Krepost Sveaborgin kartta, saarilla sijaitsevat mustat pisteet kuvaavat meririntaman tykkipattereita.
**Krepost Sveaborgin merilinnoitteet** olivat joukko Helsingin maa- ja merilinnoitukseen, eli Krepost Sveaborgiin kuuluneita linnoitteita. Meririntamaan kuuluivat kahdessa, sekä yhteensä 37 numeroitua tukikohtaa Helsingin ympäristössä nykyisten Espoon, Helsingin ja Vantaan kuntien alueilla.
Meririntama koostui Helsinginniemen ympäristön saarille rakennetuista kahteen sisäkkäiseen puolustuslinjaan jaetuista linnoitteista.

Harmaja, Isosaari, Katajaluoto ja Kuivasaari
--------------------------------------------

Harmajan tukikohdan aseistuksena oli neljä 152 millimetrin Canet-tykkiä. Saaren tykkiaseman rintavarustuksen sisällä oli kolme kellaritilaa. Harmajalle rakennettiin myöhemmin toisen maailmansodan aikana IT-patteri laitteistoineen. Saaren asemista neljän tykin patteri ja tähystystorni ovat suojeltuja.

Isosaaren tukikohdan aseistuksena oli kolme tykkipatteria, joiden varustukseen kuului yhteensä kahdeksan 254 millimetrin Durlacher-tykkiä kahdessa patterissa ja neljä 152 millimetrin Canet-tykkiä kolmannessa patterissa. Tukikohdan tykkiasemien rintasuojiin on rakennettu kellaritiloja. Saarella sijaitsee myös voima-asema, kaksi valonheitinasemaa, sekä kaksi betonista tähystystornia.

Katajaluodon tukikohdan aseistuksena oli neljän 254 millimetrin Durlacher-tykin patteri. Tukikohdan tykkiaseman rintasuojaan on rakennettu kellaritila, minkä lisäksi saarella sijaitsee myös kaksi voima-asemaa, valonheitinasema, sekä betoninen tähystystorni.

Kuivasaarella sijaitsi kolmiosainen valonheitinkokonaisuus, johon kuului betoninen tähystystorni, voima-asema, valonheittimen siirtorata, sekä itse valonheitin. Valonheitinkokonaisuus on nykyisin suojeltu muinaismuistolain nojalla.

Miessaari, Pihlajasaari ja Rysäkari
-----------------------------------

Miessaaren tukikohdan aseistuksena oli neljän 152 millimetrin Canet-tykin patteri. Tukikohdan tykkiaseman rintasuojaan on rakennettu kellaritila, jossa oli ammus-, keskus- ja hissitilojen lisäksi puhelinkeskus ja konehuone. Saarella sijaitsee myös kolmikerroksinen kallioon louhittu miehistön suojatila, valonheitinasema ja kolmihuoneinen kallioon louhittu keskuskasematti.

Pihlajasaaren tukikohdan aseistuksena oli neljän tykin hajasijoitettu patteri. Patteri on ainut laatuaan aikakaudeltaan Helsingin linnoituksessa. Saarella sijaitsee myös kallioon louhittu betonirakenteinen miehistön- ja ammussuoja.

Rysäkarin tukikohdan aseistuksena oli neljän 254 millimetrin Durlacher-tykin patteri, jonka rakentamisessa on huomoitu maaston korkeuserot. Tukikohdan tykkiaseman rintasuojaan on rakennettu kellaritila, minkä lisäksi saarella sijaitsee myös kaksi betonirakenteista mittaustornia, kaksikerroksinen panssaritorni ja betonirakenteinen valonheitinasema.

Santahaminan itäniemi, Itä-Villinki ja Vuosaaren Skatanniemi
------------------------------------------------------------

Santahaminan itäniemen tukikohdan aseistuksena oli kaksi tykkipatteria, joiden varustukseen kuului yhteensä neljä 75 millimetrin tykkiä ja neljä 152 millimetrin Canet-tykkiä. Neljän 75 millimetrin tykin patterissa ammus- ja miehistötilat sijaitsevat tykkien välissä. Neljän Canet-tykin pattereissa ei ole kellaritiloja.

Itä-Villingin tukikohdan aseistuksena oli neljän 254 millimetrin Durlacher-tykin patteri. Tukikohdan tykkiaseman rintasuojaan on rakennettu kellaritila, minkä lisäksi saarella sijaitsee myös kolmiosainen valonheitinkokonaisuus, johon kuuluvat kallioon louhittu voima-asema, valonheittimen siirtorata ja valonheitinasema. Saarella on tämän lisäksi kallioon louhittu kaksihuoneinen varastotila.

Vuosaaren Skatanniemen tukikohdan aseistuksena oli neljän 152 millimetrin Canet-tykin patteri.

Katso myös
----------

* Krepost Sveaborg
* Krepost Sveaborgin maalinnoitteet

Lähteet
-------

* Laaksonen, Lasse (toim.): *Ensimmäisen maailmansodan aikaiset linnoitukset Helsingissä : suojeluluettelo*. Helsinki: Museovirasto, Rakennushistorian osasto, 1980. ISBN 951-9074-49-X.

* Laine, Sirkku: *Ensimmäisen maailmansodan aikainen maalinnoitus Espoossa*. Espoo: Espoon kaupungin tekninen keskus, 1998. ISBN 951-857-352-2.

* Lagerstedt, John & Laulunmaa, Vesa: *Ensimmäisen maailmansodan linnoitusvyöhyke*. Helsinki: Helsingin kaupunkisuunnitteluvirasto, 2014. Yleissuunnitteluosaston selvityksiä 2014:32. Teoksen verkkoversio (PDF) (viitattu 29.3.2015).

### Viitteet

1. 1 2  Lagerstedt & Laulunmaa 2014: s. 4–11
2. ↑  Laine 1998 (Maalinnoitus Espoossa): s. 5–11
3. 1 2 3 4  Laaksonen 1979 (Suojeluluettelo): s. 88-95
4. 1 2 3  Laaksonen 1979 (Suojeluluettelo): s. 95–100
5. 1 2  Laaksonen 1979 (Suojeluluettelo): s. 101–104
6. ↑  Laaksonen 1979 (Suojeluluettelo): s. 104–105