recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Mies, jonka minulle annoit** (*The Country Girl*) on mustavalkoinen klassikkoelokuva vuodelta 1954. Se perustuu arvostetun Clifford Odetsin näytelmään. Elokuvan ohjasi George Seaton. Elokuvassa esiintyy kolme aikansa suurta elokuvatähteä: Bing Crosby, Grace Kelly ja William Holden. 

Elokuva voitti aikoinaan kaksi Oscaria: parhaasta näispääosasta (Grace Kelly) ja parhaasta käsikirjoituksesta. Lisäksi se oli ehdolla muun muassa parhaaksi elokuvaksi.

*The New York Timesin* kriitikot valitsivat elokuvan vuonna 2004 yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta elokuvasta maailmassa.

Juoni
-----

Bing Crosby on Frank Elgin, alkoholisoitunut entinen laulaja ja näyttelijä joka haluaa takaisin parrasvaloihin, William Holden on Bernie Dodd, teatteriohjaaja joka haluaa Frankin uuteen Broadwayn näytelmäänsä. Grace Kelly taas on Georgie Elgin, Frankin vaimo joka yrittää saada miehensä pystyyn jälleen. Näytelmästä tulee kivikkoinen kokemus kaikille ja Bernie luulee että kaikki ongelmat johtuvat Frankin vaimon omistushalusta, kuten Frank Bernielle uskottelee. Lopulta totuus käy kuitenkin ilmi ja lopulta Bernie ja Georgie huomaavat olevansa rakastuneet toisiinsa ja heidän on tehtävä raskaita valintoja.

Näyttelijät
-----------

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  Bing Crosby  | … |  Frank Elgin
  |
|  William Holden  | … |  Bernie Dodd
  |
|  Grace Kelly  | … |  Georgia Elgin
  |

Lähteet
-------

1. ↑  The Best 1,000 Movies Ever Made. (Perustuu teokseen *The New York Times Guide to the Best 1,000 Movies Ever Made*, St. Martin's Griffin 2004.) *The New York Times*.  Arkistoitu 11.7.2016. Viitattu 4.7.2016. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* *Mies, jonka minulle annoit* Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
* The Country Girl *Classic Movies*.  Arkistoitu 28.9.2020. Viitattu 30.5.2021. (englanniksi)
* The Country Girl *Variety*.  31.12.1953. Viitattu 30.5.2021. (englanniksi)
* Review: Grace Kelly in The Country Girl (1954) *The Statuesque*.  Arkistoitu 2.6.2021. Viitattu 30.5.2021. (englanniksi)
**Fergal Devitt** (s. 25. heinäkuuta 1981 Bray, Irlanti) on irlantilainen showpainija, joka tunnetaan paremmin taiteilijanimellä **Finn Bálor**. Hän painii WWE:ssä:ssä.

Uran alku
---------

Devitt aloitteli uraansa vuonna 2001 brittiläisessä NWA UK:ssa, jossa hän seuraavien vuosien aikana voitti NWA British Commonwealth Heavyweight Championshipin kaksi kertaa Vuonna 2006 hän debytoi Japanin painiorganisaatiossa New Japan Pro-Wrestlissä, jolloin hän käytti kehässä nimeä **Prince Devitt**. NJPW:n aikana Devitt voitti kuusi kertaa joukkuemestaruuden sekä kolmes kertaa raskaansarjan junior mestaruuden.

Devitt debytoi yhdysvaltalaisessa WWE NXT -ohjelmassa vuonna 2014 ja samalla hän vaihtoi kehänimensä nykyiseen Finn Báloriin. Bálor on kaksinkertainen NXT Championchip-mestari ja molemmilla kerroilla hän piti vyötä hallussaan yli 200 päivää.

WWE
---

Finn Bálor Intercontinental mestarina
Fergal Devitt siirtyi vuoden 2016 WWE draftissa Raw brändiin  ja pian hän pääsikin ottelemaan uudesta mestaruusvyöstä. Devitt on ensimmäinen, joka on voittanut WWE Universal Championship -mestaruuden, mutta joutui luopumaan siitä jo seuraavana päivänä loukkaantumisen vuoksi. Myöhemmin hän on voittanut kahdesti Intercontinental Champion- ja kerran United States Championship -mestaruudet. Bálor käyttää toisinaan myös alter-egoaan The Demonia, joka on paljon aggressiivisempi hahmo. Vuonna 2022 hän liittyi The Judgment Day -ryhmään. Aluksi siihen kuuluivat Edge, Damian Priest ja Rhea Ripley, mutta kun Bálor liittyi mukaan, muut hyökkäsivät Edgeä vastaan ja erottivat hänet ryhmästä.

Mestaruudet ja saavutukset
--------------------------

* **NWA**
	+ NWA British Commonwealth Heavyweight Championship (2 kertaa)
* **NJPW**
	+ IWGP Junior Heavyweight Championship (3 kertaa)
	+ IWGP Junior Heavyweight Tag Team Championship (6 kertaa) – Minoru (2 kertaa) ja Ryusuke Taguchi kanssa (4 kertaa)
* **WWE**
	+ WWE Universal Championship (1 kerta)
	+ WWE Intercontinental Championship (2 kertaa)
	+ WWE United States Championship (1 kerta)
	+ WWE Raw Tag Team Championship (2 kertaa) yhdessä Damian Priestin kanssa
	+ WWE SmackDown Tag Team Championship (2 kertaa) yhdessä Damian Priestin kanssa
	+ NXT Championship (2 kertaa)

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5 6 7 8  Finn Bálor WWE.comissa
2. 1 2 3 4 5 6 7 8 9  Finn Bálor Wrestlingdatassa
3. 1 2  NWA mestaruus
4. ↑  WWE:n NXT-tiedot
5. ↑  2016 wwe Draft
6. ↑  Finn Bálor Judgement Dayhin
7. 1 2  2023 Payback-tapahtuman tuloksetViitattu 3.9.2023


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa | 
* VIAF

 |

 |
**Lassi Laitinen** (15. elokuuta 1831 Nilsiä – 5. huhtikuuta 1888 Nilsiä) oli Nilsiän kunnan esimies, maanviljelijä ja valtiopäivämies.

Laitinen oli talonpoikaissäädyssä Pielaveden tuomiokunnan edustaja valtiopäivillä 1882 ja 1885. Laitinen oli valtiopäivillä 1882 valitsijamies ja lakivaliokunnan jäsen ja 1885 talousvaliokunnan jäsen.

Laitinen valittiin vuonna 1860 Nilsiän pitäjään hätäaputoimikunnan esimieheksi, jossa toimessa hän työskenteli vaikeiden katovuosien aikaan. Tämän jälkeen hän oli pitäjän lainajyvästön hoitajana yhdeksän vuoden ajan ja tämän jälkeen lisänimismiehenä viina-asetusten toimeenpanossa sekä kuntakokouksen esimiehenä. Vuonna 1875 Laitinen valittiin kunnallislautakunnan esimieheksi vuoteen 1885 asti, josta toimesta hän siirtyi takaisin kuntakokouksen esimieheksi pysyen siinä kuolemaansa asti.

Laitisen puoliso oli Johanna Kustaava Laitinen (o.s. Böök).

Lähteet
-------

1. 1 2  † Nilsiän kunnan esimies Lassi Laitinen, Savo-Karjala, 1888, No 28, sivu 3, julkaistu 10.4.1888
2. 1 2  Kuolinilmoitus, ent. valtiopäivämies, maanviljelijä Lassi Laitinen, Savo, 1888, No 40, sivu 1, julkaistu 7.4.1888
3. 1 2  Viljo Hytönen: *Talonpoikaissäädyn historia. II Osa: Säädyn jäsenet, sihteerit ja tulkit*, s. 158. Helsinki: Otava, 1926.
4. ↑  Kuollut.  *Tapio*, 7.4.1888, nro 27, s. 2. Kansalliskirjasto. Viitattu 11.2.2021.
*Tämä artikkeli käsittelee ammattia. Vuoden 1996 elokuvasta kertoo Hammaslääkäri (elokuva).*

Panoraamaortopantomografiakuva kasvoista
**Hammaslääkäri** on hammaslääketiedettä harjoittava terveydenhuollon ammattilainen, joka keskittyy diagnosoimaan ja hoitamaan ihmisen suun ja purentaelimistön sairauksia. Hammaslääkärin vastuulla on hampaiden oikomishoito, parodontaalisairauksien medisiininen ja kirurginen hoito, hampaiden kovakudosten sairauksien hoito, tulehdusten hoito hampaassa ja leukaluussa, limakalvosairauksien diagnosointi ja hoito, purentaelimistön toimintaa palauttava proteettinen hoito sekä hampaiden poisto. Lisäksi hammaslääkäri hoitaa leukanivelen sairauksia ja hoitaa monia yleissairauksia osana moniammatillista hoitoketjua.

Hammaslääkärin ammattinimikkeeseen tarvitaan Suomessa hammaslääketieteen lisensiaatin (HLL) tutkinto. Se on ylempi korkeakoulututkinto, jonka voi suorittaa Itä-Suomen, Oulun, Turun tai Helsingin yliopistossa. Opiskelijat saavuttavat välissä hammaslääketieteen kandidaatin (HLK) arvonimen, joka ei kuitenkaan ole varsinainen tutkinto. Hammaslääketieteen lisensiaatti voi ammatillisena jatkotutkintona suorittaa erikoishammaslääkärin tutkinnon tai tieteellisenä jatkotutkintona väitellä hammaslääketieteen tohtoriksi (HLT).

Hammaslääkäreitä työskentelee niin yksityisillä vastaanotoilla kuin julkisessa terveydenhuollossa. Erikoistumattoman hammaslääkärin toimiin kuuluvat muun muassa tutkimuksen tekeminen, hammastarkastukset ja reikien paikkaus, juurihoidot, ienhoidot, erilaiset suukirurgiset toimenpiteet kuten hampaan poistot, limakalvobiopsioiden ottaminen sekä parodontologiset leikkaukset. Hammaslääkärillä on esimerkiksi oikeus toteuttaa röntgenologista ja patologista diagnostiikkaa sekä vastata potilaan suun alueen lääkehoidosta. Esimerkkejä erikoishammaslääkärin alasta puolestaan ovat oikomishoito, suu- ja leukakirurgia, suupatologia, röntgendiagnostiikka, kariologia, parodontologia sekä protetiikka. Hammaslääkäreitä työskentelee myös hallinnollisissa tehtävissä. Yksi tärkeistä harvinaisemmista hammaslääkärin erikoistehtävistä on ruumiiden tunnistaminen hampaiston perusteella.

Vanhat hammaslääkärin tutkintonimikkeet ovat:

* odontologian kandidaatti
* odontologian lisensiaatti
* odontologian tohtori

Suomessa on noin 4 200 työssä olevaa hammaslääkäriä, joista runsaat puolet työskentelee terveyskeskuksissa ja loput pääasiassa yksityishammaslääkäreinä yrittäjinä tai yrityksissä.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Lyhenneluettelo  7.1.2013. Kotimaisten kielten keskus.  Arkistoitu 12.10.2013. Viitattu 23.2.2013.
2. ↑  Hammaslääkärinä työelämässä Hammaslääkäriliitto. Viitattu 2.11.2019.

Aiheesta muualla
----------------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Hammaslääkäri**.
* Suomen hammaslääkäriliitto
* Hammaslääkärin koulutus (Opintoluotsi)
* Hammaslääkärin ammatinkuvaus (Ammattinetti)
**Mirjam Aila Karimus** (elokuu 1920 – 1995) oli suomalainen romaniaktivisti. Hän oli mukana perustamassa Suomen Mustalaisyhdistystä (nyk. Suomen Romaniyhdistys) ja romanikielen oikeinkirjoitukseen ja sanastoon keskittyneessä ortografiakomiteassa.

Elämä
-----

Mirjam Karimuksen vanhemmat olivat Kaarlo Florin ja Jenny Nyman. Hänen äitinsä kuitenkin hylkäsi hänet jo vastasyntyneenä ja Karimuksesta tuli huutolaislapsi. Karimus ostettiin maataloon, jossa hän joutui tekemään raskasta työtä ansaitakseen elätyksensä. Kun Karimuksen isä Kaarlo Florin sai kuulla lapsestaan ja tämän kohtalosta, hän haki tyttärensä luokseen asumaan. Karimus pääsi kouluun ja opiskeli itsensä kampaajaksi ja sairaanhoitajaksi. 

Karimus tapasi miehen ja tuli tälle raskaaksi. Pariskunta meni kihloihin, mutta avioliitto jäi toteutumatta, sillä mies joutui ammutuksi ennen häitä. Karimus meni naimisiin seuraavan puolisonsa kanssa ja sai tältä myös sukunimensä Karimus. Pariskunta sai viisi lasta yhdessä. He asuivat maaseudulla talossa, jossa ei ollut sähköä eikä juoksevaa vettä: Karimus joutui tekemään suuressa talossa paljon raskaita kotitöitä ja hänen miehensä myös pahoinpiteli häntä jopa heidän lapsiensa nähden. Myöhemmin Karimus erosi miehestään, avioitui Valtteri Baltzarin kanssa ja sai vielä yhden lapsen.

Karimus kuoli vuonna 1995.

Aktivismi
---------

1960-luvulla rasismipuhe sai aikaan romanien olojen tarkastelun Suomessa. Karimuksen mukaan Suomen valtio kohteli romaneja väärin eikä romanien ja muun väestön väliset konfliktit johtuneet romanikulttuurista vaan tietämättömyydestä, eristäytyneisyydestä ja syrjäytymisestä. Hän perusti yhdessä muiden aktivistien kanssa vuonna 1967 Suomen Mustalaisyhdistyksen (nyk. Suomen Romaniyhdistys), jonka tavoitteena oli muun muassa edesauttaa romanien asunto-, työ-, terveydenhuolto- ja koulutusasioiden parantumista. Yhdistys myös vaati hallituksen perustamaan Mustalaisasiain neuvottelukuntaan suurempaa romaniedustusta, mutta neuvottelukunta oli eri mieltä: heidän mielestään yhden romanijäsenen oli riitettävä.

Yhdistys julkaisi *Zirickli-lehteä* ja toteutti Yleisradion kanssa tv-dokumenttisarjan romaneista. Yhdistyksen jäsenet käyttivät mediatilaa hyväkseen, osoittivat mieltään ja painostivat neuvottelukuntaa. Lopulta neuvottelukunta joutui Pohjoismaiden neuvoston syyniin ja neuvottelukunnan puheenjohtaja erosi. Vuonna 1970 romanien syrjintä kiellettiin lailla. 

Karimus on puhunut ja kirjoittanut paljon myös romaninaisten asemasta sekä ollut mukana romanikielen oikeinkirjoitukseen ja sanastoon keskittyneessä ortografiakomiteassa vuonna 1971.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5 6  Pettersson, Maria: *Suomen historian jännät naiset*. Atena, 2022.
2. ↑  Romanikielen huollon pulmia ja peruskysymyksiä - Kielikello *www.kielikello.fi*. Viitattu 24.4.2023.
3. ↑  Romanikielen kielipoliittinen ohjelma Kotimaisten kielten tutkimuskeskus. Viitattu 24.4.2023.
69ssa.

n vastaan.

oli 11 joukkuepeliä: baseball, rugby-7, softball, jalkapallo, koripallo, 3x3 koripallo, käsipallo, lentopallo, rantalentopallo, maahockey ja vesipallo. Talviolympialaisten ohjelmassa ovat jääkiekko ja curling.  Pesäpallo on Suomen kansallispeli.

Monella ensisijaisesti yksilölajilla on myös joukkuekilpailu, kuten tenniksellä, purjehduksella, kelkkailulla ja soudulla. Joukkuekilpailuiksi kutsutaan lisäksi sellaisia yksilölajien kilpailumuotoja, joissa joukkueen tulokseen lasketaan yhteen joukkueen osanottajien henkilökohtaiset tulokset. Tällaisia kilpailumuotoja ovat esimerkiksi joukkuemäkihyppy, viestikilpailut, golfin Ryder Cup, ammunta, shakkiolympialaiset ja yleisurheilun Suomi–Ruotsi-maaottelu.

Lähteet
-------

1. ↑  Olympic.org: 35 sports

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Joukkuepeli** Wikimedia Commonsissa

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Urheilu |
| --- |
|  |
| Muodot | 
* Ammattiurheilu
* Yksilöurheilu
	+ Kestävyys
* Joukkueurheilu
* Naisten urheilu
* Puoliammattilasurheilu
* Sotilasurheilu
* Vammaisurheilu
* Veteraaniurheilu
* Harrasteurheilu
* Kokemusurheilu
* e-Urheilu

 |
|  |
| Tiede | 
* Liikunta
	+ Kuntoilu
* Harjoittelu
	+ Lihasvoimaharjoittelu
* Lääketiede
	+ Doping
	+ Psykologia
	+ Urheiluvammat
* Pedagogiikka
	+ Koululiikunta
	+ Fyysinen aktiivisuus
* Ravitsemus
	+ Juomat
	+ Ravinteet

 |
|  |
| Liiketoiminta | 
* Urheiluagentti
	+ Pelaaja-agentti
* Johtaminen
* Journalismi
* Markkinointi
* Seura
* Sponsorointi
* Taloustiede
* Oikeus
* Pelaajakauppa

 |
|  |
| Kulttuuri | 
* Derby-ottelu
* Elokuva
* Fani
* Maskotti
* Urheiluhenki
* Vedonlyönti

 |
|  |
| Muuta | 
* Kansallisurheilu
* Urheilulajit

 |

 |
**Kate Vincent** on brittiläinen biologi, lintutieteilijä ja ympäristötieteilijä.

Vincent on työskennellyt ympäristöasiantuntijana monissa hankkeissa, joissa tutkitaan luontokatoa eli biodiversiteetin vähenemistä, ja hiilinielujen voimistamista luontoon perustuvin menetelmin.

Vincent väitteli filosofian tohtoriksi tammikuussa 2006 Leicesterin De Montfort Universityssä. Väitöksen aiheena oli Ison-Britannian varpuskannan jyrkkä taantuminen 1970-luvulta alkaen (*Investigating the causes of the decline of the urban House Sparrow population in Britain*). Väitöstyötä varten Vincent perusti yhdeksän kaupunki- ja esikaupunkiympäristössä sijaitsevaa tutkimusaluetta, ja asennutti 600 linnunpönttöä rakennusten seiniin. Kaikkien pönttöjen lähituntumassa oli kotipuutarhoja. Vertailualueena oli Oxfordin ympäristön maatiloilla sijaitseva pöntötysalue. Tutkimuksen kenttätyöt tehtiin vuosina 2001–2003.

Vincent havaitsi, että esikaupunkimaisessa ympäristössä elävien varpusten poikastuotto oli 25 % alempi ja maaseutumaisemassa ympäristössä 18 % alempi kuin Oxfordin vertailualueella. Huonompi poikastuotto johtui poikasten nälkiintymisestä kesä-heinäkuun pesyeissä, yleensä 5–6 päivän ikäisinä, mikä johti pesäpoikasten suurempaan kuolevuuteen. Myös lentopoikaset olivat kevyempiä kuin vertailualueen lentopoikaset. Nälkiintyneiden poikasten ravinnossa oli enemmän siemeniä ja muurahaisia kuin vertailualueella, jossa pääravintona olivat hyönteiset ja niiden toukat. Vuonna 2003 pesimätulos oli muita vuosia parempi, koska puutarhoissa esiintyi tavallista enemmän kirvoja. Myös ilmansaasteiden typpidioksidimäärien havaittiin vaikuttavan lentopoikasten painonkehitykseen.

Vincent päätteli, että todettu poikasten suurempi kuolevuus ja lentopoikasten huonompi kunto yhdessä selittivät varpuskannan taantumisen Isossa-Britanniassa. Hän haki julkaistuilla tuloksillaan The Independentin vuonna 2000 julistaman kilpailun 5 000 punnan palkintoa sille, joka selvittäisi varpuskannan romahtamisen syyt. Lehden käyttämäa siantuntijaraati ei ollut yksimielinen, ja palkinto jäi jakamattta

Lähteet
-------

* Kate Vincentin kotisivu (englanniksi)

1. 1 2  Dr Kate Vincent, Associate Director within Ecology Practice at AtkinsRéalis *constructive-voices.com*. Viitattu 6.4.2024.
2. ↑  Kate vincent: Investigating the causes of the decline of the urban House Sparrow Passer domesticus population in Britain (väitöskirja)  2005. Funded by English Nature, RSPB and De Montfort University. Viitattu 6.4.2024.
3. ↑  Michael McCarthy: Revealed: why the sparrows are dying out *independent.co.uk*.  2006. Viitattu 6.4.2024.
4. ↑  Michael Mccartthy: Mystery of the vanishing sparrows still baffles scientists 10 years on *The Independent*.  2010. Viitattu 6.4.2024.
**San José -luokka** oli Espanjan laivaston kahden kaksikantisen 64-tykkisen linjalaivan muodostama alusluokka.

Suunnittelu
-----------

Vuonna 1696 baski laivanrakentaja Pedro de Aróstegui allekirjoitti sopimuksen kruunun edustajan kanssa kahden 64-tykkisen kaljuunan (linjalaivan) valmistamisesta *Armada de la Guardia de la Carrera de las Indiasille*. Kummankin aluksen tuli olla uppoumaltaan 1 200 tonnia. Suunnitelmat toimitti Francisco Antonio Garrote. Alukset valmistettiin rinnakkain Mapilin telakalla Usúrbilissa baskimaan rannikolla Guipúzcoassa puolivälissä San Sebastiánia ja Oriota.

Pedro de Aróstegui kuoli vuonna 1697, jolloin sopimus siirtyi hänen pojalleen Franciscolle. Alusten valmistukseen tarvittu puutavara tuli Pyreneiltä ja mastot Skandinaviasta ja piki Venäjältä. Alusten takilat tulivat Riiasta ja Königsbergistä ja purjeet Hollannista. Aluksille tehtiin 70 tykkiporttia, vaikka niihin sijoitettiin vain 64 tykkiä.

Alukset
-------

**San José -luokka**| Nimi (lempinimi) | Telakka | Kölinlasku | Vesille | Valmis | Kohtalo |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| *San José* | Mapilin telakka, Usúrbil | 1697 | 1698 | 1700 | tuhoutunut 8. kesäkuuta 1708 |
| *San Joaquín* | Usúrbil |  | 1699 | helmikuu 1700 | vallattu 7. elokuuta 1711 |
|

Lähteet
-------

* Winfield, Rif; Tredrea, John; Garcia-Torralba Pérez, Enrique & Blasco Felip, Manuel: *Spanish Warships in the Age of Sail 1700-1860: Design, Construction, Career and Fates*. Seaforth Publishing, 2023. ISBN 978-1-5267-9078-1. (englanniksi)

### Viitteet

1. 1 2 3  Winfield et al 2023 s. 167

*San José* -luokan linjalaivat

|  |
| --- |
| *San José* - *San Joaquín* |
| Edeltäjä: *Nuestra Señora de Begoña* – Seuraaja: Porta Coeli -luokka |
**Lewis Henry Morgan** (21. marraskuuta 1818 Aurora, New York, Yhdysvallat – 17. joulukuuta 1881 Rochester, New York, Yhdysvallat) oli yhdysvaltalainen antropologi, juristi ja poliitikko. Antropologina hän tutki erityisesti ihmisryhmien sukulaisuusjärjestelmiä. Häntä pidetään yhtenä tieteellisen antropologian perustajista.

Elämä
-----

Morgan valmistui vuonna 1840 Union Collegesta, opiskeli sen jälkeen lakia, pääsi asianajajaksi ja harjoitti ammattiaan menestyksekkäästi Rochesterissa New Yorkissa. Pian yliopistosta lähdettyään Morgan muutti asumaan irokeesien pariin, yritti elää heidän elämäänsä ja tutki heidän sosiaalista organisaatiotaan. Hänen tutkimustensa lopputulos oli kirja *The League of the Iroquois* (1851), joka "oli ensimmäinen tieteellinen kuvaus intiaaniheimosta". Kirjan menestys rohkaisi Morgania jatkotutkimuksiin, joiden tuloksena syntyi teos *Systems of Consanguinity and Affinity of the Human Family* (1869). Vuonna 1877 hän julkaisi neliosaisen teoksen *Ancient Society, or Researches in the Lines of Human Progress from Savagery, through Barbarism, to Civilization* ("Muinainen yhteiskunta eli tutkimuksia ihmisen kehityksen linjoista raakalaismaisuudesta barbarismin kautta sivilisaatioon"), jossa hän jakoi kulttuurin kehityksen seitsemään vaiheeseen - "alempaan raakalaismaisuuteen", "keskimmäiseen raakalaismaisuuteen", "ylempään raakalaismaisuuteen", "alempaan barbariaan", "keskimmäiseen barbarismiin", "ylempään barbariaan" ja "sivistykseen". Edellä mainittujen teosten ja monien lehtiartikkelien lisäksi hän julkaisi teokset *The American Beaver and his Works* (1868) ja *Houses and House-life of the American Aborigines* (1881).

Morgan oli New Yorkin edustajainhuoneen jäsen vuonna 1861 ja New Yorkin senaatin jäsen vuosina 1868-1869. Vuonna 1880 hän oli American Association for the Advancement of Science -järjestön puheenjohtaja. Hän kuoli Rochesterissa 17. joulukuuta 1881.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Morgan, Lewis Henry *Encyclopaedia Britannica*.  1911. Viitattu 02.05.2021.


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Norja
* Espanja
* Ranska
* BnF data
* Katalonia
* Saksa
* Italia
* Israel
* Belgia
* Yhdysvallat
* Latvia
* Japani
* Tšekki
* Australia
* Kreikka
* Korea
* Alankomaat
* Puola
	+ 2
* Portugali

 |
|  |
| Tieteilijät | 
* CiNii

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Deutsche Biographie
* Trove

 |
|  |
| Muut | 
* SNAC
* IdRef

 |

 |
Insinööri Pettersson. Se on merkitty merikarttaan myös nimellä Seilinriutta.
**Insinööri Pettersson** on Berghamnin luotsipaikan ja Turun välisellä väylällä Nauvon saaren pohjoispuolella sijaitseva sektoriloisto, joka on rakennettu 1909. Se sijaitsee paikassa 60°15,18′ pohjoista leveyttä ja 21°53,8′ itäistä pituutta. Loisto on rakennettu vedenalaiselle matalikolle. Se on nimetty suunnittelijansa, Luotsi- ja majakkalaitoksen insinööri Karl R. Petterssonin mukaan. Loistotorni on rakenteeltaan betonikuorella vuorattu rautalevyrunkoinen rakennelma.

Alun perin loiston valonlähteenä toimi kaasuvalo, ja se oli varustettu kaasun kulutusta säätelevällä aurinkoventtiilillä. Nykyään loiston valonlähteenä on aurinkopaneelien tuottama sähkö.

Loistoon liittyy myös runsaasti tapakulttuuria. Loiston kylkeen on esimerkiksi kiinnitetty muistolaattana Insinööriliiton tunnuskuvio, jonka ovat asettaneet paikalleen turkulaiset tekniikan opiskelijat. Viimeisen vuosikurssin opiskelijat kiillottavat laatan keväisin.

Huviveneilijöillä on tapana loiston sivuuttaessaan tervehtiä sitä sanoen: "Hyvää päivää, herra insinööri/Hyvää päivää, herra Pettersson." Tapoihin kuuluu myös hatun nostaminen loistoa sivuutettaessa. Helsingin Sanomien mukaan 1990-luvulla merimerkin kohdalla turkulaisilla purjehtijoilla on tapana "ottaa Petterssonille", jotta saataisiin hyvä sää. Paluumatkalla ei vastaavasti merkin jälkeen enää oteta.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5  Nyman, Harri & Ikkala, Marja-Leena (toim.): *Meriväylien rakennusperintö*, s. 47. Insinööri Pettersson. Helsinki: Museovirasto, 2009. ISBN 978-951-616-201-3. Teoksen verkkoversio (pdf) (viitattu 23.5.2012).
2. ↑  *Merikarttasarja D Turunmaan saaristo* 1:50 000. 708 & 718.  Liikennevirasto, 2010.  ISBN 9789522557513.
3. ↑  Kallio, Matti: Insinööri Pettersson. Turun Alueen Insinöörit ry.  Arkistoitu 29.4.2013. Viitattu 23.5.2012.
4. ↑  Insinööri-Petterssonista uusi insinöörien pyhiinvaelluskohde *Helsingin Sanomat*.  10.5.1996. Viitattu 2.9.2020.

Aiheesta muualla
----------------

* Väylien varsilta: Tapaus Insinööri Petterson, Helsingin yliopiston kansatieteen laitos
Sivistan toimisto on Helsingin Etelärannassa. Kuvassa rakennuksen sisäänkäynti.
**Sivistysala ry** eli **Sivista** (vuoteen 2023 **Sivistystyönantajat ry**) on Suomen kasvatus-, koulutus- ja tutkimusalaa edustava työnantajien työmarkkina- ja edunvalvontajärjestö.

Sivista on perustettu vuonna 1993 nimellä Opetusalan ja Sivistystyön Työnantajayhdistys ry. Se edustaa 400:aa yksityistä sivistysalan työnantajaa, joiden palveluksessa työskentelee 69 000 alan asiantuntijaa. Sivistan jäsenten toiminta kattaa kasvatuksen ja opetuksen, tieteen ja tutkimuksen, taiteen ja kulttuurin sekä liikunnan ja urheilun alat.*lähde?*

Järjestö neuvottelee yleissitovan työehtosopimuksen ja valvoo jäsentensä etuja. Yhdistys on Elinkeinoelämän keskusliiton (EK) jäsen.

Sivistan jäseniä ovat muun muassa Suomen yliopistot lukuun ottamatta Maanpuolustuskorkeakoulua sekä noin 400 työnantajana toimivaa yksityistä opetuksen ja koulutuksen järjestäjää. Jäsenet ylläpitävät peruskouluja ja lukioita, ammatillisia toisen asteen oppilaitoksia, ammattikorkeakouluja, taiteen perusopetuksen oppilaitoksia, vapaan sivistystyön oppilaitoksia ja aikuiskoulutusta antavia oppilaitoksia. 

Sivistan toimitusjohtajana toimii Susanna Niinistö-Sivuranta.

Lähteet
-------

1. ↑  Sintonen, Kirsti: Yliopistojen uudet (v)aatteet.  *Acatiimi*, 2010, nro 5. Artikkelin verkkoversio. Viitattu 14.1.2016.
2. ↑  Tietoa meistä. Sivista. *sivista.fi*. Viitattu 2.4.2024.
3. ↑  Esittely Sivistystyönantajat ry. Viitattu 14.1.2016.
4. ↑  Yhteystiedot Sivista. Viitattu 15.6.2023.

Aiheesta muualla
----------------

* Sivistan verkkosivut

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Elinkeinoelämän keskusliitto |
| --- |
|  |
| Jäsenliitot | 
* Elintarviketeollisuusliitto
* Energiateollisuus
* Finanssiala
* Henkilöstöpalveluyritysten liitto
* Hyvinvointiala HALI
* Kaupan liitto
* Kemianteollisuus
* Kiinteistötyönantajat
* Matkailu- ja Ravintolapalvelut MaRa
* Medialiitto
* Palvelualojen työnantajat Palta
* Puusepänteollisuus
* Rakennusteollisuus RT
* Rannikko- ja Sisävesiliikenteen Työnantajaliitto RASILA
* Satamaoperaattorit
* Sivistystyönantajat
* Suomen Tekstiili & Muoti
* Teknologiateollisuus
* Yhteinen Toimialaliitto

 |
|  |
| Yritykset | 
* EK Tieto
* Työsuhdejuristit
* Julkaisumonistamo Eteläranta

 |

 |
**Slow, Deep and Hard** on Type O Negativen debyyttialbumi vuodelta 1991.

Yleiskatsaus
------------

Albumin alkuperäisen nimen oli tarkoitus olla "None More Negative", mutta päätyi mainitsemattomista syistä nykyiseen muotoonsa. Albumi jäi melko vähäiselle huomiolle verrattuna yhtyeen menestysalbumeihin Bloody Kisses ja October Rust. Albumin sisältö on raskasta ja Steelen laulutyyli raakaa karjumista myöhemmin tavaramerkiksi muodostuneen bassobaritoninsa sijaan. Musiikillisesti albumi on verrattavissa Type O:a edeltäneeseen bändiin, Carnivoreen. Albumin tekstit sisältävät aiheita, jotka liittyvät petollisen tyttöystävän murhaamiseen kirveellä, kappaleet ovat myös usein huomattavan pitkiä ja harvemmin jäivät pituuksiltaan alle kuuden minuutin. Albumia pidetään yhtenä Doom- ja Goottimetallin kulmakivinä. Albumi sisältää huomattavia määrie Peter Steelen omalaatuista mustaa huumoria ja levynkansi vastaakin nimeään sensuroidulla kuvalla yhdynnästä. Vaikkakin albumin musiikki oli keskimäärin nopeaa ja aggressiivista, Type O Negative flirttaili Doom Metal-vaikutteitaan tuskallisen hitailla väliosilla.

Kappaleet
---------

1. Unsuccessfully Coping with the Natural Beauty of Infidelity – 12.39
2. Der Untermensch – 8.54
3. Xero Tolerance – 7.45 (sisältää sampleja J.S. Bachin musiikista)
4. Prelude to Agony – 12.14
5. Glass Walls of Limbo – 6.41 (Dance Mix)
6. The Misinterpretation of Silence and its Disastrous Consequences – 1.04
7. Gravitational Constant: G = 6.67 x 10-8 cm-3 gm-1 sec-2 – 9.14

Kokoonpano
----------

* Peter Steele – laulu, basso
* Kenny Hickey – kitarat, laulu
* Josh Silver – kosketinsoitin, syntetisaattori ja efektit, laulu
* Sal Abruscato – rummut & lyömäsoittimet, laulu

Aiheesta muualla
----------------

* Slow, Deep and Hard Discogsissa.  (englanniksi)
* Albumi *Slow, Deep and Hard* Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
**Espoon Asunnot Oy** (syyskuuhun 2012 asti **Espoonkruunu Oy**) on Espoon kaupungin omistama vuokra-asuntoyhtiö. Yhtiö toimii omakustannusperiaatteella, mikä tarkoittaa sitä, että vuokrat käytetään asiakkaiden hyväksi asuntojen, asumisympäristön ja kiinteistöjen parantamiseen.*lähde?*

Nimi
----

Espoonkruunu Oy:n toiminimi muutettiin Espoon Asunnot Oy:ksi vuonna 2012. Patentti- ja rekisterihallituksen kaupparekisteri on 12. syyskuuta 2012 merkinnyt rekisteriin Espoonkruunu Oy:n yhtiöjärjestyksen muutoksen.*lähde?*

Yhtiö on rekisteröinyt aputoiminimen Espoonkruunu, mikä mahdollistaa entisellä nimellä toimimisen. Tällöin Oy-lyhennettä ei enää käytetä. 
Nimenmuutos perustuu ylimääräisen yhtiökokouksen päätökseen 21. kesäkuuta 2012. Yhtiön viestinnässä uusi toiminimi otettiin käyttöön 1. tammikuuta 2013.*lähde?*

Perustehtävä
------------

Yhtiöjärjestyksen mukaan yhtiön toimialana on omistaa ja hallita Espoon kaupungin alueella sijaitsevia vuokratalokiinteistöjä ja vuokra-asuntoja. Yhtiö voi toimia rakennuttajana ja tehdä rakennuttamissopimuksia. Yhtiö huolehtii asukkaiden yhteistoimintaedellytysten ja asumispalvelujen järjestämisestä ja kehittämisestä sekä tarjoaa isännöinti- ja huoltopalveluja.*lähde?*

Yhtiö on voittoa tavoittelematon eikä jaa osinkoa eikä varoja vapaan oman pääoman rahastosta. Osakepääomaa ei voida alentaa varojen siirtämiseksi vapaan oman pääoman rahastoon.
Yhtiö ei voi hankkia, lunastaa tai ottaa pantiksi omia osakkeitaan. Yhtiön purkautumis- ja rekisteristä poistumistilanteessa osakkeenomistajalla on oikeus saada osakkeilleen tuleva osuus yhtiön netto-omaisuudesta.*lähde?*

Asunnot
-------

Espoon Asunnot Oy:lla on tällä hetkellä*milloin?* noin 15 000 vuokra-asuntoa eri puolilla Espoota.*lähde?*

Espoon Asunnot Oy:n asunnoissa asuu lähes 30 000 ihmistä. Asukasvalinta perustuu tarvehankintaan - asunnon saantiin vaikuttavat asunnontarve, varallisuus ja tulot.
Kiinteistöjä Espoon Asunnot Oy:llä on 295 kappaletta. Suurin osa kiinteistöistä on arava- tai korkotukilainoitettuja, vapaarahoitteisia kiinteistöjä on kuusi.*lähde?*

Asunnoista suurin osa eli 71 prosenttia on kerros- tai pienkerrostaloissa. Rivi- ja luhtitaloissa asunnoista on 27 prosenttia. Paritaloissa asunnoista on vain pari prosenttia. Pieniä asuntoja kysytään paljon, siksi niitä on rakennutettu eniten viime vuosina. Lähes puolet asunnoista on kaksioita. Yksiöitä ja isoja asuntoja eli 4-6 huoneen asuntoja on noin 13 prosenttia.*lähde?*

Historia
--------

Espoonkruunu Oy perustettiin 1. joulukuuta 1999 yhdistämällä 12 vuokrataloyhtiötä yhdeksi kokonaisuudeksi. Yhtiön toiminta on laajentunut nopeasti, kun aiemmin ulkoistetut tehtävät on otettu itse hoidettavaksi. Vuonna 2016 Espoon Asunnot Oy:n palveluksessa on 103 ihmistä.*lähde?*

Lähteet
-------

* Espoon Asunnot Oy
* Espoonkruunu Oy:n vuosikertomus 2011
**Sosiokulttuurinen innostaminen** on Ranskasta toisen maailmansodan jälkeen, vapaaehtoistyön pohjalta lähtenyt yhteiskunnan uudelleenrakentamiseen pyrkivä sosiaalipedagoginen toiminta.

Sosiokulttuurinen innostaminen on ihmisten välistä vuorovaikutusta toisiin, esim. vapaa-ajantoiminnan järjestämiseen tähtäävä muoto. Toisille se on sosialistava ja kasvattava pedagoginen työmuoto.

Innostamisen tarkoituksena on luoda yksilölle sosiaalisia verkostoja, esimerkiksi harrastustoiminnan kautta. Tarkoituksena on lisäksi herätellä erilaisia tunteita sekä avata innostettavan maailmankuvaa ja lisätä kiinnostuksen kohteita ympäristöstään. Lisäksi innostaminen tavoittelee ihmisten välistä kommunikaatiota lisäämällä antamaan tukea oppimiseen. 
Lisäksi halutaan opettaa yksilöä tekemään päätöksiä sekä olemaan dialogissa muiden ihmisten kanssa.

Sosiokulttuurisen innostamisen muodot
-------------------------------------

Sosiokulttuurisella innostamisella on kolme muotoa: sosiaalinen, joka pyrkii esimerkiksi luomaan uusia ystävyyssuhteita, pedagoginen, joka pyrkii opettamaan uutta ja keinoja tavoitteiden saavuttamiseksi sekä kulttuurinen, jonka tarkoitus on tuoda erilaisia mahdollisuuksia yhteiskunnastamme esille.

Innostamisen elementit
----------------------

* *Tekeminen* – ryhmän organisointi ja tavoitteisiin pyrkiminen
* *Osallistujat* – toiminnan tekijät ja innostajat
* *Aika* – milloin toimintaa tapahtuu
* *Instituutio* – mikä toimintaa juridispoliittisesti ohjaa, esim. laki
* *Sosiaalinen suhde* – suhteet ryhmän sisällä ja suhteessa ulkopuolisiin
* *Strategia* – miten innostamisen tavoitteet saavutetaan
* *Filosofia* – miten toimintaa toteutetaan

J-C Gillet'ä mukaillen.

Lähteet
-------

* Kurki, L. Sosiokulttuurinen innostaminen. Pro Humanum ry. Verkkoartikkelijulkaisu. Viitattu: 27.1.2008. Saatavissa:  (Arkistoitu – Internet Archive)
* Kurki, Leena: *Sosiokulttuurinen innostaminen: Muutoksen pedagogiikka*. Tampere: Vastapaino, 2000. ISBN 951-768-063-5.

### Viitteet

1. 1 2  Kurki, L: Sosiokulttuurinen innostaminen Pro Humanum ry.  Arkistoitu 12.9.2005. Viitattu 27.1.2008.
2. ↑  Kurki, L: *Sosiokulttuurinen innostaminen*, s. 73-76. Tampere: Vastapaino, 2000.
Michael Ondaatje
**Philip Michael Ondaatje** OC (s. 12. syyskuuta 1943, Colombo, Sri Lanka) on kanadalainen kirjailija ja runoilija. Hänen Booker-palkinnon saaneesta romaanistaan *Englantilainen potilas* Anthony Minghella ohjasi Oscar-palkitun samannimisen elokuvan.

Ondaatje syntyi perheeseen, jossa on alankomaalais-, tamili-, singaleesi- ja portugalilaisjuuria. Hän muutti äitinsä kanssa Englantiin vuonna 1954. Vuonna 1962 hän muutti Kanadaan.

Vaikka Ondaatje tunnetaan parhaiten romaaneistaan, hänen tuotantoonsa kuuluu myös muistelma hänen lapsuudestaan Sri Lankassa, kolmetoista runokirjaa ja kolme elokuvaa. Hän on saanut Kenraalikuvernöörin kirjallisuuspalkinnon kahdesta runokirjastaan. 1960-luvulta lähtien hän on myös toiminut torontolaisen Coach House Books -kirjakustantajan runotoimittajana.

Ondaatjen teoksia ovat muun muassa aiemmin suomennetut *Leijonan puvussa* (*In the Skin of a Lion*, 1987), *Englantilainen potilas* (*The English Patient*, 1992) ja *Anilin varjo* (*Anil's Ghost*, 2000). *Divisadero* ilmestyi suomeksi 2008.

Ondaatje kuuluu kahdesti vuodessa ilmestyvän kanadalaisen kirjallisuuslehden Brickin toimituskuntaan ja toimii Kanadan Pen-klubissa. Hän on Royal Society of Literaturen jäsen. Hän on naimisissa dekkarikirjailija Linda Spaldingin kanssa.

Teokset
-------

* *Leijonan puvussa* (*In the Skin of a Lion*, 1987)
* *Englantilainen potilas* (*The English Patient*, 1992)
* *Anilin varjo* (*Anil's Ghost*, 2000)
* *Divisadero*, suom. Juhani Lindholm, 2008, Otava

Palkinnot ja tunnustukset
-------------------------

* Kenraalikuvernöörin palkinto 1992, 2001 ja 2007
* Toronton kaupungin kirjallisuuspalkinto 1988
* Order of Canada (OC) 1988
* American Academy of Arts and Lettersin ulkomainen kunniajäsen 1990

Lähteet
-------

1. ↑  Royal Society of Literature: Current RSL Fellows (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi) Viitattu 20.11.2013.


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Norja
* Espanja
* Ranska
* BnF data
* Katalonia
* Saksa
* Israel
* Belgia
* Yhdysvallat
* Ruotsi
* Latvia
* Japani
* Tšekki
* Australia
* Kreikka
* Korea
* Kroatia
* Alankomaat
* Puola
* Portugali

 |
|  |
| Tieteilijät | 
* CiNii

 |
|  |
| Taiteenala | 
* MusicBrainz
* National Gallery of Canada

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Deutsche Biographie
* Trove

 |
|  |
| Muut | 
* Europeana
* SNAC
* IdRef

 |

 |
Esmo logo
Piper Archer OH-PYW
Piper Saratoga OH-ESM
**Espoon Moottorilentäjät** lempinimeltään **Esmo** on vuonna 1974 perustettu moottorilentokerho. Kerhon nimi johtuu siitä, että perustajat olivat espoolaisia yksityislentäjiä. Sen jälkeen kerhoon on liittynyt jäseniä pääkaupunkiseudulta ja muualta Suomesta. Kerhossa on myös ulkomaalaisia jäseniä. Jäsenmäärä on noin 100 (vuonna 2006). Esmon kotikenttä on Helsinki-Malmi.

Toiminta
--------

Pääasiallinen toiminta on yksityislentämistä kerhon lentokoneilla. Lennot ovat luonteeltaan  yleisilmailua (ei siis ansiolentoa). Kerhossa harrastetaan paljon matkalentoa kotimaassa ja ulkomailla. Lentäminen tapahtuu, joko näkölentosäännöillä (VFR) tai mittarilentosäännöillä (IFR). Usealla esmolaisella on mittarilentokelpuutus.

Kerholla on lentokoulutuslupa, jonka puitteissa koulutetaan uusia yksityislentäjiä. Koulutuksen edellytyksenä on kerhon jäsenyys. Kerho antaa jäsenilleen myös jatkokoulutusta esimerkiksi yölentokelpuutusta varten. Lentämisen lisäksi kerho järjestää jäsenilleen erilaisia tapahtumia ja koulutustilaisuuksia.

Lentokoneet
-----------

Kerholla on kaksi amerikkalaisvalmisteista Piper-merkkistä lentokonetta. Nelipaikkainen Piper Archer PA28-181 rekisteritunnus OH-PYW ja nelipaikkainen Piper Arrow PA28R-200 rekisteritunnus OH-PAM. Piper Archer toimii kerhon lentokoulutuskoneena. Molemmat koneet ovat mittarilentovarusteisia.

Tunnettuja jäseniä
------------------

Edesmennyt näyttelijä Tapio Hämäläinen oli vuosikymmenten ajan kerhon aktiivijäsen.

Lähteet
-------

1. ↑   "Teatterineuvos Tapio Hämäläinen kotonaan 2005.".

Aiheesta muualla
----------------

* Kerhon kotisivut
**Sample** (englantia, suomeksi "näyte", lausutaan usein *sämple*) on nauhoitettu pätkä ääntä, jota käytetään osana musiikkiteosta. Suomen kielessä puhutaan myös "samplaamisesta", kun puhutaan tällaisten ääninäytteiden ottamisesta.

Sample tarkoittaa alun perin analogiasignaalin (esimerkiksi musiikki) digitoinnissa käytettävän AD-muunnoksen yhtä näytettä*selvennä*. 

Samplella viitataan englannin kielessä myös sellaisiin ääninäytteisiin, jotka toimivat elektronisesti (usein tietokoneella) tehdyn musiikin soitinääninä, mutta sanalla viitataan useammin jostakin toisesta valmiista musiikkiteoksesta nauhoitettuun sävelten tai perkussiivisten äänten pätkään, jota käytetään toisen musiikkiteoksen osana.

Usein konemusiikissa, kuten teknon alalajeissa sekä rapissa kappaleet perustuvat vahvasti jostakin vanhemmasta musiikkikappaleesta nauhoitetun samplen käyttöön. Usein teknon tai rapin tekijät samplaavat jotain vanhempaa rytmikästä musiikin tyyliä edustavaa kappaletta, josta he ottavat jonkin soitettavilla soittimilla tehdyn pätkän. Nämä samplatut pätkät valitaan usein siten, että niistä voidaan muodostaa monta kertaa peräkkäin toistuvia looppeja. Näin saadaan komppi tai riffi, josta voidaan saada jopa koko pohja uudelle teokselle.

1970-luvun diskoa ja funkia käytetään erityisen paljon rapin ja tanssittavan konemusiikin raaka-aineena, mutta usein samplet löydetään myös esimerkiksi rock-levyiltä.

Itse samplausprosessi on nykyään hyvin yksinkertaista. Kuka tahansa voi kopioida äänitteestä tietokoneen äänenmuokkausohjelmilla pätkiä. Joskus samplaaja on voinut saada käyttöönsä erikseen alkuperäisen teoksen kunkin soittimen osuudet sisältäviä nauhoja, jolloin voidaan samplata jonkin kappaleen erillisiä soittimien osuuksia koko kappaleen sijaan. Sampleja voidaan myös editoida samplauksen jälkeen. Toisinaan sampleja muokataan niin paljon, ettei niitä enää voi tunnistaa käsittelyn jälkeen. Tällöin alkuperäinen näyte on vain toiminut raaka-aineena lopulliselle samplelle. Samplena voidaan käyttää musiikkipätkien lisäksi myös mitä tahansa muita ääniä osittain tai suurempina kokonaisuuksina.

Vuosien varrella samplauksen suhteen on noussut paljon oikeusjuttuja. Jotkut muusikot ovat ottaneet käyttöönsä Creative Commons -lisenssejä, jotka sallivat samplejen ottamisen. Tekijät voivat määrittää lisenssissä ehdot, joilla samplejen otto heidän teoksestaan on sallittua.

Vokaalisample
-------------

Vokaalisampleksi kutsutaan samplea, joka sisältää laulua, puhetta tai räppäämistä. Niiden käyttö on yleistä rap-kappaleiden kertosäkeissä mutta myöskin osana biittiä. Vokaalisamplejen äänenkorkeutta muutetaan yleensä joko voimakkaasti ylös- tai alaspäin.

Äänisample tietotekniikassa
---------------------------

Sampletiedostoa eli ääninäytetiedostoa käytetään muun muassa tracker-musiikissa sekä MIDI-äänien tuottamiseen (SoundFont). Digitoitu ääni on usein PCM-koodattua (tai DPCM). Ääninäytteiden käyttö on monessa tapauksessa korvannut äänipiirin tuottaman aaltomuodon (ks. chiptune).
**Glossaattorit** (tai **Glossaattorien koulukunta**) olivat 1100-1200-luvuilla vaikuttaneita keskiaikaisten yliopistojen oppineita juristeja, jotka hyödynsivät skolastisen tieteenteorian menetelmiä - etenkin glossaamistekniikkaa eli reunahuomatusten kirjaamista - luodakseen yleiskuvan roomalaisesta oikeudesta. Glossaattorit pyrkivät näin selittämään roomalaisen oikeuden sääntöjä aikaansa nähden ymmärrettävämmässä ja sovellettavammassa muodossa.

Sydänkeskiajalla uudelleen löydetystä Keisari Justinianus I:n laadituttamasta Corpus iuris civilis -lakikokoelmasta tuli tieteellisen tutkimuksen kohde 1100-luvulla. Tuolloin katsotaan myös modernin oikeustieteen syntyneen, kun keskiaikaisissa yliopistoissa (etenkin Bolognan yliopistossa) alettiin tutkimaan ja opiskelemaan roomalaisen oikeuden auktoritatiivisia tekstejä.

Kreikan kielen sana *γλῶσσα* (glossa) tarkoittaa "kieltä". Alun perin sanaa käytettiin tarkoittamaan vieraan sanan selitystä, mutta sen soveltamisala laajeni vähitellen tarkoittamaan yleisesti kommentointia. Glossaattorit kirjoittivat vanhojen tekstien marginaaleihin (*glosa marginalis*) tai rivien väliin (*glosa interlinearis*) glossia eli reunahuomautuksia tai selitteitä. Myöhemmin nämä koottiin suuriksi selitysteoksiksi, kuten Accursiuksen jopa 100 000 glossaa sisältänyt Glossa Ordinaria.

Nimekkäimpiä glossaattoreita olivat mm. Irnerius, Accursius ja neljä Bolognan tohtoria.

Postglossaattorit tai kommentaattorit jatkoivat myöhemmin glossaattorien työtä ja pyrkivät soveltamaan ja kehittämään edelleen oikeutta roomalaisen oikeuden auktoritatiivisten tekstien pohjalta. Näihin lukeutuvat myös keskiajan merkittävimmät oikeustieteilijät Bartolus ja Baldus.

Katso myös
----------

* Ius commune
* Reseptio
* 1100-luvun renessanssi
* Juristioikeus
* Keskiajan tiede

Lähteet
-------

1. ↑  Pihlajamäki, Heikki: *Keskiajan oikeushistoria*. Gummerrus 2007, s. 55
2. ↑


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Kansalliset Muokkaa Wikidatassa | 
* Ranska
* BnF data
* Israel
* Yhdysvallat

 |

 |

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.   
Alkuperäinen artikkeli: en:Glossator
**Hannah Fry** (s. 1984) on brittiläinen matemaatikko, tietokirjailija ja mediavaikuttaja.

Fry on professori Lontoon yliopistossa.Hän on opiskellut matematiikan lisäksi teoreettista fysiikkaa.

Fry käyttää matemaattisia malleja tutkiessaan ihmisen käyttäytymistä. Fry on uransa aikana tehnyt yhteistyötä hallituksen, poliisivoimien, terveysanalyytikkojen sekä kauppaketjujen kanssa.

Fry juonsi BBC:llä dokumenttisarjan *The Secret Genius of Modern Life*joka tuotettiin yhdessä avoimen yliopisto kanssa. Sarjassa selitetään nykyajan keksintojen ja teknologian taustoja.

Fryn TeD-luento rakkauden matematiikasta johti samannimisen kirjan julkaisuun.

Fryn tekoälyä ja algoritmeja käsittelevä teos *Hello world* oli ehdolla Ison-Britannian parhaimman tietokirjan palkinnon saajaksi vuonna 2018. Se on ilmestynyt myös suomeksi.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Hannah Fry *bazarkustannus.fi*. Viitattu 10.4.2024.
2. ↑  Prof hannah Fry *University of london*. Viitattu 10.4.2024.
3. ↑  The Secret Genius of Modern Life *BBC*. Viitattu 10.4.2024.
4. ↑  About the OU's Involvement in the Programme *Open University*. Viitattu 10.4.2024.
5. ↑  Hannah Fry *TeD*. Viitattu 10.4.2024.
6. ↑  Fry, Hannah: *Hello World*. Suomentanut Jaana Iso-Markku. Bazar kustannus, 2019. ISBN 9789522797582. esittely kustantajan sivulla (viitattu 10.4.2024).
Albrecht Dürer, *Jacob Fugger*, noin 1519.
**Jakob Fugger** (6. maaliskuuta 1459 – 30. marraskuuta 1525) oli menestynyt pankkiiri Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan Augsburgin vapaakaupungista. Hän oli Fuggerin kauppasuvun jäsen. Jakob Fugger peri liiketoiminnan isältään ja laajensi sitä Venetsian kautta Adrianmeren kauppaan. Jakob Fuggerin kuuluisin yksittäinen liiketoimi lienee ollut hänen tulevalle keisari Kaarle V:lle keisarinvaalia varten myöntämä 543 000 floriinin laina, jonka avulla Kaarle lahjoi puolelleen kaikki seitsemän valitsijamiestä.

Aikakauden hallitsijat olivat Fuggerille suunnattomissa veloissa, joten kauppahuoneen vaikutusvalta oli suuri, poliittisten liikesuhteidensa avulla hän hankki suvulleen aateluuden, oikeuden maidensa hallitsemiseen ja rahanlyöntiin sekä anekauppaan. Hän rikastui lainoittamalla useita keskenään sotaa käyviä armeijoita. Fugger rahoitti köyhäintalojen rakentamista ja ylläpitoa muun muassa kotikaupungissaan Augsburgissa, jonka köyhäintalo Fuggerei on yhä toiminnassa.

Vähiten tunnettu lienee se noin 50 000 dukaatin eli osapuilleen 500 000 euron laina, jonka Mainzin arkkipiispa Albrekt otti ostaakseen vakanssinsa Vatikaanilta, joka oli tuolloin rakentamassa Pietarinkirkkoa ja tarvitsi erityisen paljon rahaa. Jakob Fuggerin kuoleman jälkeen suvun liiketoiminta siirtyi hänen veljenpojalleen Anton Fuggerille.

Lähteet
-------

1. 1 2  Otavan Suuri Ensyklopedia, Hakemisto-osa 1. Otava 1982, s. 8468.
2. ↑  Prause, Gerhard: *Historian harhaluuloja ja totena esitettyjä taruja*. (Niemand hat Kolumbus ausgelacht: Populäre Irrtümer der Geschichte richtiggestellt, 1969.) Suomentanut Antti Nuuttila. Porvoo Helsinki: WS, 1969.
3. ↑  Grimberg, Carl: *Kansojen historia. Osa 11. Löytöretket-uskonpuhdistus*, s. 316. WSOY, 1982. ISBN 951-0-09739-X.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Jakob Fugger** Wikimedia Commonsissa

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Norja
* Espanja
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Israel
* Yhdysvallat
* Tšekki
* Alankomaat
* Puola
* Vatikaani

 |
|  |
| Taiteenala | 
* ULAN

 |
|  |
| Henkilöt | 
* BMLO
* Deutsche Biographie

 |
|  |
| Muut | 
* IdRef

 |

 |
Kevolan sijainti Paimiossa
**Kevola** on Paimion maantieteellisellä "kaakkoiskulman" alueella sijaitseva kylä, jota halkoo vanha Kuninkaantie eli seututie 2351, joka kuuluu myös EuroVelo 10 -pyöräilyreittiin. Kevolan tunnetuin maamerkki on Kevolan observatorio, joka on rakennettu Tuorlan observaattorin Hilkka Rantaseppä-Heleniuksen vanhalle kotitilalle Ilttulan kylään.

Kevolan maaseutumaisemaa
Kevolaa hallitsee maaseutumainen laaksomaisema, ja sen pohjoispuolella kulkee Helsingistä Turkuun kulkeva Rantarata. Kevolassa sijaitsi myös vuoteen 1954 asti Kevolan seisake, joka toimi kylän tärkeänä elinkeinoelämän keskuspisteenä erityisesti 1930- ja 1940-luvuilla.

Kevolassa toimi Ilttulantien ja Kevolantien risteyksessä 1900-luvun alkupuolella Paimion kauppaosuuskunnan Kevolan myymälä, joka on tätä nykyä vain yksityisasuntokäytössä.

Kevolassa toimi vuosina 1928–1967 kansakoulu, ja koulutoiminnan loppumisen jälkeen rakennuksen tiloissa järjestettiin erilaista toimintaa, ja olipa rakennuksessa myös sivukirjastokin jonkin aikaa. Vuonna 2004 Paimion kaupunki myi rakennuksen kuitenkin Paimion Rasti ry -suunnistusyhdistykselle 15 000 €:lla. Rakennus nimettiin tällöin Rastituvaksi, jona se tunnetaan tänäkin päivänä.

Lähteet
-------

* 

### Viitteet

1. ↑  ELÄVÄT TILAT: Näkökulmia ja keinoja entisten kyläkoulujen ja muiden julkisten tilojen uusiokäyttöön yhteisöllisinä tiloina  2019. Varsinais-Suomen Kylät ry. Viitattu 20.12.2023.
**Khums** (arab. خمس‎‎, "viidennes") tarkoittaa šiialaisessa islamissa uskonnollista almuveroa *(zakat)*. Sitä maksetaan viidennes siitä, mikä ansaitaan tai saadaan saaliksi. Vero katsotaan määrätyksi Sotasaaliitteen suurassa 8:41: "Ja tietäkää, että hankkimastanne sotasaaliista kuuluu viides osa Jumalalle, toisin sanoen Hänen lähettiläälleen ja tämän lähiomaisille, orvoille, köyhille ja vaeltajille - - "

Šiialaisen *hadithin* mukaan verotuksen kohteena ovat voitto tai ylimääräinen tulo, rikkaus, missä ei voida erottaa oikeutettua tuloa epäoikeutetusta, kaivokset ja mineraalit, merestä sukelletut kalliit kivet, aarteet, maa, jonka vääräuskoinen *dhimmi* ostaa muslimilta sekä sotasaalis.

Sunnalaisessa verotuksessa almuvero *zakat* jaetaan kohteen mukaan kahdeksaan yhtä suureen osaan.

Katso myös
----------

* Islamilainen verotus
* Jizya
* Zakat

Lähteet
-------

* A Shi'ite Encyclopaedia  1995–2021. Al-Islam.org. Viitattu 2.5.2021.
* *Koraani - opastus ja johdatus pahan hylkäämiseen ja hyvän valitsemiseen*. Z.I. Ahsen Böre, 1942. Teoksen verkkoversio.

### Viitteet

1. ↑  Koraani, 1942