Ympäristötaide 

---

Casagrande & Rintala, Potemkin, teräksinen puisto Japanissa, 2003.
 Casagrande & Rintala, *Potemkin*, teräksinen puisto Japanissa, 2003. 

Suuntauksia 

Installaatio | Maataide | Paikkasidonnainen taide | Tilataide | Valotaide

Suomalaisia tekijöitä 

Jan-Erik Andersson | Marco Casagrande | Saara Ekström | Kaarina Kaikkonen| Ismo Kajander | Marja Kanervo | Jussi Kivi | Antti Laitinen | Harri Larjosto | Tuuli Luukas | Annikki Luukela | Anni Rapinoja | Sami Rintala | Catarina Ryöppy | Charles Sandison | Maaria Wirkkala

Ulkomaisia tekijöitä 

Carl Andre | John Baldessari | Christo ja Jeanne-Claude | Jan Dibbets | Ian Hamilton Finlay | Hamish Fulton | Andy Goldsworthy | Hans Haacke | Michael Heizer | Robert Irwin | Nancy Holt | Richard Long | Walter de Maria | Ana Mendieta | Dennis Oppenheim | Robert Smithson | James Turrell | Wolf Vostell

Teoksia 

Hiljainen kansa | Kolme aitaa | Maaltapako | 1000 Rauhanlippua

 

 

 

 

 

 

 

 

 

 

 

**Rut-Maaria "Maaru" Piritta Wirkkala** (s. 4. tammikuuta 1954 Helsinki) on suomalainen kuvataiteilija. Hän on tehnyt sekä pienikokoisia esinesommitelmia että suurikokoisia installaatioita. Valolla, tilalla ja ajalla on tärkeä osa hänen taiteessaan.

Wirkkalan teoksia on muun muassa Kiasman, Helsingin taidemuseon, Saastamoisen säätiön ja Wihurin rahaston kokoelmissa.

Elämänvaiheet
-------------

Maaria Wirkkalan isä Tapio Wirkkala on kuuluisa suomalainen muotoilija ja kuvanveistäjä. Äitiä, Rut Brykiä, pidetään puolestaan yhtenä keskeisimmistä suomalaisen modernin keramiikkataiteen uudistajista. Maarian isoveli, vuonna 1948 syntynyt, Sampsa "Sami" Tuomas Wirkkala toimii sisustusarkkitehtina.

Nelivuotiaana Maaria Wirkkala piirsi kuvia, jotka Tapettitehdas Pihlgren ja Ritola otti vanhempien ehdotuksesta tapettimalliksi tuotantoon. *Enkeli-tapetista* Wirkkala sai myöhemmin, vuonna 1963, kunniakirjan American Institute of Interior Designersilta. Malli on noussut muiden ajan taiteilijatapettimallen ohella 1900-luvun lopulla uudelleen suosioon.

Wirkkala opiskeli Taideteollisen korkeakoulun keramiikkasuunnittelun osastolla vuosina 1973–1977 ja Ranskassa École des Beaux-Artsin kokeilevassa ateljeessa Aix-en-Provencessa vuosina 1981–82.

Wirkkala on ollut naimisissa näyttelijä Timo Torikan kanssa vuodesta 1991 lähtien. Heillä on yhteinen tytär Tinni. Pari asuu Espoon Nöykkiössä.

Taide
-----

*Kukko*, Espoo, 1983.
### Teokset

Wirkkala on pitänyt 1980-luvulta lähtien lukuisia näyttelyitä sekä Suomessa että ulkomailla. Wirkkala on tehnyt myös muutamia julkisia veistoksia. Esimerkiksi vuonna 1987 hän teki *Taikakaappi*-nimiset teokset, jotka sijoitettiin viiteen Helsingin alueella ja yhteen Valkeakoskella sijaitsevaan päiväkotiin. Wirkkala on tehnyt lisäksi muun muassa teatterilavastuksen vuonna 1983 Lappeenrannassa esitettyyn Maria Jotunin *Huojuva talo* -näytelmään. Viime vuosien aikana Wirkkala on työskennellyt erityisesti ulkomailla ja hänen teoksiaan on ollut harvemmin esillä Suomessa. 

Monet Wirkkalan teoksista ovat väliaikaisia installaatioita. Esimerkiksi vuonna 2009 Kaustisen kamarimusiikkiviikoilla esillä ollut teos *Veden varassa* oli näytteillä vain viikon ajan, kun taas 2010–2011 Lahden historiallisessa museossa esillä ollut *Jokaisella on oma aikansa* -teos kesti viisi kuukautta.

Vuosina 1991–1992 Wirkkala tutki museoita ja museon käytäntöjä Turun ja Kouvolan taidemuseoissa sekä Tornion Aineen taidemuseossa esillä olleissa Ars Fennica -näyttelyissä. Turun taidemuseossa esillä olleessa *Hetkien arkisto: Taidemuseo kätkee kokoelman* -teoksessa Wirkkala toi näyttelytilaan museon säilytystilasta unohdettuja esineitä kuten tyhjiä kehyksiä, muotokuvien kipsikopioita muoveissa, jalustoja sekä paketoituja asiakirjoja. Aineen taidemuseoon Wirkkala toi puolestaan lähellä sijainneen maakuntamuseon esineistöä kuten veneen, ahkion ja pysähtyneitä kelloja. Teoksessa historialliset esineet saivat uusia merkityksiä kun niitä tarkasteltiin taidemuseossa.

Parikymmentä vuotta myöhemmin Lahden historiallinen museo pyysi Maaria Wirkkalaa toteuttamaan museoon kuolema-aiheisen näyttelyn. Wirkkalaa pyydettiin työskentelemään museoon, koska museon henkilökunta oli pohtinut, miten museon esineitä voisi asettaa näyttelyssä esille perinteistä historiallisen museon näyttelyä käsitteellisemmin. Wirkkalan *Jokaisella on oma aikansa* -näyttelyssä on esillä sekä museon historiallista esineistöä että Wirkkalan omia esineitä, joista taiteilija oli koostanut monta huonetta käsittävän teosinstallaation.

### Tyyli

*Tiedon häivä*, Turku, 2003.
Wirkkala tekee paikkasidonnaista taidetta, ja tilalla on erityinen asema hänen teoksissaan. Usein Wirkkala muuntaa ja muuttaa tilaa pienillä eleillä ja teoilla, joita voi olla joskus hankala huomata. Hän tekee tilasta toisen tilan, paikan, merkitsemällä sen. Wirkkalan teokset vaativat usein katsojalta aikaa ja tarkkaavaisuutta.

Vuoden 1991 Ars Fennica -palkinnonsaajan valinnut saksalainen René Block oli omien sanojensa mukaan vaikuttunut Wirkkalan kyvystä "työskennellä valmiissa, olemassaolevissa tilanteissa". Blockin mukaan Wirkkala pystyy muuntamaan ympäristöään toisenlaiseksi lisäämällä hienovaraisesti valmiita esineitä tai valoa siihen.

Wirkkalan taiteessa toistuvat usein tuolit ja lasista tehdyt tikapuut. Syytä tähän taiteilija ei osaa itse sanoa. Hänen taiteessaan valolla ja varjoilla on usein tärkeä asema. Joidenkin teosten kohdalla Wirkkala on tehnyt yhteistyötä valosuunnittelijoiden, kuten Jukka Mikkosen kanssa.

Wirkkala on itse kirjoittanut: "Tekemiseni edellytys on katsoa tilanne ja käyttää sitä materiaalina. Tyhjä tila on: LÄHTÖ / KOHTA." Wirkkala leikkii suomen kielellä muun muassa antaessaan teoksilleen sellaisia nimiä kuin *Silta varalta* ja *Mielen tila*.

Palkintoja
----------

Wirkkala on edustanut Suomea Venetsian biennaalissa kaksi kertaa, vuosina 1995 ja 2007. Hänelle on myönnetty Kritiikin Kannukset 1985, Axel Lin’s Nordic Prize 1987, Ars Fennica -palkinto 1991, Estrand Foundation Art Prize 2000, Suomi-palkinto 2002 ja Pro Finlandia -mitali 2008. Vuonna 2002 Wirkkala oli Helsingin Juhlaviikkojen Vuoden taiteilija. Hänelle myönnettiin taiteilijaeläke vuoden 2020 alusta.

Teoksia
-------

| Nimi | Vuosi | Tekotapa | Sijainti, tietoja |
| --- | --- | --- | --- |
| *Enkeli* (Arkistoitu – Internet Archive) | 1958 | tapetti | Tapettitehdas Pihlgren ja Ritola OY |
| *Tirami sú - Confession Dialogue* (Arkistoitu – Internet Archive) | 1995 | installaatio | Campo Bandiera y Moro, Venetsia |
| *Muistiin merkintöjä* | 1996 | installaatio | Valtion taidemuseo |
| *Ase, So What* | 2002 | installaatio | Valtion taidemuseo |
| *Vakain aikein* | 2006 | huoneinstallaatio | Valtion taidemuseo |
| *Landing Prohibited* (Arkistoitu – Internet Archive) | 2007 | lattiainstallaatio | Venetsian biennaali, Venetsia |

Lähteet
-------

* Johansson, Hanna (toim.): *Katsotko – Maaria Wirkkala*. Helsinki: Jack in the box, 2001. ISBN 952-5019-16-0.
* *Maaria Wirkkala*. Helsinki: Henna ja Pertti Niemistön Kuvataidesäätiö ARS FENNICA, 1991. ISBN 952-90-3253-6.
* Wirkkala, Maaria: *Wandering*. Espoo: Maaria Wirkkala, 2011. ISBN 978-952-92-9034-5.

### Viitteet

1. ↑  Paavilainen, Ulla (päätoim.): *Kuka kukin on: Henkilötietoja nykypolven suomalaisista 2015*, s. 1014. Helsinki: Otava, 2014. ISBN 978-951-1-28228-0.
2. ↑  Taidekokoelmat Valtion taidemuseo. Viitattu 5.2.2013.
3. ↑  Johansson, s. 148.
4. ↑  Maaria Wirkkala EMMA Espoo Museum of Modern Art.  Arkistoitu 24.5.2013. Viitattu 5.2.2013.
5. ↑  Nature Forte -näyttelytiedote Rovaniemen taidemuseo. Viitattu 5.2.2013.
6. ↑  Kalha, Harri: "Wirkkala, Tapio (1915–1985)", *Suomen kansallisbiografia, osa 10*, s. 687–690. Helsinki: Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2007. ISBN 978-951-746-451-2. / Teoksen verkkoversio.
7. ↑  Nykänen Andersson, Elna: Enkelten kieltä.  *Avotakka*, toukokuu 2010, s. 107–108.  A-lehdet Oy. ISSN 0355-2950.
8. ↑  Enkeli-tapetti Pihlgren & Ritolan sivuilla (Arkistoitu – Internet Archive)
9. 1 2  Johansson, s. 149.
10. ↑  Timo Torikka Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
11. 1 2  Jäämeri, Hannele: "Tilanne Venetsiassa." *Suomen Kuvalehti* 23/2007, s. 46. Artikkelin verkkoversio.[vanhentunut linkki]
12. ↑  Kliseiden taakse: Ateneumin näyttely katsoo Suomen tunnetuinta muotoilijaa Tapio Wirkkalaa monelta kantilta *Helsingin Sanomat*.  3.6.2015. Viitattu 12.9.2021.
13. ↑  *Maaria Wirkkala*, s. 56–57.
14. 1 2 3  Johansson, s. 146–148.
15. ↑  Wirkkala, s. 46–47.
16. ↑  Lahden historiallinen museo: Jokaisella on oma aikansa *lahdenmuseot.fi*.  Arkistoitu 6.6.2013. Viitattu 2.2.2013.
17. ↑  Johansson, s. 49–64, 88
18. ↑  Willman, Terhi (toim.): *Jokaisella on oma aikansa*, s. 5–6. Lahti: Lahden kaupunginmuseo, 2010. ISBN 978-952-5749-22-9.
19. ↑  *Maaria Wirkkala*, s. 32–33.
20. ↑  *Maaria Wirkkala*, s. 60.
21. ↑  Sakari, Marja: Ainoa varmuus on epävarmuus.  *Kiasma*, 2006, nro 30, s. 10–11. Helsinki:  Nykytaiteen museo.
22. ↑  Johansson, s. 50.
23. ↑  *Maaria Wirkkala*, s. 32.
24. 1 2 3 4 5  Awards (Taiteilijan kotisivu.) Maaria Wirkkala.  Arkistoitu 30.1.2013. Viitattu 5.2.2013. (englanniksi)
25. ↑  Palkinnonsaaja 1991: Maaria Wirkkala. (Arkistoitu – Internet Archive) Ars Fennica. Viitattu 3.12.2008.
26. 1 2  Maaria Wirkkala – Wondering *Suomen suurlähetystö, Ateena*.  11.5.2011. Suomen ulkoasiainministeriö.  Arkistoitu 4.3.2016. Viitattu 5.2.2013.
27. ↑  Taiteilijaeläkkeen sai 61 taiteilijaa *Taiteilijalehti*.  27.2.2020. Viitattu 6.3.2022.

Kirjallisuutta
--------------

* *Maaria Wirkkala*. Helsinki: Frame, 1995. ISBN 951-53-0263-3.
* Wirkkala, Maaria – Mikkonen, Jukka: *Samaan aikaan toisaalla*. Helsinki: , 2001. ISBN 952-90-1760-X.

Aiheesta muualla
----------------

* Wirkkalan kotisivu. (englanniksi)
* Virtanen, Petri: Maaria Wirkkala: Vakain aikein Kansallisgalleria. Viitattu 28.3.2015.

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Kritiikin Kannusten saajat |
| --- |
|  |
| 1960-luku | 
* 1962 Jorma Panula
* 1963 Ralf Långbacka
* 1964 Kari Rydman
* 1965 Eino Säisä
* 1966 Risto Jarva
* 1967 Kalle Holmberg & Kari Liila
* 1968 Kimmo Pyykkö
* 1969 Timo Bergholm

 |
|  |
| 1970-luku | 
* 1970 Jouko Turkka
* 1971 Iso mies ja keijukainen -levytyöryhmä
* 1972 Lasse Naukkarinen
* 1973 Ilpo Saastamoinen
* 1974 Riitta Nelimarkka
* 1975 Pekka Milonoff
* 1976 Ulrika Hallberg
* 1977 Timo Linnasalo
* 1978 Arto af Hällström
* 1979 Eurooppalainen Odysseia -kuunnelmatyöryhmä

 |
|  |
| 1980-luku | 
* 1980 Pentti Sammallahti
* 1981 Marjatta Tapiola
* 1982 Jouni Kaipainen
* 1983 Kari Väänänen
* 1984 Olli Jalonen
* 1985 Maaria Wirkkala
* 1986 Kari Kriikku
* 1987 Juhani Liimatainen
* 1988 Mox Mäkelä
* 1989 Sami Toivonen

 |
|  |
| 1990-luku | 
* 1990 Rahkonen-radioteostyöryhmä
* 1991 Marjatta Oja
* 1992 Julia Vuori
* 1993 tanssiryhmä Suomussalmi
* 1994 Martti Suosalo
* 1995 Juha Lehtola
* 1996 Susanna Helke & Virpi Suutari
* 1997 Jukka-Pekka Pajunen
* 1998 Håkan Wikman
* 1999 Tuomas Kantelinen

 |
|  |
| 2000-luku | 
* 2000 Sándor Vály
* 2001 Johanna Venho
* 2002 Salla Tykkä
* 2003 U-Street All Stars
* 2004 Ville Tietäväinen
* 2005 Taito Hoffrén
* 2006 Anna Krogerus
* 2007 Pauliina Feodoroff
* 2008 Eeva Muilu
* 2009 Jukka-Pekka Valkeapää

 |
|  |
| 2010-luku | 
* 2010 Timo Harju
* 2011 Merja Pöyhönen
* 2012 Selina Anttinen & Vesa Oiva
* 2013 Linda Fredriksson
* 2014 Elina Pirinen
* 2015 Ima Iduozee
* 2016 Suohpanterror
* 2017 Maija Kauhanen
* 2018 Honkasalo–Niemi–Virtanen
* 2019 Ilja Lehtinen

 |
|  |
| 2020-luku | 
* 2020 Juliana Hyrri
* 2021 Emilia Hoving
* 2022 Hanna Bergholm & Ilja Rautsi
* 2023 Jonnakaisa Risto

 |

 |

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Suomi (KANTO)
* Yhdysvallat

 |
|  |
| Taiteenala | 
* RKD Artists
* ULAN

 |

 |