**Suomi–Kiina-seura** on vuonna 1951 perustettu ystävyysseura Suomen ja Kiinan kansantasavallan välillä. Seura pyrkii edustamaan kulttuurivaihtoa kahden maan välillä ja jakaa tietoa Kiinasta suomalaisille. Yhdistyksen kotipaikkakunta on Helsinki.

Seuran puheenjohtaja on Mikko Puustinen. Vuoden 2020 lopussa seurassa oli 823 jäsentä, joista 712 olivat jäsenmaksunsa maksaneita jäseniä. Seura on julkaissut lehteä *Kiina sanoin ja kuvin* vuodesta 1956 lähtien. Lehden päätoimittaja on Hanna-Mari Ylinen.

Yhdistyksellä on paikallisosastoja Iisalmessa, Joensuussa, Lahdessa, Oulussa, Porissa, Rovaniemellä, Tampereella ja Turussa.

Historia
--------

Suomi–Kiina-seura perustettiin kesäkuussa 1951, reilu puoli vuotta sen jälkeen, kun Suomi oli solminut diplomaattiset suhteet Kiinan kansantasavaltaan. Seura toi Suomeen 1950-luvulla kiinalaisia akrobaatteja ja Peking-oopperan taiteilijoita. Suomi oli länsimaisittain aktiivinen kulttuurisuhteiden solmimisessa Kiinaan tuolloin. Vuodesta 1961 alkaen seura järjesti matkoja Kiinaan. Kulttuurivallankumous katkaisi yhteydet ja johti Kiinan eristäytymiseen. 1960-luvun lopulla ja 1970-luvun alussa seuran toiminta sai poliittisen leiman. Etenkin nuorison yhteiskunnallinen kiinnostus nosti seuran jäsenmäärää 1970-luvulla ja kulttuurivaihto alkoi taas. 1970-luvun lopulla politiikan ja ideologian painoarvo laski seurassa jälleen. Seura järjesti säännöllisesti matkoja Kiinaan 1971–1994. Taivaallisen rauhan aukion mielenosoitus 1989 aiheutti seurassa jäsenkadon. 2000-luvulla toiminta lisääntyi jälleen.

Seuran puheenjohtajina ovat toimineet:

* Mauno Pekkala 1951–30.6.1952
* Toivo Teranne 1.7.1952–1952
* Allen Järvenpää 1953–1955
* Urho Kähönen 1956–1960
* Toivo Teranne 1960–1969
* Matti Kajantie 1970–1976
* Urho Kähönen 1976–1984
* Pentti Suomela 1985–1990
* Elsi Hetemäki-Olander 1991–1995
* Tauno-Olavi Huotari 1996–2001
* Veli Rosenberg 2002–2016
* Jyrki Kallio 2017–2018
* Mikko Puustinen 2018–

Rahoitus
--------

Opetus- ja kulttuuriministeriö myöntää valtakunnallisten ystävyysseurojen toimintaan yleisavustuksia eli vuotuiseen toimintaan tarkoitettuja toiminta-avustuksia. Ehtona on, että toiminta on vakiintunutta sekä yhteiskunnallisesti ja kulttuuripoliittisesti vaikuttavaa. Eduskunta päättää vuosittain, minkä enimmäissumman ministeriö käyttää avustuksiin. Vuosina 2012–2022 ministeriö on myöntänyt Suomi–Kiina-seuralle yleisavustuksia valtakunnalliseen ystävyysseuratoimintaan seuraavasti:

| Avustus | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | 2021 | 2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| OKM:n ystävyysseurojen yleisavustus | &&&&&&&&&&039000.&&&&0039 000 € | &&&&&&&&&&037500.&&&&0037 500 € | &&&&&&&&&&038000.&&&&0038 000 € | &&&&&&&&&&038000.&&&&0038 000 € | &&&&&&&&&&040000.&&&&0040 000 € | &&&&&&&&&&040000.&&&&0040 000 € | &&&&&&&&&&050000.&&&&0050 000 € | &&&&&&&&&&050000.&&&&0050 000 € | &&&&&&&&&&050000.&&&&0050 000 € | &&&&&&&&&&048200.&&&&0048 200 € | &&&&&&&&&&048200.&&&&0048 200 € |
|

Lähteet
-------

1. ↑  Suomi–Kiina-seura ry Suomi–Kiina-seura. Viitattu 8.4.2022.
2. ↑  Suomi-Kiina-seura - Samfundet Finland-Kina r.y. *Yhdistysrekisterin tietopalvelu*.  15.12.2020. Patentti- ja rekisterihallitus. Viitattu 8.4.2022.
3. ↑  Hallitus 2021 Suomi–Kiina-seura. Viitattu 8.4.2022.
4. ↑  Toimintakertomus vuodelta 2020 Suomi–Kiina-seura. Viitattu 9.4.2022.
5. ↑  Kiina sanoin ja kuvin Suomi–Kiina-seura. Viitattu 8.4.2022.
6. ↑  Paikallisosastot Suomi–Kiina-seura. Viitattu 8.4.2022.
7. ↑  Litukka, Satu-Maaria: Suomi-Kiina -seuran ja sen kirjaston rooli kulttuurisen tiedon välittäjänä (PDF) (Sivut 42–43) *Trepo*.  2008. Tampereen yliopisto. Viitattu 8.4.2022.
8. ↑  Suomi−Kiina-seuran hallintoelimien jäsenet 1951−2021 Suomi–Kiina-seura. Viitattu 9.4.2022.
9. ↑  Yleisavustukset valtakunnallisten ystävyysseurojen toimintaan Opetus- ja kulttuuriministeriö. Viitattu 8.4.2022.