recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Julius Stockhausen
**Julius Stockhausen** (1826 Pariisi – 1906 Frankfurt) oli saksalainen baritoni, kapellimestari ja kuoronjohtaja.

Stockhausenin isä oli harpisti ja säveltäjä ja äiti laulaja. Stockhausen oppi lapsena soittamaan eri soittimia. Hän sai koulutuksensa Pariisissa. Vuonna 1848 hän esiintyi *Elias*-oratorion tulkinnassa Baselissa, ja vuonna 1857 hän liittyi Pariisin Opéra-Comiquen palvelukseen. Hän piti Franz Schubertin *Die schöne Müllerinin* ensimmäisen julkisen esityksen Wienissä 1850-luvulla. Vuosina 1863–1867 Stockhausen johti Hampurin filharmonikkojen konsertteja ja samalla paikallista kuoroa. Vuosina 1874–1878 hän työskenteli Sternin lauluseuran johdossa Berliinissä. Hän opetti Hochin konservatoriossa (Frankfurt) vuosina 1878–1880 ja 1883–1884. Hänen välinsä konservatorion johdossa olleen Joachim Raffiin olivat tulehtuneet. Hän julkaisi kaksiosaisen oppimateriaalin laulajille vuosina 1886–1887.

Stockhausen kantaesitti esimerkiksi Robert Schumannin *Dichterlieben* vuonna 1861 Johannes Brahmsin säestämänä. Hän kantaesitti myös Schumannin koko teoksen *Kohtauksia Goethen Faustista* vuonna 1862 Kölnissä, vaikka kapellimestari Ferdinand Hiller olisi alun perin halunnut, että siitä esitettäisiin vain osia. Stockhausen oli tutustunut Hilleriin esiintyessään vuonna 1859 Clara Schumannin kanssa Lontoossa, jossa hän tapasi Hillerin, Jenny Lindin ja Pauline Viardot’n. Kesällä 1854 ensi kertaa tapaamansa Clara Schumannin kautta Stockhausen tutustui Brahmsiin ja Joseph Joachimiin.

Stockhausen teki useita resitaalikiertueita. Häntä pidettiin aikanaan yhtenä Schubertin *Winterreisen* ja muiden laulujen hienoimmista tulkeista. Johannes Brahms omisti hänelle säveltämiään lauluja.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5  Julius Stockhausen Oxford Reference (englanniksi)
2. 1 2 3 4  Julius Stockhausen Schumann-Portal (englanniksi)


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Israel
* Yhdysvallat
* Tšekki
* Alankomaat
* Puola

 |
|  |
| Taiteenala | 
* MusicBrainz

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Deutsche Biographie

 |
|  |
| Muut | 
* Europeana
* The RISM identifier people/127057 is not valid.
* SNAC
* IdRef

 |

 |
**Chinatown** on kaupunginosa New York Cityssä, New Yorkin osavaltiossa, Yhdysvalloissa. Vuonna 2020 alueella asui 52 375 ihmistä. Alueella on New York Cityn kaupunginosista eniten aasialaistaustaisia suhteessa väestöön: noin 28 % vuonna 2021.

Maantiede ja kaupunkikuva
-------------------------

Chinatown sijaitsee Manhattanin saarella Lower East Siden alueella, naapurialueinaan muun muassa Two Bridges ja Little Italy. Alueella on hyvin aasialaishenkinen kaupunkikuva, ja se on tunnettu muun muassa ruokaravintoloistaan.

Historia
--------

Chinatown vuonna 1910.
Vaikka 1800-luvun alkupuolella muuttoliike Aasiasta oli vähäistä, se kuitenkin kiihtyi vuosisadan jälkipuolella. Chinatownin alueelle muutti paljon aasialaistaustaisia maahanmuuttajia 1870-luvulla. Silloin Mott Streetille syntyi pieni kiinalaisyhteisö, minkä mahdollisti alueella vallinnut kulttuurillinen monimuotoisuus. Myös lännestä muutti aasialaistaustaisia itään päin sisällissodan jälkeisten talouskiistojen vuoksi. 1890-luvulle mentäessä kiinalaisravintoloiden määrä kasvoi. Muuttovirta kumminkin hidastui, kun kiinalaisten pääsyä maahan rajoitettiin Yhdysvaltain hallituksen toimesta.

Lähteet
-------

1. 1 2  New York City Population By Neighborhood Tabulation Areas *data.cityofnewyork.us*. NYC Open Data. Viitattu 23.7.2023. (englanniksi)
2. ↑  Lower East Side/Chinatown MN03 *furmancenter.org*. NYU Furman Center. Viitattu 23.7.2023. (englanniksi)
3. ↑  Chinatown Manghattan *cityneighborhoods.nyc*. Viitattu 23.7.2023. (englanniksi)
4. 1 2  Chinatown and Little Italy Historic District New York, New York *nps.gov*. National Park Service. Viitattu 23.7.2023. (englanniksi)
5. ↑  Fiona F.: Chinatown, New York: A Visitor’s Guide *takewalks.com*.  27.6.2023. Take Walks. Viitattu 23.7.2023. (englanniksi)
**Ennakkopäätös** tai **ennakkoratkaisu** eli **prejudikaatti** on ylimmän oikeusasteen antama tuomio tai päätös, joka antaa ohjeen siitä, miten tietty lainsoveltamiskysymys olisi vastaisuudessa ratkaistava. Ennakkopäätökset kuuluvat niin kutsuttuihin heikosti velvoittaviin oikeuslähteisiin, mutta suomalaisessa oikeuskäytännössä alemmat tuomioistuimet yleensä noudattavat korkeimman oikeuden linjaa.

Ennakkoratkaisut voidaan jakaa deklaratorisiin ja demonstratiivisiin. *Deklaratorinen prejudikaatti* voidaan rinnastaa lain säännöksiin, ja se on melko yksiselitteinen. *Demonstratiivinen prejudikaatti* ei niinkään anna yksiselitteistä ratkaisuohjetta, vaan siitä voidaan laintulkinnassa poimia seikkoja, joilla voi olla vastaisuudessa merkitystä, kun ratkaistaan samantyyppistä asiaa.

Prosessioikeus
--------------

Ennakkopäätökseksi tai ennakkoratkaisuksi kutsutaan prosessioikeudessa ylimpien tuomioistuinten julkaisemia ratkaisuja, joilla on tarkoitus ohjata oikeuskäytäntöä vastaavissa tapauksissa. Esimerkiksi Suomen korkein oikeus myöntää suurimman osan valitusluvista ennakkopäätösperusteella, eli asiassa on tarkoitus antaa muita lainkäyttäjiä ohjaava päätös uudesta tai epäselvästä oikeuskysymyksestä. Ennakkopäätöksiä annetaan yleensä sellaisissa asioissa, joissa lait ja asetukset eivät anna selvää vastausta oikeuskysymykseen tai ne ovat sisällöltään tulkinnanvaraisia

Lähteet
-------

1. ↑  Lappalainen, Juha ym. (toim.): *Prosessioikeus*, s. 961. Helsinki: WSOY Lakitieto, 2003. ISBN 951-670-086-1.
2. ↑  Korkeimman oikeuden ennakkopäätökset (Arkistoitu – Internet Archive) Korkein oikeus
**Helena Katriina Leveelahti** (s. 30. syyskuuta 1999 Virrat) on suomalainen yleisurheilija, jonka päälaji on kiekonheitto. Hän kilpailee myös kuulantyönnössä. Hän edustaa Virtain Urheilijoita ja häntä valmentaa Anssi Mäkinen. Aikaisemmin häntä on valmentanut myös Tiina Leveelahti.

Saavutukset
-----------

Helena Leveelahti saavutti kiekonheitossa pronssia Tbilisin alle 18-vuotiaiden EM-kilpailuissa 2016 tuloksella 49,34. Grosseton alle 20-vuotiaiden EM-kilpailuissa 2017 hän sijoittui viidenneksi. Hän voitti hopeaa Tampereella vuonna 2018 järjestetyissä Yleisurheilun alle 20-vuotiaiden maailmanmestaruuskilpailuissa. Mitali tuli tuloksella 56,80, joka on 19-vuotiaiden Suomen ennätys. Samojen kisojen kuulantyönnössä hän karsiutui loppukilpailusta. Hän karsiutui kiekonheiton loppukilpailusta Berliinin EM-kilpailuissa 2018. Alle 23-vuotiaiden EM-kilpailuissa hän sijoittui vuonna 2019 kahdeksanneksi tuloksella 51,03 ja vuonna 2021 hopealle ennätyksellään 57,09.

Leveelahti sai SM-hopeaa kiekonheitossa vuoden 2018 Kalevan kisoissa ja vuoden 2020 Kalevan kisoissa SM-pronssia kiekonheitossa ja kuulantyönnössä. Hän saavutti kiekossa SM-hopeaa 2022 sekä vuonna 2023.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Helena Leveelahti Tilastopaja (vaatii kirjautumisen, maksullinen palvelu).
2. ↑  Salo, Tapani: Tällainen on nuorten MM-hopeaa voittanut Helena Leveelahti: "ulospäin rento, mutta pinnan alla kipunoi hurja halu menestyä"  12.7.2018. Aamulehti. Viitattu 9.1.2019.
3. ↑  Tilastopaja – 19-vuotiaiden Suomen ennätykset
4. ↑  Nieminen, Mikko: Kalevan kisat laji lajilta - Sunnuntain 22.7. kilpailut  22.7.2018. Yle (Suomen Yleisurheiluarkisto SYUA).  Arkistoitu 10.1.2019. Viitattu 9.1.2019.


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt Muokkaa Wikidatassa | 
* World Athletics
* Tilastopaja 🔒

 |

 |
Helena Wallo
**Helena Wallo** **(Vallo**) on suomalainen tapahtumakouluttaja, kirjailija ja puhuja. Koulutukseltaan hän on markkinointiekonomi ja pedagogi. Helena perusti oman yrityksensä Faustus Oy:n vuonna 2007, ja yritystoiminnan lisäksi hän työskentelee myös kehittämispäällikkönä ja näyttötutkintomestarina Markkinointi-instituutissa. Ennen oman yrityksen perustamista Helena on toiminut mm. markkinointipäällikkönä ja markkinointijohtajana IT- ja vakuutusaloilla. 

Helena pitää tapahtumajärjestämisen koulutuksia ja webinaareja, kirjoittaa blogeja sekä käy puhumassa erilaisissa tilaisuuksissa ja valmennuksissa.

Tapahtumamarkkinoinnin kehittäminen
-----------------------------------

Helena on luonut rekisteröidyn "Onnistuneen tapahtuman mallin". Hän toimii sekä kotimaisten Evento Awards- ja Mesoaja-palkintojen tuomarina, että kansainvälisten alan tapahtumien, Eventex Awardsin ja Baltic for Eventsin, tuomarina / moderaattorina.. Lisäksi Helena on kokous- ja tapahtuma-alan yhdistyksen MPI Finlandin hallituksen jäsen ja tuleva puheenjohtaja.

Teokset
-------

Helena on julkaissut kirjan *Isännyyden ihanuus*, ja yhdessä KTM, henkilöstönkehittäjä Eija Häyrisen kanssa kirjan *Tapahtuma on tilaisuus*. *Tapahtuma on tilaisuus* -kirja on tapahtumajärjestäjän opas, ja siitä on julkaistu viides uudistettu laitos vuonna 2016.

Lähteet
-------

1. ↑  Koulutushenkilöstö *Markinst.fi*.  Arkistoitu 14.9.2017. Viitattu 14.9.2017.
2. ↑  Niin monta koulutusta kuin koulutettavaakin *Markinst.fi*.  19.11.2012. Viitattu 14.9.2017.
3. ↑  Toiveita hankerauhasta virheettömiin ohjelmiin *Digitoday*.  19.12.2002. Viitattu 14.9.2017.
4. ↑  Tietoliikenneoperaattorit kokoontuvat Suomessa *Digitoday*.  23.7.2002. Viitattu 14.9.2017.
5. ↑  Yhdessä maailmalle *Markkinointi&Mainonta*.  4.4.2003. Viitattu 14.9.2017.
6. ↑  Tutustu bloggaajiin *Theroncatering.fi*.  Arkistoitu 14.9.2017. Viitattu 14.9.2017.
7. ↑  Heli Koivuniemi: Suomalaisten juhlaa Eubeassa *Eventolehti.fi*.  01.12.2016. Viitattu 14.9.2017.
8. ↑  Helena Vallo *Eventex.co*. Viitattu 14.9.2017.
9. ↑  Uutta: Mesoaja-gaala! Nyt palkitaan messu- ja tapahtumaosaamisen helmet *www.messukeskus.com*.  16.10.2017. Viitattu 21.11.2017. [vanhentunut linkki]
10. ↑  Baltic for Events - Speakers 2018 *www.balticforevents.com*.  Arkistoitu 1.12.2017. Viitattu 21.11.2017.
11. ↑  Hallituskokoonpano 1.7.2017-31.6.2018 *MPIFinland.org*. Viitattu 14.9.2017.
12. ↑  Yritystapahtuma on isäntien varassa *Tekniikka&Talous*.  20.11.2003. Viitattu 14.9.2017.
13. ↑  Elina Yrjölä: Ylitä aina odotukset *Talouselämä*.  21.10.2003. Viitattu 14.9.2017.
*Tämä artikkeli käsittelee entisen Jurvan kunnan kylää Kurikassa. Koskimäki on myös kylä Kyyjärvellä.*


  

  

  

  

  

  

  

  

  

  

**Koskimäki** on kylä Kurikassa entisen Jurvan kunnan alueella, Etelä-Pohjanmaalla. Kylässä on kauppa, kaksi taksia, parturi-kampaamo, ryhmäperhepäiväkoti sekä koulu, jossa on kolme opettajaa.

Koskimäessä on esimerkiksi maansiirtoyrityksiä, metalliyrityksiä, huonekaluverstaita, autokorjaamoita, kalkkunakasvattamo, hevosvalmennustalleja, pitopalveluita ja LVI-palveluita. Koskimäessä on valaistu pururata.

Koskimäestä on matkaa Jurvan keskustaan noin kolme kilometriä, Vaasaan noin 54 kilometriä ja Seinäjoelle noin 53 kilometriä. Linnuntietä Jurvan Niemenkylään on matkaa 3,9 kilometriä. Kantoloukon, Pyörnin ja Koivuportaankylän läheisyydessä sijaitsee Kivi- ja Levalammen tekojärvi. Edellä mainitut alueet kuuluvat Koskimäen kyläyhteisöön läheisesti.

Lähteet
-------

1. ↑  Kansalaisen Karttapaikka Maanmittauslaitos. Viitattu 14.6.2009. [vanhentunut linkki]
2. 1 2 3 4  Koskimäki Jurvaverkko ry. Viitattu 14.6.2009.
3. ↑  Koskimäki (Länsi-Suomen Lääni, Finland) nona.net. Viitattu 14.6.2009.

Aiheesta muualla
----------------

* Koskimäki Jurvaverkon kotisivuilla
Potilas rasitustestissä juoksumatolla.
**Rasitus-EKG** tehdään yleensä sepelvaltimotaudin tutkimiseksi. Rasitus-EKG:llä voidaan selvittää myös joidenkin rytmihäiriöiden käyttäytymistä ja keuhkojen toimintaa. Samalla voidaan mitata valtimoveren happipitoisuutta. Käytetään nimitystä kliininen rasituskoe.

Tyypillisesti sepelvaltimotauti oireilee rintakivulla ruumiillisen rasituksen yhteydessä (angina pectoris). Kipu voi olla puristavaa tunnetta rinnan keskellä ja se voi säteillä kaulaan tai vasemmalle olkaan ja käsivarteen. Kun angina pectorista tutkitaan, tavallinen EKG on yleensä normaali silloin, kun potilas on oireeton. Muutokset EKG:ssä näkyvät vain rintakivun aikana. Rasitus-EKG:ssä sydäntä rasitetaan niin paljon, että sydänlihas kärsii hapen puutteesta, jos sepelvaltimot ovat ahtaat.

Ennen rasitus-EKG:tä annetaan potilaalle ohjeet sydänlääkityksen käytöstä, koska lääkkeillä on usein vaikutusta tuloksiin. Rasitus-EKG-tä ei tehdä, jos riskit ovat liian suuret hyötyihin nähden. Täydellä mahalla ei saa kokeeseen mennä. Asiakkaan mahdollisten nivelvaivojen vuoksi on mahdollista tehdä rasituskoe esimerkiksi käsikampea käyttäen.

Jos potilaalla on jo vanhastaan todettu sepelvaltimotauti, on tutkimuksessa kyse hoidon ja lääkityksen tehon kontrollista. Tällöin tutkimus tehdään tavanomaista lääkitystä käyttäen ilman lääketaukoa. 

Tutkimuksessa potilaan iholle kiinnitetään EKG-elektrodit. Yleensä rasitus saadaan aikaan erityisellä kuntopyörällä, rasitusergometrillä. Polkemisen aikana vastusta lisätään vähitellen. Sydämen syke pyritään saamaan riittävän nopeaksi, tavallisesti tasolle 140–160 minuutissa. EKG:tä seurataan monitorista ja se myös rekisteröidään. Potilaan verenpainetta mitataan minuutin välein. Jos EKG:ssä näkyy merkkejä sydänlihaksen hapenpuutteesta (iskemia) tai vaarallisista rytmihäiriöistä, keskeytetään koe. Jos sydänlihaksessa näkyy hapenpuutetta, lääkäri harkitsee yleensä sepelvaltimoiden varjoainekuvausta.

Rajoitteet
----------

Rasitustesti ei tunnista:

* Aterooma
* Vulnerable plaques

Testillä on suhteellisen korkea virhemäärä väärille positiiville ja väärille negatiivisille tuloksille verrattuna muihin kliinisiin testeihin.

Lähteet
-------

1. 1 2  Rasitus-EKG *Duodecim*.  9.7.2008. Viitattu 22.08.2012.
2. ↑  Rasitus-EKG / Kliininen rasituskoe *Vaasan keskussairaala*.  27.10.2015.  Arkistoitu 24.9.2016. Viitattu 07.06.2016.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Rasitus-EKG** Wikimedia Commonsissa
**Ari Freyr Skúlason** (s. 14. toukokuuta 1987 Reykjavik) on islantilainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan vasen puolustaja. Hän edustaa Tanskan Superliigassa pelaavaa Odense BK:ta ja kuuluu myös Islannin jalkapallomaajoukkueeseen.

Seurajoukkueura
---------------

Ari siirtyi reykjaviklaisen Valurin nuorisojoukkueesta alankomaalaisen SC Heerenveenin alle 17-vuotiaiden joukkueeseen helmikuussa 2003. Pelattuaan myös Heerenveenin 19-vuotiaissa hän palasi Valuriin, nyt seuran edustusjoukkueeseen, kesällä 2005. Hän pelasi seuraavalla kaudella 11 Islannin pääsarjaottelua, joissa teki yhden maalin.

Ari siirtyi kesällä 2006 ruotsalaiseen BK Häckeniin, jossa pelasi kolme Allsvenskanin ottelua. Seuran pudottua sarjasta hän pelasi seuraavana kesänä 25 Superettanin ottelua, joissa teki kaksi maalia. Hän pelasi kesällä 2007 myös kaksi UEFA-cupin karsintaottelua tehden voittomaalin Dunfermlinea vastaan, ja kaksi UEFA-cupin ottelua.

Kaudelle 2008 Ari siirtyi GIF Sundsvalliin. Hän pelasi debyyttikaudellaan 27 Allsvenskanin ottelua, joissa teki yhden maalin. Seura putosi Superettaniin, jossa hän pelasi seuraavien kolmen kauden aikana 81 ottelua tehden 18 maalia. Sundsvallin palattua vuodeksi 2012 pääsarjaan hän teki kolme maalia pelaamissaan 26 ottelussa. Seuraavalla kaudella seura pelasi taas Superettanissa, jossa Ari viimeisteli 15 ottelussa seitsemän maalia.

Ari siirtyi Tanskan Superliigassa pelaavaan Odenseen kesällä 2013. Hän on pelannut kesään 2016 mennessä 89 Tanskan pääsarjaottelua, joissa hän on tehnyt seitsemän maalia.

Maajoukkueura
-------------

Ari pelasi Islannin alle 17-, 19- ja 21-vuotiaiden maajoukkueissa. Ensimmäisen ottelunsa Islannin jalkapallomaajoukkuessa hän pelasi Irania vastaan marraskuussa 2009. Ensimmäisen arvokilpailujen karsintaottelunsa hän pelasi MM-karsintaottelussa Kyprosta vastaan syyskuussa 2012. Ensimmäisen arvokilpailujen lopputurnauksen ottelunsa hän pelasi Portugalia vastaan EM-kilpailuissa 2016.

Ari on pelannut 28. kesäkuuta 2016 mennessä kaikkiaan 42 A-maaottelua, toistaiseksi ilman maaleja. Hän on pelannut neljä ottelua EM-lopputurnauksessa 2016 sekä yksitoista MM- ja kymmenen EM-karsintaottelua.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5 6 7 8 9  Ari Freyr Skúlason Transfermarkt-sivustolla (englanniksi)
2. 1 2 3 4 5  Skúlason, Ari *national-football-teams.com*. Viitattu 28.6.2016. (englanniksi)

  

Islannin joukkue – Jalkapallon MM-kilpailut 2018
1 Halldórsson |
2 Sævarsson |
3 Friðjónsson |
4 A. Guðmundsson |
5 Ingason |
6 R. Sigurðsson |
7 J. Guðmundsson |
8 Bjarnason |
9 Sigurðarson |
10 G. Sigurðsson |
11 Finnbogason |
12 Schram |
13 Rúnarsson |
14 Árnason |
15 Eyjólfsson |
16 O. Skúlason |
17 Gunnarsson |
18 Magnusson |
19 Gíslason |
20 Hallfreðsson |
21 Traustason |
22 Böðvarsson |
23 A. Skúlason |
Valmentaja Hallgrímsson



|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa | 
* VIAF

 |

 |
**Aron Einar Malmquist Gunnarsson** (s. 22. huhtikuuta 1989 Akureyri) on islantilainen jalkapalloilija, joka edustaa Englannin mestaruussarjassa pelaavaa Cardiff Cityä. Pelipaikaltaan hän on keskikenttäpelaaja, mutta pelaa joskus myös oikeana puolustajana.

Seurajoukkueura
---------------

Aron pelasi kotimaansa toisella sarjatasolla Þor Akureyrissa 11 ottelua vuosina 2005–2006. Hän siirtyi alankomaalaisen AZ Alkmaarin alle 19-vuotiaiden joukkueeseen kesällä 2006. Vuotta myöhemmin hän siirtyi alle 21-vuotiaiden joukkueeseen. Jälkimmäisellä kaudella hän pelasi myös yhden ottelun Eredivisiessä.

Aron siirtyi englantilaiseen Coventry Cityyn kesällä 2008. Hän pelasi seurassa kolmen kauden aikana 122 toiseksi korkeimman sarjatason, mestaruussarjan, ottelua, joissa teki kuusi maalia. Kesällä 2011 hän siirtyi samassa sarjassa pelanneeseen Cardiff Cityyn.

Aron kuului Cardiffin joukkueeseen, joka hävisi liigacupin lopputtelun Liverpoolille rangaistuspotkukilpailun jälkeen helmikuussa 2012. Keväällä 2013 seura voitti mestaruussarjan nousten Englannin Valioliigaan, josta kuitenkin putosi heti seuraavalla kaudella. Valioliigassa Aron pelasi 23 ottelua ja teki yhden maalin.

Maajoukkue
----------

Aron Gunnarsson pelasi Islannin alle 17-, 19- ja 21-vuotiaiden maajoukkueissa. Hän pelasi kaksi ottelua alle 21-vuotiaiden EM-kilpailuissa 2011. Ensimmäisen A-maaottelunsa hän pelasi Valko-Venäjää vastaan helmikuussa 2008. Ensimmäisen arvokisojen karsintaottelunsa hän pelasi 2–2-tasapeliin päättyneessä MM-karsintaottelussa Norjaa vastaan syyskuussa 2008. Ensimmäisen maaottelumaalinsa hän teki EM-karsintaottelussa Latviaa vastaan lokakuussa 2014.

Aron on pelannut 9. kesäkuuta 2016 mennessä kaikkiaan 59 A-maaottelua, joissa hän on tehnyt kaksi maalia. Hän on pelannut 18 MM- ja 14 EM-karsintaottelua. Hän pelasi yhdeksän EM-karsintaottelua, joissa teki kaksi maalia, Islannin selviytyessä EM-kilpailuihin 2016. Hän on toiminut Islannin vakituisena kapteenina elokuusta 2012 lähtien.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5 6  Aron Gunnarsson Transfermarkt-sivustolla (englanniksi)
2. 1 2 3 4  Gunnarsson, Aron *national-football-teams.com*. Viitattu 26.1.2016. (englanniksi)
3. 1 2 3 4 5  A. Gunnarsson *soccerway.com*. Viitattu 26.1.2016. (englanniksi)
4. ↑  Cardiff City vs. Liverpool 2 - 2 *soccerway.com*. Viitattu 26.1.2016. (englanniksi)

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Aron Gunnarsson**.
Islannin joukkue – Jalkapallon MM-kilpailut 2018
1 Halldórsson |
2 Sævarsson |
3 Friðjónsson |
4 A. Guðmundsson |
5 Ingason |
6 R. Sigurðsson |
7 J. Guðmundsson |
8 Bjarnason |
9 Sigurðarson |
10 G. Sigurðsson |
11 Finnbogason |
12 Schram |
13 Rúnarsson |
14 Árnason |
15 Eyjólfsson |
16 O. Skúlason |
17 Gunnarsson |
18 Magnusson |
19 Gíslason |
20 Hallfreðsson |
21 Traustason |
22 Böðvarsson |
23 A. Skúlason |
Valmentaja Hallgrímsson



|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Yhdysvallat

 |

 |
**Birkir Már Sævarsson** (s. 11. marraskuuta 1984 Reykjavik) on islantilainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan puolustaja. Hän edustaa Ruotsin pääsarjassa pelaavaa Hammarby IF:ä ja kuuluu Islannin jalkapallomaajoukkueeseen.

Seurajoukkueura
---------------

Birkir pelasi islantilaisessa Valurissa vuosien 2003 ja 2005–2008 aikana yhteensä 55 ottelua maan pääsarjassa. Kaudella 2004 hän pelasi 11 ottelua seuran pelatessa toisella sarjatasolla. Hän voitti Valurissa Islannin cupin 2005 ja liigamestaruuden 2007. Hän siirtyi elokuussa 2008 SK Branniin ja pelasi kauden 2014 loppuun mennessä Norjan Tippeligaenissa 168 ottelua, joissa teki 15 maalia. Kaudella 2008–2009 hän pelasi kaksi Mestarien liigan karsintaottelua ja yhden UEFA-cupin ottelun. Kaudesta 2015 hän on edustanut Hammarbytä.

Maajoukkue
----------

Birkir Már Sævarsson pelasi kolme ottelua Islannin alle 21-vuotiaiden maajoukkueessa. Ensimmäisen A-maaottelunsa hän pelasi 1–1-tasapeliin päättyneessä EM-karsintaottelussa Liechtensteinia vastaan kesäkuussa 2007. Hän on pelannut 9. kesäkuuta 2016 mennessä yhteensä 57 A-maaottelua. Ensimmäisen maaottelumaalinsa hän teki ystävyysottelussa Liechtensteinia vastaan kesäkuussa 2016. Hän on pelannut kaikkiaan 15 MM- ja 17 EM-karsintaottelua. Hän pelasi kahdeksan karsintaottelua Islannin selviytyessä EM-kilpailuihin 2016.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5 6  Birkir Már Sævarsson Transfermarkt-sivustolla (englanniksi)
2. 1 2 3 4  Sævarsson, Birkir *national-football-teams.com*. Viitattu 25.1.2016. (englanniksi)
3. 1 2 3  B. Sævarsson *soccerway.com*. Viitattu 25.1.2016. (englanniksi)

Islannin joukkue – Jalkapallon MM-kilpailut 2018
1 Halldórsson |
2 Sævarsson |
3 Friðjónsson |
4 A. Guðmundsson |
5 Ingason |
6 R. Sigurðsson |
7 J. Guðmundsson |
8 Bjarnason |
9 Sigurðarson |
10 G. Sigurðsson |
11 Finnbogason |
12 Schram |
13 Rúnarsson |
14 Árnason |
15 Eyjólfsson |
16 O. Skúlason |
17 Gunnarsson |
18 Magnusson |
19 Gíslason |
20 Hallfreðsson |
21 Traustason |
22 Böðvarsson |
23 A. Skúlason |
Valmentaja Hallgrímsson
**Varastokirjasto** on opetus- ja kulttuuriministeriön alainen laitos, joka varastoi muista kirjastoista luovutettua, vähän käytettyä aineistoa. Aineiston varastointi keskitetysti on edullista verrattuna sen säilyttämiseen kirjastoissa. Sitä ei siis tarvitse tuhota, vaikkei kirjasto enää voikaan perustellusti pitää sitä kokoelmissaan.

Vuonna 2007 noin viidesosa tieteellisten kirjastojen painetusta aineistosta oli siirretty Varastokirjastoon. Kaiken kaikkiaan siirrettyä aineistoa oli tuolloin yli 100 hyllykilometriä, mihin sisältyi 1,2 miljoonaa kirjaa ja 85 000 kausijulkaisunimekettä. Kirjastoon on varastoitu jonkin verran myös nuotteja ja äänilevyjä.  Sittemmin aineiston määrä on huomattavasti kasvanut.

Varastokirjastossa olevaa aineistoa voi saada käyttöönsä kaukopalveluna tilaamalla oman yleisen tai muun kirjaston kautta; kirjasto ei yleensä ole avoin yleisölle. Artikkelitilaukset toimitetaan elektronisina jäljenteinä. Vuonna 2010 kirjastosta toimitettiin yli 13 000 jäljennettä ja 25 000 lainaa.

Kuopion Kettulanlahden kaupunginosassa sijaitseva Varastokirjasto on perustettu vuonna 1989. Kirjastossa työskentelee noin 20 henkilöä, ja sen vuosibudjetti on noin 1,5 miljoonaa euroa.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5 6  Arkistoitu kopioTieteellisten kirjastojen yhteistilasto *Tieteellisten kirjastojen tietokanta*.  Arkistoitu 22.1.2022.
2. ↑  Jarmo Huhtanen: Kahden miljoonan kirjan taivas.  *Helsingin Sanomat*, 11.1.2020, s. A 21–22. Helsinki:  Sanoma Oyj. Artikkelin maksullinen verkkoversio. Viitattu 12.1.2020.
3. ↑  Laki varastokirjastosta (1078/1988)
4. ↑  Varastokirjaston verkkosivut[vanhentunut linkki]
5. ↑  Yhteystiedot Varastokirjasto, varastokirjasto.fi. Viitattu 2.9.2021.
6. ↑  Varastokirjaston sijainti *Kuopion karttapalvelu, kartta.kuopio.fi*. Viitattu 2.9.2021.
7. ↑  Tietoa Varastokirjastosta Varastokirjasto, varastokirjasto.fi. Viitattu 2.9.2021.

Aiheesta muualla
----------------

* VAARI, Varastokirjaston kokoelmatietokanta (Arkistoitu – Internet Archive)
**Kansainvälisen liikkuvuuden ja yhteistyön keskus CIMO** (*The Centre for International Mobility)* oli opetus- ja kulttuuriministeriön hallinnonalalla toimiva asiantuntija- ja palveluorganisaatio, joka edisti kansainvälistä vuorovaikutusta koulutuksen, työelämän ja kulttuurin alueilla sekä nuorison keskuudessa. CIMO perustettiin vuonna 1991.

Opetushallitus ja Kansainvälisen liikkuvuuden ja yhteistyön keskus CIMO yhdistyivät vuoden 2017 alusta uudeksi virastoksi, jonka nimi on Opetushallitus.

CIMO hallinnoi ja toimeenpani erilaisia vaihto- ja apurahaohjelmia sekä vastasi Euroopan unionin koulutus- ja nuoriso-ohjelmien kansallisesta toimeenpanosta sekä Luova Eurooppa- ja urheiluohjelman tiedottamisesta. CIMO myönsi hallinnoimiensa ohjelmien kohderyhmien kansainvälistymiseen apurahoja, avustuksia ja hanketukea. Keskeisiin tehtäviin kuului myös kerätä, muokata ja välittää toimialaan kuuluvaa tietoa asiakasryhmien tarpeisiin.

Kansainvälisessä toimintaympäristössä CIMO teki tunnetuksi suomalaista koulutusta ja osallistumismahdollisuuksia opiskelijavaihto-, harjoittelu- ja nuoriso-ohjelmiin Suomessa. Lisäksi CIMO tuki Suomen kielen ja kulttuurin opetusta ulkomaisissa yliopistoissa.

Laissa Kansainvälisen liikkuvuuden ja yhteistyön keskuksesta CIMOsta (19.12.2008/951) säädettiin CIMOlle ohjaus- ja neuvontavelvoite kansainväliseen henkilövaihtoon liittyvissä kysymyksissä. CIMOssa harjoitettavaa viestintää ohjasivat perustuslain mukainen kansalaisen oikeus tiedonsaantiin ja julkisuuslain velvoite harjoittaa aktiivista, avointa ja ymmärrettävää viestintää, valtioneuvoston viestintäohjeistus julkishallinnolle, opetus- ja kulttuuriministeriön omistajaohjaus ja ohjelmakohtaisesti esimerkiksi Euroopan komission ja Pohjoismaiden ministerineuvoston asettamat tavoitteet.

Lähteet
-------

1. ↑  Mikä on CIMO? CIMO.  Arkistoitu 25.3.2014. Viitattu 29.3.2014.
2. ↑  Uusi Opetushallitus aloittaa vuoden alusta - Opetushallituksen ja CIMO:n mediatiedote 30.12.2016 (Arkistoitu – Internet Archive)
3. ↑  Laki Kansainvälisen liikkuvuuden ja yhteistyön keskuksesta CIMOsta *Finlex*.  19.12.2008. Oikeusministeriö. Viitattu 29.3.2014.

Aiheesta muualla
----------------

* CIMO:n kotisivut
* Maailmalle.net
* Study in Finland
**Pasi Turunen** (s. 1966) on suomalaisen evankelisen Patmos Lähetyssäätiön toiminnanjohtaja (2017–), radiotoimittaja ja teologian maisteri. Patmos Lähetyssäätiö on yhteiskristillinen lähetys- ja kehitysapujärjestö. Turunen toimii raamatunopettajana Kristillisessä Mediakeskuksessa (Studio24), joka on Patmos Lähetyssäätiön mediatoiminnan keskus ja hän on työskennellyt Patmoksen radiotoimittajana vuodesta 1990 lähtien. Hänen ohjelmiaan kuullaan mm. Radio Patmoksessa ja Radio Deissä. Turunen on myös yksi Aito avioliitto -yhdistyksen perustajista.

Toimittajana, opettajana ja kirjailijana
----------------------------------------

Pasi Turunen on kirjoittanut useita kirjoja. *Vartiotorni - Valtakunta uudessa valossa* (Kuva ja Sana, 1995 / 2006 2.p.) tarkastelee Jehovan todistajia kriittisesti. Turunen on kirjoittanut myös vihkosen *Homoseksualismi - Rakkautta ja Rajoja* (Kuva ja Sana, 2002), jossa hän käsittelee kriittisesti parisuhdelakia. Hän on toimittanut yhdessä Petri Mäkilän kanssa Raamatun arvovaltaa käsittelevän teoksen *Jumalan Sana* ja kirjoitti *Uskon puolesta* -teoksen (Kuva ja Sana, 2011). Turunen korostaa kirjoituksissaan ja puheissaan sitoutumista historiallisissa uskontunnustuksissa muotoiltuun klassiseen kristinuskon tulkintaan.

Turunen osallistui keskustelijana Yle TV2:n Ajankohtaisen kakkosen homoiltaan lokakuussa 2010. Homoilta-ohjelma herätti julkisuudessa runsaasti keskustelua ja sittemmin ohjelma valittiin Vuoden journalistiseksi teoksi. 

Hartauskirjoitusten ja -puheiden lisäksi Turunen ottaa omilla verkkosivuillaan kantaa kristinuskoa koskeviin teologisiin, filosofisiin ja eettisiin kysymyksiin.

Lähteet
-------

1. ↑  Patmos lähetyssäätiö - Ota yhteyttä *Patmos lähetyssäätiö*.  14.11.2019. Viitattu 19.1.2020.
2. ↑  Sutinen, Teija: Sukupuolineutraali avioliittolaki ei ollutkaan loppuunkäsitelty – torstaina eduskunta väittelee aloitteesta, jolla se halutaan kumoon *Helsingin Sanomat*.  7.9.2016. Helsinki:  Sanoma Media Finland. Viitattu 12.9.2016.

Teoksia
-------

* Turunen, Pasi: *Homoseksualismi - rakkautta ja rajoja*. Helsinki: Kuva ja Sana, 2002. ISBN 951-585-099-1.
* Turunen, Pasi: *Vartiotorni: Valtakunta uudessa valossa*. 2. uudistettu painos. Helsinki: Kuva ja Sana, 2005. ISBN 951-585-135-1.
* Turunen, Pasi ja Mäkilä, Petri (toim.): *Jumalan Sana - inspiroitu ja erehtymätön*. Kuva ja Sana, 2010. ISBN 978-951-585-241-0.
* Turunen, Pasi: *Uskon puolesta*. Kuva ja Sana, 2011. ISBN 978-951-585-251-9.
* Turunen, Pasi: *Kielletyt hedelmät - Kriittinen analyysi*. Kuva ja Sana, 2013. ISBN 978-951-585-274-8. Teoksen verkkoversio (PDF).  (Arkistoitu – Internet Archive)
* Turunen, Pasi: *Israel - Jumalan silmäterä, maailman silmätikku*. Helsinki: Kuva ja Sana, 2017. ISBN 978-951-585-330-1.
* Turunen, Pasi: *Kolmiyhteinen Jumala. Kolminaisuusoppi ymmärrettävästi*. Helsinki: Kuva ja Sana, 2020. ISBN 978-951-585-359-2.

Aiheesta muualla
----------------

* Pasi Turusen blogi
* Pasi Turusen verkkosivut (Arkistoitu – Internet Archive)
* Pasi Turusen puheita MP3-muodossa (Arkistoitu – Internet Archive)
**Ignostismi** on näkemys, jonka mukaan kysymys jumalan olemassaolosta on merkityksetön, koska jumalasta ei ole yksikäsitteistä määritelmää. Ignostismi vaatii jumalasta tarkan, ei-ristiriitaisen määritelmän ennen kuin sen olemassaoloa voidaan edes alkaa harkita tai siitä voidaan väitellä. Ignostismin katsotaan usein tarkoittavan samaa kuin teologinen nonkognitivismi. Myös termejä **indifferentismi** tai apateismi on käytetty ilmaisemaan samankaltaista ajattelua. Ignostismia on tehnyt tunnetuksi rabbi Sherwin Wine, humanistisen juutalaisuuden perustaja. Paul Kurtzin skeptisyyteen uskonnollisten väitteiden suhteen sisältyy myös ignostismin ajatuksia.

Vaikka jumalan käsite on ignostismin mukaan mieletön, ignostikko saattaa pitää ajatusta jumalasta tunneperäisesti tai esteettisesti merkityksellisenä. Sen sijaan jumala oliona on epäselvä ja epäjohdonmukainen käsite.

Tätä käsitystä voidaan pitää ei-teismin, (negatiivisen) ateismin tai agnostismin muotona (joskus käytetään termiä *välinpitämätön agnostismi*, englanniksi *apathetic agnosticism*). Sanan ignostismi *ig*-osa tulee englannin kielen sanasta *ignorance*, tietämättömyys ja viittaa tietämättömyyteen siitä, mitä väitteellä jumalan olemassaolosta tarkoitetaan. Viittaus muotoutuu sanasta *gnosis* joka on "sydämen tietoa" tai "oivallusta" maailmankaikkeuden henkisestä luonteesta, tai Platonin mukaan "ymmärrys yhdistyneenä tietoon". Toisin sanoen, Ignostismi asettaa kyseenalaiseksi myös henkilön subjektiivisen kokemuksen todistusarvon Jumalasta ja tämän olemassaolosta.

Ignostikolle sellaiset teologien käyttämät käsitteet kuin "ensimmäinen syy", "kaikkivaltias" ja "kaikkihyvä" ovat epäselviä, ristiriitaisia, kielellisesti tyhjiä tai mahdollisesti runollisia. Siksi niistä ei voi mielekkäästi sanoa, ovatko ne tosia vai eivät. Tämän vuoksi ignostikko odottaa sisäisesti ristiriidatonta jumalan määritelmää, ennen kuin esittää asiasta väitteitä puolesta tai vastaan.

Katso myös
----------

* Ateismin määritelmä
* Ateismi
* Agnostismi
* Tietoteoria
* Tieteellinen menetelmä

Lähteet
-------

1. ↑  Paul Kurtz: Miksi olen "skeptikko uskonnollisten väittämien suhteen"? *Vapaa-ajattelija*.  2006 (Rationalist International Bulletin -lehdessä 27. heinäkuuta 2006.). Viitattu 28.12.2019.
**Helmi Matilda Lehosti** (o.s. **Pennanen**; 6. kesäkuuta 1898 Viipuri – 9. heinäkuuta 1987 Helsinki) oli suomalainen näyttelijä.

Lehosti teki pitkän uran teattereissa. Ensimmäisessä elokuvaroolissaan vuoden 1953 komediassa *Pekka Puupää kesälaitumilla* hän oli jo 55-vuotias. Hän ehti kuitenkin näytellä vuosina 1953–1959 yli 20 elokuvassa, joista suuri osa oli Pekka Puupää -elokuvia. Lehosti esiintyi myös muun muassa elokuvissa *Niskavuoren Aarne* (1954) ja *Rakas varkaani* (1957).

Lehosti oli pitkään naimisissa teatterinjohtajan ja näyttelijän Vili Lehostin (ent. Vilho Lindström) kanssa. Lehosti teki viimeisen roolinsa vuonna 1959 elokuvassa *Kohtalo tekee siirron*. Vili Lehosti kuoli vuonna 1979 ja Helmi Lehosti vuonna 1987. Lehostit on haudattu samaan hautaan Maunulan uurnalehtoon Helsinkiin.

Filmografia
-----------

* *Pekka Puupää kesälaitumilla* (1953)
* *Opri* (1954)
* *Onnelliset* (1954)
* *Hilmanpäivät* (1954)
* *Minäkö isä!* (1954)
* *Pekka ja Pätkä puistotäteinä* (1955)
* *Pekka ja Pätkä pahassa pulassa* (1955)
* *Neiti talonmies* (1955)
* *Minä ja mieheni morsian* (1955)
* *Isän vanha ja uusi* (1955)
* *Muuan sulhasmies* (1956)
* *Juha* (1956)
* *Yhteinen vaimomme* (1956)
* *Silja – nuorena nukkunut* (1956)
* *Pekka ja Pätkä ketjukolarissa* (1957)
* *Rakas varkaani* (1957)
* *Nuori mylläri* (1958)
* *Lumisten metsien tyttö* (1958)
* *Pekka ja Pätkä miljonääreinä* (1958)
* *Kohtalo tekee siirron* (1959)

Lähteet
-------

1. ↑  Helsingin seurakunnan hautahaku *Hautahaku*. Viitattu 6.12.2023.

Aiheesta muualla
----------------

* Helmi Lehosti Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
* Helmi Lehosti Elonetissä.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt Muokkaa Wikidatassa | 
* Ritva
* Elonet

 |

 |
Panelianlahden muinaiselle rannalle rakennettu Kuninkaanhauta.
**Panelianlahti** oli Pohjanlahdella nykyisten Euran ja Eurajoen kuntien alueella sijainnut muinainen merenlahti. Nykyisin sen paikalla on laaja Panelian kylän länsipuolella levittäytyvä viljelysaukea.

Pronssikausi
------------

Pronssikaudella Satakunnan asutuksen merkittävin keskittymä syntyi Panelianlahden rannoille Pyhäjärvestä alkunsa saaneen Eurajoen suun ympäristöön. Muinaiset asukkaat jättivät jälkeensä yli 200 nykyään tunnettua röykkiöhautaa eli hiidenkiuasta. Missään muualla Suomessa ei hautaröykkiöitä tiedetä rakennetun yhtä tiheästi. Hiidenkiukaista tunnetuin on Panelian eteläpuolella sijaitseva Kuninkaanhauta, joka on myös yksi Pohjoismaiden suurimmista pronssikautisista röykkiöhaudoista.

Panelianlahden ympäristön asutus päättyi esiroomalaisen rautakauden alkupuolella noin 500 eaa. kun merialue oli maankohoamisen johdosta soistunut kalastus- ja kulkukelvottomaksi. Mataloitumisen arvellaan alkaneen noin 800 eaa. Alueen väestö siirtyi todennäköisesti hieman sisämaahan päin Euran ja Kauttuan seuduille Pyhäjärven pohjoispuolelle. Paikalle syntyi myöhemmin Länsi-Suomen vaurain rautakautinen kulttuuri.

Myöhemmät vaiheet
-----------------

Entisen Panelianlahden ympäristö asutettiin uudelleen 1200-luvulla, jolloin myös nykyinen Panelian kylä sai alkunsa. 1800-luvun puolivälissä alettiin vuosisatojen kuluessa soistunutta muinaislahtea raivata pelloksi. Nykyään Panelianlahden paikalla on kymmenien neliökilometrien laajuinen viljelysaukea, joka sijaitsee pääosin entisen Kiukaisten kunnan alueella Irjanteen ja Panelian kylien välissä.

Lähteet
-------

* Euran kulttuuriympäristöohjelma (s. 8)[vanhentunut linkki]
* Euran kunta, Tiivistelmä Euran esihistoriasta[vanhentunut linkki]

### Viitteet

1. ↑  Museovirasto, Kuninkaanhauta. (Arkistoitu – Internet Archive) Viitattu 7.3.2013.
2. ↑  Pisara-hanke, Euran-Panelian inventointiraportti (s. 2).[vanhentunut linkki] Viitattu 7.3.2013.
**Isobutanoliamiini** eli **2-amino-2-metyylipropanoli** (C4H11NO) on aminoalkoholeihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään muun muassa orgaanisen kemian synteeseissä, happamien kaasujen absorboimiseen sekä emulgaattorina muun muassa kosmetiikkatuotteissa.

Ominaisuudet
------------

Huoneenlämpötilassa isobutanoliamiini on sen alhaisesta sulamispisteestä johtuen usein tahnamaista väritöntä ainetta. Yhdiste liukenee erittäin hyvin veteen. Isobutanoliamiini on emäksistä. Sen pKa-arvo on 9,72 ja 0,1 M vesiliuoksen pH on 11,3. Isobutanoliamiini liukenee myös muun muassa etanoliin ja pienessä määrin aromaattisiin liuottimiin. Isobutanoliamiinin reaktiot ovat pääasiassa tyypillisiä sekä alkoholeille että amiineille ja se muun muassa muodostaa suoloja happojen kanssa. Karboksyylihapot reagoivat yhdisteen kanssa muodostaen oksatsoliinijohdannaisen. Isobutanoliamiini voidaan hapettaa 2-aminoisovoihapoksi.

Valmistus ja käyttö
-------------------

Isobutanoliamiinia valmistetaan pelkistämällä 2-metyyli-2-nitropropanolia vedyttämällä Raney-nikkelin toimiessa katalyyttinä. Yhdiste puhdistetaan tislaamalla.

Isobutanoliamiinilla on useita käyttökohteita. Sitä käytetään muun muassa voiteiden, vahojen ja öljyjen emulgointiaineena muun muassa kosmetiikassa sekä epäorgaanisten väriaineiden dispergointiaineena. Se soveltuu myös happamien kaasujen kuten hiilidioksidin tai rikin oksidien absorboimiseen teollisuuden pakokaasuista. Muita käyttökohteita ovat puskuriliuosten, hiusvärien ja hiussuihkeiden, puhdistusaineiden ja tekstiilikemikaalien valmistus. Orgaanisessa kemiassa isobutyyliamiinia käytetään karboksyylihappojen suojaukseen. Isobutanoliamiinin ja 8-bromiteofylliinin (C7H7BrN4O2) seosta kutsutaan pamabromiksi (C11H18BrN5O3) ja se on heikko diureetti.

Lähteet
-------

1. ↑  2-Amino-2-methyl-1-propanol – Substance summary *PubChem*. NCBI. Viitattu 9.12.2016.
2. 1 2 3 4  Susan Budavari (päätoim.): *Merck Index*, s. 79. 12th Edition. Merck & Co. 1996. ISBN 0911910-12-3. (englanniksi)
3. 1 2  Alén, Raimo: *Kokoelma orgaanisia yhdisteitä: Ominaisuudet ja käyttökohteet*, s. 585. Helsinki: Consalen Consulting, 2009. ISBN 978-952-92-5627-3.
4. 1 2 3  Alan C. Eachus & Allen F. Bollmeier: *Alkanolamines from Nitro Alcohols, Kirk-Othmer Encyclopedia of Chemical Technology*, John Wiley & Sons, New York, 2003. Viitattu 9.12.2016
5. 1 2  George W. A. Milne: *Gardner's commercially important chemicals*, s. 29. John Wiley and Sons, 2005. ISBN 978-0-471-73518-2. Kirja Googlen teoshaussa (viitattu 9.12.2016). (englanniksi)
6. 1 2  Sheldon B. Markofsky: *Nitro Compounds, Aliphatic, Ullmann's Encyclopedia of Industrial Chemistry*, John Wiley & Sons, New York, 2011. Viitattu 9.12.2016.

Aihjeesta muualla
-----------------

* Isobutanoliamiinin kansainvälinen kemikaalikortti
**Ivan Kavaleridze**, ukr. Іван Кавалерідзе, (26. huhtikuuta 1887 Ladanskyi (Romnyn lähellä), Harkovan kuvernementti – 3. joulukuuta 1978 Kiova, Ukrainan SNT) oli ukrainalainen kuvanveistäjä, elokuvaohjaaja, näytelmäkirjailija ja käsikirjoittaja.

Ivan Kavaleridzen hauta Baikoven hautausmaalla.
Kavaleridze opiskeli Kiovan taidekoulussa 1907–1909, Pietarin taideakatemiassa 1909–1910 ja Naum Aronsonin oppilaana Pariisissa 1910–1911. Hän veisti merkittävien henkilöiden muotokuvia, muun muassa Taras Ševtšenkon Kiovassa sijaitsevan muotokuvan (1918), ja ukrainalaisissa kaupungeissa on yli sata hänen veistämäänsä muistomerkkiä. 1920-luvulla hän sai vaikutteita kubismista.

Kavaleridze siirtyi 1928 elokuvantekoon ja käsikirjoitti ja ohjasi historiallisia elokuvia, joille on leimallista tyylittely ja monumentalismi. Kansallismielisyys- ja formalismisyytteiden vuoksi hän otti teemoikseen suosikkiaiheita ja yksinkertaisti tyyliä. Hän muokkasi elokuviksi oopperoita, muun muassa Mykola Lysenko *Natalka Poltavkan* (1936). Hän jatkoi elokuvantekoa toisen maailmansodan jälkeen mutta kirjoitti myös muutamia sankarinäytelmiä.

Ivan Kavaleridzen suunnittelema Artjomin muistomerkki Svjatohirskissa.
Kavaleridzen veistoksista järjestettiin näyttely 1962.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Valerian Revutsky: Kavaleridze, Ivan *Internet Encyclopedia of Ukraine*.  1988. Viitattu 30.8.2023. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Ivan Kavaleridze** Wikimedia Commonsissa

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Yhdysvallat
* Tšekki
* Puola

 |
|  |
| Taiteenala | 
* ULAN

 |
|  |
| Muut | 
* Encyclopedia of Modern Ukraine
* Internet Encyclopedia of Ukraine

 |

 |
Kuutio on monitahokas. Kuvan kuution kärkiä ovat muun muassa E ja F. Särmä yhdistää kärkiä E ja F. Kärkien E, F, B ja A väliset särmät määrittävät tahkon.
**Monitahokas** on kappale, jota rajoittaa monikulmioista koostuva yksinkertainen suljettu pinta. Monikulmiot ovat monitahokkaan tahkoja. Tahkojen leikkausviivoja kutsutaan särmiksi ja särmien leikkauspisteitä kärjiksi.

Monitahokas on konveksi (historiallisesti on käytetty myös termiä kupera), jos mitkä tahansa kaksi sen pinnan pistettä voidaan yhdistää janalla niin, että tämä jana ei käy monitahokkaan ulkopuolella. Muussa tapauksessa monitahokas on kovera.

Jos kaikki monitahokkaan tahkot ovat samanlaisia säännöllisiä monikulmioita monitahokas on säännöllinen. Tällaisia kappaleita on vain viisi erilaista: kuutio, säännöllinen tetraedri, oktaedri, dodekaedri ja ikosaedri. Muussa tapauksessa monitahokas on epäsäännöllinen. Niiden määrä ja muoto ovat rajoittamattomat.

Kaikille konvekseille monitahokkaille pätee Eulerin monitahokaslause: monitahokkaan tahkojen ja kärkien lukumäärien summa on särmien lukumäärä lisättynä kahdella. Itse asiassa lause pätee yleisemminkin. Konveksisuus ei ole tässä mitenkään oleellista, vaan se että monitahokkaassa ei saa olla reikiä kuten vaikkapa toruksessa. Tarkasti ottaen vaaditaan, että monitahokkaan pinnan genus on nolla.

Katso myös
----------

* Arkhimedeen kappale
* Platonin kappale
* Keplerin–Poinsot'n kappale

Lähteet
-------

1. ↑  Bergamini, David: *Lukujen maailma*, s. 188–189. Suomentanut Pertti Jotuni. Sanoma Osakeyhtiö, 1972.

Aiheesta muualla
----------------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Monitahokas**.
* Kivelä, Simo K.: *M niinkuin matematiikka*. Monitahokkaat
**Thematic Apperception Test** eli lyhennettynä **TAT** on projektiivisiin testeihin kuuluva psykologinen testi, jota käytetään persoonallisuuden tutkimiseen. Sen sanotaan antavan kuvaa tutkittavan persoonallisuuspiirteistä, suhteesta itseen ja ympäröivään maailmaan, motiiveista ja tarpeista, voimavaroista ja ongelmanratkaisukyvystä.

Testissä on 30 kuvataulua, joista valitaan 20 taulun sarja, joka esitetään tutkittavalle kahdessa eri testitilanteessa, kymmenen taulua kummassakin. Tutkittavaa pyydetään kertomaan jokaisesta hänelle esitetystä kuvasta tarina, jossa kerrotaan seuraavat asiat: Mikä on johtanut kuvassa esitettyyn tilanteeseen, mitä kuvassa juuri sillä hetkellä tapahtuu, mitä kuvassa esiintyvät hahmot ajattelevat ja tuntevat sekä mitä kuvaushetken jälkeen tulee tapahtumaan.

Kuvataulut on jaettu kahteen 15 taulun sarjaan, joista jälkimmäisessä sarjassa olevat kuva-aiheet ovat ensimmäisiä erikoisempia ja dramaattisempia.

Tutkittavan antamat vastaukset sovitetaan pisteytysjärjestelmään, jollaisia ovat 'Defense Mechanisms Manual' eli DMM ja 'Social Cognition and Object Relations Scale' eli SCOR. Lopulliset testitulokset saadaan pisteytysjärjestelmän antaman tuloksen mukaan.

Testin kehitti 1930-luvulla Harvardin yliopistossa professori Henry A. Murray yhdessä Christiana D. Morganin kanssa.

Aiheesta muualla
----------------

* Aronow, Edward: A Practical Guide to the Thematic Apperception Test: The TAT in Clinical Practice. Brunner-Routledge, 2001. ISBN 0-87630-944-9
* Teglasi, Hedwig: Essentials of TAT and Other Storytelling Techniques Assessment. Wiley & Sons, 2001. ISBN 0-471-39469-6
**Urho Evert Lahti** (7. syyskuuta 1901 Maaninka – 3. joulukuuta 1957 Helsinki) oli suomalainen näyttelijä ja teatterinjohtaja.

Ura
---

Lahden ura alkoi Jyväskylän Työväen Näyttämön näyttelijänä 1920–1927. Sen jälkeen hän toimi teatterinjohtajana, ohjaajana ja näyttelijänä Joensuun Työväen Näyttämöllä 1927–1933, Oulun Näyttämöllä (nyk. Oulun kaupunginteatteri) 1933–1940, Kuopion Yhteisteatterissa (nyk. Kuopion kaupunginteatteri) 1940–1943, Lappeenrannan Työväen Näyttämöllä 1943–1944 ja Joensuun Teatterissa 1944–1947 sekä näyttelijänä ja näyttämöpäällikkönä Helsingin Kansanteatteri-Työväenteatterissa (nyk. Helsingin kaupunginteatteri) 1947–1957. 

Lahden elokuvaura alkoi vasta hänen muutettuaan Helsinkiin. Ensimmäinen elokuvarooli oli tohtori Kallio elokuvassa *Maaret – tunturien tyttö* vuodelta 1947. Kymmenvuotisella elokuvaurallaan Lahti ehti esittää sivurooleja noin kolmessakymmenessä elokuvassa. Hän näytteli Oskar Merikantoa elokuvassa *Ruusu ja kulkuri*, ja oli mukana muun muassa filmeissä *Niskavuoren Heta*, *Niskavuori taistelee*, *1918 – mies ja hänen omatuntonsa*. 

Urho Lahti menehtyi 56-vuotiaan vaikeaan sairauteen. Hänen veljensä Toivo Lahti oli myös näyttelijä.

Lahti on haudattu Hietaniemen hautausmaan uurnalehtoon Helsinkiin.

Filmografia
-----------

* Maaret – tunturien tyttö (1947)
* Hormoonit valloillaan (1948)
* Laitakaupungin laulu (1948)
* Ruusu ja kulkuri (1948)
* Toukokuun taika (1948)
* Isäpappa ja keltanokka (1950)
* Professori Masa (1950)
* Rakkaus on nopeampi Piiroisen pässiäkin (1950)
* Tapahtui kaukana (1950)
* Radio tekee murron (1951)
* Vihaan sinua – rakas (1951)
* "Jees, olympialaiset", sanoi Ryhmy (1952)
* Niskavuoren Heta (1952)
* Yhden yön hinta (1952)
* 2 hauskaa vekkulia (1953)
* Huhtikuu tulee (1953)
* Jälkeen syntiinlankeemuksen (1953)
* Lentävä kalakukko (1953)
* Herrojen Eeva (1954)
* Onnelliset (1954)
* Opri (1954)
* Nukkekauppias ja kaunis Lillith (1955)
* Pastori Jussilainen (1955)
* Ratkaisun päivät (1956)
* Silja – nuorena nukkunut (1956)
* 1918 – mies ja hänen omatuntonsa (1957)
* Herra sotaministeri (1957)
* Niskavuori taistelee (1957)
* Risti ja liekki (1957)
* Kohtalo tekee siirron (1959)

Lähteet
-------

1. ↑  Lisätietoa Oulun kaupunginteatterista Oulu:  Oulun kaupunginteatteri.  Arkistoitu 11.4.2013. Viitattu 15.8.2012.
2. ↑  Helsingin seurakunnan hautahaku *Hautahaku*. Viitattu 6.12.2023.

Aiheesta muualla
----------------

* Urho Lahti Internet Movie Databasessa. (englanniksi)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt Muokkaa Wikidatassa | 
* Ritva
* Elonet

 |

 |
**Tetrametyylitina** eli **tetrametyylistannaani** (C4H12Sn) on tinan organometalliyhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää orgaanisen kemian synteeseissä valmistettaessa muun muassa muita organotinayhdisteitä.

Ominaisuudet
------------

Huoneenlämpötilassa tetrametyylitina on väritöntä nestettä. Yhdiste on veteen liukenematonta, mutta liukenee useisiin orgaanisiin liuottimiin esimerkiksi hiilivetyihin ja eettereihin. Tetrametyylitina on suhteellisen stabiili ilman, veden ja korkeiden lämpötilojen vaikutuksille. Tetrametyylitina on heikosti nukleofiilinen yhdiste. Muiden tinan organometalliyhdisteiden tavoin tetrametyylitina on myrkyllistä.

Valmistus ja käyttö
-------------------

Tetrametyylitinaa valmistetaan tina(IV)kloridin ja metyylimagnesiumjodidin välisellä reaktiolla. Liuottimena reaktiossa käytetään tyypillisesti dietyylieetteriä, dibutyylieetteriä, tetrahydrofuraania tai tolueenia.

Tetrametyylitinaa käytetään reagenssina orgaanisen kemian synteeseissä. Siitä valmistetaan muita organotinayhdisteitä kuten dimetyylitinadikloridia ja metyylitinatrikloridia. Yhdistettä käytetään myös eräissä kytkentäreaktioissa esimerkiksi Stille-kytkennöissä. Sen myrkyllisyyden takia se kuitenkin usein korvataan organosinkki- tai organobooriyhdisteillä.

Lähteet
-------

1. ↑  Tetramethyltin – Substance summary *PubChem*. NCBI. Viitattu 11.1.2017.
2. 1 2 3 4 5  Alén, Raimo: *Kokoelma orgaanisia yhdisteitä: Ominaisuudet ja käyttökohteet*, s. 803–804. Helsinki: Consalen Consulting, 2009. ISBN 978-952-92-5627-3.
3. 1 2 3  William J. Scott, J. Howard Jones & Alessandro F. Moretto: *Tetramethylstannane, e-EROS Encyclopedia of Reagents for Organic Synthesis*, John Wiley & Sons, New York, 2001. Teoksen verkkoversio Viitattu 11.1.2017
4. ↑  Roberto Ballini, Tomás R. Belderrain, Christian Bruneau, Mirza Cokoja, Dewen Dong: *Science of Synthesis: C-1 Building Blocks in Organic Synthesis Vol. 2*, s. 26–27. Georg Thieme Verlag, 2014. ISBN 9783131765512. Kirja Googlen teoshaussa (viitattu 11.1.2017). (englanniksi)