**Malaijin kieli** (omakielinen nimi: *Bahasa Melayu*) on länsi-malaiji-polynesialaiseen kieliryhmään kuuluva austronesialainen kieli, jota puhutaan Malaijan niemimaan lähettyvillä Kaakkois-Aasiassa.

Mikäli indonesia lasketaan täysin omaksi kielekseen, malaijilla on hieman yli 19 miljoonaa puhujaa, mikä tekee siitä maailman 67. puhutuimman kielen.

Koska malaiji on toiminut pitkään Kaakkois-Aasian lingua francana, kielestä on kehittynyt monia siihen pohjautuvia pidgin- ja kreolikieliä. Esimerkkejä näistä ovat mm. basaarimalaiji ja baba malaiji.

Puhuttua malajia

Asema ja lainsäädäntö
---------------------

Malaiji on ainoa virallinen kieli Malesiassa ja Bruneissa. Malesiassa malaiji tunnetaan myös nimellä *Bahasa Malaysia* eli Malesian kieli, tarkoituksen ollen korostaa kyseessä olevan kaikkien malesialaisten yhteinen (eikä siis yksinomaan etnisten malaijien) kieli.

Singaporessa malaiji on yksi neljästä virallisesta kielestä mutta ainoa kansallinen kieli, ja muun muassa Singaporen kansallislaulu *Majulah Singapura* on malaijia. Käytännössä lingua francana käytetään kuitenkin englantia ja siitä johdettua singlishia.

Itä-Timorissa malaiji on perustuslaillinen työkieli, muttei virallinen kieli.

### Malaiji ja indonesia

*Pääartikkeli: Erot malaijin ja indonesian välillä*
Malaiji on erittäin läheistä sukua indonesian kielelle, mutta eroaa hieman lausumiseltaan ja melko paljon lainasanastoltaan. Malaijissa näkyy vahvana siirtomaa-ajoilta peräisin oleva englannin vaikutus, kun taas indonesiasta löytyy vastaavasti enemmän hollannin lainoja. Esimerkiksi sana "pyyhe" on lainattu eri kielistä: tuala (englannin sanasta *towel*) vs. handuk (hollannin sanasta *handdoek*).

Kirjakielessä on samasta syystä ollut pieniä eroja, mutta vuonna 1972 toteutetun oikeinkirjoitusreformin jälkeen erot malaijiin ovat kaventuneet.

Fonologia
---------

### Vokaalit

|  | Etinen | Keskinen | Takainen |
| --- | --- | --- | --- |
| **Suppea** | i |  | u |
| **Puoliavoin** | e | ə | o |
| **Avoin** |  | a |  |

Lähde:

### Konsonantit

|  | Labiaali | Dentaali/
Alveolaari | Palataali | Velaari | Glottaali |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| **Klusiili** | p | b | t | d |  | k | g | ʔ |
| **Affrikaatta** |  |  | ʧ | ʤ |  |  |
| **Frikatiivi** |  | s |  |  | h |
| **Nasaali** | m | n | ɲ | ŋ |  |
| **Likvida** |  | l ~ r |  |  |  |
| **Puolivokaali** | w |  | j |  |  |

Lähde:

Kirjakieli
----------

Alankomaiden Itä-Intiassa julkaistun malaijinkielisen lehden kansi vuonna 1890.
Malaijia kirjoitettiin aikaisemmin arabian aakkostolla eli malaijiksi jawi-kirjoituksella. Sekä Malesiassa että Indonesiassa on siirrytty lähes täysin latinalaiseen aakkostoon, mutta Bruneissa opetetaan edelleen jawia koulussa, ja epävirallisissa yhteyksissä jawia näkee edelleen erityisesti Malesian vanhoillisissa pohjoisosissa.

Suurin osa malaijinkielisestä kirjallisuudesta on peräisin 1400- ja 1500-luvuilta lähtien, kun islam saapui Kaakkois-Aasiaan. Tätä vanhempia kirjoituksia on säilynyt erittäin vähän. Nykymalaiji alkoi kehittyä 1920-luvulla ja korvasi islamin saapumisen jälkeen kehittyneen klassisen malaijin.

Kielioppi
---------

Malaiji ei tunne *olla*-verbiä (kopulaa). Esimerkiksi lause: "Nama saya Pekka." kääntyy suoraan: "Nimi minä Pekka."

Substantiivien monikko ilmaistaan toistamalla sana. Esimerkiksi: lapsi - anak, lapset - anak anak.

Koska malaiji on saanut latinalaisen kieliasunsa melko hiljan, on sen lausunta foneettista eli sanat lausutaan kuten ne kirjoitetaan.

Kielinäyte
----------

»Semua manusia dilahirkan bebas dan samarata dari segi kemuliaan dan hak-hak. Mereka mempunyai pemikiran dan perasaan hati dan hendaklah bertindak di antara satu sama lain dengan semangat persaudaraan.»

Suomeksi:  
»Kaikki ihmiset syntyvät vapaina ja tasavertaisina arvoltaan ja oikeuksiltaan. Heille on annettu järki ja omatunto, ja heidän on toimittava toisiaan kohtaan veljeyden hengessä.»

(YK:n ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen 1. artikla)

Katso myös
----------

* Indonesian kieli

Lähteet
-------

1. ↑  dbp.gov.my Dewan Bahasa dan Pustaka.  Arkistoitu 15.4.2012. Viitattu 3.3.2012.
2. ↑  dbp.gov.bn Dewan Bahasa dan Pustaka. Viitattu 3.3.2012.
3. ↑  Glottolog 4.3 - Colloquial Malay *glottolog.org*. Viitattu 7.12.2020.
4. ↑  Iman Ghosh: Ranked: The 100 Most Spoken Languages Around the World *Visual Capitalist*.  15.2.2020. Viitattu 18.4.2022. (englanniksi)
5. 1 2  Malay language *Encyclopædia Britannica*.  2022. Viitattu 18.4.2022. (englanniksi)
6. ↑  Bahasa Rasmi  2022. The Government of Malaysia's Official Portal. Viitattu 20.4.2022. (malaijiksi)
7. ↑  Jaclynn Seah: A Guide To Singapore's Languages *Culture Trip*. Viitattu 7.12.2020.
8. ↑  Constitution of the Democratic Republic of Timor-Leste (pdf) (VII / 159)  2002. unesco.org. Viitattu 7.12.2020. (englanniksi)
9. ↑  What are the basic differences between Indonesian and Malay? *Medium*.  17.8.2018. Viitattu 20.4.2022. (englanniksi)
10. ↑  Omar, Asmah Haji: The Malay Spelling Reform *Journal of the Simplified Spelling Society*.  1989.  Arkistoitu 2011. Viitattu 21.4.2022. (englanniksi)
11. 1 2  Malay *www.languagesgulper.com*. Viitattu 7.12.2020.
12. ↑  ScriptSource - Malay *scriptsource.org*. Viitattu 18.4.2022.
13. ↑  Yhdistyneiden kansakuntien ihmisoikeusvaltuutetun toimisto

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Malaijin kieli** Wikimedia Commonsissa

WikipediaWikipedia
***Malaijinkielinen*** Wikipedia, vapaa tietosanakirja

Austronesialaiset kielet
abadi | abung | adonara | alune | anuta | atšeh | ’auhelawa | badui | bali | belait | bugi | buru | cebuano | chuuk | etelämarquesas | fidži | gao | havaiji | hiligaino | iloko | indonesia | jaava | japi | karoliini | kiribati | madura | malagassi | malaiji | maori | minangkabau | mokerang | nauru | palau | pingelap | pohjoismarquesas | rapanui | samoa | sunda | tagalog | tahiti | taroko | tetum | tikopia | timor | tonga | tšamorro | tuvalu | wanukaka | watubela