensimmäinen saarella käynyt eurooppalainen oli kapteeni George Vancouver, joka kävi saarella vuonna 1791. Siihen aikaan Rapan arvioitu asukasluku oli noin 2 000. Saaren asukkaat jakautuivat neljääntoista heimoon. Heimojen välit olivat huonot ja niiden välillä oli useita heimosotia aina 1800-luvulle. Noihin aikoihin saaren asukkaat rakensivat vuorille linnakkeita, joita kutsuttiin nimellä "pā". Joistakin niistä on yhä jäljellä jäännöksiä. Linnakkeista parhaiten säilynyt on Morongo Uta, joka sijaitsee Haurein- ja Hirinlahtien välillä. 

Rapalaisia alettiin kääntää kristityiksi vuonna 1826, kun saarelle lähetettiin Tahitilta kuusi lähetyssaarnaajaa. Pian tämän jälkeen saarelle tuotiin orjia. Tämän vuoksi saarella syntyi epidemia, jonka vuoksi vuonna 1867 saaren asukasluku oli enää noin 120. 1800-luvun lopulta saaren asukasluku on kuitenkin tasaisesti kasvanut.

Maantiede
---------

Rapan sijainti Australsaarissa
Rapan suurin kylä on Haurei, jossa lähes kaikki saaren asukkaat asuvat. Kylän mukaan on nimetty myös saaren itäpuolella sijaitseva Haureinlahti. Lahden alkuperäinen nimi oli "Oparo" tai "Paro". Haureissa sijaitsevat pormestarin toimisto, kirkko, postikonttori ja koulu. Saaren länsipuolella on toinen lahti, Hiri. Haureille ei ole vakiintunut mitään tiettyä kirjoitusasua, ja sen nimestä on käytetty muun muassa muotoja Haurei, Hauréi, Ahurei, Ha'urei ja Aore.

Toinen kylä on 'Area, jossa asuu muutamia perheitä.

Rapalta on yli viisisataa kilometriä lähimmälle asutetulle saarelle. Se on siten maantieteelliseltä sijainniltaan Ranskan Polynesian syrjäisin saari. Rapa muodostaa yhdessä asumattoman Marotirin kanssa Bass-saaret, Ranskan Polynesian eteläisimmän osan. Marotiri sijaitsee noin seitsemänkymmentä kilometriä Rapasta kaakkoon. Bass-saaret ovat osa Australsaarten saariryhmää.

Rapan kaakkoispuolella on asumaton Motu Tauturun luoto.

Rapalla sijaitsee useita vuoria, joista suurin on Mt. Perau, jonka huippu on 650 metriä merenpinnan yläpuolella. Muita vuoria ovat Mt. Erapau (436 metriä merenpinnan yläpuolella), Mt. Pukumia (417 metriä merenpinnan yläpuolella), Mt. Motu (481 metriä merenpinnan yläpuolella), Mt. Pukumaru (605 metriä merenpinnan yläpuolella), Mt. Tepiahu (289 metriä merenpinnan yläpuolella) sekä Mt. Makatea (489 metriä merenpinnan yläpuolella). Rapan pinta-ala on neljäkymmentä neliökilometriä.

Rapa sijaitsee noin 1420 kilometriä Ranskan Polynesian pääsaarelta Tahitilta etelään. 

Saaren vientiartikkeleita ovat taaro, kookospähkinät, appelsiinit, banaanit, päärynät, viikunat, passiohedelmät ja kahvi.

Väestö
------

Rapassa asui 515 ihmistä vuonna 2012. Yleisin elinkeino on kalastus. Rapan asukkaat ovat polynesialaisia, joiden esi-isät asuttivat saaren ennen ajanlaskun alkua.

Suurin osa asukkaista puhuu äidinkielenään rapaa, mutta useimmat osaavat puhua myös tahitia. Kaikki koulutus annetaan ranskan kielellä. Lapset ja nuoret puhuvat useimmiten keskenään ranskaa. Rapa on uhanalainen kieli ja sitä pidetään joskus tubuain murteena.

Suurin osa asukkaista on kristittyjä.

Rapan nykyinen pormestari on Tuanainai Narii.

Koulutus
--------

Rapalaiset lapset käyvät koulua siihen vuoteen asti, kun he täyttävät neljätoista vuotta. Opetus on pakollista ja ranskankielistä.

Kulttuuri
---------

Rapan yleisin kansanmusiikin tyylilaji on himene tarava. Rapalta on kotoisin rapan kielellä laulava a cappella -kuoro *The Tahitian Choir*, jossa laulaa 126 henkilöä eli noin kolmasosa kaikista Rapan asukkaista. Kuoron kaupallinen ura alkoi 1990-luvun alkupuolella, jolloin ranskalainen Pascal Nabet Meyer alkoi julkaista sen musiikkia.

Matkailu
--------

Saarella on vain vähän matkailua. Saarelle voi käytännössä päästä ainoastaan Tuhaa Pae III -rahtilaivalla, joka käy Haureinlahdella kahden tai kolmen viikon välein. Lentokenttää saarella ei ole. Saarella on yksi täysihoitola, Haureissa sijaitseva *Chez Titaua*.

Eläimistö
---------

Saarella on nautakarjaa ja lisäksi vuorilla on vuohia. Rapan rannikolta saadaan enimmäkseen lohtaa, rapuja, kotiloita ja ostereita.

Ilmasto
-------

Rapassa on eteläisen sijaintinsa vuoksi muihin Ranskan Polynesian saariin verrattuna viileä sää: heinä- ja elokuussa lämpötila voi laskea viiteen asteeseen.

Lähteet
-------

* Lonely Planet: "Tahiti & French Polynesia"
* The Tahitian Choir
* The Tahiti Traveler: Rapa
* Austral Archipelago: Rapa

### Viitteet

1. ↑  Population par Géographie administrative et par Age décennal (avaa saariryhmän välilehti) *ISPF*.  2012. Viitattu 22.4.2017.

Aiheesta muualla
----------------

* Rapa
* Kuva Haureista, Rapan suurimmasta kylästä
* Tietoa ja karttoja Australsaarista, kuten Rapasta

Ranskan Polynesian lippuRanskan Polynesian saaret

|  |
| --- |
| **Australsaaret**: Îles Maria | Marotiri | Raevavae | Rapa | Rimatara | Rurutu | Tubuai**Gambiersaaret**: Akamaru | Angakauitai | Aukena | Kamaka | Kauku | Kouaku | Makapu | Makaroa | Mangareva | Manui | Mekiro | Papuri | Puaumu | Taravai | Temoe | Tokorua | Totegengie**Marquesassaaret**: Eiao | Hatutu | Motu Iti | Motu Oa | Motu One | Nuku Hiva | Ua Huka | Ua Pu | Fatu Hiva | Fatu Huku | Hiva Oa | Moho Tani | Motu Nao | Tahuata | Terihi**Seurasaaret**: Motu One | Bora Bora | Huahine | Maiao | Maupiti | Mehetia | Moorea | Mopelia | Raiatea | Scilly | Tahaa | Tahiti | Tetiaroa | Tupai**Tuamotusaaret**: Ahe | Akiaki | Amanu |Anuanuraro | Anuanurunga | Fakarava | Fangataufa | Hao | Hereheretue | Hikueru | Makatea | Manihi | Mataiva | Matureivavao | Mururoa | Napuka | Nukutavake | Nukutepipi | Pinaki | Puka-Puka | Pukarua | Reao | Takapoto | Takaroa | Tematangi | Tenararo | Tenarunga | Tepoto Nord | Tepoto Sud | Tikehau | Tikei | Vahanga | Vahitahi | Vairaatea |