recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Intohimot jalavien varjossa** (*Desire Under the Elms*) on yhdysvaltalaisen Eugene O’Neillin tragedianäytelmä vuodelta 1924. Se ottaa juonikuvioita ja teemoja antiikin Kreikan tragedioista ja istuttaa ne Uuden Englannin maaseudulle, kuten O’Neill teki myöhemmin näytelmätrilogiassaan *Murheesta nousee Elektra* (1931). Näytelmä viittaa Faidran, Hippolytoksen ja Theseuksen taruihin. Näytelmästä tehtiin vuonna 1958 samanniminen elokuva, jossa Abbien roolia näyttelee Sophia Loren. Säveltäjä Edward Thomas on sovittanut näytelmän oopperaksi.

Juoni
-----

Kaksi vaimoaan haudannut leskimies Ephraim Cabot haluaa siirtää Uuden Englannin farminsa kolmelle pojalleen, jotka vihaavat häntä mutta ovat perineet hänen ahneen luonteensa. Nuorin ja teräväpäisin Eben pitää tilaa omana syntymäoikeutenaan, koska se on alun perin kuulunut hänen äidilleen. Hän varastaa rahat isältään ja ostaa velipuolten osuudet maatilasta. Velipuolet lähtevät isänsä kanssa Kaliforniaan kultaa kaivamaan. Myöhemmin isä Ephraim palaa mukanaan uusi kolmas vaimo, kaunis ja päättäväinen Abbie, joka ryhtyykin salaa suhteeseen nuoren Ebenin kanssa. Hän tulee raskaaksi ja uskottelee miehelleen että lapsi on tämän eikä Ebenin. Vanha Ephraim uskoo, vaikka naapurit ivaavat häntä aisankannattajaksi. Hulluna rakkaudesta Ebeniin ja peläten että lapsesta tulisi este heidän suhteelleen Abbie tukehduttaa vauvan kehtoonsa. Raivostunut Eben ilmiantaa Abbien sheriffille, mutta vasta kun on myöntänyt itselleen suuren rakkautensa Abbietä kohtaan ja ymmärtänyt olevansa osasyyllinen lapsen surmaan.

Näytelmä Suomessa
-----------------

Seere Sario suomensi näytelmän vuonna 1937 ja sitä esitettiin Suomessa varsin paljon 1930- ja 1940-luvuilla. Uuno Klami sävelsi näytelmään vuonna 1930 musiikin, jonka hän myöhemmin sovitti teokseksi nimeltä *Rag-Time & Blues*.

Näytelmää on esitetty Suomessa ainakin seuraavasti:

* Suomen Kansallisteatteri 1931
* Joensuun kaupunginteatteri 1947–1948
* Lahden kaupunginteatteri 1947–1948
* Tampereen Työväen Teatteri 1947–1948
* Kajaanin työväen näyttämö 1952–1953
* Mikkelin Työväen Teatteri 1956–1957

Lähteet
-------

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.   
Alkuperäinen artikkeli: en:Desire Under the Elms 

1. ↑  Shank, Theodore J. (toim.): *A Digest of 500 Plays*, s. 363–364. Macmillan, 5. painos 1977. ISBN 0-02-012690-5.
2. ↑  Intohimot jalavien varjossa (1976)[vanhentunut linkki], Lastukirjastot.fi. Viitattu 7.10.2014.
3. ↑  Eugene O'Neill, authorscalendar.info. Viitattu 7.10.2014.
4. 1 2  Ansio, Heli ja Houni, Pia: "Tragedia modernilla ajalla, Esityskäytäntöjä Euroopassa ja Suomessa", teoksessa Ansio, Heli ja Houni, Pia (toim.): *Tragedia ajassa – ajaton tragedia*, näyttelyjulkaisu, Teatterimuseo, sivu 38, 64–66. Viitattu 7.10.2014.
5. ↑  Poroila, Heikki: *Yhtenäistetty Uuno Klami* (2012)[vanhentunut linkki], Musiikkikirjastot.fi. Viitattu 15.6.2017.

Aiheesta muualla
----------------

* Käsikirjoitus Project Gutenberg of Australian sivustolla
**Cene Prevc** (s. 12. maaliskuuta 1996) on slovenialainen mäkihyppääjä. Seuratasolla hän edustaa SK Triglav Kranjia.

Euroopan nuorten olympiafestivaaleilla vuonna 2013 Râșnovissa Prevc voitti normaalimäen kilpailun ja sai joukkuekilpailusta kultaa sekä sekajoukkuekilpailun hopeaa. Saman vuoden nuorten MM-kilpailuissa Liberecissä hän oli mukana Slovenian kultajoukkueessa. Oberstdorfin MM-kilpailuissa 2021 hän sijoittui suurmäessä yhdeksänneksi ja normaalimäessä 15:nneksi. Pekingin olympialaisissa 2022 hän saavutti joukkuemäessä hopeaa ja oli suurmäessä kahdestoista.

Maailmancupissa Prevc debytoi Planicassa maaliskuussa 2014, jossa hän otti myös uransa ensimmäiset pisteet sijoituttuaan 16:nneksi. Kymmenen parhaan joukkoon hän sijoittui ensimmäistä kertaa Oberstdorfissa joulukuussa 2016 oltuaan kahdeksas. Kolmen parhaan joukkoon hän sijoittui ensimmäistä kertaa Willingenissä tammikuussa 2022 oltuaan kolmas.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Cene Prevc Kansainvälinen hiihtoliitto (FIS).  (englanniksi)
**Trikloorimetaanisulfenyylikloridi** eli **perkloorimetyylimerkaptaani** (CSCl4) on kloorattuihin sulfenyyliklorideihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään orgaanisissa synteeseissä valmistettaessa fungisideja ja lääkeaineita sekä eräiden polymeerien synteeseissä.

Ominaisuudet
------------

Huoneenlämpötilassa trikloorimetaanisulfenyylikloridi on keltaista tai oranssia voimakkaan pistävänhajuista nestettä. Yhdiste ei liukene veteen, mutta hydrolysoituu hitaasti veden vaikutuksesta. Kuumennettaessa kiehumispisteeseensä yhdiste hajoaa muodostaen rikkimonokloridia, tetrakloorimetaania ja hiilidisulfidia. Yhdiste voidaan hapettaa trikloorimetaanisulfonyylikloridiksi typpihapon vaikutuksesta tai pelkistää tiofosgeeniksi metallien kuten tinan tai raudan avulla. Monet nukleofiilit kuten amiinit, alkoksidit ja sulfidit reagoivat trikloorimetaanisulfenyylikloridin kanssa nukleofiilisella substituutiolla korvaten rikkiin sitoutuneen klooriatomin. Amidiinien kanssa trikloorimetaanisulfenyylikloridi reagoi muodostaen heterosyklisen 5-kloori-1,2,4-tiadiatsolijohdannaisen.

Valmistus ja käyttö
-------------------

Trikloorimetaanisulfenyylikloridia valmistetaan klooraamalla hiilidisulfidia kloorin avulla. Katalyyttinä prosessissa voidaan käyttää jodia tai aktiivihiiltä. Tyypillisiä tällä menetelmällä syntyviä sivutuotteita ovat tetrakloorimetaani ja rikkimonokloridi. Toinen vähemmän sivutuotteita muodostava tapa on hiilidisulfidin klooraus rikkihapon ja suolahapon vesiliuosten läsnä ollessa tai käyttämällä apuaineina dikarbonyyliyhdisteitä tai fosforiyhdisteitä kuten fosfonaatteja. Muodostuva tuote voidaan puhdistaa tislaamalla. Trikloorimetaanisulfenyylikloridia voidaan valmistaa joko panos- tai jatkuvatoimisella prosessilla.

Tärkein trikloorimetaanisulfenyylikloridin käyttökohde on fungisidien kuten diklofluanidin, etridiatsolin, folpetin, kaptaanin ja tolyylifluanidin valmistus. Yhdistettä käytetään myös lääkkeiden ja voiteluaineiden valmistuksessa. Trikloorimetaanisulfenyylikloridia voidaan käyttää myös kumien vulkanointia kiihdyttävänä aineena.

Myrkyllisyys
------------

Trikloorimetaanisulfenyylikloridi on myrkyllinen ja voimakkaasti hengitysteitä, ihoa ja silmiä ärsyttävä yhdiste. Aineelle altistumisesta oireina voivat olla pahoinvointi, vaikeutunut hengitys, yskiminen, syanoosi ja tajuttomuus. Trikloorimetaanisulfenyylikloridi voi aiheuttaa myös keuhkopöhön ja maksa- tai munuaisvaurion.

Lähteet
-------

1. ↑  Trichloromethylsulfenyl chloride – Substance summary *PubChem*. NCBI. Viitattu 25.9.2014.
2. 1 2 3 4  Edward D. Weil, Stanley R. Sandler & Michael Gernon :*Sulfur Compounds, Kirk-Othmer Encyclopedia of Chemical Technology*, John Wiley & Sons, New York, 2006. Viitattu 25.9.2014
3. 1 2  Nick H. Proctor, Gloria J. Hathaway, James P. Hughes: *Proctor and Hughes' Chemical hazards of the workplace*, s. 567. Wiley-IEEE, 2004. ISBN 978-0-471-26883-3. Kirja Googlen teoshaussa (viitattu 25.9.2014). (englanniksi)
4. ↑  Trikloorimetaanisulfenyylikloridin kansainvälinen kemikaalikortti Viitattu 25.9.2014
**Lars Fjalar Fagerström** (24.7.1914 Porvoon maalaiskunta – 27.5.2001 Hamina) oli suomalainen kasvitieteilijä. Hän valmistui maisteriksi vuonna 1937 ja väitteli tohtoriksi 1954. Lars Fagerström teki uransa Helsingin yliopiston kasvimuseon palveluksessa vuosina 1946–1979. Hän toimi ensin amanuenssina, myöhemmin pitkään museonhoitajana.

Fagerströmin taksonominen tutkimus käsitteli kevätleinikkien (*Ranunculus auricomus* -ryhmä) ja ukonkeltanoiden (*Hieracium*) apomiktisia lajeja. Hän julkaisi Societas pro Fauna et Flora Fennican julkaisusarjoissa esimerkiksi monien Gunnar Marklundin (1892–1964) aiemmin löytämien kevätleinikkipikkulajien kuvauksia. Fagerströmin virallinen auktorilyhenne on Fagerstr.

Lähteet
-------

1. ↑  Ahti, Teuvo: Kuolleet: Kasvitutkija syvensi sienituntemusta. Helsingin Sanomat 16.6.2001.
2. ↑  International Plant Names Index (IPNI): Fagerström, Lars Fjalar (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Harvard University Index of Botanists: Fagerstrom, Lars (englanniksi)

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Norja

 |
|  |
| Tieteilijät | 
* International Plant Names Index

 |

 |
**Trietanoliamiini** (C6H15NO3) on alkanoliamiineihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää kemian teollisuudessa liuottimena, kosmetiikan valmistamiseen, sementin valmistamiseen ja moniin muihin tarkoituksiin.

Ominaisuudet
------------

Huoneenlämpötilassa trietanoliamiini on väritöntä siirappimaista nestettä. Usein epäpuhtaudet värjäävät tuotteen kellertäväksi. Yhdiste liukenee erittäin hyvin veteen ja alkoholeihin ja niukemmin dietyylieetteriin ja hiilivetyihin. Trietanoliamiini on heikko emäs. Yhdiste reagoi happojen kanssa muodostaen joko suoloja tai estereitä. Eräät siirtymämetallit kuten kromi, koboltti, nikkeli, rauta ja kupari muodostavat komplekseja trietanoliamiinin kanssa. Yhdiste voidaan hapettaa nitrilotrietikkahapoksi.

Valmistus ja käyttö
-------------------

Trietanoliamiinia valmistetaan etanoliamiinin ja dietanoliamiinin tavoin ammoniakin ja etyleenioksidin välisellä reaktiolla. Reaktiossa muodostuvan tuoteseoksen koostumusta voidaan säädellä lähtöaineiden ainesuhteiden sekä reagoimattoman ammoniakin ja muodostuvien mono- ja dietanoliamiinin kierrätyksellä takaisin reaktoriin. Eri etanoliamiinijohdannaiset erotetaan toisistaan tislaamalla, mutta kaupallisessa trietanoliamiinissa on usein epäpuhtautena pieniä määriä dietanoliamiinia.

Trietanoliamiinia käytetään lisäaineena sementissä parantamaan sementin valuominaisuuksia ja apuaineena jauhamisen yhteydessä, ruosteenestoaineena, happamien kaasujen kuten rikkivedyn poistamiseen savukaasuista, ruosteenestoaineissa, pinta-aktiivisena aineena pesuaineissa ja saippuoissa ja shampoissa, kosteuttajana kosmetiikassa, dispergointiaineena väriaineissa ja orgaanisen kemian synteesien lähtöaineena sekä liuottimena.

Lähteet
-------

1. ↑  Triethanolamine – Substance summary *PubChem*. NCBI. Viitattu 7.10.2014.
2. 1 2 3 4 5 6  Alén, Raimo: *Kokoelma orgaanisia yhdisteitä: Ominaisuudet ja käyttökohteet*, s. 582. Helsinki: Consalen Consulting, 2009. ISBN 978-952-92-5627-3.
3. 1 2 3  Carol Jones, Martha R. Edens & J. Fred Lochary: *Alkanolamines from Olefin Oxides and Ammonia, Kirk-Othmer Encyclopedia of Chemical Technology*, John Wiley & Sons, New York, 2004. Viitattu 7.10.2014
4. 1 2 3  Matthias Frauenkron, Johan-Peter Melder, Günther Ruider, Roland Rossbacher & Hartmut Höke: *Ethanolamines and Propanolamines, Ullmann's Encyclopedia of Industrial Chemistry*, John Wiley & Sons, New York, 2001. Viitattu 7.10.2014

Aiheesta muualla
----------------

* Trietanoliamiinin kansainvälinen kemikaalikortti
* Human Metabolome Database (HMDB): Triethanolamine (englanniksi)
* Toxin and Toxin Target Database (T3DB): Triethanolamine (englanniksi)
* Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Triethanolamine (englanniksi)
* ChemBlink: Triethanolamine (englanniksi)
Ylilaiduntaminen aiheuttaa aavikoitumista.
Hevonen ylilaidunnetulla maalla. Olhão, Algarve, Portugali.
**Ylilaiduntaminen** tai **ylilaidunnus** on laiduntamista, jossa maatalousmaa alkaa kärsiä laiduntavan karjan liian suuresta määrästä. Kun parhaat maatalousmaat hyödynnetään maanviljelykseen, laidunmaat ovat usein kuivempia ja herkempiä marginaalisia alueita. Ylilaidunnus voi johtaa eroosioon ja aavikoitumiseen, kun karja syö tai tallaa aavikkoa sitovia kasveja. Ylilaiduntamisen taustalla on liian suuret karjalaumat. Ylilaiduntamiseen liittyviä karjaeläimiä ovat nauta, vuohi ja lammas. Poronhoitoalueella esiintyy myös ylilaiduntamista liian suuresta poromäärästä tai laidunkierron puutteellisuudesta johtuen. Ongelma esiintyy erityisesti Suomen Lapin käsivarressa, jossa porot syövät luontaiset jäkälämaat loppuun.

Lähteet
-------

1. ↑  Ylilaidunnus tuhoaa Afrikan ja Aasian laidunmaita *Yle Uutiset*.  9.6.2008. Viitattu 25.9.2019.
2. ↑  Porojen vapaa laidunnus herättää ärtymystä, mutta sen lopettaminen vaarantaisi Suomen valtiota vanhemman elinkeinon.  *Maaseudun Tulevaisuus*, 29.4.2018. Helsinki:  Maaseudun tulevaisuus. Artikkelin verkkoversio. Viitattu 1.2.2020.
3. ↑  Merja Vehmas: Ylilaiduntamista ainutlaatuisessa tunturiluonnossa vai ei? Poronhoidosta nousi äläkkä Kilpisjärvellä.  *Aamulehti*, 18.9.2016. Tampere:  Alma. Artikkelin verkkoversio. Viitattu 1.2.2020.  (Arkistoitu – Internet Archive)

Aiheesta muualla
----------------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Ylilaiduntaminen**.
* Porojen vapaa laidunnus herättää ärtymystä, mutta sen lopettaminen vaarantaisi Suomen valtiota vanhemman elinkeinon *Maaseudun Tulevaisuus*.  29.04.2018. Viitattu 25.9.2019.
* 9 Eroosio, aavikoituminen ja massaliikunnot *Peda.net*.  Arkistoitu 25.9.2019. Viitattu 25.9.2019.
**Flare-muuttuja** tai **UV Ceti -muuttuja** on punainen kääpiötähti, jossa tapahtuu nopeita leimahduksia, joita kutsutaan roihupurkauksiksi eli "flareiksi". Ne ovat Auringon tavallisia flare-purkauksia huomattavasti voimakkaampia, ja niiden syntymekanismi saattaa olla erilainen kuin Auringolla. Flare-tähtiä merkitään muuttuvien tähtien luetteloissa lyhenteellä UV.

Flare-tähti
-----------

Flare-tähdet ovat suhteellisen nuoria punaisia kääpiöitä. Purkaukset liittynevät magneettisen energian äkilliseen vapautumiseen. Nuorilla tähdillä on voimakkaita magneettikenttiä. Auringon ikäinen punainen kääpiö on magneettisesti ajateltuna nuorempi kuin Aurinko; siinä tähden magneettikenttää ruokkiva konvektio on voimakkaampaa.

Tyypillinen flare-tähti on nimikkotähti UV Ceti eli Luyten 726-8 B. Ensimmäiset tunnetut flare-tähdet, V1396 Cygni ja AT Microscopii, löydettiin jo vuonna 1924. Muita tunnettuja flare-tähtiä ovat Proxima Centauri ja Wolf 359.

Flare-tähdet ovat myöhäisiä K-spektriluokan tähtiä tai M-tähtiä, joiden pintalämpötila on 2 500 – 4 000 kelviniä. Näiden tähtien massat ovat 0,6–0,1 Auringon massaa. Tähdissä havaitaan usein emissioviivoja, jotka kertovat kromosfäärin aktiivisuudesta. Niitä ovat ionisoituneen vedyn H-Alfa ja kalsiumin Ca II H&K. Nämä tähdet säteilevät röntgensäteilyä ja pyörivät nopeasti. Monet näistä tähdistä ovat nuorissa tähtiassosiaatioissa, mutta tunnetaan myös vanhoja flare-tähtiä. Monet näistä tähdistä ovat kaksoistähtiä, mikä voi liittyä tähtien flare-aktiivisuuteen. Jotkut ovat myös BY Draconis -tyyppisiä tähdenpilkkumuuttujia.

Flare-purkaus havaitaan laajalla sähkömagneettisen spektrin alueella, joka ulottuu röntgenalueesta näkyvään valoon. Purkauksessa varsinkin tähden vetyviivat vahvistuvat. Se kertoo yli 10 000 kelvinin lämpötilan noususta kirkkauden noustessa yli neljä magnitudia.

Koska kaikki flare-tähdet ovat himmeitä punaisia kääpiöitä, niitä on kyetty havaitsemaan enintään 60 valovuoden säteeltä Auringosta. Flare-tähtiä muistuttavat läheisesti flash-tähdet, jotka liittyvät sumuun ja joita merkitään UVN. Tunnetuin esimerkki flash-tähdestä on V 389 Orionis, jonka spektriluokka on K6Ve. Nämä lienevät hyvin nuoria punaisia kääpiöitä.

Lähteet
-------

1. ↑

Aiheesta muualla
----------------

* 
* Stellar Flares - D. Montes, UCM.
Panssarijunan n:o 1 miehistöä Eino Rahjan kanssa kuvattuna Tampereella. Rahja istuu itse alarivissä oikealla.
**Punainen Tampere** tarkoittaa Tamperetta punaisen vallan aikana keväällä 1918. Tampereella oli ennen sisällissotaa joulukuussa 1917 pidetty punakaartien johdon edustava kokous työväentalossa, johon ottivat osaa muiden muassa Hugo Salmela ja Ali Aaltonen. Kokouksessa määritettiin kaartien toimintasuunnitelmia. Punaisen vallan aika alkoi 28. tammikuuta, samalla kun Helsingin työväentalon torniin nousi kertoman mukaan punainen lyhty merkkinä vallankumouksen alkamisesta. Punakaarti kaappasi vallan myös Tampereella, porvarillisten lehtien ilmestyminen kiellettiin, ja Tampereen punakaartikin sai Eino Rahjan Pietarista tuomasta asejunasta aseita. Tampereella toimi punakaartin piiriesikunta, johon kuuluivat muiden muassa Juho Tammela, Reino Kiiskinen, Frans Tähtinen ja Kustaa Mikko Evä. Punainen Tampere oli punakaartien koulutuskeskus, johon saapui sodan alettua maaseudulta punakaartilaiskomppanioita saamaan aseita ja koulutusta ja edelleen rintamille lähetettäviksi. 

Sodan aikana suojeluskunta pakeni kaupungista, ja jäi kiinni paikalla, jossa tapahtui Suinulan verilöyly ja 17 suojeluskuntalaista kuoli. Loput tuotiin Tampereelle vankilaan. Tampereella toimi punaisena aikana punakaartin vallankumousoikeus, jossa Suinulan retkeläisiä tuomittiin sakkoihin. Lisäksi sodan aikana punakaartin Helsingin yleisesikunnan käskystä Tampereelle muodostettiin ns. Pohjoisen rintaman yleisesikunta, johon kuuluivat muiden muassa Hugo Salmela, Eino Rahja ja Tuomas Hyrskymurto. Parhaimmillaan esikunnan alaisena taisteli noin 15 000 punakaartin sotilasta.

Punainen Tampere kukistui viikkokausien veristen taistelujen jälkeen 6. huhtikuuta 1918. Tampereen taistelussa sai surmansa yli tuhat punaista. Punaisten ylipäällikkö Hugo Salmela menehtyi muutamaa päivää ennen kaupungin kukistumista räjähdysonnettomuudessa päämajassaan Teknillisellä Opistolla.
**2,4-dinitroaniliini** (C6H5N3O4) on orgaaninen yhdiste ja aniliinin nitrattu johdannainen. Yhdistettä käytetään väriaineiden ja lääkkeiden valmistuksessa.

Ominaisuudet
------------

2,4-dinitroaniliini on huoneenlämpötilassa keltaisia tai vihertävänkeltaisia kiteitä. Yhdiste on veteen liukenematonta ja liukenee hieman etanoliin ja asetoniin. 2,4-dinitroaniliini on myrkyllistä ja se ärsyttää ihoa, silmiä ja hengitysteitä. Aineella altistuminen voi johtaa methemoglobiinin muodostumiseen elimistössä.

Valmistus
---------

2,4-dinitrobentseeniä valmistetaan 1-kloori-2,4-dinitrobentseenin ammonolyysillä eli kuumentamalla sitä ammoniakin läsnä ollessa. Reaktio tapahtuu 70–120 °C:n lämpötilassa, ja lämpötilaa nostetaan hiljalleen reaktion edetessä. Toinen tapa aineen valmistamiseen on p-nitroaniliinin nitraus väkevän typpihapon ja rikkihapon seoksella.

2,4-dinitroaniliinia käytetään muiden orgaanisten yhdisteiden valmistamiseen. Siitä valmistetaan lääkkeitä kuten brimonidiinia. Pelkistys raudan avulla johtaa 1,2,4-triaminobentseeniin ja pelkistys natriumsulfidin avulla 3,4-diaminonitrobentseeniin, joita käytetään typpiheterosyklien valmistamiseen. 2,4-dinitroaniliinin diatsoniumsuolaa käytetään violettien ja sinisten atsovärien valmistuksessa. Lisäksi yhdisteestä voidaan valmistaa korroosionestoaineita.

Lähteet
-------

1. ↑  2,4-Dinitroaniline – Substance summary *PubChem*. NCBI. Viitattu 16.1.2015.
2. 1 2 3 4 5 6  Alén, Raimo: *Kokoelma orgaanisia yhdisteitä: Ominaisuudet ja käyttökohteet*, s. 555. Helsinki: Consalen Consulting, 2009. ISBN 978-952-92-5627-3.
3. 1 2 3  Gerald Booth: *Nitro Compounds, Aromatic, Ullmann's Encyclopedia of Industrial Chemistry*, John Wiley & Sons, New York, 2000. Viitattu 16.1.2015
4. ↑  Susan Budavari (päätoim.): *Merck Index*, s. 554. 12th Edition. Merck & Co. 1996. ISBN 0911910-12-3. (englanniksi)
5. ↑  2,4-dinitroaniliinin kansainvälinen kemikaalikortti Viitattu 16.1.2015
6. 1 2  Robert D. Ashford: *Ashford's Dictionary of Industrial Chemicals*, s. 418. 2nd Edition. Wavelength Publications, 2001. ISBN 0-9522674-2-X. (englanniksi)
**Finnevikinsilta** (ruots. *Finneviksbron*) yhdistää Matinkylän ja Finnoon asuinalueet Finnobäckenin laakson yli Etelä-Espoossa. Sillan pituus on 365 metriä, eli se on Espoon pisin silta. Silta on osa länsimetroon liittyvää infrarakentamista, ja se tulee palvelemaan erityisesti Matinkylän metroasemalle kohdistuvaa liityntäliikennettä Suomenojantien jatkeena. Sillalla on myös kevyen liikenteen väylät. Etelänpuoleinen kevyen liikenteen väylä on poikkeuksellisen leveä, joten sille voi pysähtyä ihailemaan lintukosteikon elämää liikennettä häiritsemättä.

Sillan eteläpuolella sijaitseva lintuallas ja lähes umpeen maatunut merenlahti ovat merkittäviä lintujen pesimäalueita. Siltaa rakennettaessa pidettiin noin puolen vuoden tauko rakennustöistä, jotta lintujen pesimäkautta ei häiritä.

Sillan rakennuskustannukset olivat noin 12 miljoonaa euroa. Lisäksi tieyhteyksiä rakennettiin noin viidellä miljoonalla eurolla. Sillan rakenteisiin käytettiin noin miljoona kiloa terästä ja lähes 9 000 kuutiota betonia.

Finnevikinsilta avattiin käyttäjille 29. elokuuta 2015, avajaisohjelmassa oli nauhan katkaisu ja kansanjuhla sillalla. Ajoneuvoliikenne pääsi sillalle 31. elokuuta 2015.

Silta on tyypiltään betoninen jännitetty palkkisilta. Sen on suunnitellut WSP Finland ja urakoinut Graniittirakennus Kallio Oy.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Pietiläinen, Jari: Rakenteilla oleva Espoon pisin silta yhdistää Finnoon ja Matinkylän *Länsiväylä-verkkolehti*.  18.10.2014. Etelä-Suomen Media Oy.  Arkistoitu 25.10.2014. Viitattu 18.10.2014.
2. 1 2  Korkman, Seppo: Leijuva silta takaa sujuvan liikenteen Matinkylään *Länsiväylä-verkkolehti*.  2.3.2012. Etelä-Suomen Media Oy.  Arkistoitu 25.10.2014. Viitattu 18.10.2014.
3. ↑  Pietiläinen, Jari: Espoon pisin silta avautuu – luvassa kansanjuhla *Länsiväylä-verkkolehti*.  24.8.2015. Etelä-Suomen Media Oy.  Arkistoitu 14.10.2015. Viitattu 31.8.2015.
4. 1 2  Uusi Finnevikinsilta yhdistää Finnoon ja Matinkylän  27.8.2015. Espoon kaupunki.  Arkistoitu 24.9.2015. Viitattu 31.8.2015.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Finnevikinsilta** Wikimedia Commonsissa
**Arkiviisu** oli suomalainen musiikkiryhmä, joka nousi yleiseen tietoisuuteen 1970-luvulla. Ajalle tunnusomaisesti ryhmä oli osa poliittista laululiikettä, mikä näkyi myös laulujen aiheissa. Yhtye esitti omien kappaleidensa lisäksi muun muassa kisälli- ja kansanlauluja. Love Records julkaisi Arkiviisun albumin *Tomuinen tie* vuonna 1977. Kolme muuta yhtyeen kappaletta julkaistiin samana vuonna *Uusi Laulu 3* -kokoelmalla. Arkiviisu oli mukana elokuvassa *Kenen joukoissa seisot* vuonna 2006.

Arkiviisu perustettiin vapun alla 1976, kun neljä aiemmin Agit-Propin kisällit -yhtyeessä vaikuttanutta muusikkoa päätti aloittaa uuden projektin. Myöhemmin yhtyeeseen liittyivät basisti Kai Pulliainen ja viulisti Pekka Heinonen. Yhtyeeseen kuuluneista Havukaisen sisaruksista Leena on luonut uraa teatteriohjaajana ja Riitta näyttelijänä. Mikko Perkoila tunnetaan laulajana ja lauluntekijänä. Hannu Raatikainen valmistui ensin luokanopettajaksi ja kävi sitten Teatterikorkeakoulun.

Jäsenet
-------

* Leena Havukainen
* Riitta Havukainen
* Mikko Perkoila
* Hannu Raatikainen
* Kai Pulliainen
* Pekka Heinonen

Lähteet
-------

* Haapanen, Urpo: *Suomalaisten äänilevyjen taiteilijahakemisto 1901 - 1982*. Suomen Äänitearkisto, 1990. ISBN 951-9222-21-9.

### Viitteet

1. ↑  Uusi Laulu 3 (Love/Eteenpäin! 1977)

Aiheesta muualla
----------------

* Arkiviisun esitystuotanto Suomen äänitearkistossa (1901–1999)
* Leena Virtanen: Kenen joukoissa lauloit? Helsingin Sanomat, Nyt-liite, 17.3.2006.
Ateria on tuotettu erilaisista elintarvikkeista
**Elintarvike** on ihmisen ravinnoksi käytettävä hyödyke.

Elintarvikeasetuksen määritelmät
--------------------------------

Elintarvikeasetuksessa "elintarvikkeella" tarkoitetaan mitä tahansa ainetta tai tuotetta, myös jalostettua, osittain jalostettua tai jalostamatonta tuotetta, joka on tarkoitettu tai jonka voidaan kohtuudella olettaa tulevan ihmisten nautittavaksi. "Elintarvike" käsittää kaikki aineet, jotka on tarkoituksellisesti lisätty elintarvikkeeseen sen valmistuksen tai käsittelyn aikana. Elintarvikkeisiin kuuluu kaikki suun kautta nautittava, joka ei ole lääkeainetta. Kasvi- ja eläinkunnan tuotteiden lisäksi elintarvikkeisiin luetaan kuuluvaksi juomavesi ja alkoholi.

Elintarvike-nimitys esiintyy Suomen lainsäädännössä ensimmäisen kerran vuoden 1941 elintarvikelaissa.

Ruokapakkausmerkinnät
---------------------

Professori Pertti Mustajoen mukaan monet tutkimukset osoittavat, että ruokapakkausten etuosan merkinnät, jotka kertovat ruoan terveellisyydestä tai epäterveellisyydestä, auttavat ihmisiä löytämään terveellisempiä ruokia.

Katso myös
----------

* Ruoka
* Terveysvaikutteinen elintarvike
* Ruokamyrkytys
* Säilöntä

Lähteet
-------

* Elintarvikelaki
* Yleinen elintarvikeasetus

### Viitteet

1. ↑  *elintarvike.* *Kielitoimiston sanakirja*. Helsinki: Kotimaisten kielten keskus, 2022.
2. ↑  Yleinen elintarvikeasetus 178/2002 (EY)
3. ↑  Elintarvikelaki 3.7.1941/526)
4. ↑  Professori, sisätautilääkäri Pertti Mustajoki: Pakkausmerkinnöistä on apua (SK 21/2022, sivu 60) *Suomen Kuvalehti*.  26.5.2022.

Dokumenttielokuvia
------------------

* *Säilöttyjä unelmia*, 2011

Aiheesta muualla
----------------

* Fineli: Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksenelintarvikkeiden koostumustietopankki
* Johanna Kinnunen: Luonnonkasvien elintarvikekäyttöselvitys ja kasvien status uuselintarvikeasetuksen kannalta, Opinnäytetyö, Oulun seudun ammattikorkeakoulu, Maaseutuelinkeinojen koulutusohjelma, Syksy 2013 (pdf)
**Yläluostarin lentokenttä** oli sodanaikainen Petsamossa 5 kilometriä Yläluostarin kylästä lounaaseen sijainnut lentokenttä. Kenttä valmistui marraskuussa 1939 juuri ennen talvisotaa ja sen hiekka- ja hiekkapintaisen laskualueen koko oli 1500 x 300 metriä. Kentällä oli yhdeksän konehallia ja neljä konesuojaa sekä asuinparakkeja kentän henkilökunnalle. Kun Petsamon alue palautui Suomelle talvisodan rauhassa Aero Oy aloitti reittilennot kentälle Helsinki-Petsamo reitillä kesäkuussa 1940. 

Petsamon pikalinjan nimellä tunnetulla reitillä käytetyt koneet olivat Junkers Ju 52 OH-ALK "Sampo" ja de Havilland Dragon Rapide D.H.89A OH-BLA "Sampo", lentoaika oli 8 tuntia 40 minuuttia. Kesäkuussa Petsamon reitillä käytettiin Douglas DC-2 koneita mutta siviililiikenne Petsamoon päättyi 21. kesäkuuta 1941. Kenttä oli Luftwaffen käytössä jatkosodan alusta 1941 lähtien. Vuonna 1944 se siirtyi Neuvostoliitolle ja siellä on sijainnut Pechangan lentotukikohta, jossa muun muassa Juri Gagarin palveli ennen avaruuslentoaan. Viimeksi Pechangassa on sijainnut helikopteritukikohta.

Lähteet
-------

1. 1 2  Suomen Sotahistoriallinen Seura ry Sotahistorialliset kohteet : Salmijärven lentokenttä Petsamo
2. 1 2  Jukka Nisula : Yläluostari, "Petsamon pikalinjan" päätepiste, feeniks 3/2007
**Bentsotrifluoridi** (C7H5F3) on fluorattu aromaattinen orgaaninen yhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää muun muassa liuottimena sekä muiden kemikaalien valmistamiseen.

Ominaisuudet
------------

Huoneenlämpötilassa bentsotrifluoridi on väritöntä nestettä. Yhdiste liukenee vain niukasti veteen, mutta paremmin useisiin orgaanisiin liuottimiin ja kykenee liuottamaan monia orgaanisia yhdisteitä. Yhdiste reagoi elektrofiilisilla aromaattisilla substituutioreaktioilla esimerkiksi se voidaan nitrata ja halogenoida. Näissä reaktioissa trifluorimetyyliryhmä on inaktivoiva ja metaohjaava. Voimakkaat happoliuokset hydrolysoivat bentsotrifluoridin bentsoehapoksi.

Valmistus ja käyttö
-------------------

Bentsotrifluoridia valmistetaan fluoraamalla bentsotrikloridia joko antimonipentafluoridin avulla tai vedettömällä vetyfluoridilla 80–110 °C:n lämpötilassa ja 1,2–1,4 MPa:n paineessa. Katalyyttinä voidaan käyttää siirtymämetallioksidien ja alumiinioksidin seosta ja saantoa parannetaan myös lisäämällä reaktioseokseen hieman heksametyleenitetramiinia.

Bentsotrifluoridia voidaan käyttää useiden väriaineiden ja maatalouskemikaalien synteeseissä. Lisäksi sitä voidaan käyttää polymeerikemiassa ja dielektrisissä nesteissä. Bentsotrifluoridia voidaan käyttää liuottimena useissa reaktioissa dikloorimetaanin sijasta ja se ei ole yhtä myrkyllistä kuin monet klooratut orgaaniset liuottimet. Bentsotrifluoridin toimiessa liuottimena myös saannot ja selektiivisyydet ovat usein paremmat verrattuna moniin muihin orgaanisiin liuottimiin.

Lähteet
-------

1. ↑  Benzotrifluoride – Substance summary *PubChem*. NCBI. Viitattu 21.1.2016.
2. 1 2 3  Alén, Raimo: *Kokoelma orgaanisia yhdisteitä: Ominaisuudet ja käyttökohteet*, s. 83. Helsinki: Consalen Consulting, 2009. ISBN 978-952-92-5627-3.
3. ↑  Physical properties:98-08-8 Benzotrifluoride NLM Viitattu 21.1.2015
4. 1 2  Susan Budavari (päätoim.): *Merck Index*, s. 186. 12th Edition. Merck & Co. 1996. ISBN 0911910-12-3. (englanniksi)
5. 1 2 3  Max M. Boudakian: *Fluorinated Aromatic Compounds, Kirk-Othmer Encyclopedia of Chemical Technology*, John Wiley & Sons, New York, 2000. Viitattu 21.1.2011
6. 1 2 3  Günter Siegemund, Werner Schwertfeger, Andrew Feiring, Bruce Smart, Fred Behr, Herward Vogel & Blaine McKusick : *Fluorine Compounds, Organic, Ullmann's Encyclopedia of Industrial Chemistry*, John Wiley & Sons, New York, 2000. Viitattu 21.1.2016
7. 1 2 3  Paul Knochel: *Modern Solvents in Organic Synthesis*, s. 79-82. Springer, 1999. ISBN 978-3-540-66213-6. Kirja Googlen teoshaussa (viitattu 21.1.2016). (englanniksi)
8. 1 2  István T. Horváth: *Fluorous Chemistry*, s. 137-149. Springer, 2011. ISBN 978-3-642-25233-4. Kirja Googlen teoshaussa (viitattu 21.1.2016). (englanniksi)
**Buzz** (IATA: **RR**, ICAO: **RYS**, kutsukoodi: **MAGIC SUN**) on Ryanairin puolalainen tytäryhtiö. Sen kotipaikka on Varsova. Ryanair hankki Buzz-brändin alkujaan KLM:n perustamalta, vuosina 2000-2004 toimineelta samannimiseltä yhtiöltä, jonka se hetken aikaa myös omisti.

Historia
--------

Ryanair tiedotti suunnitelmistaan perustaa tytäryhtiö Puolaan vuonna 2017. Se hankki puolalaisen lentotoimiluvan alkuvuonna 2018, ja uusi tytäryhtiö Ryanair Sun aloitti lennot kesäkaudella 2018. Ryanair Sun oli alun perin tilauslentoyhtiö, joka tarjosi pääasiassa lentoja lomakohteisiin puolalaisille matkanjärjestäjille. Vuoden 2018 loppupuolella Ryanair ilmoitti kuitenkin lakkauttavansa omat solmukohtansa Puolassa ja siirtävänsä niistä lennetyt reitit Ryanair Sunille, joka alkoi lentää niitä emoyhtiön puolesta.

Ryanair ilmoitti maaliskuussa 2019 vaihtavansa Ryanair Sunin nimeksi Buzz saman vuoden syksyllä. Samalla Buzz sai omat puolalaisille asiakkaille suunnatut verkkosivunsa, joiden kautta voi varata myös muita Ryanairin lentoja.

Laivasto
--------

Buzzin Boeing 737 Ryanairin värityksessä.
Buzzin laivasto maaliskuussa 2023.


Buzzin laivasto| Lentokone | Toiminnassa | Tilaukset | Matkustajat | Huomautukset |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Boeing 737-800 | 46 | – | 189 |  |
| Boeing 737 MAX 200 | 13 | – | 197 |  |
| Yhteensä | 59 | – |  |

Lähteet
-------

1. ↑  Buzz – Ryanair Careers *careers.ryanair.com*. Viitattu 26.3.2020. (englanniksi)
2. 1 2  Dwyer, Mark: Ryanair Announce New Charter Airline – Ryanair Sun  4.4.2017. Flying in Ireland. Viitattu 19.8.2021. (englanniksi)
3. ↑  Bailey, Joanna: Ryanair Rebrands Sun Subsidiary Airline To ‘Buzz’ – The Livery Is A Treat For The Eyes  14.3.2019. Simple Flying. Viitattu 19.8.2021. (englanniksi)
4. ↑  Boon, Tom: Ryanair Making Their Business Model Even Cheaper – The Story Of Ryanair Sun  5.12.2018. Simple Flying. Viitattu 19.8.2021. (englanniksi)
5. ↑  Ryanair Sun To Be Rebranded As Buzz In Autumn 2019  14.3.2019. Ryanair. Viitattu 19.8.2021. (englanniksi)
6. ↑  Buzz Fleet Details and History Planespotters.net. Viitattu 11.3.2023. (englanniksi)

Ryanair
Irlanti **Ryanair**  

Puola Buzz • Malta Lauda Europe • Malta Malta Air • Yhdistynyt kuningaskunta Ryanair UK  

*Entiset:* Itävalta *Lauda* • Yhdistynyt kuningaskunta *London European Airways*
**o-Klooribentsaldehydi** eli **2-klooribentsaldehydi** (C7H5ClO) on bentsaldehydin kloorattuihin johdannaisiin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää muiden kemikaalien kuten lääke- ja väriaineiden valmistukseen. o-Klooribentsaldehydi on m- ja p-klooribentsaldehydien isomeeri.

Ominaisuudet
------------

o-Klooribentsaldehydi on huoneenlämpötilassa väritöntä tai vaaleankellertävää nestettä, jolla on pistävä haju. Se liukenee veteen vain hieman. Bentsaldehydiin verrattuna aine ei ole yhtä herkkä hapettumaan karboksyylihapoksi. o-Klooribentsaldehydi ärsyttää voimakkaasti ihoa, silmiä ja limakalvoja ja aineelle altistumisesta voi seurata kipua silmissä tai iholla, syövytysvammoja, kurkkukipua ja polttavaa tunnetta kurkussa sekä yskimistä.

Valmistus ja käyttö
-------------------

o-Klooribentsaldehydiä valmistetaan klooraamalla o-klooritolueeni ensin o-klooribentsaalikloridiksi, joka hydrolysoidaan muurahaishappoliuosta tai hapanta vesiliuosta käyttäen katalyyttien kuten rauta(III)kloridin läsnä ollessa. Sitä muodostuu myös o-klooribentsyylikloridin hapetuksella tertiääristen amiinioksidien avulla.

o-Klooribentsaldehydistä voidaan valmistaa muita orgaanisia kemikaaleja. Tällaisia ovat esimerkiksi eräät vihreät ja siniset väriaineet, lääkkeinä käytettävät amlodipiini ja repaglinidi, eräät optiset kirkasteet sekä taistelukaasunakin käytetty CS-kaasu.

Lähteet
-------

1. ↑  2-Chlorobenzaldehyde – Substance summary *PubChem*. NCBI. Viitattu 5.3.2016.
2. 1 2 3 4 5  Alén, Raimo: *Kokoelma orgaanisia yhdisteitä: Ominaisuudet ja käyttökohteet*, s. 272. Helsinki: Consalen Consulting, 2009. ISBN 978-952-92-5627-3.
3. 1 2 3 4  Friedrich Brühne & Elaine Wright: *Benzaldehyde, Ullmann's Encyclopedia of Industrial Chemistry*, John Wiley & Sons, New York, 2011. Viitattu 5.2.2016
4. 1 2  O-Klooribentsaldehydin kansainvälinen kemikaalikortti Viitattu 5.2.2016
5. ↑  Karl W. Seper: *Benzyl Chloride, Benzal Chloride, and Benzotrichloride, Kirk-Othmer Encyclopedia of Chemical Technology*, John Wiley & Sons, New York, 2001. Viitattu 5.2.2016
6. ↑  Robert D. Ashford: *Ashford's Dictionary of Industrial Chemicals*, s. 239. 2nd Edition. Wavelength Publications, 2001. ISBN 0-9522674-2-X. (englanniksi)
Nina Björkfelt vuonna 1990.
**Nina Björkfelt** (s. noin 1971 Turku) on suomalainen missi, malli, juontaja ja venäjän kielen tulkki sekä kauneudenhoitoalan yrittäjä ja opettaja.

Turkulainen, ruotsinkielinen Björkfelt opiskeli lukion jälkeen kosmetologiksi ja aloitti sitten kansainvälisen markkinoinnin opinnot Åbo Akademissa. Opintoihin tuli kuitenkin kahden ja puolen vuoden tauko, kun Björkfelt voitti vuonna 1989 Marjo Sjöroosin käynnistämän Miss Turku -kilpailun ja teki sitten mallintöitä Sjöroosin vasta perustamassa Fashion Team -mallitoimistossa. Vuonna 1990 Björkfelt kruunattiin Suomen Neidoksi, oli Miss Suomi -kilpailussa kolmas ja Miss Maailma -kilpailussa neljäs. Syksyllä 1990 Björkfelt valittiin vuoden 1991 Miss Skandinaviaksi.

Vuonna 1997 Björkfelt valmistui Åbo Akademista ja avioitui muusikko Ressu Redfordin kanssa. Pari erosi vuonna 2015. Heillä on kaksi yhteistä poikaa.

Kotiäitivuosien jälkeen muun muassa venäjän kielen tulkin pätevyyden hankkinut Björkfelt palasi vuonna 2002 työelämään ensin Salon, sitten Turun kaupungin kansainvälisten asioiden hoitajana. Sitten hän toimi pari vuotta kosmetologien opettajana Turun ruotsinkielisessä ammatti-instituutissa ja perusti vuonna 2009 Turun Skanssi-ostoskeskukseen kauneudenhoitoalan yrityksen.

Nina Björkfelt on esiintynyt 1990-luvun alkupuolella myös juontajana televisio-ohjelmissa, MTV:n tanssiorkesterikilpailussa *Tulisuudelma* yhdessä Klaus Thomassonin kanssa ja Yleisradion venäjän kielen opetusohjelmassa *Kapusta* yhdessä Mato Valtosen kanssa.

Vuonna 1990 Animalia palkitsi Björkfeltin eläinsuojelun pro-palkinnolla, koska hän oli ottanut julkisuudessa kantaa misseille annettavia turkislahjoja vastaan.

Lähteet
-------

1. ↑  Ennakkosuosikki Tiina Vierto valittiin Suomen kauneimmaksi. *Helsingin Sanomat* 9.2.1990.
2. 1 2 3 4  Luotonen, Mervi: Misseyden kautta yrittäjäksi.  *TS Extra*, 31.1.2009. Artikkelin verkkoversio. Viitattu 8.6.2023.
3. ↑  Rantanen, Kimmo: Nuori leski siivosi ja perusti mallitoimiston – Marjo Sjöroosin Fashion Teamista tuli todellinen missiakatemia.  *Ilta-Sanomat*, 10.11.2018. Artikkelin verkkoversio. Viitattu 8.6.2023.
4. ↑  25 vuoden liitto päättyy – Ressu Redford ja missivaimo jättivät erohakemuksen *MTV Uutiset*.  10.12.2015. Viitattu 8.6.2023.
5. ↑  Kapusta *Radio- ja tv-tietokanta Ritva, Kavi*. Viitattu 8.6.2023.
6. ↑  Missi palkittiin eläinsuojelusta.  *Helsingin Sanomat*, 7.10.1990, s. 10. Artikkelin maksullinen verkkoversio.
**Yhteisöjääkaappi** on julkisessa tilassa sijaitseva jääkaappi, jota yhteisön jäsenet käyttävät yhteisesti. Jääkaappi toimii siten, että paikalliset kaupat ja tuottajat sekä yhteisön yksittäiset jäsenet tuovat sinne ruokaa, jota eivät itse tarvitse, ja saavat halutessaan ottaa myös mukaansa muiden sinne jättämää ruokaa. Jääkaapista voi myös tulla pelkästään hakemaan ruokaa ilman, että sinne jättäisi mitään. Joihinkin yhteisöjääkaappeihin vapaaehtoiset ostavat ruokaa lahjoitusrahoilla. Tavoitteena on vähentää ruokajätteen määrää, tarjota ruoka-apua ja vahvistaa yhteisöllisyyttä. Sen yhteydessä saattaa olla myös hyllyjä kuivatuotteita varten tai pakastin, ja joskus tarjolla on myös muita tuotteita kuin elintarvikkeita. Jääkaappien yhteydessä on tavallisesti rajoituksia lahjoitusten suhteen: osaan saa lahjoittaa esimerkiksi vain avaamattomia pakkauksia tai kasvisruokaa.

 

Jääkaappien yhteydessä saattaa olla muutakin toimintaa, joka liittyy esimerkiksi ruoanlaittoon, ruoan kasvatukseen tai vaatteiden kierrätykseen. Yhteisöjääkaappi saattaa sijaita esimerkiksi koulun, kaupan tai yhteisökeskuksen tiloissa tai kadun varressa.

* Keltainen kadun varressa sijaitseva yhteisöjääkaappi. Ovessa lukee englanniksi: "Ota mitä tarvitset. Jätä se, mitä et tarvitse."Yhdysvalloissa sijaitseva yhteisöjääkaappi.
* Ruokaa täynnä oleva, kirkon tiloissa sijaitseva yhteisöjääkaappi. Kaapin päällä on leipälaatikko.Englantilaisen kirkon tiloissa sijaitseva yhteisöjääkaappi.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  How Community Fridges Work to Improve Food Access and Build Community *Green Matters*.  2.2.2022. Viitattu 16.2.2023. (englanniksi)
2. ↑  Yhteisöjääkaapista saa ruokaa ilmaiseksi! Seurasimme, mitä lahjoitetaan ja hakeeko hävikkiruokaa kukaan – Panun Gotler-paketti oli aiheuttaa kriisin *www.meillakotona.fi*.  14.9.2018. Viitattu 16.2.2023.
3. 1 2  Community Fridges Hubbub Foundation. Viitattu 16.2.2023. (englanniksi)
**Dibutyylieetteri** eli **butyylieetteri** (C8H18O) on alifaattisiin eettereihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää kemianteollisuudessa liuottimena.

Ominaisuudet
------------

Dibutyylieetteri on huoneenlämpötilassa kirkasta nestettä. Sillä on dietyylieetterinkaltainen hieman hedelmäinen ominaishaju. Yhdiste on käytännöllisesti katsoen veteen liukenematonta, mutta liukenee erittäin hyvin etanoliin ja dietyylieetteriin sekä asetoniin. Glykoliin tai glyseroliin se ei kuitenkaan liukene. Dibutyylieetteri muodostaa atseotrooppisia seoksia useiden orgaanisten liuottimien kanssa. Varastoitaessa dibutyylieetterin joukkoon muodostuu usein helposti räjähtäviä orgaanisia peroksideja.

Valmistus ja käyttö
-------------------

Dibutyylieetteriä voidaan valmistaa kuumentamalla butanolia rikkihapon tai muun voimakkaasti happaman katalyytin läsnä ollessa. Muodostuva tuote puhdistetaan tislaamalla.

Dibutyylieetteri on runsaasti käytetty liuotin kemian- ja lääketeollisuudessa. Yhdiste liuottaa muun muassa useita rasvoja, öljyjä, hartseja ja alkaloideja. Yhdessä etanolin tai butanolin kanssa se soveltuu myös etyyliselluloosan liuottamiseen. Dibutyylieetteriä käytetään usein liuottimena reaktioissa, jotka vaativat vedettömiä olosuhteita esimerkiksi Grignard-reaktioissa ja uuttoliuottimena. Se kykenee uuttamaan myös monia metallikationeja.

Lähteet
-------

1. ↑  Butyl ether – Substance summary *PubChem*. NCBI. Viitattu 29.3.2016.
2. 1 2 3 4 5 6  Alén, Raimo: *Kokoelma orgaanisia yhdisteitä: Ominaisuudet ja käyttökohteet*, s. 221. Helsinki: Consalen Consulting, 2009. ISBN 978-952-92-5627-3.
3. 1 2 3 4  Michael Sakuth, Thomas Mensing, Joachim Schuler, Wilhelm Heitmann, Günther Strehlke & Dieter Mayer: *Ethers, Aliphatic, Ullmann's Encyclopedia of Industrial Chemistry*, John Wiley & Sons, New York, 2010. Viitattu 29.3.2016
4. 1 2  Dieter Stoye: *Solvents, Ullmann's Encyclopedia of Industrial Chemistry*, John Wiley & Sons, New York, 2000. Viitattu 29.3.2016
5. ↑  Susan Budavari (päätoim.): *Merck Index*, s. 259. 12th Edition. Merck & Co. 1996. ISBN 0911910-12-3. (englanniksi)
6. ↑  Robert D. Ashford: *Ashford's Dictionary of Industrial Chemicals*, s. 341. 2nd Edition. Wavelength Publications, 2001. ISBN 0-9522674-2-X. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Dibutyylieetterin kansainvälinen kemikaalikortti
Soijaöljy
**Soijaöljy** on soijapavuista (*Soya hispida*) puristettu ruokaöljy. Se on maailman toiseksi käytetyin kasviöljy, jota suositaan etenkin Aasiassa ja Amerikassa.

Soijaöljyssä on runsaasti linolihappoa. 

Soijaöljyn valmistuksen sivutuotteena saadaan soijaproteiinia (soijarouhetta), jota käytetään jauhelihan korvikkeena ja etenkin eläinten reuhuna sekä soijalesitiiniä, jota elintarviketeollisuus käyttää hapettumisenestoaineena ja emulgointiaineena.

Ravintosisältö
--------------

Soijaöljy on väriltään tumman keltaista ja sen tuoksu on voimakas. Soijaöljyssä on 14 % tyydyttyneitä rasvahappoja ja 59 % monityydyttymättömiä rasvahappoja.

Soijaöljyssä on välttämättömistä rasvahapoista etenkin linolihappoa jopa 51 prosenttia. Alfalinoleenihappoa siinä on noin 7 prosenttia. Sterolien määrä on noin 0,3 prosenttia. Soijaöljy sisältää myös rasvaliukoisia E- ja K-vitamiineja.

Käyttö
------

Soijaöljyä käytetään ruoanlaitossa ja valmisruokien ainesosana. Soijaöljyä käytetään leipomotuotteisiin ja kalasäilykkeisiin. Siitä valmistetaan myös esimerkiksi margariinia ja majoneesia. Soijaöljyä voi käyttää myös salaatinkastikkeisiin ja kohtuullisessa lämpötilassa paistamiseen Soijaöljyllä on erityismerkitys myös allergia- ja keliakiapotilaille, soija-allergikot pois lukien.

Terveysvaikutukset
------------------

Hiirillä tehdyissä kokeissa on havaittu, että runsas soijaöljyn käyttö aiheuttaa muutoksia noin sadassa hiiren aivojen hypotalamuksen geenissä. Suurin vaikutus oli siinä, että soijaöljyn nauttiminen sai hypotalamuksen tuottamaan vähemmän oksitosiini-hormonia. Oksitosiinin alhaisen määrän on havaittu lisäävän masennusta ja ahdistuneisuutta, lihomista ja ahmimishäiriöitä. Osa soijaöljyn aiheuttamista geenimuutoksista tiedetään olevan yhteydessä skitsofreniaan, masennukseen ja Alzheimerin tautiin. Soijaöljyn aiheuttavat geenimuutokset saattavat myös selittää soijaöljyn lihomista ja tulehdusta lisäävän vaikutuksen.

Ympäristövaikutukset
--------------------

Soijaöljyn tuotannosta syntyy poikkeuksellisen vähän elinkaarenaikaisia päästöjä.

Katso myös
----------

* Maapähkinäöljy

Lähteet
-------

* Turtia, Kaarina: *Gastronomian sanakirja*. Helsinki: Otava, 2009. ISBN 978-951-1-18546-8.

### Viitteet

1. 1 2 3  Maailman käytetyin kasviöljy saattaa muuttaa aivoja – suurin vaikutus "rakkaushormoniin" *mtvuutiset.fi*.  21.1.2020. Viitattu 21.12.2020.
2. ↑  Terveyden ja hyvinvoinnin laitos: Soijarouhe, vaalea tai tumma *fineli.fi*. Viitattu 26.7.2016.
3. ↑  Turtia s. 295, 541.
4. 1 2  Turtia s. 541.
5. ↑  Uses of Soybeans *North Carolina Soybeans*. Viitattu 21.12.2020. (englanniksi)
6. ↑  Erich E. Dumelin: The Environmental Impact of Palm Oil and Other Vegetable Oils. (PDF) (Sivu 21) *ukm.my*.  (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Fineli: Soijaöljyn ravintosisältö  (Arkistoitu – Internet Archive)
At EuCET 2023
**Ilmari Rostila** (s. 1950 Helsinki) on suomalainen sosiaalityön oppiaineen ja hyvinvointipalvelujen järjestämisen maisteriohjelman professori Tampereen yliopiston Porin yksikössä. Porin yksikön johtajana hän toimi 2004–2006. Koulutukseltaan hän on yhteiskuntatieteiden tohtori.

Rostila on Tampereen kaupunginvaltuuston perussuomalaisten ryhmän puheenjohtaja. Hän on Suomalaisuuden liiton hallituksen jäsen sekä Vapaa kielivalinta ry:n perustajajäsen ja puheenjohtaja vuodesta 2007.

Rostila vastustaa pakkoruotsia. Hänen mielestään kielipolitiikka on irrallaan todellisuudesta, sillä kielitaidon osaamisen tarpeet eivät vastaa toteutunutta kielipolitiikkaa.

Lähteet
-------

1. ↑  Rostila Ilmari *Uta.fi*. Tampereen yliopisto. Viitattu 2.5.2014.
2. 1 2  Kuka olen *ilmarirostila.fi*.  Arkistoitu 2.5.2014. Viitattu 2.5.2014.
3. ↑  Valtuustoryhmät *Tampere.fi*. Tampereen kaupunki. Viitattu 2.5.2014.
4. ↑  Hallitus Suomalaisuuden liitto.  Arkistoitu 2.6.2014. Viitattu 2.5.2014.
5. ↑  Kimmo Sasi: Suomalaisen poliisin on osattava ruotsia *Yle Uutiset*.  14.8.2013. Yleisradio Oy. Viitattu 12.1.2022.
Saksan kotka(n ansio)ritarikunnan 3. aste, v:sta 1944 luokka
Saksan kotka(n ansio)ritarikunnan 1. aste/luokka
**Saksan kotkaritarikunta** (saks. *Deutscher Adlerorden*), vuoteen 1943 *Saksan kotkan ansioritarikunta* (saks. *Verdienstorden vom Deutschen Adler*) oli kansallissosialistisen Saksan kunniaritarikunta vuosina 1937–1945. Ritarikunnan kunniamerkkien käyttö on kielletty Saksassa ja Itävallassa.

Alun perin ritarikunta perustettiin kuusiasteisena (saks. *die Stufe*), mutta sai viralliset sääntönsä ja jaottelunsa vuonna 1939. Tällöin siirryttiin seitsemänasteiseen jakoon, joka muuttui kahdeksanasteiseksi vuonna 1943 ja yhdeksänluokkaiseksi (saks. *die Klasse*) vuonna 1944.

Kaksi suomalaista sai ritarikunnan korkeimman kunniamerkin, Saksan kotkan ritarikunnan suurristin kultaisena, molemmat vuonna 1942: tasavallan presidentti Risto Ryti huhtikuussa ja asevoimain ylipäällikkö, Suomen marsalkka Gustaf Mannerheim 75-vuotissyntymäpäivänään kesäkuussa.

Lähteet
-------

* Tetri Juha E.: *Kunniamerkkikirja*, Saarijärvi: Ajatus 1998 ISBN 951-9440-23-2.
* Partanen Jukka: *Mannerheim ja Hitler*, Gummerus 2012 ISBN 978-951-20-8722-8.

### Viitteet

1. 1 2  Tetri 1998: 208, 217.
2. ↑  Partanen 2012: 45, 46.

Aiheesta muualla
----------------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Kotkan Ansioritarikunta**.
**Etridiatsoli** (C5H5SN2Cl3O) on tiadiatsolijohdannaisiin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää maataloudessa fungisidina.

Ominaisuudet
------------

Huoneenlämpötilassa etridiatsoli on väriltään vaaleankeltaista ja olomuodoltaan nestettä. Yhdiste liukenee niukasti veteen ja paremmin useisiin orgaanisiin liuottimiin kuten etanoliin, asetoniin, heksaaniin, tetrakloorimetaaniin ja ksyleeniin. Etridiatsoli hydrolysoituu emäksisissä olosuhteissa.

Valmistus ja käyttö
-------------------

Etridiatsolia valmistetaan triklooriasetamidiinihydrokloridin ja trikloorimetaanisulfenyylikloridin välisellä reaktiolla. Yksi tässä reaktiossa muodostuvan tuotteen klooriatomeista korvataan etoksiryhmällä käsittelemällä sitä emäksisissä olosuhteissa etanolilla.

Etridiatsolilla on fungisidisia ominaisuuksia ja se on tehokas muun muassa *Phytophthora*- ja *Pythium*-sukujen homeita vastaan. Sitä voidaan maaperään levitettävänä valmisteena, joka on rakeita tai jauhetta. Etridiatsolia käytetään esimerkiksi puuvilla-, soijapapu-, maapähkinä-, avokado-, sitrushedelmä- ja koristekasviviljelmillä sekä nurmilla esimerkiksi golfkentillä.

Lähteet
-------

1. ↑  Etridiazole – Substance summary *PubChem*. NCBI. Viitattu 18.5.2016.
2. 1 2 3 4 5  Franz Müller, Peter Ackermann & Paul Margot: *Fungicides, Agricultural, 2. Individual Fungicides, Ullmann's Encyclopedia of Industrial Chemistry*, John Wiley & Sons, New York, 2011. viitattu 18.5.2016
3. ↑  Physical properties: Etridiazole NLM Viitattu 18.5.2016
4. 1 2 3  S. Gangolli: *The Dictionary of Substances and Their Effects: E-J*, s. 254. RSC Publishing, 1999. ISBN 978-0854048236. Kirja Googlen teoshaussa (viitattu 18.5.2016). (englanniksi)
5. 1 2  Richard P. Pohanish: *Sittig's Handbook of Pesticides and Agricultural Chemicals*, s. 380. William Andrew, 2014. ISBN 978-1455731480. Kirja Googlen teoshaussa (viitattu 18.5.2016). (englanniksi)
**Lotilanjärvi** on järvi Valkeakosken kaupungissa, sen keskustaajaman länsipuolella. Järvi on tasaisen muotoinen, mutta sen pohjoisin lahti on muita kapeampi. Järven pisin pituus on noin kaksi kilometriä. Lotilanjärvi on yhteydessä eteläpäästä *Lotilansalmen* kautta Vanajaveteen. Järvessä on ainoastaan yksi saari, *Kanisaari* joka sijaitsee järven kaventumiskohdassa pohjoisosassa. Järven vanha nimi oli *Ruuhijärvi*.

Järven ympäri kulkee *Lotilan lenkki*, joka on kävelylenkki. Lotilanjärven ympäristö on suosittu virkistysalue. Lotilanjärven pohjoisrannalla on uimaranta ja luoteisrannalla sijaitsevat HAMK:n opisto ja Valkeakosken ammattiopisto. Lotilanjärvi on saanut nimensä sen luoteisrannalla sijaitsevan Lotilan kartanon mukaan.

Katso myös
----------

* Lotila (täsmennyssivu)

Lähteet
-------

1. ↑  Maanmittauslaitoksen paikannimirekisteri, MaanmittauslaitosView and modify data on Wikidata. Tieto on haettu Wikidatasta.
2. ↑  Valkeakoski - Vanhakylä kylätontin koeraivaus ja inventointi elokuussa 2007