Ersänkielinen musiikkikappale.
**Ersä** on kieli, joka kuuluu uralilaisten kielten suomalais-ugrilaisen haaran volgalaiseen haaraan. Ersää puhuvat ersäläiset. Sitä puhuu noin puoli miljoonaa ihmistä. Ersän lähin sukukieli on mokša. Aikaisemmin näitä kieliä pidettiin mordvan murteina, mutta ne ovat keskenään niin erilaisia, että ne on luontevaa luokitella omiksi kielikseen.

Venäjällä ersän ilmoitti vuoden 2010 väestönlaskennassa äidinkielekseen 36 726 ihmistä, lisäksi mordvan ilmoitti äidinkielekseen 392 941 ihmistä.

Kielioppi
---------

### Kirjaimet

Ersää kirjoitetaan kyrillisin kirjaimin.

|  | Kirjain | Äänne |
| --- | --- | --- |
|  | А а | [a] |
|  | Б б | [b] |
|  | В в | [v][w] |
|  | Г г | [g] |
|  | Д д | [d] |
|  | Е е | [je] |
|  | Ё ё | [jo] |
|  | Ж ж | [ʒ] |
|  | З з | [z] |
|  | И и | [i] |
|  | Й й | [j] |
|  | К к | [k] |
|  | Л л | [l] |
|  | М м | [m] |
|  | Н н | [n] |
|  | О о | [o] |
|  | П п | [p] |
|  | Р р | [r] |
|  | С с | [s] |
|  | Т т | [t] |
|  | У у | [u] |
|  | Ф ф | [f] |
|  | Х х | [h] |
|  | Ц ц | [ts] |
|  | Ч ч | [ʧ] |
|  | Ш ш | [ʃ] |
|  | Щ щ | [ʃʧ] |
|  | Ъ ъ | kova merkki |
|  | Ы ы | [ï] |
|  | Ь ь | pehmeä merkki |
|  | Э э | [e] |
|  | Ю ю | [ju] |
|  | Я я | [ja], [jä] |

### Vokaalit

Ersän kirjakielessä on viisi vokaalia: *a*, *e*, *i*, *o* ja *u*. Vokaalit e ja i ääntyvät hieman takaisina liudentumattomien konsonanttien (d, n, s, t, z, ʦ, l ja r) jälkeen. Tämä takainen ääntämys saattaa esiintyä onomatopoeettisissa sanoissa silloinkin, kun edellinen konsonantti ei ole dentaali. Vokaalilla "a" saattaa olla keskivokaalinen allofoni, kun se esiintyy liudentuneen konsonantin jälkeen, esimerkiksi *śkamonzo ~ śkämonzo*.

### Konsonantit

Ersässä on 28 konsonanttifoneemia ja ne luokitellaan alla olevan taulukon mukaisesti.

|  | Bil. | Lab. | Den. | Alv. | Pal. | Vel. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nasaalit | m |  | n |  | ń |  |
| Soinnittomat klusiilit | p |  | t |  | ť | k |
| Soinnilliset klusiilit | b |  | d |  | ď | g |
| Soinnittomat frikatiivit |  | f | s | ʃ | ś | x |
| Soinnilliset frikatiivit |  | v | z | ʒ | ź |  |
| Affrikaatat |  |  | ʦ | ʧ | ʦ́ |  |
| lateraalit |  |  | l |  | ĺ |  |
| Tremulantit |  |  | r |  | ŕ |  |
| Puolivokaalit |  |  |  |  | j |  |

Huom! Ortograafinen "v" on useimmiten puolivokaali. Se reaalistuu v:nä vain silloin, kun sitä seuraa lavea vokaali.
Huom! Oikeinkirjoituksessa ei esiinny velaarista nasaalia. On kuitenkin olemassa minimipareja, kuten *panks* ja *pangs*. Edellisessä on alveolaari ja jälkimmäisessä velaari nasaali.

Lyhenteiden selitykset:  

Bil. = bilabiaalinen  

Lab. = labiodentaalinen  

Den. = dentaalinen  

Alv. = alveolaarinen  

Pal. = palataalinen  

Vel. = velaarinen

### Nominien taivutus

Nominit taipuvat sijoissa ja luvussa (yksikössä ja monikossa). Nomini voi olla joko epämääräinen tai määräinen. Epämääräinen taivutus on monikossa vain nominatiivissa. Lisäksi nomineihin voidaan liittää verbinpäätteitä (esimerkiksi *mazij* "kaunis", *mazij**at*** "ole**t** kaunis"). Substantiiveilla on myös possessiivitaivutus. 

### Verbien taivutus

Verbeillä on sekä subjekti- että objektikonjugaatio. Objektikonjugaatio on suomalais-ugrilaisissa kielissä mordvalaiskielten lisäksi ainoastaan ugrilaisissa kielissä (unkarissa, hantissa ja mansissa). Ersän objektikonjugaatiolla ilmaistaan sekä subjektin että objektin luku ja persoona. Joitain poikkeuksia lukuun ottamatta objektikonjugaatio voidaan muodostaa vain transitiivisista verbeistä.

Suffiksien avulla muodostettavia aikamuotoja on kolme: futuuri-preesens, 1. preteriti ja 2. preteriti. Lisäksi voidaan ilmaista futuuria käyttämällä taipuvaa apuverbiä *karmams* ja siihen liitettyä pääverbin infiniittistä muotoa. 

Suomalais-ugrilaisista kielistä eniten moduksia on mordvalaiskielissä. Ersän moduksista indikatiivi on tunnusmerkitön. Imperatiivi ilmaisee suoraa kehotusta tai käskyä, ja siitä voidaan muodostaa ainoastaan yksikön ja monikon toisen persoonan muodot. Epäsuorempaa kehotusta tai toivetta ilmaistaan optatiivilla, joka taipuu myös muissa persoonissa. Konjunktiivi ilmaisee ehtoa ja vastaa käytöltään suomen konditionaalia. Ersän konditionaali ilmaisee mahdollista toimintaa, jonka toteutumisesta riippuu toisen toiminnan toteutuminen. Konditionaalilla voidaan siis korvata "jos"-alkuiset sivulauseet. Konditionaali-konjunktiivi ilmaisee tapahtumaa, joka ei toteutunut, koska toteutumisen mahdollistavat ehdot eivät täyttyneet. Desideratiivi ilmaisee halua tehdä jotakin.

Lähteet
-------

1. ↑  Šumbrat! Helsingin yliopiston ylioppilaskunnan Sukukansavaliokunta. Viitattu 2.7.2018.
2. ↑  5. Владение языками населением Российской Федерации (PDF)  2010. Venäjän valtion tilastopalvelu.  Arkistoitu 27.1.2021. Viitattu 2.7.2018. (venäjäksi)

Aiheesta muualla
----------------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Ersän kieli**.
* Ersänkielinen wikipedia
* Ersän kielen e-sanakirja
* Incubator Ersänkielinen Wikisanakirja hautomossa

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Uralilaiset kielet |
| --- |
|  |
| Itämerensuomalaiset | 
* inkeroinen
* karjala
	+ aunuksenkarjala
	+ lyydi
	+ varsinaiskarjala
* liivi
* suomi
	+ kveeni
	+ meänkieli
* vatja
* vepsä
* viro
* eteläviro
	+ võro
	+ mulgi
	+ seto
	+ tartto

 |
|  |
| Saamelaiskielet | 

|  |  |
| --- | --- |
| Länsisaamelaiset | 
* eteläsaame
* luulajansaame
* piitimensaame
* pohjoissaame
* uumajansaame

 |
|  |
| Itäsaamelaiset | 
* akkalansaame †
* inarinsaame
* kainuunsaame †
* keminsaame †
* kiltinänsaame
* koltansaame
* turjansaame

 |

 |
|  |
| Mordvalaiset | 
* ersä
* mokša

 |
|  |
| Mari | 
* mari
	+ niittymari
	+ vuorimari

 |
|  |
| Permiläiset | 
* komi
	+ komipermjakki
* udmurtti

 |
|  |
| Hanti | 
* hanti

 |
|  |
| Mansi | 
* mansi

 |
|  |
| Unkari | 
* unkari

 |
|  |
| Samojedikielet | 

|  |  |
| --- | --- |
| Pohjoissamojedilaiset | 
* enetsi
* juratsi †
* nenetsi
* nganasani

 |
|  |
| Eteläsamojedilaiset | 
* kamassi †
* matori †
* selkuppi

 |

 |
|  |
| Luokittelemattomat | 
* merja †
* meštšera †
* muroma †

 |
|  |
| 
* Kielten alueellisia nimityksiä tai kiisteltyjä ryhmittelyjä: suomalais-ugrilaiset
* suomalais-permiläiset
* suomalais-volgalaiset
* volgalaiset
* suomalais-saamelaiset
* ugrilaiset
* obinugrilaiset

 |

 |