recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Hanne Kristiina Lauslehto** (o.s. **Mäkinen**, s. 14. syyskuuta 1982 Järvenpää) on suomalainen nyrkkeilijä ja potkunyrkkeilijä.. Hän edustaa seuratasolla Järvenpään Kehäkarhuja.

Lauslehto saavutti ensimmäisenä suomalaisena naisnyrkkeilijänä mitalin maailmanmestaruuskilpailuissa Barbadoksella 2010. Mitali varmistui hänen kukistettuaan 51 kg:n sarjan puolivälieräottelussa australialaisen Shannon O´Connellin pistein 13–1. Välierässä hän hävisi Englannin Nicola Adamsille 4–11 saaden pronssia.

Lauslehto selviytyi puolivälieriin Mykolajivin 2009 EM-kilpailujen 51 kg:n sarjassa. Qinhuangdaon MM-kilpailuissa 2012 hän selviytyi samassa painoluokassa toiselle kierrokselle, 32 parhaan joukkoon. Pohjoismaiden-mestaruuskilpailuissa hän on saanut hopeaa 54 kg:n sarjassa 2007, 2008 ja 2009 sekä 51-kiloisissa 2010, 2011 ja 2012. Hän on voittanut Suomen-mestaruuden 54 kg:n sarjassa 2007, 2008, 2009 ja 2010 sekä saanut samassa painoluokassa hopeaa 2006. Lisäksi hän on voittanut Suomen-mestaruuden 51 kg:n sarjassa vuosina 2011 ja 2012. Hänet on valittu Suomen vuoden naisnyrkkeilijäksi 2008, 2009 ja 2010.

Ennen nyrkkeilyuraansa Lauslehto harrasti potkunyrkkeilyä. Hän palasi lajin pariin vuonna 2013. Hän on voittanut lajissa maailmanmestaruuden kahdesti(2015 ja 2017) sekä kahdesti Euroopan-mestaruuden (2014 ja 2016) 52 kg:n sarjassa.Lisäksi Lauslehto on valittu 3 kertaa arvokilpailuiden parhaaksi nais kehäottelijaksi (2014, 2015 & 2016) 

Lauslehto on naimisissa entisen ratamoottoripyöräilijä Tatu Lauslehdon kanssa.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Maailmanmestari Lauslehto hävinnyt viimeksi yli kaksi vuotta sitten (arkistoitu versio) *Keski-Uusimaa*.  30.11.2015.  Arkistoitu 22.12.2015. Viitattu 16.12.2015.
2. ↑  Minä *hanne2012.fi*. Viitattu 16.9.2010. [vanhentunut linkki]
3. 1 2  SM-mitalistit *nyrkkeilyliitto.com*.  Arkistoitu 4.3.2011. Viitattu 10.5.2012.
4. ↑  Suomen naisnyrkkeilyssä historiallinen MM-mitali *yle.fi*.  16.9.2010. Viitattu 16.9.2010.
5. ↑  Mäkinen nyrkkeili MM-pronssille *yle.fi*.  18.9.2010. Viitattu 18.9.2010.
6. ↑  7.European Womens Championships – Nikolayev, Ukraine – September 15–20 2009 *amateur-boxing.strefa.pl*. Viitattu 16.9.2010.
7. ↑  7.AIBA World Women's Championships – Qinhuangdao, China – May 11–19 2012 *amateur-boxing.strefa.pl*. Viitattu 21.7.2013. (englanniksi)
8. ↑  Nordic Championships *amateur-boxing.strefa.pl*. Viitattu 10.5.2012.
9. ↑  Hanne Mäkisestä vuoden naisnyrkkeilijä *keski-uusimaa.fi*.  5.12.2008. Viitattu 16.9.2010. [vanhentunut linkki]
10. ↑  Suomen Nyrkkeilyliitto palkitsi vuoden parhaat *kulmassa.fi*.  19.12.2009.  Arkistoitu 24.12.2009. Viitattu 16.9.2010.
11. ↑  Vuoden parhaat palkittu  17.12.2010. Suomen Nyrkkeilyliitto. Viitattu 10.5.2012.
12. ↑  Hanne Lauslehto Euroopan mestariksi  26.11.2016. Suomen Potkunyrkkeilyliitto. Viitattu 2.12.2016.
**Binetin–Cauchyn identiteetti**, joka on nimetty Jacques Philippe Marie Binetin ja Augustin-Louis Cauchyn mukaan, on yhtälö algebrassa.

{\biggl (}\sum \_{{i=1}}^{n}a\_{i}c\_{i}{\biggr )}{\biggl (}\sum \_{{j=1}}^{n}b\_{j}d\_{j}{\biggr )}={\biggl (}\sum \_{{i=1}}^{n}a\_{i}d\_{i}{\biggr )}{\biggl (}\sum \_{{j=1}}^{n}b\_{j}c\_{j}{\biggr )}+\sum \_{{1\leq i<j\leq n}}(a\_{i}b\_{j}-a\_{j}b\_{i})(c\_{i}d\_{j}-c\_{j}d\_{i})
jossa ai, bi, ci ja di, kaikilla i:n arvoilla, ovat reaalilukuja. Sama yhtälö pätee kompleksiluvuilla ja yleisemmin kaikissa kommutatiivisissa renkaissa.

Todistus
--------

Laskemalla auki yhtälön viimeisen termin binomitulo, saamme

\sum \_{{1\leq i<j\leq n}}(a\_{i}b\_{j}-a\_{j}b\_{i})(c\_{i}d\_{j}-c\_{j}d\_{i})
=\sum \_{{1\leq i<j\leq n}}(a\_{i}c\_{i}b\_{j}d\_{j}+a\_{j}c\_{j}b\_{i}d\_{i})+\sum \_{{i=1}}^{n}a\_{i}c\_{i}b\_{i}d\_{i}-\sum \_{{1\leq i<j\leq n}}(a\_{i}d\_{i}b\_{j}c\_{j}+a\_{j}d\_{j}b\_{i}c\_{i})-\sum \_{{i=1}}^{n}a\_{i}d\_{i}b\_{i}c\_{i}
jossa toinen ja neljäs termi ovat toistensa vastaluvut, jotka on lisätty yhtälöön, jotta se pystytään saattamaan seuraavaan muotoon:

=\sum \_{{i=1}}^{n}\sum \_{{j=1}}^{n}a\_{i}c\_{i}b\_{j}d\_{j}-\sum \_{{i=1}}^{n}\sum \_{{j=1}}^{n}a\_{i}d\_{i}b\_{j}c\_{j}.
Tästä i:llä indeksoidut termit osittelemalla saadaan alkuperäisen yhtälön ensimmäiset kaksi termiä, joka päättää todistuksen.

Binetin–Cauchyn identiteetti kolmessa ulottuvuudessa
----------------------------------------------------

Kun *n* = 3, ensimmäinen ja toinen termi vastaavat pistetulojen tuloja, kun taas kolmas termi vastaa ristitulojen pistetuloa. Tämä voidaan merkitä

(a\cdot c)(b\cdot d)=(a\cdot d)(b\cdot c)+(a\times b)\cdot (c\times d)\,
**Kovelo** on järvi Somerniemellä Somerolla. Se sijaitsee vedenjakajalla Karjaanjoen vesistöön kuuluvien Heinjärven ja Arimaa-järven välillä, Somerniemen Härjänojan kylässä, karun ja korkean Tammelan ylängön reunamilla.

Järven pinnankorkeus on 121,0 m, mikä on Someron järvistä korkein Palikaisten kylässä sijaitsevan Isolammin (129,7 m) jälkeen. Pinta-ala on 23,5 hehtaaria ja valuma-alue 195 hehtaaria. Järvi jakautuu kahteen kapean salmen yhdistämään altaaseen, joista luoteisemman suurin syvyys on noin 4 metriä ja kaakkoisemman noin 6 metriä. Järven vesi on humuspitoista, ruskeaa ja melko hapanta, mutta happamoitumista vastaan puskurikykyistä. Happitilanne järvessä on ajoittain huono, mikä vaatii hoitotoimenpiteitä.

Järvi kuuluu Karjaanjoen vesistöön ja laskee Vehka-Patamo-järveen, josta vedet edelleen virtaavat Myllyjärveen ja tästä Arimaajärveen. Järvellä on kuitenkin Heinlammen kautta Heinjärveen myös toinen lasku-uoma, jossa virtaa vesi vain runsaimpien sateiden aikaan. Näin järvi muodostaa ajoittaisen bifurkaation. 

Kovelon Heinjärven puoleisessa lasku-uomassa on aiemmin ollut Tanjaksen myllyksi nimitetty jalkamylly, ja Manu Kärjen kokoaman muistitiedon mukaan lasku-uoma Vehka-Patamoon olisi Forssa-yhtiön aikoinaan kaivama, jolloin järven laskusuunta olisi muuttunut. Vuonna 1822 valmistuneessa isonjaon kartassa nähdään uomista kuitenkin vain Vehka-Patamoon laskeva, mutta ei Heinlammiin johtavaa.

Lähteet
-------

* Tikander, Sanna & Hietaranta, Jari: Someron vesienhoitosuunnitelma. Osaraportti VII. Kovelon hoitosuunnitelma (pdf)  2006. Somero:  Someron kaupunki. Viitattu 8.11.2014.

### Viitteet

1. 1 2  Tikander & Hietaranta 2006: 14.
2. ↑  Tikander & Hietaranta 2006: 14, 17.
3. ↑  Tikander & Hietaranta 2006: 22.
4. ↑  Tikander & Hietaranta 2006: 17.
5. ↑  Kärki, Manu: *Somerniemen vesimyllyt ja -sahat*, s. 19. Somerniemi-Seuran julkaisuja 4. Somero: Amanita, 1994. ISBN 9519597379.
6. ↑  Lounaispaikka (Karttapalvelu > Maisemahistoria) Lounaispaikka.  Arkistoitu 9.2.2019. Viitattu 20.4.2010.
7. ↑  Maanmittaushallitus, uudistusarkisto, uudistusten luettelo *Kansallisarkiston digitaaliarkisto*. Kansallisarkisto. Viitattu 20.4.2010. [vanhentunut linkki]
WikibooksWikibooks 
Wikikirjastossa on aihe: **Damianon puolustus**. 
*Tässä artikkelissa käytetään algebrallista merkintätapaa kuvailemaan shakkisiirtoja.*

**Damianon puolustus** on shakkiavaus, jota kuvaavat siirrot

1.e4 e5
2.Rf3 f6
Avaus on nimetty Pedro Damianon mukaan. Damiano tosin sanoi mustan toisen siirron olevan huono ja suositteli sen sijaan siirtoa 3...Rc6. Avaus sijoitetaan ECO-koodistolla koodille C40.

Mustan toinen siirto heikentää kuningasasemaa, ja suojelee e-sotilaan vain näennäisesti. Musta nimittäin saa sotilaan joka tapauksessa takaisin pelaamalla De7.

Muunnelmat
----------

Valkealle hyviä jatkoja ovat 3.d4 ja 3.Lc4, mutta kaikkein paras on 3.Rxe5.

**3.Rxe5**
Mustan oikea jatko on 3...De7 ja 4.Rf3 Dxe4+ 5.Le2 ja valkealla on kehitysetu ja uhkaukset Rc3 ja 0-0, Te1 paljastusuhkauksin.

**3...fxe5** häviää:
4.Dh5+
4...g6 Dxe5+ voittaen tornin
4...Ke7 5.Dxe5+ Kf7 6.Lc4+ ja mustalla on kaksi mahdollista jatkoa
6...Kg6 7.Df5+ Kh6 8.h4 voittaa jatkossa 9.d4+
6...d5 7.Lxd5+ Kg6 8.h4 (uhkaa mattia h5#) h5 9.Lxb7 Ld6 10.Da5
10...Lxb7 11.Df5+ Kh6 12.d4+ g5 ja valkea voi ottaa kuningattaren 13.Lxg5 tai pelata 13.Df7 ja matittaa muutamassa siirrossa.
Avauksen kuuluisin peli käytiin Emmanuel Schiffersin ja Mihail Tsigorinin välillä. Pelissä Tsigorin menetti ensin kuningattarensa, mutta sai pelin tasoihin sommitelmalla. Jatkossa hän olisi vielä voittanut pelin, mutta ei huomannut voittavaa sommitelmaa.

Katso myös
----------

* Luettelo shakkiavauksista
* Luettelo gambiiteista

Lähteet
-------

* Tactics of Mistake (englanniksi)

### Viitteet

1. ↑  Peli: Emmanuel Schiffers vs Mikhail Chigorin (Arkistoitu – Internet Archive)
**Damen Schelde Naval Shipbuilding** on alankomaalainen Vlissingenissä toimiva laivanrakennusyritys, joka on osa Damen Groupia. Telakka on Koninklijke Maatschappij De Schelden seuraaja. Yritys on valmistanut historiansa aikana lukuisia aluksia Alankomaiden kuninkaalliselle laivastolle.

Historia
--------

Yhtiö perustettiin 8. lokakuuta 1875 nimellä NV Koninklijke Maatschappij De Schelde, kun laivanrakentajat Arie Smita oli ottanut valvontaansa laivaston Marine Etablissement -telakan. Laivanrakennuksen ja korjaamisen lisäksi yhtiö valmisti propulsiojärjestelmiä, moottoreita, höyryturbiineita, lentokoneita ja erilaisia kevytmetallituotteita.

Vuonna 1965 telakka yhdistyi Rotterdamsche Droogdok Maatschappij (RDM) ja Motorenfabriek Thomassen of De Steeg kanssa, joka loi 4. maaliskuuta 1966 Rijn-Schelde Machinefabrieken en Scheepswerven NV:n (RSMS). Alankomaiden hallituksen painostamana yhtiöön liitettiin Verolme Verenigde Scheepswerven NV, jolloin yhtiön nimeksi tuli Rijn-Schelde-Verolme Machinefabrieken en Scheepswerven NV (RSV). Uusi ajautui vaikeuksiin ja se osakekanta jaettiin, jolloin hallitus ja Zeelandin provinssi ottivat yrityksen valvontaansa.

Nimi vaihdettiin vuonna 1991 Koninklijke Schelde Groep BV:ksi (KSG). Vuonna 2000 hallitus ja Zeelandin provinssi myivät osuutensa yrityksestä Damen Groupille, jolloin siitä tuli konsernin osa. Yrityksen vastuulle siirtyi suurempien alusten valmistus laivastoille ja rannikkovartiostoille.

Valmistettuja lentokoneita
--------------------------

* De Schelde Scheldemusch
* De Schelde S.20
* De Schelde S.21

Valmistettuja aluksia
---------------------

* *Hr. Ms. Evertsen (1894)*
* *Hr. Ms. Zeeland (1897)*
* *Hr. Ms. Noord Brabant (1899)*
* *Hr. Ms. Java (1921)*

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.   
Alkuperäinen artikkeli: en:Damen Schelde Naval Shipbuilding
**Loosu järv** on Virossa Võrumaalla Võrun kunnan Loosun kylässä sijaitseva järvi.

Maantietoa
----------

Järvi on 700 metriä pitkä, 110 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 6,0 hehtaaria. Järvi on muodostunut peltoalueella sijaitsevaan virtaveden kuluttamaan matalaan laaksoon. Sen syvyys on 4,3 metriä, mutta keskisyvyys on vain 2,1 metriä. Järvi on siksi kapea verrattuna sen pituuteen. Sen luoteisrannat ovat asuttuja, mutta kaakkoisrannoilla on alavaa niittyä ja metsää. Asunnot ja peltomaat tulevat sadan metrin päähän ranasta. Väimelän asuialueelle on yli puoli kilometriä matkaa. Järven rantaan ei tule tietä.

Luontoarvoja
------------

Järven rannat ovat soistuneita ja järven pohjassa on yli 10 metriä paksu mutakerros. Veden läpivirtaus on pientä, vedenväri on vihertävän keltaista ja näkösyvyys on 2 metriä. Vesi on kesäisin lämmintä ja sen alusvesi sekoittuu päällysveden kanssa jatkuvasti. Talvella järven pohjaan muodostuu hapeton vesikerros. Vuonna 1958 havaittiin vesikasvillisuuden peittävän puolet järvestä. Järvessä elää ainakin ahven ja ruutana.

Vesistösuhteita
---------------

Loosu järv kuuluu Albri ojan valuma-alueeseen, jossa Albri oja on Võhandu jõen sivu-uoma. Järveen on johdettu pieniä ojia järven ympäristöstä. Järven laskuoja Albri oja virtaa suoraksi kaivettuna ojana kahden lammen kautta ja yhtyy Kirumpään kylässä Võhanduun. Võhandu jõgi laskee Kuumajärveen, joka on Peipsijärven keskiosan nimi. Peipsijärven alue muodostaa Narvanjoen vesistöalueen keskiosan. Peipsijärven pohjoispäästä alkava laskujoki Narvanjoki jatkaa vesireittiä pohjoiseen päin ja laskee lopuksi Suomenlahteen.

Huomautuksia
------------

1. ↑  Järven tilavuus on laskettu kertomalla järven pinta-ala sen keskisyvyydellä. Tämä ei ole viranomaisten määrittämä arvo!
2. 1 2  Kohteen ympäristön kasvillisuutta, asutusta ja nimistöä on tarkistettu Internetin Google-, Bing- tai Yandex-karttapalvelusta käyttäen järven koordinaatteja.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11  Keskkonnaregister: Loosu järv (VEE2125500) *Keskonnainfo*. Tallinna, Viro:  Keskkonnaministeerium. Viitattu 22.8.2020. (viroksi)
2. ↑  Tamre, Ruta (toim.): *Eesti järvede nimestik*. Tallinna, Viro: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus, 2006. ISBN 978-9985-881-40-8. Teoksen verkkoversio (PDF) (viitattu 22.8.2020). (viroksi) (Arkistoitu – Internet Archive)
3. ↑  Loosu järv, kalapeedia.ee, viitattu 22.8.2020
Sarjan alkutunnus
**Looney Tunes** on yhdysvaltalainen lyhytanimaatiosarja, jota Warner Bros. tuotti ja levitti vuosina 1930–1969. Jaksoja ohjasivat muun muassa Tex Avery ja Chuck Jones. Looney Tunesin kuuluisimpia tähtiä ovat Väiski Vemmelsääri, Repe Sorsa ja Putte Possu sekä Kelju K. Kojootti ja Maantiekiitäjä. Lähes kaikkien hahmojen äänenä toimi Mel Blanc.

Ensimmäinen Looney Tunes -animaatio oli mustavalkoinen *Sinkin' in the Bathtub*, jonka pääosassa oli hahmo nimeltä Bosko. Vuonna 1931 aloitettiin rinnakkaissarja Merrie Melodies, joka oli musiikkipainotteisempi. Animaatioiden suosio alkoi nousta vuonna 1935, jolloin Putte Possu esiintyi ensimmäistä kertaa piirretyssä *I Haven't Got a Hat*. Kaksi vuotta myöhemmin Repe Sorsa luotiin *Porky's Duck Hunt* piirrettyä varten. Vuonna 1940 luotiin yksi kaikkien aikojen tunnetuimmista piirroshahmoista, Väiski Vemmelsääri ja kaksi vuotta siitä Looney Tunesit siirtyivät väreihin. Sen jälkeen luotiin vielä monia tunnettuja hahmoja, kuten Sylvesteri, Tipi ja Kukko Koppava. 

Erityisesti 2000-luvulla lyhytanimaatioita on esitetty televisiossa noin puolen tunnin kestoisena animaatiosarjana, jonka myötä muun muassa IGN-sivusta listasi Looney Tunesin 100 parhaan animaatiosarjan listalla sijalle kolme.

Hahmoja
-------

* Väiski Vemmelsääri
* Repe Sorsa
* Putte Possu
* Sylvesteri
* Tipi
* Elmeri
* Kelju K. Kojootti ja Maantiekiitäjä
* Viiksi-Vallu
* Kukko Koppava
* Henry Haisuli
* Speedy Gonzales
* Cool Cat
* Tasmanian tuholainen
* Marvin Marsilainen
* Bosko
* Pörhelö
* Hekku Haukka
* Inki
* Maina-lintu
* Rocky
* Mugsy
* Granny
* Witch Hazel
* Pete Puma
* Slowpoke Rodriquez
* Penelope Pussycat
* Cecil-kilpikonna
* K-9
* Hippety Hopper
* Sylvesteri Jr.
* Murskaaja
* Taskurotat (Mac ja Tosh)
* Lammaskoira Sam ja Ralph Susi
* Santra
* Michigan J. Frog

Merkittävät ohjaajat
--------------------

* Chuck Jones
* Friz Freleng
* Robert McKimson
* Tex Avery
* Bob Clampett
* Frank Tashlin
* Jack King
* Hugh Harman
* Rudolf Ising
* Alex Lovy
* Ben Hardaway
* Arthur Davis
* Norman McCabe
* Rudy Larriva

Suomenkieliset äänet(osa)
-------------------------

Seuraavat ääninäyttelijät ovat Tuotantotalo Wernen dubbaamissa jaksoissa.

* Antti Pääkkönen - Väiski Vemmelsääri, Repe Sorsa
* Rauno Ahonen - Elmeri, Viiksi-Vallu, Tasmanian tuholainen, Pörhelö, Kelju K. Kojootti
* Petri Hanttu - Putte Possu
* Heikki Sankari - Sylvesteri
* Petteri Summanen - Tipi
* Arto Nieminen - Kukko Koppava
* Kari Tamminen - Speedy Gonzales, Hekku Haukka
* Eero Saarinen - Henri Haisuli, Rocky, sivuäänet
* Inkeri Wallenius - Granny
* Jarkko Tamminen - Marvin Marsilainen, Mugsy
* Pasi Ruohonen - sivuäänet
* Juha Paananen - sivuäänet

  

Vanhemmissa dubbauksissa ääninä muun muassa Pekka Autiovuori, Elli Castrén, Soila Komi, Jukka Puotila, Matti Ranin, Matti Olavi Ranin ja Harri Hyttinen.

Lähteet
-------

* Virallinen Looney Tunes -sivusto

### Viitteet

1. ↑  TOP 100 Animated Series (Arkistoitu – Internet Archive) *IGN* Tammikuu 2009 Viitattu 30.6.2009 (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Looney Tunes** Wikimedia Commonsissa
Soylent-merkkinen soijamaito, joka yhdistetään usein soijapoika-käsitteeseen
**Soijapoika** (engl. *soy boy*) on halventava nimitys, jota käytetään varsinkin internetfoorumeilla kuvaamaan miehiä, joilta katsotaan puuttuvan tyypillisen maskuliinisia ominaisuuksia. Soijapoika-nimityksellä on yhteyksiä muun muassa "cuck" ja "low-T" (suom. *alhainen testosteroni*) -käsitteisiin. Soijapavut sisältävät kasviestrogeenejä, ja tämä on innoittanut näennäistieteellisiä käsityksiä siitä, että soijan kuluttaminen alentaa miehillä testosteronitasoja ja tekee heistä naisellisempia.

Historia ja käyttö
------------------

Soijatuotteet sisältävät suuria määriä kasviestrogeenejä. Koska ne ovat rakenteeltaan hyvin samanlaisia kuin estradioli (pääasiallinen naisten sukupuolihormoni), on syntynyt teorioita, että se toimisi hormonitoimintaa häiritsevänä kemikaalina ja vaikuttaisi kielteisesti miesten terveyteen. Useimmat tutkimukset eivät ole löytäneet yhteyttä kasviestrogeenien ja alempien testosteronitasojen tai heikentyneen siemennesteen välillä.

Varhaisin arkistoitu tieto nimityksen "soy boy" käytöstä on 4chan-foorumilta huhtikuulta 2017. Nimitystä käyttävät useimmin internettrollit ja alt-right. Sillä usein hyökätään liberaaleja ja vegaaneja sekä muita ryhmiä kohtaan, jotka edustavat feminiinisinä pidettyjä ominaisuuksia ja arvoja.

Katso myös
----------

* Aisankannattaja

Lähteet
-------

1. ↑  Testaa, kuinka haurasta maskuliinisuutesi on – Internetissä leviää uusin tapa vahvistaa omaa mieheyttään haukkumalla muita "soijapojiksi" *Helsingin Sanomat*. Viitattu 19.10.2022.
2. ↑  Ylilauta haukkui Gasellit: soijapoika on nyt slogan *Iltalehti*. Viitattu 19.10.2022.
3. ↑  Ystävysty ohi sukupuolen *Voima*. Viitattu 19.10.2022.
4. ↑  Soy Boy: What is this new online insult used by the far right? *The Independent*. Viitattu 27.5.2021. (englanniksi)
5. ↑  An Anatomy of the Soy Boy *New Socialist*. Viitattu 27.5.2021. (englanniksi)
6. ↑  The potential health effects of dietary phytoestrogens *British Journal of Pharmacology*. Viitattu 27.5.2021. (englanniksi)
7. ↑  Soy, phyto-oestrogens and male reproductive function: a review *Wiley Online Library*. Viitattu 27.5.2021. (englanniksi)
8. ↑  Soybean isoflavone exposure does not have feminizing effects on men: a critical examination of the clinical evidence *Fertility and Sterility*. Viitattu 27.5.2021. (englanniksi)
9. ↑  A Brief History of Conservatives Using Tofu-Eating as an Insult *Vice*. Viitattu 27.5.2021. (englanniksi)
10. ↑  What is a soy boy? *Metro*. Viitattu 27.5.2021. (englanniksi)
11. ↑  Why do people hate vegans? *The Guardian*. Viitattu 27.5.2021. (englanniksi)
**Soikkomustikka** (*Vaccinium ovalifolium*) on kanervakasvien (Ericaceae) heimoon, puolukoiden (*Vaccinium*) sukuun kuuluva kasvilaji. Se on kausivihanta ja haarovavartinen varpu, joka kasvaa tavallisimmin mättäinä, mutta joskus harvoin laajoina kasvustoina. Soikkomustikan hedelmät ovat sinisiä, purppuranmustaan vivahtavia ja noin 0,8–1 cm halkaisijaltaan olevia pyöreitä pohjusmarjoja.

Soikkomustikka kasvaa kosteissa tai melko kosteissa havumetsissä, havumetsien reunoilla, metsäteiden varsilla, hakkuuaukeilla sekä turvepohjaisilla rinteillä merenpinnan tasosta aina 2100 metrin korkeuteen asti. Lajia tavataan luonnossa Pohjois-Amerikan ja Itä-Aasian pohjoisosissa. Pohjois-Amerikassa lajia tavataan itä–länsisuunnassa läpi koko mantereen Alaskasta Newfoundlandiin. Levinneisyysalueen eteläraja kulkee Oregonin, Idahon, Etelä-Dakotan ja Michiganin osavaltioiden sekä Nova Scotian kautta. Itä-Aasiassa lajia tavataan Venäjän Kaukoidässä sekä Japanissa.

Soikkomustikkaa on kerätty luonnosta sekä ravinnoksi että lääkekasvina. Tavallisimmin sitä ovat keränneet luonnosta Pohjois-Amerikan alkuperäiskansat, ja marjoja on toisinaan myyty paikallisilla toreilla. Soikkomustikan marjoissa on runsaasti C-vitamiinia. Soikkomustikka ei kuitenkaan ole niin suosittu marja kuin muut mustikkalajit, sillä sen marjojen koostumus on rakeinen ja marjat ovat herkkiä pilaantumaan helposti.

Lähteet
-------

* Useful Temperate Plants: *Vaccinium ovalifolium* (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Laji.fi: Soikkomustikka (*Vaccinium ovalifolium*)
* JSTOR Global Plants: *Vaccinium ovalifolium* (englanniksi)
* Integrated Taxonomic Information System (ITIS): *Vaccinium ovalifolium* (englanniksi)
* Global Biodiversity Information Facility (GBIF): *Vaccinium ovalifolium* (englanniksi)
* Flora of North America: *Vaccinium ovalifolium* (englanniksi)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Taksonitunnisteet | 
* Wikidata: Q143673
* Wikispecies: Vaccinium ovalifolium
* CoL: 7F6VH
* EoL: 583635
* EPPO: VACOF
* FEIS: vacovl
* FNA: 250065711
* GBIF: 2882894
* GRIN: 41045
* iNaturalist: 63820
* IPNI: 317273-2
* IRMNG: 10203526
* ITIS: 23607
* MichiganFlora: 1237
* NatureServe: 2.145179
* NCBI: 190544
* NZOR: 40930661-6d6f-45ef-933a-c60da224e296
* Open Tree of Life: 349213
* PfaF: Vaccinium ovalifolium
* Plant List: tro-12300675
* PLANTS: VAOV
* POWO: urn:lsid:ipni.org:names:317273-2
* Tropicos: 12300675
* VASCAN: 5575
* WFO: wfo-0001047101

 |

 |
Länsi-Inkerin suomalaiset, vatjalaiset ja inkeroiskylät ennen toista maailmansotaa. Soikkolan niemi ylhäällä keskellä.
Inkeroispirtti Soikkolassa R. M. Gaben akvarelli vuodelta 1926.
Soikkolan vuonna 1883 rakennetun ortodoksikirkon rauniot.
**Soikkola** (ven. Со́йкино, *Soikino*) on entinen kylä Inkerissä. Soikkolan kylä sijaitsi Soikkolan niemellä Suomenlahden etelärannalla Kaprion- ja Laukaanlahden välissä. Nykyään alue kuuluu Leningradin alueen Jaaman piirin Viistinän ja Niisnovan kuntiin. Alueella on sijainnut myös entiset Soikkolan ortodoksinen seurakunta ja Soikkolan luterilainen seurakunta.

Soikkolan asutus
----------------

1900-luvun alkupuolelle saakka Soikkola oli pääosin inkerikkojen asuinaluetta ja siten ortodoksista seutua. Inkerikkojen asumia kyliä olivat Hamala, Kolkanpää, Koskina, Loka (Loas), Loukkula, Metsäkylä, Mättäsi, Oussimäki, Pätsinä, Repola, Ruutsia, Röllölä, Saarove, Savimäki, Soikkola, Suuri-Somero, Tammikontu, Uusi-Harkkola, Viistinä. Inkerikkojen lisäksi luterilaisia, inkerinsuomalaisia äyrämöisiä asui vielä 1800-luvun puolivälissä seuraavissa kylissä: Mäkkylä, Otsave, Peipiä, Suija, Säätinä, Tarinaisi, Uusikylä, Vanha-Harkkola, Venakontsa, Voloitsa. Koskisenkylässä oli inkerikkojen lisäksi saksalaisia. Pelkästään äyrämöisten asuttamia kyliä olivat Järvenperä ja Vääräoja. Toisenuskoisiin kohdistetun painostuksen alla 1900-luvulla tullessa äyrämöiset vetäytyivät muutamiin kyliin ja leimallisimmin äyrämöiskyliksi jäivät Uusikylä ja Vääräoja. Venäläisiä asui vanhastaan vain Pienessä-Somerossa.

1930-luvulla Soikkolan niemelle rakennettiin suuri sotilastukikohta, jonka neuvostoliittolaiset tuhosivat toisen maailmansodan vetäytymisvaiheessa. Sodan aikana suomalaiset ja inkerikot siirrettiin Suomeen. Neuvostoliittoon palattuaan heidät karkotettiin Sisä-Venäjälle. Ensimmäiset kanta-asukkaat pääsivät palaamaan 1950-luvulla.

Nykyisin Soikkolassa asuu muutama sata inkerikoiksi tunnustautuvaa ihmistä ja inkeroisen kielikin on jossain määrin säilynyt. Soikkolassa toimii inkeroiskuoro, kansanperinneryhmä ja museo.

Lähteet
-------

1. ↑  EKI kohanimeandmebaasi *eki.ee*. Viitattu 18.10.2015.
2. ↑  v. Köppen, Peter: *Erklärender Text zu der Ethnographischen Karte des St. Petersburger Gouvernements*. St.-Petersburg: {{{Julkaisija}}}, 1867.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Soikkola** Wikimedia Commonsissa

* Kattila, Soikkola ja Novasolkka Virtuaali-Inkeri -sivustolla
* Sivu Soikkolan ortodoksisen seurakunnan historiasta (venäjäksi)
**Unix-putki** (myös *anonyymi putki* tai *komentoriviputki*) on komentoriviohjelmille suunniteltu prosessien välinen kommunikaatiotapa välittää yhden ohjelman palaute toisen ohjelman syötteeksi. Putkitus on esimerkki Unix-käyttöjärjestelmän työkaluohjelmien filosofiasta ja vaikutti sen muodostumiseen.
Ominaisuuden lisäämistä käyttöjärjestelmään ajoi Douglas McIlroy vuonna 1973. Ken Thompson toteutti ominaisuuden yhdessä illassa.

Vastaava toiminnallisuus on toteutettu myös lukuisissa muissa käyttöjärjestelmissä.

Putkijono kolmen ohjelman käsittelyssä.

Komentorivikäsittely
--------------------

Periaate kutsuttaessa kolmea ohjelmaa komentorivillä:

```
$ ohjelma1 | ohjelma2 | ohjelma3

```

Putkitukseen liittyvät käsitteet *standardi syöte* (stdin), *standardi tuloste* (stdout) ja *standardi virhe* (stderr) datavirrat. Virheet voidaan palauttaa käyttäjän näytölle suoraan.

Esimerkki käyttötapauksesta:

```
$ ls -l | grep key | less

```

Esimerkissä *ls*-ohjelman antamasta hakemistolistauksesta etsitään rivit, joilla on sana *key* ja lopulta tuloste annetaan sivuttavalle ohjelmalle *less*.

Ohjelmallisesti
---------------

Ohjelmissa putkia voidaan käsitellä `pipe()` järjestelmäkutsun avulla.

Käsittelevälle ohjelmalle putki näkyy luettavana tai kirjoitettavana tiedostokahvana (engl. *file handle*), joista edeltävän ohjelman tulostetta voidaan lukea (stdin) ja seuraavalle kirjoittaa (stdout) normaaleilla `read()` ja `write()` funktioilla.

Katso myös
----------

* Nimetty putki

Lähteet
-------

* Stevens, W. Richard: *Advanced Programming in the UNIX Environment*. Addison-Wesley, 1993. ISBN 0201563177.

### Viitteet

1. 1 2  Michael S. Mahoney: THE UNIX ORAL HISTORY PROJECT *princeton.edu*. Viitattu 28.11.2017.
2. ↑  M. Douglas McIlroy: A Research UNIX Reader: Annotated Excerpts from the Programmer’s Manual, 1971-1986 (PDF) *cs.dartmouth.edu*. Viitattu 28.11.2017.

Aiheesta muualla
----------------

* The Open Group Base Specifications (englanniksi)
**Tarvas** on yleisestä käytöstä kadonnut suomen kielen sana, jonka merkityksestä on erilaisia tietoja ja käsityksiä. Tarvaista on tietoja kerätyssä kansanperinteessä. Kansanperinteessä tarvas on tarkoittanut yleensä jotakin sarvekasta eläintä, kuten hirveä, peuraa, nautaa tai näistä jonkin urosta. Ei kuitenkaan tiedetä, mikä näistä merkityksistä, jos mikään, on alkuperäisin, joskin sanan etymologia viittaa nautaeläimeen. Jo 1800-luvulla sana on askarruttanut tutkijoita. Joskus tarvas-sanaa käyttäneillä ihmisillä ei itselläänkään ollut selvää käsitystä siitä, mikä *tarvas* on. 

*Tarvaasta* on johdettu Tarvo, joka on vanha sonnin nimitys, nykyisin myös miehen etunimi. Juomasarvea on 1700-luvulta peräisin olevan tiedon mukaan sanottu *tarvoin sarveksi*. *Tarvasarvi* taas on ollut (nautaeläimen) sarven muotoinen arkun hela.

Sana *tarvas* on lainaa indoeurooppalaisista balttilaiskielistä. Esimerkiksi liettuassa *taūras* merkitsee alkuhärkää, joita eli Euroopassa 1600-luvulle asti. Sana on sukua myös härkää ja sonnia tarkoittaville latinan sanalle *taurus* ja kreikan sanalle *taũros*. Suomen kielessä sana *tarvas* on saattanut alun perin tarkoittaa jotain nautaeläintä, mutta merkitys on myöhemmin voinut hajaantua. Virossa *tarvas* merkitsee alkuhärkää ja on joskus myös merkinnyt saksanhirveä.

Nykyinen sana *teuras* (ks. teurastus) on samaa kantaa kuin tarvas ja tarkoittanut alun perin sonnia. Nuoret sonnit nimittäin usein teurastettiin siinä, missä lehmät jätettiin tuottamaan maitoa ja vasikoita. Myös sana *torvi* (jonka alkuperäinen merkitys on *sarvi*) on samaa kantaa.

Renwallin sanakirjassa ja Castrénin Kalevalan käännöksessä ruotsiksi (1800-luvulla) *tarvas* käsitettiin elefantiksi.

Tarvasjoen vaakunassa tarvas on kuvattu metsäkauriiksi
Kalevalassa tarvaat vain mainitaan ohimennen: 

*Pohjola porolla kynti,*
*etelä emähevolla,*
*takalappi tarvahalla.* 

Joissakin kansanrunoissa *tarvaat* samaistetaan hirviin:

*Hirvoit, tarvoit tappeloot,*
*Tarvakset murentelloo,*
*Sinisorkat siertelöö,*
*Rautakapiot kaatelesse...   
(SKVR:2028, Tyrö, 1881)*

Edellinen runo jatkuu siten, että neito saa tappelupaikalle pudonneet sarvet, ja seppo takoo niistä kanteleen. 

*Tarvas* on joskus samaistettu jopa käärmeeseen, kuten näissä käärmeen pistosanoissa:

*Tarvas taivahan näköinen*
*Läpi mättäiden menevi,*
*Puun juurien pujotteleikse...   
(SKVR:3810, Kerimäki, 1904)*

Eräissä runoissa kerrotaan, että Pohjolassa ovat hirvet hirtettyinä ja tarvaat tapettuina. Siellä on paljon lihaa ja verta syötäväksi vaikka kuinka nälkäiselle. Samaan tapaan myös isoa härkää koskevissa runoissa saadaan paljon lihaa ja verta.

Katso myös
----------

* Hirvas
* Iso härkä
* Hiiden hirvi
* BC Rakvere Tarvas

Lähteet
-------

* Erkki Itkonen (toim.): *Suomen sanojen alkuperä R-Ö*. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2000. ISBN 951-717-692-9.

### Viitteet

1. ↑  Suometar nro 41/1847, 26/1848

Aiheesta muualla
----------------

Huomaa, että nämä 1800-luvun lehtiartikkelit sisältävät käsityksiä, joita nykytutkimus ei välttämättä hyväksy.

* Nimestä "tarvas" Suomettaressa nro 41/1847
* Nimestä "tarvas" Suomettaressa nro 26/1848
**Tarvaris DeAndre Jackson** (21. huhtikuuta 1983 Montgomery, Alabama – 12. huhtikuuta 2020 Alabama) oli yhdysvaltalainen amerikkalaisen jalkapallon pelaaja ja valmentaja, pelipaikaltaan pelinrakentaja. Hän pelasi NFL-liigassa vuosina 2006–2015. Jackson edusti ammattilaisurallaan Minnesota Vikingsia, Seattle Seahawksia ja Buffalo Billsiä. Seattlessa hän voitti Super Bowlin vuonna 2014.

Pelaajaura
----------

Minnesota Vikings varasi Alabaman osavaltionyliopiston joukkueessa yliopistojalkapalloa pelanneen Jacksonin vuoden 2006 NFL:n varaustilaisuudessa toisen kierroksen viimeisenä pelaajana. Vikingsissa hän pelasi viiden kauden ajan, suurimman osan ajasta varamiehenä. Kesällä 2011 Jackson teki sopimuksen Seattle Seahawksin kanssa. Hänestä tehtiin joukkueen ykköspelinrakentaja.

Kaudella 2012 Seahawks hankki kaksi uutta pelinrakentajaa: Matt Flynn siirtyi joukkueeseen Green Bay Packersista ja varaustilaisuudessa varattiin Russell Wilson. Jackson kaupattiin ennen kauden alkua Buffalo Billsiin, jossa hän ei saanut ollenkaan peliaikaa. Bills vapautti Jacksonin sopimuksestaan kauden jälkeen, ja hän palasi Seahawksiin. Jackson pelasi kolme kautta Russell Wilsonin varamiehenä. Kaudella 2014 Seahawks voitti Super Bowlin.

Jackson lopetti pelaajauransa kauden 2015 jälkeen. Alabaman osavaltion yliopisto palkkasi hänet vuonna 2018 pelinrakentajien valmentajaksi, ja seuraavana vuonna hän siirtyi Tennesseen osavaltionyliopiston pelinrakentajien valmentajaksi.

Lähteet
-------

1. 1 2  Tarvaris Jackson, Seattle Seahawks sign contract *nfl.com*. Viitattu 20.2.2019. (englanniksi)
2. 1 2  Patra, Kevin: Former NFL QB Tarvaris Jackson dies in car crash  13.4.2020. NFL. Viitattu 13.4.2020. (englanniksi)
3. ↑  Tarvaris Jackson to be traded to Buffalo Bills *nfl.com*. Viitattu 20.2.2019. (englanniksi)
4. ↑  Tarvaris Jackson moves on from NFL career to coaching *247sports.com*. Viitattu 20.2.2019. (englanniksi)
Märehtijän maha. v = pötsi.
**Pötsi** (lat. *rumen*) on useampimahaisten eläinten ruuansulatusjärjestelmän osa.
Pötsi on märehtijöiden (tärkeimpiä nauta, vuohi, lammas) etumahoista ensimmäinen ja suurikokoisin. Kamelieläinten etumaha toimii myös pötsin tapaan.

Rakenne ja kehitys
------------------

Useimmilla märehtijöillä on kolme etumahaa: pötsi, verkkomaha ja satakerta eli lehtimaha. Pötsi-verkkomaha on yhtenäinen sekoittumispooli ja tilavuudeltaan suurin märehtijöiden ruoansulatuskanavan osa. Vastasyntyneillä ja nuorilla vasikoilla, kileillä ja vasoilla muodostuu niiden juodessa etumahoihin märekouru, joka johtaa maidon suoraan juoksutusmahaan etumahojen ohi. Pötsin ja muiden etumahojen laajuus sekä lihaksiston ja sisäpinnan rakenne (ns. papillit) kehittyvät aikuisen märehtijän kaltaisiksi ensimmäisten elinviikkojen ja -kuukausien aikana eläimen alkaessa syödä kiinteää ravintoa maidon ohella. Aikuisella märehtijällä pötsi täyttää valtaosan vatsaontelon vasemmasta puolesta. Pötsissä on voimakas lihaksisto, jota tarvitaan ruokasulamassan kääntelyyn ja sekoittamiseen sekä märepalojen nostamiseen märehdittäviksi.

Toiminta
--------

Pötsissä tapahtuu suurin osa märehtijöiden ruoansulatuksesta ja ravintoaineiden imeytymisestä. Hiilihydraatit, joiden energiaa mikrobit käyttävät energianlähteenään glykolyysissä, pilkkoutuvat haihtuviksi rasvahapoiksi (VFA = volatile fatty acids). 
Haihtuvat rasvahapot ovat pääasiassa etikkahappoa (60 %), voihappoa (10–15 %) sekä propionihappoa (20–25 %). Suurin osa pötsissä muodostuvista haihtuvista rasvahapoista imeytyy pötsin seinämän läpi verenkiertoon, ja eläin käyttää näitä energianlähteenään. Propionihappoa myös muunnetaan märehtijän maksassa ja munuaisissa glukoosiksi, joten se on myös märehtijän verensokerin lähde.

Mikrobit hajottavat pötsiin niellyt valkuaisaineet. Hajoamistuotteina syntyy ammoniakkia ja hiilidioksidia, joita mikrobit käyttävät omaksi rakennusaineekseen hiilihydraattien energiaa hyväksi käyttäen. Märehtijä käyttää bakteerimassaa valkuaisenlähteenään. Märehtijät kierrättävät myös virtsa-ainetta syljen kautta uudestaan pötsiin ja pieneliöt käyttävät myös sen typpeä valkuaissynteesissään.

Pötsin lihaksiston liikkeet sekoittavat ruokasulamassaa säännöllisesti sulatusprosessin edistämiseksi. Myös säännöllinen käymiskaasujen poisto röyhtäilemällä ja märepalojen nosto ruokatorvea pitkin uudelleen pureskeltavaksi eli märehdittäväksi ovat välttämätön osa pötsi-verkkomahan normaalia toimintaa.

Ruoansulatuselimistö

* suu
* nielu
* kupu
* ruokatorvi
* pötsi
* verkkomaha
* satakerta
* mahalaukku
* haima
* sappirakko
* maksa
* ohutsuoli
* paksusuoli
* pohjukaissuoli
* peräsuoli
* peräaukko
**Pörssitalon mellakka** oli Helsingissä 17.–18. elokuuta 1917 tapahtunut yhteenotto, joka johti Helsingin suojeluskunnan perustamiseen.

Kesällä 1917 pahentunut elintarvikepula ja lisääntynyt työttömyys aikaansaivat levottomuuksia ja eräillä paikkakunnilla valtuustot joutuivat piiritetyiksi. Helsingissä väkijoukko, johon kuului työttömiä ja hätäaputyömaiden työläisiä, piiritti 17. elokuuta Pörssitalon, jossa Helsingin kaupunginvaltuusto parhaillaan piti kokoustaan. Piirittäjät vaativat hätäaputyömaiden tuntipalkkojen korottamista ja täyden palkan maksamista erääseen juuri päättyneeseen lakkoon osallistuneille. Piirittäjät, joiden joukossa oli myös venäläisiä sotilaita, alkoivat riisua paikalla olleita miliisin jäseniä aseista ja miliisit joutuivat poistumaan paikalta. Helsingissä oli Venäjän maaliskuun vallankumouksen jälkeen keväällä 1917 poliisilaitoksen tilalle muodostettu miliisi, jota johti pietarinsuomalainen bolševikkeihin kuulunut Kustaa Rovio.

Rovio aseisti tässä tilanteessa poliisilaitoksen patukoilla noin sadan nuoren miehen vapaaehtoisjoukon, jonka porvarilliset aktivistit olivat järjestäneet paikalle. Ratsain ja jalan liikkuneet, valkoisin käsivarsinauhoin ja patukoin varustautuneet vapaaehtoiset saivat sitten piirittäjäjoukon hajotettua ja joukon johtajat pidätettyä. Tästä vapaaehtoisjoukosta porvarilliset muodostivat seuraavina päivinä Helsingin ensimmäisen suojeluskunnan.

Senaatintorilla pidettiin 18. elokuuta kansankokous, jossa sosialidemokraattista puoluetta ja Roviota arvosteltiin kiivaasti porvarillisiin vapaaehtoisiin turvautumisesta. Paikalla olleet venäläiset puhujat lupasivat aseita työläisille. Edellisenä iltana perustettu porvarillinen järjestysjoukko hajotti patukoilla myös tämän kokouksen ja Rovio kehotti vastuuntuntoisia työläisiä pysymään poissa Senaatintorilta. Rovio sai tukea Työmies-lehdeltä, joka julkaisi 19. elokuuta asiasta pääkirjoituksen otsikolla *Epäjärjestys on tuomittava*, ja tämän jälkeen vastaavat järjestyshäiriöt päättyivätkin Helsingissä.

Yhteenoton seurauksena Helsingin työväenjärjestöjen eduskunta arvosteli Roviota siitä, että tämä oli turvautunut porvarillisten vapaaehtoisten apuun ja piti sitä huonosti harkittuna. Samalla kuitenkin myönnettiin, että piirittäjien joukossa oli ollut "edesvastuuttomia huligaaneja" ja Rovio oli ollut päätöstä tehdessään kovan paineen alla. Roviota kiellettiin kuitenkin vastedes turvautumasta samanlaisiin keinoihin. Porvarillisella puolella mellakkaa pidettiin väkivaltana ja anarkiana ja mellakka pyrittiin myös tarkoitushakuisesti esittämään sosialidemokraattien järjestämänä.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Agricola uutis- ja keskustelufoorumi : Valkoinen terrori 1918
2. ↑  Suomi 80 Viikko 34 18.8. - 24.8.1917
Nykyinen konservatorion rakennus Pötkänniemeltä päin kuvattuna.
**Pötkä** tai **Pötkänniemi** sijaitsee Joensuun keskustassa Rantakadun varrella Pielisjoen rannalla. Pieni alue on osa rantapuistoa. Alueella on pysäköintialue, kierrätyspiste ja mattolaituri.

Pötkänniemi on merkitty jo vuoden 1848, eli Joensuun perustamisvuoden, karttaan. Tuolloinkaan se ei kartassa juuri erotu niemenä vaan ennemminkin rantaviiva tekee sen kohdalla mutkan. 

Pötkälle valmistui vuonna 1954 Joensuun ensimmäinen jääkiekkokaukalo, jossa pelattiin myös sarjaottelut vuoteen 1961 asti. Suomen ja Ruotsin nuorten maaottelu pelattiin kentällä vuonna 1960. Joensuun uusi jääkiekkokeskus oli syntynyt jo 1960-luvun lopulla Mehtimäelle. Pötkän jääkiekkokaukalo purettiin 1980-luvun alussa.

Pötkä-nimi esiintyi Joensuun äänestysalueluettelossa vuoteen 2003 asti, jolloin se yhdistettiin muihin keskustan äänestysalueisiin. Nimi on käytössä kaupungin viemäriverkostossa pumppaamon nimenä. 

Pötkän lähellä Rantakadulla on Joensuun konservatorion rakennus (entinen tyttölyseo ja pääkirjasto) ja ravintola Kreeta (entinen Rantarasti, entinen Astoria). Vastapäätä Rantakadun toisella puolella on valtion virastotalo ja Senioripiha.

Lähteet
-------

1. ↑  Ahonen Kalevi: Joensuun kaupubnki 1848-1920. Joensuun kaupungin historia 1. Joensuu 1985. s.69.
2. ↑  Arppi, Heikki: Kun pillikin jäätyi pakkasella, *Karjalainen* 23.1.2013, s.18
3. ↑  Heikki Tarma: Joensuun jääkiekon juuret ja siivet Pötkän kentältä, *Karjalainen* 21.6.2007[vanhentunut linkki]
4. ↑  Elsinen, Pertti: Joensuun historia VI, s. 244
5. ↑   Marja-Leena Saastamoinen: Joensuun äänestysalueiden määrä vähenee kuudella. *Karjalainen* 29.4.2003, s. 6.
**Pörssierä** on joissakin pörsseissä käytössä oleva käytäntö, jossa osakkeilla voidaan käydä kauppaa vain tiettyjen osakemäärien kokoisina könttäsummina. Periaatteessa sijoittaja voi käydä kauppaa myös pörssierää pienemmillä osakemäärillä, mutta meklarien pitää tällöin käsin yhdistellä sopiva määrä osakkeita yhteen sijoittajan puolesta. Tämä tekee kaupankäynnistä pörssieriä pienemmillä määrillä hitaampaa ja hankalampaa.

Helsingin pörssissä pörssierät olivat käytössä aina 24. syyskuuta 2006 saakka, jonka jälkeen niistä luovuttiin. Helsingin pörssiä tuolloin pyörittänyt OMX perusteli päätöstä muun muassa sillä, että pörssieristä luopuminen helpottaisi erityisesti piensijoittajien mahdollisuuksia käydä kauppaa osakkeilla. Keväällä 2006 useimpien Helsingin pörssin yhtiöiden pörssierän arvo oli 1 000 ja 2 000 euron välimaastossa.

Tukholman ja Kööpenhaminan pörsseissä pörssieristä luovuttiin syksyllä 2008*lähde?*. Pörssierät ovat yhä jäljellä Oslon pörssissä*lähde?*.

Lähteet
-------

1. 1 2  Pörssi luopuu osakkeiden pörssieristä *Talouselämä*.  3.4.2006. Viitattu 14.2.2017.
Wonderye - Otto, Noora ja Jarno
**Wonderye** on kuopiolainen yhtye, joka on perustettu vuonna 2015. Yhtye julkaisi kolme singelä: "Once", "Dawn" ja "Ghost Ballet" vuonna 2015. 

Wonderyen vahvasti tarinoista ja tunnelmista syntyvä musiikki vie visuaalisiin, välillä synkkiin maailmoihin, jossa kuuluvat vanhojen ja uusien tarinankertojien vaikutteet ja suomalainen perinne. Esikoisalbumin kappaleet kulkevat runollisista tunnelmista rockimpaan suuntaan, pitäen sisällään myös folk- ja countryvivahteita etnisten soittimien kera. Täyspitkä albumi julkaistaan loppuvuodesta 2019.*lähde?*

Jäsenet
-------

Noora – laulu

Jarno Hämäläinen – kitara, kantele

Otto – basso

Diskografia
-----------

### Singlet

* Once (2015)
* Dawn (2015)
* Ghost Ballet (2015)
* Hidden roads (2019) - video
* Dead Leaves (2022)

### Albumit

TBA (2019)

Lähteet
-------

1. ↑  Kuopion Kaupunkilehti 5.12.2015 *Issuu*. Viitattu 27.10.2019. (englanniksi)
2. ↑  Nuutti Heiskala: Demoefekti 20/2015 *Soundi.fi*. Viitattu 27.10.2019.

Aiheesta muualla
----------------

Facebook

Youtube
**Sarah MacMillan**, aiemman avioliiton aikana *Sarah Stevens Chaney (MacMillan)* (s. 1954) on yhdysvaltalainen miljardööriperijätär. Hän edustaa Cargill-suvun viidettä sukupolvea ja omistaa noin kolme prosenttia perheyhtiönä toimivasta yhdysvaltalaisesta Cargill-suuryhtiöstä. Hän peri omistuksensa isänsä W. Duncan Macmillanin (k. 2006) jälkeen. Yhdysvaltalainen talousjulkaisu *Forbes* arvioi maaliskuussa 2018 Daitchin varallisuudeksi 2,0 miljardia dollaria. Hänellä on kolme vastaavan omistusosuuden perinyttä miljardöörisiskoa: Alexandra Daitch, Lucy Stitzer ja Katherine Tanner.

Cargill on suuri Yhdysvaltain Minnesotan osavaltion Wayzatasta käsin johdettu erityisesti maataloustuotteiden tuotantoa ja kauppaa harjoittava yrityskonserni, jonka liikevaihto oli keväällä 2017 päättyneeltä tilivuodelta noin 110 miljardia dollaria. Cargill-suku piti hallussaan noin 87,2 prosenttia yhtiön osakkeista. Yhtiön omistusosuuksien seurauksena suvussa on toistakymmentä dollarimiljardööriä.

MacMillan asuu Los Angelesissa, Yhdysvaltain Kalifornian osavaltiossa. Hän on eronnut ja hänellä on kolme lasta.

Lähteet
-------

1. ↑  Dan Alexander: Four Cargill Heirs Emerge As New Billionaires Behind World's Largest Food Company  5.11.2014. Forbes, forbes.com. Viitattu 26.4.2018. (englanniksi)
2. 1 2 3 4  Sarah MacMillan (Maailman dollarimiljardöörien luettelo)  6.3.2018. Forbes, forbes.com. Viitattu 26.4.2018. (englanniksi)
3. ↑  Brian Solomon: The Little Black Book of Billionaire Secrets: The Secretive Cargill Billionaires And Their Family Tree  22.9.2011. Forbes, forbes.com. Viitattu 26.4.2018. (englanniksi)
4. ↑  Kristin Tillotson: Biography paints intimate portrait of the clan that built Cargill  16.11.2007. Star Tribune, startribune.com. Viitattu 25.4.2018. (englanniksi)
5. ↑  The World's Billionaires List (Maailman dollarimiljardöörit, naiset)  6.3.2018. Forbes, forbes.com. Viitattu 26.4.2018. (englanniksi)
6. ↑  Gwendolyn Sontheim Meyer (Bloomberg Billionaires Index)  26.4.2018. bloomberg.com. Viitattu 26.4.2018. (englanniksi)
**Sarah Laulan** (s. 1985) on ranskalainen ooppera- ja konserttilaulaja, joka on äänialaltaan mezzosopraano.

Laulan opiskeli musiikkia alun perin Toursissa, Toulousessa ja Pariisissa. Hänen opettajanaan oli Sophie Hervé vuosina 2003–2009 ja sitten vuosina 2009–2011 Brysselin kuninkaallisessa konservatoriossa Marianne Pousseur. Laulania opetti Chapelle Musicale Reine Elisabethissa José van Dam. Hän sai myös opetusta Jocelyne Dienst-Bladinilta vuosina 2012–2014. Laulan on laulanut muiden muassa Belgian kansallisen orkesterin, La Monnaien sinfoniaorkesterin ja Sinfonia Varsovian kanssa.

Laulan sai vuonna 2014 kolmannen palkinnon Kuningatar Elisabetin musiikkikilpailussa laulajien kategoriassa. Vuonna 2013 hän eteni finalistiksi Armelin oopperakilpailussa Unkarissa. Sitten hän sai toisen palkinnon ja yleisöpalkinnon ranskalaisessa Concours International de Chant de Marmandessa. Laulanilla on ollut oopperarooleja sellaisissa teoksissa kuin *Lumottu lapsi* (Maurice Ravel), *Tiresiaan rinnat* (Francis Poulenc) ja *Carmen* (nimirooli, Georges Bizet).

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Sarah Laulan Queen Elisabeth Competition, viitattu 20.4.2023


|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansalliset | 
* Saksa

 |
|  |
| Taiteenala | 
* MusicBrainz

 |

 |
*Die Wallfahrt der Fallsüchtigen nach Meulebeeck*, Hendrik Hondius (1642) Pieter Brueghel vanhemman (1564) pohjalta.
**Tanssimania** oli Euroopassa pääasiassa 1300- ja 1600-lukujen välillä esiintynyt ilmiö, jossa ihmisjoukot alkoivat tanssia ja vääntelehtiä villisti, holtittomasti ja pakonomaisesti, joskus tunteja tai peräti vuorokausia yhteen menoon. Ensimmäinen epidemia alkoi Reininlaaksossa vuonna 1374, ja muutamassa viikossa mania oli levinnyt suurin osiin Koillis-Ranskaa ja Alankomaita. Mania jatkui useita kuukausia ennen laantumistaan. Vuonna 1491 useat alankomaalaiset nunnat alkoivat riehua eläinten tavoin ja tekivät seksuaalisia ehdotuksia manaajille ja papeille. Seuraavien 200 vuoden aikana samanlainen käytös toistui etenkin nunnaluostareissa. Vuonna 1518 Strasbourgissa koettiin uusi mania. Aikakirjojen mukaan siihen osallistui 400 ihmistä, miehiä, naisia ja lapsia, ja kymmeniä heistä kuoli.

Tanssimania oli todellinen ilmiö, jota kuvattiin useissa lähteissä. Sen aiheuttajasta ei ole kuitenkaan päästy varmuuteen. Sitä on kutsuttu kerettiläiseksi tanssikultiksi, sen on arveltu olleen psyykkisperäinen joukkosairaus, ja on myös arveltu, että se olisi ollut ergotismia, jota aiheutti torajyvä.

Lähteet
-------

1. 1 2  John Waller: Dancing plagues and mass hysteria *The British Psychological Society*.  7/2009.  Arkistoitu 6.12.2017. Viitattu 16.9.2015.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Tanssimania** Wikimedia Commonsissa

* Pyhä Vitus, tanssitautisten ja vuoteenkastelijoiden parantaja (Arkistoitu – Internet Archive)
*Tämä artikkeli käsittelee levy-yhtiötä. Deathlike Silence on myös suomalainen heavy metal -yhtye.*

**Deathlike Silence Productions** (**DSP**) oli norjalainen itsenäinen levy-yhtiö. Yhtiö toimi Oslosta käsin ja se perustettiin 1980-luvun lopulla. Sen ainoa omistaja oli Øystein Aarseth, joka on tunnettu paremmin nimellä Euronymous. Aarseth oli black metal -yhtye Mayhemin kitaristi aina siihen asti, kunnes joutui Varg Vikernesin murhaamaksi kotonaan 10. elokuuta 1993.

Aarseth otti levy-yhtiönsä nimen Sodom-yhtyeen kappaleesta *Deathlike Silence* albumilta *Obsessed by Cruelty* (1986). Levy-yhtiö sijaitsi samassa rakennuksessa kuin Aarsethin levykauppa *Helvete*, jonka nimi oli puolestaan helvetin norjan kielinen nimi. 

Aluksi Aarsethin tarkoituksena oli tehdä
levytyssopimuksia ainoastaan norjalaisten black metal -yhtyeiden kanssa. Myöhemmin hän teki kuitenkin sopimuksia myös muista maista kotoisin olevien yhtyeiden kanssa, joihin lukeutuivat esimerkiksi ruotsalainen Abruptum ja japanilainen Sigh.

Deathlike Silence Productionsin julkaisut
-----------------------------------------

| Tunniste | Yhtye | Albumi | Vuosi |
| --- | --- | --- | --- |
| Anti-Mosh 001 | Merciless | The Awakening | 1989 |
| Anti-Mosh 002 | Burzum | Burzum | 1992 |
| Anti-Mosh 003 | Mayhem | Deathcrush EP | 1993 (uudelleenjulkaisu, alkuperäinen julkaisu 1987) |
| Anti-Mosh 004 | Abruptum | Obscuritatem Advoco Amplectere Me | 1993 |
| Anti-Mosh 005 | Burzum | Aske EP | 1993 |
| Anti-Mosh 006 | Mayhem | De Mysteriis Dom Sathanas | 1994 |
| Anti-Mosh 007 | Sigh | Scorn Defeat | 1994 |
| Anti-Mosh 008 | Enslaved | Vikingligr Veldi | 1994 |
| Anti-Mosh 009 | Abruptum | In Umbra Malitiae Ambulabo, In Aeternum In Triumpho Tenebraum | 1994 |
|

Aarsethin murhan jälkeen Voices of Wonder -yhtiö julkaisi jo levytetyt albumit DSP:n nimellä.

Julkaisujen saatavuus
---------------------

Suurin osa levy-yhtiön julkaisuista on pienten painosmäärien takia nykyisin erittäin vaikeasti saatavia keräilyharvinaisuuksia, joita voi löytää myynnissä korkeintaan internet-huutokaupoissa ja silloinkin hyvin kalliiseen hintaan. Tästä poikkeuksena Mayhemin Deathcrush-EP ja De Mysteriis Dom Sathanas -albumi ovat helposti saatavissa suurimpien levykauppojen valikoimista myös Suomessa.

Lähteet
-------

1. ↑  Deathlike Deathlike Silence Productions CDs and Vinyl at Dicogs Discogs.com. Viitattu 15.12.2014. (englanniksi)