Sveitsin Geneven kantonin vaakunataulu, geneveläisten porvarissukujen vaakunoita vuodelta 1792.
Berniläinen patriisi Franz Rudolf Frisching berniläisten metsästäjien everstin univormussa berninpaimenkoiransa kanssa, maalannut Jean Preudhomme 1785.
**Sveitsin porvaristo** (saks. *Schweizer Bourgeoisie*) on keskiaikainen sveitsiläinen hallintojärjestelmä, jossa porvarit toimivat kaupungeissa erityisinä virkamiehinä patriarkaalisessa valta-asemassa aristokaattisena patriisina, heidän tehtäviin kuului 26 osavaltion (kantonin) hallinnon lakien säätäminen, sekä osavaltion puolustuksen järjestäminen.

Sveitsissä porvarit olivat valtaa käyttävä kaupunki ylimystö, tätä kutsutaan kaupunkiaristokratiaksi, he toimivat raatimiehinä kaupunkiraadissa tai erityisessä raadinalaisessa luokkaneuvostossa, sekä kaupunginvaltuuston jäsenenä.

Historia
--------

Sveitsin porvarijärjestelmä perustuu keskiajalta lähtien länsieurooppalaiseen sekä Brysselin porvarislakeihin, porvarillinen *kunta* on paikallinen "yhteisö", joka on edelleen voimassa tietyissä kantoneissa sekä asukkaat jotka ovat peräisin tästä *kunnasta*, kutsutaan heitä "vanhaksi porvariksi",

Nykyinen Sveitsin porvarijärjestelmä on peräisin vuonna 1866 annetusta kunnialaista, joka vähitellen on menettänyt nykyisen merkityksensä. Hallinnolliset laitokset jossakin määrin nykyisinkin hallinnoivat joitakin sairaaloita, sekä antavat joissakin kantoneissa oikeuden porvariston jäsenyyteen.

Sveitsin porvariston ja suuryritysten federaation tehtäviin kuuluu porvarillisten instituutioiden ylläpitäminen sekä näiden oikeudelliset asiat.

Sveitsissä oli "*porvariston* oikeus "(eräänlainen kaupunkioikeus), joka oli aateliston ja porvariston välinen vapauksien ja oikeuksien peruskirja. Tähän porvaristoon kuulumisen edellytys oli kiinteistön omistaminen kaupungissa.

### Kunniaporvaristo

Kunniaporvariksi korotettiin valmiiksi korkeassa-asemassa olevia henkilöitä, jotka pyrkivät edistämään valtion tai kunnan yhteiskunnallista poliittista asemaa. kunniaporvariksi pääsy ei ollut perinnöllinen eikä sillä ole vaikutusta kansalaisuuteen. Kunniaporvariksi pääsi muun muassa Napoleon III joka oli kunniaporvari Salenstein kunnassa. Ruotsin entinen kuningas Kustaa IV Aadolf oli Baselin kunnan kunniaporvari.

Keskiaika
---------

Keskiajalla Sveitsin aatelisisto ja säätyyn kuuluneet perheet käyttivät omaa lainkäyttövaltaansa, jotkut saavuttivat jalon dynastian aseman, kuten Habsburgit, Kyburgerit , Lenzburgerit, Thiersteinerit, Rapperswilerit, Toggenburgerit ja Werdenbergerit.

Myöhäisellä keskiajalla vapautuviin ja vapaisiin keisarillisiin kaupunkeihin 1200-1400-luvuilla, kehittyi liittovaltion patriisikunta, joka koostui maaseudun aatelisista, varakkaista keskiluokan kauppiaista. Jotkin keskiluokan patriisiperheistä saivat aateliston kirjeen.

Patriisi perheet hankkivat usein maatilan tai kartanon hydyntäen omaa lainkäyttöoikeuttaan, he myös rakennuttivat linnoja ja kartanoita näin monet perheet tulivat lähemmäski aristokraattista elämäntapaa.

Kaupungeissa he hallitsivat pientä neuvostoa, joka toimi paikallisena vallankäyttökeskuksena, he eristäyivät suurneuvostoksi ja erottauivat vähemmän varakkaista väestöstä sekä vaikutusvaltaisimmasta perheistä, usein Kiltoja ja käsityöläisiä työnnettiin pois vallasta.

Nämä perheet yleensä kutsuivat itseään vain "sukupuoliksi"; Termi patriisi tuli käyttöön renessanssin aikana. Erona maa-aateliseen oli se, että nämä perheet elivät pääosin vientikaupasta, maatilalla asuvilla oli veronmaksunkannalta vain alisteinen rooli.

### Palkkasoturitoiminta

Myöhäiskeskiajalta lähtien jotkut patriisit osallistuivat tuottoisampaan palkkasoturiliiketoimintaan. Sveitsiläisiä palkkasotureita pidettiin erityisen tehokkaina sotilaina 1500-luvulle saakka.

Sveitsi oli virallisesti osa Pyhää Rooman valtakuntaa aina Westfalenin rauhaan saakka 1648, Pyhän Rooman keisari myönsi usein keisarillisen aateliston aseman sveitsiläisille perheille sekä monille maan asukkaalle sekä keisarillisessa palveluksessa oleville upseereille.

Muutama vuosi valtakunnasta irtautumisen jälkeen Bern loi oman sosiaalisen hierarkian, joka ei perustunut valtakunnan aristokraattiseen lakiin. Bernin kaupungissa ja tasavallassa monet kaupunkia ympäröivän alueen maanomistajat sulautuivat paikalliseen patriisiluokkaan muodostaen aristokratian, joka käytti valtaa Ranskan hyökkäyssotaan 1798 saakka.

Bernin patrikiaatin jäsenet hankkivat herrainkuntia Bernin hallinnoimilla alueilla, joihin liittyi oikeus aatelisarvoon. vuoden 1648 jälkeen vieraat valtiot, kuten Ranska, Preussi ja Pyhä istuin, myönsivät aatelisarvoja sveitsiläisille näiden tarjoamista palveluksista.

Aatelisto nykyisin
------------------

Nykyään aatelistoilla ja patriisilaisilla ei ole enää oikeudellista tai yhteiskunnallista merkitystä tasa-arvoisessa Sveitsissä, vaikka jotkut näistä perheistä säilyttäisivätkin historialliset muistonsa. Predikaattien ja arvonimikkeiden käyttö on täysin henkilökohtaista, mutta virallisiin asiakirjoihin nimikkeitä ja arvoja ei saa enään merkitä kuten. kreivi tai paroni, vain predikaatti "Von". 

Sveitsissä ei nykyisin ole kuitenkaan helppoa yhdistää vanhaa aatelistoa liittämällä nimen etuliitteeksi, Ranskankielisessä Sveitsissä sanaa "de "käytetään "von" synonyyminä , kuten de Reyff, de Watteville jne.

### 1900-luku

Entisillä patriisiperheillä oli edelleen tärkeä taloudellinen ja sosiaalinen rooli 1900-luvun alkuun asti.

Sveitsiläisiä porvarissukuja
----------------------------

* Pfyffer
* Oesch

Lähteet
-------

1. 1 2  Patriisi *hls-dhs-dss.ch*.  27.9.2010. Viitattu 16.1.2024. Saksa
2. ↑  Porvaristo *hls-dhs-dss.ch*. Viitattu 16.1.2024.