recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Jonne Saarinen** (s. 20. lokakuuta 1997) on suomalainen koripalloilija. Laitahyökkääjänä pelaava Saarinen on Namika Lahden kasvatti. Hän on pelannut M1DA:ta ja Tampereen Pyrinnössä Korisliigaa.

Pelaajaura
----------

Saarinen on Namika Lahden kasvatti. Hän pelasi seuran juniorijoukkueissa B-poikien SM-sarjaa kaudella 2012–2013 ja A-poikien SM-sarjassa kolme kautta vuosina 2013–2016. Viimeisellä juniorikaudellaan hän debytoi myös miesten valtakunnallisissa sarjoissa pelaten M1DB:tä Lahti Basketballissa. Lahti nousi kauden päätteeksi M1DA:han, jossa Saarinen pelasi kauden 2016–2017 suorittaen samalla varusmiespalveluksensa. Kauden 2017–2018 Saarinen pelasi M1DA:ta Porvoon Tarmossa.

Kaudeksi 2018–2019 Saarinen siirtyi opiskelupaikan saamisen myötä M1DA:ta pelanneeseen Pyrintö Akatemiaan. Loukkaantumisista johtuen Saarinen nousi pelaaman myös Pyrinnön edustusjoukkueeseen: hän debytoi Korisliigassa 7. marraskuuta 2018 Nokiaa vastaan. Neljännessä liigaottelussaan Katajaa vastaan Saarinen kärsi nilkkavammasta mutta pelasi 12 minuuttia ja heitti ensimmäiset pääsarjapisteensä, kahden pisteen korin.

Lähteet
-------

* Jonne Saarinen Suomen Koripalloliitto

### Viitteet

1. ↑
2. 1 2  Jonne Saarinen – Suomen Koripalloliitto
3. ↑
4. ↑

Tampereen Pyrintö – Korisliiga 2021–2022
5 Pihlajamäki |
7 Leppänen |
9 L. Kilpinen |
10 Heinonen |
12 Gonzalvez |
14 Lehtonen |
16 Peltokangas |
Valmentaja Sopanen

Pyrintö Akatemia – I-divisioona A ja I-divisioona B 2020–2021
**Pyrintö Akatemia A**  

4 Pukkila |
5 Pihlajamäki |
7 Leppänen |
8 Puittinen |
10 Meldo |
14 Lehtonen |
21 Sukanen |
22 Ahvenjärvi |
28 Pitkänen |
31 Saarinen |
32 K. Williams |
86 Kiviranta |
93 Nurmi |  

Valmentaja D. Williams  

**Pyrintö Akatemia B**  

 Williams |
1 Nordman |
2 Puittinen |
3 Pukkila |
4 Savino |
5 Lähteenmäki |
6 Ahvenjärvi |
7 Kiviranta |
8 Nurmi |
7 Dementjeff |
10 Saarinen |
11 Viitanen |
13 Hattula |  

14 Nurminen |
15 Schalk Rodrigues |
Valmentaja Nikkilä
Rintakuva, joka esittää Philippus nuorempaa.
**Marcus Julius Severus Philippus**, usein **Philippus II** tai **Philippus nuorempi** (238 – 249) oli Rooman keisari Philippus Arabsin poika. Hänen äitinsä oli Philippuksen vaimo Marcia Otacilia Severa. Philippus Arabs nousi valtaan vuoden 244 alussa ja saman vuoden heinä- tai elokuussa Philippus nuorempi nimitettiin isänsä perijäksi (*Marcus Julius Severus Philippus nobilissimus Caesar*). Jossain vaiheessa heinäkuun 11. päivän ja elokuun 30. päivän välillä vuonna 247 hänet korotettiin kanssahallitsijaksi (Imperator Caesar Marcus Julius Severus Philippus pius felix invictus Augustus), vaikka olikin tuskin edes 10-vuotias. Vuosina 247 ja 248 nuori Philippus toimi konsulina yhdessä isänsä kanssa. Syys- tai lokakuussa 249 vallankaappaaja Decius kuitenkin voitti Philippus Arabsin armeijan Veronan lähellä käydyssä taistelussa, jossa Philippus sai surmansa. Pian tämän jälkeen pretoriaanikaarti murhasi Philippus nuoremman Roomassa.

Lähteet
-------

* Geoffrey Nathan: Trajan Decius (249-251 A.D.) and Usurpers During His Reign  21.7.2002. Roman Emperors - DIR. Viitattu 26.10.2009. (englanniksi)
* Michael L. Meckler: Philip the Arab and Rival Claimants of the later 240s  7.6.1999. Roman Emperors - DIR. Viitattu 26.10.2009. (englanniksi)
* Arto Kivimäki ja Pekka Tuomisto: *Rooman keisarit*. Karisto, 2005. ISBN 951-23-4546-3.

### Viitteet

1. ↑  Meckler: *Background and Early Career*, *The Millennium and Christianity*
2. ↑  Rooman keisarit s. 240, 492
3. ↑  Nathan: *Early Life and Public Career*

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Philippus II** Wikimedia Commonsissa

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Yhdysvallat

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Deutsche Biographie

 |

 |
Pelinaío  
ΠελιναίοPelinaío-vuori (taustalla).

|  |  |
| --- | --- |
| Sijainti | 
Chíos, Pohjois-Egean saaret,Kreikka Kreikka |
| Korkeus merenpinnasta | 
1 297 m |

Kartta

|  |  |
| --- | --- |
| Koordinaatit | 
38° 32′ 57″ P, 26° 00′ 32″ IView and modify data on Wikidata  |

muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa WikidataaTietolaatikon dokumentaatioNäytä Wikidatasta tulevat arvot

**Pelinaío** (kreik. Πελιναίο; myös Πελινναίο, *Pelinnaío*; kath.kreik. Πελιν(ν)αίον, *Pelin(n)aíon*) on vuori Chíoksen saarella Kreikassa. Se on saaren korkein vuori ja sen korkeus on 1 297 metriä.

Pelináio-vuoren maisemia.
Pelinaío sijaitsee Chíoksen pohjoisosassa. Sen lähellä sijaitsevat muun muassa kylät Spartoúnta, Kámpia, Víki ja Amádes. Vuoren korkeimman huipun nimi on Agía Triáda (Αγία Τριάδα). Pelinaío on koko Egeanmeren saarten korkeimpia vuoria.

Lähteet
-------

1. ↑  Pelinaion *Peakery*. Viitattu 15.8.2016.
2. 1 2  Map: Pelinaion *Peakery*. Viitattu 15.8.2016.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Pelinaío** Wikimedia Commonsissa
**Terhi Lehtonen** on suomalainen EU-virkamies ja poliittinen taustavaikuttaja. Lehtonen on työskennellyt hallituskaudella 2019–2023 vihreiden ilmasto- ja ympäristöministereiden Krista Mikkonen, Emma Kari ja Maria Ohisalo valtiosihteerinä. Ennen valtiosihteerin pestiä Lehtonen työskenteli Brysselissä yli 20 vuoden ajan ympäristö- ja ilmastoasioiden parissa. Lehtonen on toiminut vuosina 2001-2003 europarlamentaarikko Heidi Hautalan toimistopäällikönä, europarlamentin vihreiden ympäristöpoliittisena neuvonantajana 14 vuoden ajan 2004–2018 sekä Euroopan komission ilmastopääosastolla kansainvälisiin neuvotteluihin liittyivssä tehtävissä vuosina 2018–2019.

Lehtonen oli perustamassa Turun ja Varsinais-Suomen Eurooppa-toimistoa vuonna 1988 ja työskenteli toimistossa vuoteen 2001 saakka. Lehtonen on työskennellyt Suomen Brysselin suurlähetystössä harjoittelijana vuonna 1997 sekä vuoden 1999 EU-puheenjohtajakauden avustajana.

Lähteet
-------

1. ↑  Leukumaavaara, Jenni: Valtiosihteeri Terhi Lehtonen on ministeriön ympäristösoturi *Vihreä lanka*.  5.11.2019. Viitattu 6.6.2023.
2. ↑  Valtioneuvosto nimitti ministereille viisi valtiosihteeriä *Maa- ja metsätalousministeriö*.  4.7.2019. Viitattu 6.6.2023.
3. ↑  Biographie: Terhi Lehtonen *Rencontres Économiques d'Aix-en-Provence*. Viitattu 6.6.2023. (ranskaksi)
Baba / Varnoúntas  
Баба / ΒαρνούνταςBaba-vuorta ja Pelisterin huippu.

|  |  |
| --- | --- |
| Tyyppi | 
vuoristoView and modify data on Wikidata  |
| Sijainti | 
Pohjois-Makedonia Bitola, Pelagonia, Pohjois-MakedoniaKreikka Flórina, Länsi-Makedonia, KreikkaPohjois-Makedonia ja Kreikka |
| Vuoristo | 
PindosView and modify data on Wikidata  |
| Korkeus merenpinnasta | 
2 601 m |
| Prominenssi | 
1 516 mView and modify data on Wikidata  |
| Ikä | 
TertiäärikausiView and modify data on Wikidata  |

Kartta

|  |  |
| --- | --- |
| Koordinaatit | 
40° 55′ 00″ P, 21° 10′ 00″ IView and modify data on Wikidata  |

muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa WikidataaTietolaatikon dokumentaatioNäytä Wikidatasta tulevat arvot

**Baba** (mak. Баба) eli **Varnoúntas** (kreik. Βαρνούντας; kath.kreik. Βαρνούς, *Varnoús*) on vuori Pohjois-Makedoniassa Bitolan kunnassa Pelagonian alueella, sekä osin Kreikan puolella Flórinan alueyksikön alueella Länsi-Makedoniassa. Baba on Pohjois-Makedonian kolmanneksi korkein vuori ja sen korkeus on 2 601 metriä. Baban ympäristössä on Pelisterin kansallispuisto.

Vuoren korkein huippu on Pelister (kreik. Peristéri, Περιστέρι), joka sijaitsee Pohjois-Makedonian puolella. Muut korkeimmat huiput Pohjois-Makedonian puolella ovat Dva Groba (2 514 m), Veternica (2 420 m), Muza (2 350 m), Shiroka (2 218 m), Kozji Kamen (2 199 m), Griva (2 198 m), Golema Chuka (2 188 m), Skrkovo (2 140 m) ja Babin Zab (1 850 m). Vuoren alue muodostaa kansallispuiston.

Huipuista Gkarváni eli Kárva (Γκάρβανη/Κάρβα, makedoniaksi Rzana, 2 334 m), sijaitsee Kreikan ja Pohjois-Makedonian rajalla. Kreikan puolen korkeimmat huiput ovat Belavóda (Μπελαβόδα, 2 179 m), Kírko (Κίρκο, 2 155 m), Tsoútse (Τσούτσε, 2 124 m), Kártsa Toúmpa (Κάρτσα Τούμπα, 2 177 m), Pinerítsa (Πινερίτσα, 2 110 m), Elatiá (Ελατιά, 2 130m ), Motsára (Μοτσάρα, 2 066 m), Kótsyfa eli Potístres (Κότσυφα/Ποτίστρες, 2 065 m) ja Pláka (Πλάκα, 1 818 m).

Varnoúntas-vuoristoa.

Lähteet
-------

1. 1 2  Pelister national park *360Macedonia.com*. Viitattu 15.8.2016.
2. ↑  Βουνά του κάθε νομού *Visit West Macedonia*.  Arkistoitu 24.7.2016. Viitattu 15.8.2016.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Baba eli Varnoúntas** Wikimedia Commonsissa

Kreikan vuoret ja vuoristot

|  |  |
| --- | --- |
| Korkeimmat vuoret(yli 2 000 m) | 
* Ólympos
* Smólikas
* Vóras
* Grámmos
* Gkióna
* Týmfi
* Vardoúsia
* Parnassós
* Ída eli Psiloreítis
* Páchnes
* Kakardítsa
* Taÿ́getos
* Kyllíni
* Aroánia
* Varnoúntas
* Tymfristós
* Lákmos
* Katarachiás
* Vasilítsa
* Falakró
* Erýmanthos
* Órvilos
* Tringía
* Doúsko
* Piéria
* Karáva
* Tzéna
* Lýgkos
* Kakoplévri
* Mavrovoúni
* Pínovo
* Oíti
* Díkti
* Avgó
* Aféntis Christós
* Vérno
* Áskio
* Kaliakoúda
* Vérmio
* Chatzí
* Áthos
* Bélles
* Trapezítsa

 |
| Vuoristot | 
* Ágrafa
* Akarnaniká
* Asteroúsia
* Athamaniká
* Bélles
* Koúla
* Kroússia
* Lasíthi
* Lefká Óri
* Óri Kyparissías
* Píndos
* Rodópi
* Thryptí

 |
**Ruskosauvasirkka** (C*arausius morosus*) on lemmikkieläimenä suosittu ja helppohoitoinen kummitussirkkalaji.

Koko ja ulkonäkö
----------------

Ruskosauvasirkka on vihreä tai ruskea, siivetön, pitkänomainen hyönteinen, joka muistuttaa oksaa. Tuntosarvet ovat vartaloon nähden melko pitkät. Täysikasvuinen naaras on 8–10 cm pitkä ja etummaisten jalkojen tyvissä on punaista väriä. Toukilla punainen väri ei juuri erotu. Koirasyksilöt ovat äärimmäisen harvinaisia.

Elintavat
---------

Ruskosauvasirkka on enimmäkseen yöaktiivinen hyönteinen, joka lepää päivät tekeytyen oksaksi. Se on kasvinsyöjä, joka käyttää ravinnokseen monia eri kasvilajeja. Enimmäkseen ruskosauvasirkan tulisi syödä vadelman lehtiä, omenan lehtiä ja myrkyttömiä ruusun lehtiä. Useimpien kummitussirkkojen tapaan ruskosauvasirkka lisääntyy täysin neitseellisesti. Gynandromorfeja yksilöitä on tavattu. Naaras tuottaa täysikasvuiseksi tultuaan joka päivä noin neljä kappaletta 2 mm:n pituisia munia, koko loppuelämänsä ajan. Munien kuoriutumisessa kestää muutamasta kuukaudesta jopa puoleen vuoteen. Vastakuoriutunut sauvasirkka on noin kolmen sentin pituinen ja erittäin hento. Muodonvaihdos on vaillinainen. Sauvasirkka elää noin vuoden ikäiseksi, mutta vanhempiakin yksilöitä on tavattu.

Levinneisyys
------------

Laji esiintyy luonnonvaraisena mm. Intiassa ja Sri Lankalla. Karanneista tai luontoon päästetyistä yksilöistä on muodostunut pysyviä kantoja ympäri maailmaa.

Lähteet
-------

* McLeod, Lianne: Stick Insects as Pets *The Spruce Pets*.  30.5.2019. Viitattu 7.6.2019 (englanniksi).

### Viitteet

1. ↑  Pijnacker, L. P.: The cytology, sex determination and parthenogenesis of Carausius morosus (Br.) *University of Groningen*.  18.2.1964. Viitattu 7.6.2019 (englanniksi).

Aiheesta muualla
----------------

* Stick Insects – Carausius morosus *Han van der Voort's Homepage*. Viitattu 7.6.2019 (englanniksi).  Kuva.
* Species *Carausius morosus* – Indian Stick Insect *Bugguide.net*. Viitattu 7.6.2019 (englanniksi).
* Indian Walking Stick (*Carausius morosus*) *iNaturalist.org*. Viitattu 7.6.2019 (englanniksi).

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Taksonitunnisteet | 
* Wikidata: Q283518
* ADW: Carausius\_morosus
* BioLib: 276536
* BugGuide: 267361
* CoL: 8P7HG
* EoL: 1079302
* EPPO: CAAUMO
* Fauna Europaea (new): 72105909-a45b-4e91-a899-8cf8f24ff901
* GBIF: 1411953
* iNaturalist: 53592
* NBN: NHMSYS0001387282
* NCBI: 7022
* Phasmida Species File: 1200568

 |

 |
**Kleopatra** (*Gonepteryx cleopatra*) on sitruunaperhosiin kuuluva, Välimeren ympäristössä tavattava päiväperhonen. Vanhemmassa kirjallisuudessa se esiintyy etelän sitruunaperhosena.

Koko ja ulkonäkö
----------------

Muiden sitruunaperhosten tapaan sekä etu- että takasiivet ovat pyöreähköt. Etusiiven kärjessä on terävä kärki ja takasiivessä lyhyt, terävä kannus. Koiraalla siipien yläpinnat ovat kirkkaan sitruunankeltaiset, mutta etusiipien keskiosat ovat laajalti kirkkaan oranssit ja ainoastaan siiven ulkosyrjässä näkyy vaaleankeltaista. Siivissä on oranssinpunaiset keskitäplät. Naaraan siivet ovat yläpinnoiltaan vaalean kellanvihertävät oranssinpunaisilla keskitäplillä. Molemmilla sukupuolilla siipien alapinnat ovat kellanvihreät ja niissä erottuu punaruskea keskitäplä. Siipiväli 58–74 mm.

* Gonepteryx cleopatra ♂*Gonepteryx cleopatra* ♂
* Gonepteryx cleopatra ♂  △ *Gonepteryx cleopatra* ♂ △

Levinneisyys ja lentoaika
-------------------------

Kleopatraa tavataan Välimeren ympäristössä. Levinneisyys ulottuu Pohjois-Afrikasta ja Iberian niemimaalta Etelä-Ranskan ja Italian kautta Balkanille ja idässä Syyriaan. Sitä tavataan myös Välimeren saarilla. Perhoset lentävät yhtenä, varsin pitkäikäisenä sukupolvena toukokuusta syyskuuhun ja talvehtimisen jälkeen lento jatkuu toukokuusta elokuulle saakka.

Elinympäristö ja elintavat
--------------------------

Kleopatrat elävät kuivilla ja lämpimillä paikoilla, pensaikkoisilla alueilla sekä valoisissa metsissä. Laji on usein runsaslukuinen. Perhoset lentävät päivällä ja käyvät ahkerasti kukilla imemässä mettä. Yöt ja talvilevon perhoset viettävät etenkin karhunvatukkapensaikoissa lehtien alla.

Toukat elävät piilotellen ravintokasvien lehtien alapinnoilla ja kotelo roikkuu pääpuoli alaspäin kiinnittyneenä lehteen tai oksaan.

Ravintokasvi
------------

Toukan ravintokasveja ovat erilaiset paatsamat (*Rhamnus*).

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5  Haahtela, Saarinen, Ojalainen & Aarnio: *Suomen ja Euroopan päiväperhoset*. Gummerus, 2012. ISBN 978-951-20-8386-2.  s. 100
2. 1 2 3  Higgins, L. G. & Riley, N. D.: *Euroopan päiväperhoset, 2. painos*. Helsinki: Tammi, 1980. ISBN 951-30-2311-7.  s. 70–71
3. 1 2 3 4  Butterflies of Europe (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
4. ↑  UK butterflies (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Eurobutterflies (englanniksi)
* Moths and Butterflies of Europe and North Africa (englanniksi)
* Papillons de Poitou-Charentes (ranskaksi)
* Le Citron de Provence (ranskaksi)

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Taksonitunnisteet |
| --- |
|  |
| Gonepteryx cleopatra | 
* Wikidata: Q938502
* Wikispecies: Gonepteryx cleopatra
* BOLD: 107082
* CoL: 6L325
* EoL: 175720
* EPPO: GONECL
* EUNIS: 91104
* Fauna Europaea: 440833
* Fauna Europaea (new): fad22e2d-0258-40d4-af0c-9eb353bd2b23
* GBIF: 1920709
* iNaturalist: 123815
* IRMNG: 10775263
* LepIndex: 178114
* MaBENA: GonepCleop
* NBN: NBNSYS0100003277
* NCBI: 78624

 |
|  |
| Papilio cleopatra | 
* Wikidata: Q109585072
* GBIF: 4535268

 |

 |
Díkaios  
ΔίκαιοςDíkaios-vuori.

|  |  |
| --- | --- |
| Sijainti | 
Kos, Etelä-Egean saaret,Kreikka Kreikka |
| Korkeus merenpinnasta | 
846 m |

Kartta

|  |  |
| --- | --- |
| Koordinaatit | 
36° 50′ 04″ P, 27° 12′ 25″ IView and modify data on Wikidata  |

muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa WikidataaTietolaatikon dokumentaatioNäytä Wikidatasta tulevat arvot

**Díkaios** (kreik. Δίκαιος; myös *Díkeos*) on vuori Kosin saarella Dodekanesiassa Kreikassa. Se on saaren korkein vuori ja sen korkeus on 846 metriä.

Díkaioksen huippuja auringonlaskussa.
Kristuksen kirkastumisen kappeli vuoren huipulla.
Díkaios sijaitsee Kosin kaakkoisrannikolla ja muodostaa pitkän itä-länsisuuntaisen vuorijonon, joka laskeutuu eteläosassaan jyrkästi mereen. Vuori on Kosin saaren tavoin alkuperältään tuliperäinen. Kiviaines on vulkaanista kiveä, marmoria sekä kalkkikiveä. Antiikin aikana vuori tunnettiin nimillä *Oromedōn* (m.kreik. Ὠρομέδων), *Oriōn* (Ὠρίων) ja *Dikaion* (Δίκαιον). Vuorella on merkkejä asutuksesta keskiajalla. Kosin kunnan osa Díkaioksen kunnallisyksikkö, entinen itsenäinen kunta, on saanut nimensä vuoresta.

Díkaioksen huipulla on Kristuksen kirkastumiselle (*Metamórfosi tou Christoú*) omistettu kappeli, suuri risti sekä yöpymissuoja. Vuorelle kulkee vaellusreitti muun muassa Ziasta. Vaellus ylös kestää noin tunnin.

Lähteet
-------

1. ↑  Mount Dikeos *Kos 4 All*. Viitattu 15.8.2016.
2. ↑  Mount Dikaios *Kos.gr*.  Arkistoitu 20.8.2016. Viitattu 15.8.2016.
3. 1 2  The top of Mount Dikaios *Discovering Kos*. Viitattu 15.8.2016.
4. ↑  At the top of Mount Dikaios *Aegean Islands*.  Arkistoitu 13.9.2016. Viitattu 15.8.2016.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Díkaios** Wikimedia Commonsissa
**Jesse Rantanen** (s. 19. helmikuuta 2003 Lahti) on suomalainen jääkiekkoilija, joka edustaa SM-liigajoukkue Vaasan Sportia. Hän on pelipaikaltaan vasen laitahyökkääjä.

Ura
---

Rantanen on Kanavan Pallo -80:n kasvatti. Hän siirtyi juniorina sittemmin Pelicansiin. Rantanen oli kaudella 2018–2019 C-nuorten SM-karsinnoissa tehoilla 11+11=22 joukkueensa paras pistemies ja hän jakoi sisäisen maalipörssin voiton Janne Aaltosen kanssa. C-nuorten SM-sarjassa Rantanen oli yhdeksällä syöttöpisteellään Pelicansin paras syöttäjä Lauri Kallion kanssa.

Kaudeksi 2023–2024 Rantanen siirtyi Vaasan Sportin U20-joukkueeseen. Hän debytoi myös seuran SM-liigajoukkueessa, jossa Rantanen sai tililleen ensimmäisen ottelunsa 15. marraskuuta 2023 vieraissa Porin Ässiä vastaan. Hänet merkittiin Sportin kolmosketjun vasempaan laitaan Miro Nallin ja Lari Heikkisen viereen. Rantanen sai ottelussa jääaikaa 6.11 minuuttia ja hänelle merkittiin teholukema –1.

Muuta
-----

Rantanen valmistui ylioppilaaksi Lahden lyseon lukiosta syksyllä 2022.

Tilastot
--------

|   |   | Runkosarja |   | Pudotuspelit |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kausi | Joukkue | Liiga | O | M | S | Pist. | RM | O | M | S | Pist. | RM |
| 2020–2021 | Pelicans | U20-SM | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | – | – | – | – | – |
| 2021–2022 | Pelicans | U20-SM | 35 | 3 | 4 | 7 | 12 | – | – | – | – | – |
| 2022–2023 | Pelicans | U20-SM | 40 | 4 | 10 | 14 | 18 | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 3 kautta | yhteensä | U20-SM | 76 | 7 | 14 | 21 | 30 | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 |

Lähteet
-------

* Jesse Rantanen Eurohockey-sivustolla (englanniksi)
* Jesse Rantanen *Elite Prospects*. Everysport Media Group AB.  (englanniksi)

### Viitteet

1. 1 2 3  Jesse Rantanen *Elite Prospects*. Everysport Media Group AB.  (englanniksi)
2. ↑  Tilastot - Jesse Rantanen *liiga.fi*. Jääkiekon SM-liiga Oy. Viitattu 17.11.2023.
3. ↑  Elite Prospects - Pelicans U16 *eliteprospects.com*. Everysport Media Group AB. Viitattu 17.11.2023. (englanniksi)
4. ↑  Ässät - Sport, 15.11.2023 *liiga.fi*.  4.11.2023. Jääkiekon SM-liiga Oy. Viitattu 17.11.2023.
5. ↑  Ässät - Sport, 15.11.2023 *liiga.fi*.  4.11.2023. Jääkiekon SM-liiga Oy. Viitattu 17.11.2023.
6. ↑  Grönroos, Reija; Kakko, Teemu: Onnea uusille ylioppilaille! Ylen ylioppilaskoneesta näet, kuka saa valkolakin ja minkälaisin arvosanoin Suomen lukioissa on kirjoitettu *yle.fi*.  10.11.2022. Yleisradio Oy. Viitattu 17.11.2023.

Sport – SM-liiga
4 Suhonen |
7 Lerby |
10 Lööke |
11 Hjalmarsson (**A**) |
12 Stråka |
13 Riska (**A**) |
15 Vesala |
16 Johnsson |
17 Stålberg (**C**) |
21 Nalli |
24 Scarlett |
25 Holmström |
28 Sundstöm |
31 Härkönen |
36 Tommila |
40 Mattsson |
42 Heikkilä |
37 Leppänen |
52 Hietanen (**A**) |
53 Aarnio |
55 Hult |
60 Reijola |
63 Heikkinen |
65 Hayes |
71 Nieminen |
86 Rantanen |
88 Miketinac |
95 Svoboda |
96 Mašič  

Päävalmentaja Dufva •
Valmentaja Hahl •
Valmentaja Nukari •
MV-valmentaja / joukkueenjohtaja Lipsanen •
Fysiikkavalmentaja Andersson
**Kyösti Käyhkö** (27. huhtikuuta 1912 – 13. lokakuuta 1973) oli suomalainen näyttelijä, sanoittaja ja järjestäjä.

Käyhkö näytteli uransa aikana kaikkiaan 44 elokuvassa. Roolit olivat pieniä, muistettavimpia rooleja kahdessa Valentin Vaalan ohjaamassa elokuvassa: konnaroolit elokuvissa *Dynamiittityttö* (1944) ja *Omena putoaa...* (1952) sekä konttoripäällikkö Suonperän osa elokuvassa *Yövartija vain...* (1940). Hän toimi järjestäjänä muutamassa Suomen Filmiteollisuuden ja Suomi-Filmin elokuvassa. Hän oli myös sanoittaja.

Kyösti Käyhkön isä oli junailija Juho Käyhkö, joka oli näyttelijä-teatterinjohtaja Aku Käyhkön veli. Kyöstin äiti oli Aina Lovisa (os. Palmros). Kyösti oli keskimmäinen kolmesta neljän vuoden välein Pietarissa syntyneestä veljeksestä. Vanhin 1908 syntynyt veli Kavo Käyhkö perusti Cultor Oy -nimisen rakennus- ja asfalttifirman. Nuorin veli, 1916 syntynyt Kauko Käyhkö oli Kipparikvartetin keulahahmona tunnettu laulaja-näyttelijä. Kauko Käyhkö teki myös pitkän uran elokuvissa ja teatterissa. Juho ja pojat muuttivat Helsinkiin alkuvuodesta 1917.

Kyösti Käyhkön vaimo oli Kaisu (os. Koivunen). Heillä on yksi poika Kimmo, jolle kummisetä Kauko teki 5-vuotissyntymäpäiväksi tunnetun lastenlaulun "Kimmon Puuhevonen".

Filmografia (näyttelijänä)
--------------------------

* Tukkipojan morsian (1931)
* Syntipukki (1935)
* Kaikki rakastavat (1935)
* VMV 6 (1936)
* Vaimoke (1936)
* Koskenlaskijan morsian (1937)
* Lapatossu (1937)
* Kuriton sukupolvi (1937)
* Vieras mies tuli taloon (1938)
* Nummisuutarit (1938)
* Laivan kannella (1938)
* Seitsemän veljestä (1939)
* Helmikuun manifesti (1939)
* Suotorpan tyttö (1940)
* Serenaadi sotatorvella eli sotamies Paavosen tuurihousut (1940)
* Kyökin puolella (1940)
* SF-paraati (1940)
* Yövartija vain... (1940)
* Miehen tie (1940)
* Tavaratalo Lapatossu & Vinski (1940)
* Kulkurin valssi (1941)
* Jos oisi valtaa... (1941)
* Totinen torvensoittaja (1941)
* Poikamies-pappa (1941)
* Yli rajan (1942)
* Suomisen Ollin tempaus (1942)
* Onni pyörii (1942)
* Hopeakihlajaiset (1942)
* Rantasuon raatajat (1942)
* Niin se on, poijaat! (1942)
* Tyttö astuu elämään (1943)
* Jees ja just (1943)
* Vaivaisukon morsian (1944)
* Nainen on valttia (1944)
* Herra ja ylhäisyys (1944)
* Dynamiittityttö (1944)
* Ballaadi (1944)
* Hiipivä vaara (1944)
* Sylvi (1944)
* Ihmiset suviyössä (1948)
* Omena putoaa... (1952)
* Vieras mies (1957)
* Totuus on armoton (1963)
* Juokse kuin varas (1964)
* Mummoni ja Mannerheim (1971–1973) (televisiosarja)

Aiheesta muualla
----------------

* Kyösti Käyhkö Elonetissä.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt Muokkaa Wikidatassa | 
* Ritva
* Elonet

 |

 |
**Koirametsä** on aidattu metsäalue, jonka voi vuokrata yksityiskäyttöön. Koirametsissä koirat pääsevät vapaasti ja turvallisesti juoksemaan ja tutkimaan ympäristöä. Koirametsät ovat pääosin yksityisten omistajien tai yritysten vuokraamia, noin 1–2 hehtaarin metsäalueita. Niissä koiranomistaja voi välttää metsästyslain ja järjestyslain velvoitteet koiran kiinnipitämisestä. 

Koirametsä-alueet ovat yleisimmin suomalaista luonnonmetsää, mutta niiden sisältö ja tarjonta vaihtelee omistajasta riippuen. Koirametsissä voi olla koulutusalueita, esteratoja, laavu ja nuotiopaikka. Joissakin koirametsissä on myös omistajien mahdollista yöpyä ja patikoida.

Elokuussa 2023 Koirametsät-sivusto listaa 29 Suomessa sijaitsevaa koirametsää.

Katso myös
----------

* Koirapuisto

Lähteet
-------

1. ↑  Karoliina Säkö: Haluatko pitää retkellä koirasi irti? Koirametsissä voit toteuttaa haaveesi luvan kanssa! *Retkipaikka*.  28.7.2022. Viitattu 25.12.2022.
2. ↑  Mikä on koirametsä? *Koirametsät*.  Arkistoitu 25.12.2022. Viitattu 25.12.2022.
3. ↑  Nyt koirillekin on maksullisia leikki­puistoja, jotka voi vuokrata vain omaan käyttöön – Yksityisiä koira­puistoja on perustettu viime vuosina etenkin eteläiseen Suomeen *Helsingin Sanomat*.  2021. Viitattu 25.12.2022.
4. ↑  Suomen koirametsät *Koirametsät*. Viitattu 15.8.2023.
**Lilandin tapaus** (norj. *Liland-saken*) on Norjan historian tunnetuimpia oikeusmurhia. Kaksi miestä, John Olav Larsen ja Håkon Edvard Johansen, löydettiin tapettuina Fredrikstadissa jouluaattona 1969. Teosta tuomittiin 21 vuodeksi vankeuteen sekä kymmeneksi vuodeksi turvaeristykseen Per Kristian Liland (1931–1996), joka vannoi koko ajan syyttömyyttään ja joka lopulta vuonna 1994 uusien todisteiden valossa todettiin syyttömäksi, sillä surmat voitiin ajoittaa päiville, joille Lilandilla oli alibi. Tutkinnan uudelleenavaamiseen vaikutti toimittaja Tore Sandbergin vuonna 1992 ilmestynyt aihetta käsitellyt kirja. Lilandille myönnettiin korvauksia yhteensä noin 13,5 miljoonaa kruunua. Tapauksen seurauksena Norjaan perustettiin itsenäinen komissio, jonka tehtävänä on arvioida jo ratkaistujen oikeustapausten ottamista uudelleenkäsittelyyn. Rikoksen oikea tekijä on yhä arvoitus.

Lähteet
-------

1. ↑  Kristiansen, Steinar: Liland-saken *Store norske leksikon*.  9.5.2022. Viitattu 21.11.2023. (norjaksi)
2. ↑  Jacobsen, Jon: Øksedrapene i "Lille helvete" – saken vi aldri glemmer *Fredrikstads Blad*.  6.11.2015. Viitattu 21.11.2023. (norjaksi)
**Martti Könönen** (8. syyskuuta 1928 Joensuu – 20. tammikuuta 2012 Tuusula) oli suomalainen taidemaalari, joka tunnetaan erityisesti muotokuvamaalarina.

Könösen vanhemmat olivat Joensuun lyseon rehtori Aulis V.A. Könönen ja Erda Hallberg. Hänellä oli kolme veljeä, joista vanhin oli joensuulainen historioitsija ja lauluntekijä Terho A. Könönen. Hänen nuorempi veljensä Seppo Könönen oli myös taidemaalari.

Martti Könönen opiskeli aluksi kansakoulun opettajaksi Kajaanin seminaarissa. Vähitellen Könönen keskittyi muotokuvamaalaukseen ja muihin tilaustöihin luopuen luokanopettajan töistä 1970-luvun puoliväliin mennessä. Hän maalasi muotokuvia aina vuoteen 2003. Oman arvionsa mukaan Könönen maalasi 420 taulua. Tilaustöitä Könönen maalasi pääosin hallitusvallan ja politiikan johtohenkilöistä sekä yliopistojen ja talouselämän johtajista. Hänellä oli malleina muun muassa 25 vuorineuvosta, useita eduskunnan puhemiehiä, viisi yliopiston kansleria, KHO:n presidenttejä, kansliapäälliköitä, kaupunginjohtajia sekä pankkien pääjohtajia. Könönen maalasi 1980-luvulla tasavallan presidentti Mauno Koiviston muotokuvan. Hän sai professorin arvonimen 1982 ansioistaan muotokuvamaalarina.

Lähteet
-------

1. ↑  Muistot: Martti Könönen *Helsingin Sanomat*.  18.3.2012. Viitattu 13.7.2021.
**Apolloniuksen lause** määrää geometriassa kolmion kulmasta sen vastakkaiselle sivulle piirretyn keskijanan pituuden suhteen kolmion sivuihin. Lause sanoo, että kulman viereisille sivuille piirrettyjen neliöiden pinta-alojen summa on yhtä suuri kuin kahden, kolmion keskijanalle piirretyn neliön ja kahden, kulman vastakkaisen sivun keskipisteeltä viereiseen kulmaan piirretyn neliön pinta-alojen summa.  

Kolmiolla ABC, jolla AD kolmiolle piirretty keskijana, pätee  

{\displaystyle AB^{2}+AC^{2}=2(AD^{2}+BD^{2}).\,}

Apolloniuksen lause on erikoistapaus Stewartin lauseesta. Suorakulmaisella kolmiolla lause palautuu Pythagoraan lauseeksi. Koska suunnikkaan lävistäjät puolittavat suunnikkaan kahdeksi samankokoiseksi kolmioksi, lause on yhtäpitävä myös suunnikassäännön kanssa.
Lause on nimetty Apollonios Pergalaisen mukaan.

Todistus
--------

Kolmion sivut ja lävistäjä nimetty Apolloniuksen lauseen todistamista varten
Olkoon kolmio ABC ja D piste janalla BC niin, että BD=DC. Piirretään keski(jana) AD.   

Merkitään **BC=a**, **AB=b**, **BC=c**, **AD=d**, **BD=DC= m**, sekä kulma **BDA=θ** ja kulma **CDA=θ'**.  

Kosinilauseella saadaan   

{\displaystyle {\begin{aligned}b^{2}&=m^{2}+d^{2}-2dm\cos \theta \\c^{2}&=m^{2}+d^{2}-2dm\cos \theta '\\&=m^{2}+d^{2}+2dm\cos \theta .\end{aligned}}}  
  

Summaamalla nämä kaksi yhtälöä saamme Apolloniuksen lauseen   

{\displaystyle {\begin{aligned}b^{2}+c^{2}&=2m^{2}+2d^{2}\\&=2(m^{2}+d^{2}).\,\end{aligned}}}

Lauseen merkitys pinta-aloina
-----------------------------

Vihreä alue + sininen alue = punainen alue
Apolloniuksen lause voidaan ajatella kolmion janoihin piirrettyjen neliöiden summakaavana.   

Piirretään kolmion sivuille AB sekä AC neliöt. Neliöiden pinta-alat ovat tällöin (AB)2 ja (AC)2.  

Piirretään seuraavaksi kolmion (keski)janan molemmille puolille neliöt, joiden pinta-alat ovat (AD)2. Piirretään lisäksi janoille BD sekä DC neliöt. Näiden neliöiden pinta-alat ovat (BC)2 ja (DC)2. Nämä neliöt ovat pinta-alaltaan yhtä suuria.  

Apolloniuksen lause sanoo, että kahden ensimmäisen neliön pinta-alojen summa on yhtä suuri kuin neljän viimeisen neliön summa   

  

{\displaystyle {\begin{aligned}AB^{2}+AC^{2}&=2AD^{2}+BD^{2}+CD^{2}\\&=2AD^{2}+2BD^{2}.\,\end{aligned}}}

Lähteet
-------

* *Modern Geometry*. University Press, 1908.
* Apollonius Theorem (Arkistoitu – Internet Archive)
**Ongelmaperustaisen oppimisen seura ProBell ry** oli yhdistys (2007-2018), jonka tarkoituksena oli edistää  ongelmaperustaisen oppimisen tutkimusta, kehittämistä ja pedagogista soveltamista koulutuksen ja työelämän konteksteissa.

ProBell ry osallistui kansainväliseen ja kansalliseen oppimista käsittelevään julkiseen keskusteluun, järjesti voittoa tavoittelematta kansallisia ja kansainvälisiä seminaareja ja konferensseja, harjoitti tiedotus- ja julkaisutoimintaa sekä teki yhteistyötä vastaavien kansallisten ja kansainvälisten yhdistysten kanssa.

Probell ry:n näkyvin toimintamuoto on vuosittain järjestettävä ongelmaperustaisen oppimisen konferenssi. 

Yhdistys jatkoi vuosina 2000–2007 toimineen Tampereen yliopistossa toimineen ProBell-tutkimusryhmän toimintaa. Tutkimusryhmän tieteellisenä johtajana toimi edesmennyt professori Anna Raija Nummenmaa ja se sai rahoitusta Suomen Akatemialta.

Aiheesta muualla
----------------

* Facebook-sivu, joka jää PBL-verkoston käyttöön yhdistyksen lakkautuksen jälkeenkin
Maat, joissa arabia on ainoa virallinen kieli (vihreä), toinen virallinen kieli (sininen) tai ei-virallinen vähemmistökieli (vaaleanharmaa).
Arabimaailma
**Arabistiikka** on tieteenala, joka tutkii arabian kieltä ja arabialaista kulttuuria. Alan tutkimus kasvoi Lähi-idän öljylöytöjen jälkeen. Alan tutkijaa kutsutaan arabistiksi. Ahvenanmaalla syntynyttä Georg August Wallinia pidetään suomalaisen arabistiikan perustajana. Vaikka Wallin oli aikansa tunnustetuimpia Arabian-kävijöitä, niin hänen ennenaikainen kuolemansa ja varsinkin ruotsiksi kirjoitetut, kansainvälisen tutkijayhteisön kannalta kielimuurin taakse jääneet päiväkirjamerkintänsä häivyttivät hänet arabistiikan oppihistorian valtavirrasta. Tällä hetkellä Suomen tunnetuimpia arabisteja on Jaakko Hämeen-Anttila.

Katso myös
----------

* Arabien valtakunta
* Arabiliitto

Lähteet
-------

1. ↑  Älä kysy humanistisen tutkimuksen hyötyä vaan sen merkitystä | Oulun yliopisto *www.oulu.fi*. Viitattu 14.11.2023.
2. 1 2  Kirjat aina mukana – Professori Jaakko Hämeen-Anttila rentoutuu suomentamalla runoutta *yle.fi*.  29.8.2020. Viitattu 14.11.2023.
3. ↑  Öhrnberg, Kaj K. A.: Suomalaisia orientalisteja.  *Niin & näin*, nro 2 2003. Artikkelin verkkoversio.
**Kontaíika** (kreik. Κονταίικα; transl. myös *Kontéika*, *Kondéika*) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Sámoksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Dytikí Sámoksen kuntaan, Sámoksen alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen. Kylän väkiluku on 350 (vuonna 2011).

Kontaíikan kylä sijaitsee Sámoksen läntisissä keskiosissa Karvoúnis- eli Ámpelos-vuoren länsipuolella noin 37 kilometriä länteen saaren keskuksesta Sámoksen kaupungista ja noin seitsemän kilometriä lounaaseen Karlóvasista. Se on rakennettu noin 300 metrin korkeuteen merenpinnasta laskettuna. Kontaíikan sanotaan saaneen nimensä sen ensimmäisestä asukkaasta, jonka sukunimi oli Kóntos. Kylän pääelinkeino on maanviljely, aiemmin erityisesti tupakanviljely. Kontaíikan pääkirkko on omistettu Neitsyt Marialle (*Panagía*).

Kontaíika muodostaa oman kyläyhdyskuntansa (Τοπική Κοινότητα Κονταιίκων, *Topikí Koinótita Kontaiíkon*). Aiemmin kylä kuului Karlóvasin kuntaan, vuodesta 2011 Sámoksen kuntaan ja Karlóvasin kunnallisyksikköön, ja vuodesta 2019 lähtien Dytikí Sámoksen kuntaan.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Απογραφή Πληθυσμού - Κατοικιών 2011. Väestönlaskennan tulokset (XLS)  2011. The Hellenic Statistical Authority (Kreikan tilastokeskus ELSTAT). Viitattu 1.9.2014. (kreikaksi)
2. ↑  Konteika *Samos In*. Viitattu 4.9.2023.
3. ↑  Kontaiika *Samos.gr*. Viitattu 4.9.2023.
**Bouaké** (tai **Bwake**) on Norsunluurannikon toiseksi suurin kaupunki. Se on suurin kaupunki Vallée du Bandaman alueella. Vuonna 2005 virallinen arvio kaupungin väkiluvusta oli 573 000 henkeä, vuoden 2010 arvio on 659 233 henkeä.

Kaupunki on baoulén kieltä puhuvien keskus, ja se tunnetaan käsitöistä. Kaupungin väkiluku on kasvanut huomattavasti 1970-luvulta lähtien Kossoujärven rakentamisen jälkeen.

Maantiede
---------

Bouaké sijaitsee maan keskiosissa noin 50 kilometriä maan suurimmalta järveltä Kossoujärveltä koilliseen. Rannikolle on matkaa noin 350 kilometriä ja pääkaupunki Yamoussoukroon noin 100 kilometriä.

Historia
--------

Bouaké perustettiin Ranskan armeijan kasarmina 1899. Hallinnollisia elimiä kaupungissa on ollut vuodesta 1914 lähtien.

Sisällissodan aikana vuonna 2002 presidentti Laurent Gbagbo syrjäyttämisen epäonnistuttua, Guillaume Soron johtamat kapinallisjoukot ottivat kaupungin hallintaansa. 4. marraskuuta 2004 valtiolliset joukot tekivät rynnäkön alueelle. Rauhansopimus tehtiin vuonna 2007 jolloin Soro nousi valtaan. Bouake käytännössä on kahtiajakautuneen maan pohjoisosan pääkaupunki. Kaupungissa on ollut Ranskan ja YK:n rauhanturvaajia valvomassa tulitaukoa hallituksen johtaman etelän ja pohjoisen kapinallisten välillä.

Talous
------

Bouakén talous perustuu pääasiassa puuvillan tuotantoon. Lisäksi tupakalla, rakennusmateriaaleilla ja tekstiileillä on merkittävä vaikutus alueen taloudelle. Kultaa, elohopeaa ja mangaania on löydetty lähistöltä.

Ystävyyskaupungit
-----------------

* Villeneuve-sur-Lot, Ranska
* Reutlingen, Saksa

Lähteet
-------

1. ↑  World Gazetteer[vanhentunut linkki]
2. ↑  Ivorian tax-free rebel city flourishes BBC 8.1.2010

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Bouaké** Wikimedia Commonsissa
**Étienne (Stéphane) Tarnier** (29. huhtikuuta 1828 Aiserey  – 23. marraskuuta 1897 Pariisi) oli ranskalainen lääkäri ja obstetriikan eli synnytysopin kehittäjä.

Tarnier aloitti lääketieteen opinnot Dijonissa, minkä jälkeen hän muutti Pariisiin vuonna 1852. Hänen väitöskirjansa aiheena oli synnytyskuume, ja se sai aikanaan suurta tunnustusta. Hän toimi Pariisin äitiyssairaalan pääkirurgina. Vuonna 1867 hän sai synnyttäjille omat huoneet. Tämän jälkeen vuosien 1870 ja 1880 välillä kuolleisuus oli 2,32 prosenttia, kun aiemmin vuosien 1858 ja 1870 välillä se oli ollut 9,3 prosenttia. Tarnier kehitti myös uudenlaisen synnytyspihdin vuonna 1877. Lisäksi hän kehitti apulaisensa kanssa keskoskaapin, joka soveltui alle 2 kg painoiselle keskoselle. Tarnierille pystytettiin muistomerkki Pariisiin Avenue de l'Observatoiren ja rue d'Assas -katujen kulmaan, jossa sijaitsi Tarnierin sairaala.

  

* Tarnierin kehittämät synnytyspihditTarnierin kehittämät synnytyspihdit
* Tarnierin muistomerkki entisen Tarnierin sairaalan seinässäTarnierin muistomerkki entisen Tarnierin sairaalan seinässä

Lähteet
-------

1. ↑  Le Docteur Tarnier Mairie d’Aiserey. Viitattu 15.4.2022. (ranskaksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Stéphane Tarnier** Wikimedia Commonsissa

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Yhdysvallat
* Tšekki
* Australia
* Kreikka
* Alankomaat
* Portugali

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Trove

 |
|  |
| Muut | 
* SNAC
* IdRef

 |

 |
**Jalokiviä ja korukiviä**  
1 turkoosi  
2 musta obsidiaani

3 krysokolla  
4 tiikerinsilmä  
5 savukvartsi  
6 vesimeloni turmaliini  
7 karneoli  
8 pyriitti  
9 sugiliitti  
10 malakiitti  
11 ruusukvartsi  
12 lumihiutale obsidiaani  
13 rubiini  
14 sammalakaatti  
15 punainen jaspis  
16 ametisti  
17 sinipitsiakaatti  
18 lapis latsuli
**Korukivi** (aiemmin **puolijalokivi**) on mineraali tai harvemmin kivilaji, jota pelkän koristeellisuutensa vuoksi hiotaan käytettäväksi koruissa tai muissa pienissä koriste-esineissä. Värikkyys, kaunis kuviointi tai hiotun kiven pinnalla esiintyvä optinen ilmiö on yleensä syynä kiven suosiolle korukäytössä. Korukiven erottaa sitä arvokkaammasta jalokivestä esimerkiksi läpinäkymättömyys, pehmeys (kovuus Mohsin asteikolla alle 7,5) ja yleisyys maankuoressa. Useimmat korukivet ovat läpinäkymättömiä, mutta esimerkiksi kvartsin läpinäkyviä muunnoksia ei yleensä pidetä jalokivinä niiden yleisyyden ja siitä johtuvan vähäisen arvon vuoksi. Käytännössä lähes mitä tahansa tarpeeksi kestävää kiveä voidaan käyttää korukivenä, mutta on myös olemassa runsaasti vakiintuneita korukivimineraaleja. Korukiven vanhentunut nimitys on *puolijalokivi*. Monissa kielissä ei ole käytössä erillisiä sanoja jalo- ja korukiville, vaan myös korukiviä kutsutaan jalokiviksi.

Yleisimpiä korukiviä
--------------------

* kvartsin värimuunnokset: vuorikide, ametisti, sitriini, ruusukvartsi, savukvartsi
	+ kalsedonin (piilokiteinen kvartsi) muunnokset: akaatti, jaspis, karneoli, aventuriini, krysopraasi, tiikerinsilmä, haukansilmä
* opaali
* maasälvän muunnokset: amatsoniitti, aurinkokivi, kuukivi, labradoriitti, spektroliitti
* jade: jadeiitti ja nefriitti
* rikkikiisu (pyriitti)
* hematiitti
* sodaliitti
* lapislatsuli
* rodoniitti
* turkoosi
* malakiitti
* rodokrosiitti
* atsuriitti
* krysokolla
* andalusiitti
* charoiitti
* sugiliitti
* epidootti
* serpentiini
* obsidiaani
* meripihka
* erilaiset fossiilit

Lähteet
-------

1. ↑  Rudolf Dud'a, Lubos Rejl: Jalokivien maailma, s. 12.

Kirjallisuutta
--------------

* Haapala, Ilpo ym. (toim.): *Hio kivet koruiksi: Kiviharrastajan käsikirja*. Helsinki: Edita, 1996. ISBN 951-37-1421-7.
* Suomen korukivet – Gemstones of Finland GTK 2017
**Tuusjärvi** on osin kulttuurimaiseman reunustama järvi Tuusniemen pohjoisosassa Pohjois-Savossa. Sen pinta-ala on 2,02 neliökilometriä, josta noin 15 prosenttia sijaitsee Kuopion alueella. Etäisyys Kuopiosta on 31 kilometriä itään ja Tuusniemen keskustasta 12 kilometriä luoteeseen.

Maantiede
---------

Tuusjärven ulottuvuus kaakkoisosan Vehkalahdelta luoteisosan Laajalahteen on noin kolme kilometriä. Järven keskiosan selkävesi on noin puolitoista kilometriä leveä. Selkävedestä erkanee edellämainittujen lahtien lisäksi lounainen järvenosa, joka jakautuu useisiin lahtiin. Järven koillisosassa sijaitsee suultaan avoin Aarrelahti. Yli puolet Tuusjärvestä on enintään kolme metriä syvä ja yli neljäsosa vähintään kuusi metriä syvä. Syvimmät alueet sijaitsevat järven keskiosassa ja Laajalahdella. Vehkalahti ja järven lounaisosa ovat matalia.

Tuusjärven saariluku on neljä. Laajin saari on itärannan tuntumassa sijaitseva Uitonsaari (noin 6,5 hehtaaria). Saarelle on maantieyhteys kapean kannaksen yli. Järven koillisosassa sijaitsee vajaan hehtaarin laajuinen Pienisaari. Järven länsiosassa Kuopion puolella sijaitsee Kaislaluoto. Lounaassa Suoniemen eteläpuolella sijaitsee Kalmosaari. Tuusjärven rannoilla on peltomaata. Järven itäpuolisen Hallakankaan laki on noin 135 metriä merenpinnan yläpuolella eli yli 40 metriä järvenpintaa ylempänä.

Tuusjärven nimetyt tulouomat ovat idästä virtaava Luitinjoki ja pohjoisesta virtaava Hauranginpuro. Järven luusua sijaitsee lounaiskolkan Virinlahdella, josta alkaa etelään virtaava Virinjoki. Se jatkuu Myllyjokena etelään, ja laskee sokkeloisen Riistaveden (81,9 metriä mpy) Koivulahteen.

Tuusjärven vesitilavuus on 7 632 000 kuutiometriä.

Tuusjärvi (04.693.1.008) kuuluu Myllyjoen valuma-alueeseen (04.693), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen vesistössä (04). Toinen jakovaihe on Riistaveden valuma-alue (04.69) ja ensimmäinen jakovaihe on Nilsiän reitin valuma-alue (04.6). Tuusjärvi on laajin Myllyjoen valuma-alueen 14:stä vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Muut kolmetoista vakavettä ovat alle neliökilometrin laajuisia.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5  Tuusjärvi (sijainti maastokartalla) *Karttapaikka*. Helsinki:  Maanmittauslaitos. Viitattu 17.10.2023.
2. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10  Ympäristö.fi : Ympäristötiedon hallintajärjestelmä Hertta Ympäristötiedon hallintajärjestelmä Hertta. Viitattu 17.10.2023.
3. 1 2 3  Tuusjärvi (04.693.1.008) *Järvi-meriwiki*. Suomen ympäristökeskus. Viitattu 17.10.2023.
4. ↑  Myllyjoen valuma-alue (04.693) *Järvi-meriwiki*. Suomen ympäristökeskus. Viitattu 17.10.2023.
**Aggredi** on HelsinkiMission kehittämä väkivallankatkaisuohjelma ja menetelmä. Aggredi-ohjelman avulla pyritään auttamaan väkivaltakierteessä olevia ihmisiä eroon väkivallasta. 75% Aggredin läpikäyneistä asiakkaista lopettaa väkivaltarikokset.

Aggredi on toiminut pääkaupunkiseudulla vuodesta 2006 lähtien. Vuonna 2022 Aggredin perustaja Petri Salakka palkittiin poliisin hopeisella ansiomitalilla.

Aggredilla on toimipisteitä Helsingissä, Porissa, Turussa, Kuopiossa, Tampereella, Lahdessa ja Oulussa, joissa väkivaltatyön asiantuntijat työskentelevät asiakkaidensa parissa auttaakseen heitä pääsemään irti väkivallasta.

Aggredi-menetelmä
-----------------

Aggredi on suomalaiseen yhteiskuntaan kehitetty menetelmä joka on saanut myös kansainvälistä huomiota ainutlaatuisella lähestymistavallaan. Aggredin toiminta ja menetelmä perustuvat vapaaehtoisuudelle, puolueettomuudelle ja asiakaslähtöisyydelle. Toiminta ei ole viranomaisvetoista, vaan asiakkaaksi hakeudutaan täysin vapaaehtoisesti, jolloin työskentely perustuu asiakkaan omaan haluun irtautua väkivallasta tai rikollismaailmasta.

Aggredi-menetelmällä pyritään tukemaan ja rakentamaan asiakkaiden väkivallasta vapaata tulevaisuutta ja minäkuvaa. Työskentelyn tavoitteena on asiakaskeskusteluiden avulla luoda ajatusmalleja, joiden avulla asiakkaat alkaisivat ajatella elämäänsä ja toimintaansa sellaisilla tavoilla, jotka vähentävät väkivallan käyttämisen todennäköisyyttä. Väkivallan syiden etsimisen sijaan keskusteluissa pohditaan miten erilaisia tilanteita voisi tulevaisuudessa ratkaista ilman väkivaltaan turvautumista. Keskeisessä roolissa Aggredi-menetelmää on muun muassa identiteetti, johon liittyvien muutosten nähdään olevan tärkeä osa väkivallasta eroon pääsyä. Menetelmän mukaan identiteetin kiinnittyessä rikollisuudesta johonkin muuhun, kuten perheenisänä olemiseen tai opiskeluun, väkivaltaa ei enää nähdä osana omaa identiteettiä, jolloin siitä on helpompi irtautua. 

Aggredi työskentelee kodin ulkopuoliseen väkivaltaa syyllistyneiden ihmisten parissa. Seksuaalirikoksiin ja puhtaasti lähisuhdeväkivaltaan syyllistyneet ihmiset kuuluvat asiakasryhmän ulkopuolelle. Aggredin asiakkaat voivat olla järjestäytyneen rikollisuuden jäseniä, radikalisoituneita, väkivallasta tai joukkosurmista fantasioivia ihmisiä, tai tyypillisemmillä väkivaltarikoksilla oireilevia asiakkaita. Työskentely perustuu reflektiiviseen dialogiin, sparraukseen ja käytännön apuun.

Lähteet
-------

1. ↑  Etusivu *Aggredi®*. Viitattu 26.9.2023.
2. ↑  "Ihminen kohdataan sellaisena kuin hän on" – Aggredi auttaa irtautumaan väkivaltarikollisuudesta *HelsinkiMissio*. Viitattu 26.9.2023.
3. ↑  Ota yhteyttä *Aggredi®*. Viitattu 26.9.2023.
4. 1 2 3  Carling, Chris & Jauhiainen, Aino: *Aggredi-menetelmä*. HelsinkiMissio, 2021. Teoksen verkkoversio.
5. ↑  Kukaan ei ole pelkkä rikollinen *HelsinkiMissio*. Viitattu 26.9.2023.
6. ↑  Rikoksentorjunta: Aggredi *Rikoksentorjunta*. Viitattu 26.9.2023.
Otto Ruge 1930-luvulla.
**Otto Ruge** (9. tammikuuta 1882 Kristiania – 15. elokuuta 1961 Oslo) oli norjalainen kenraaliluutnantti, joka johti Norjan puolustustaistelua Saksan hyökkäystä vastaan toisen maailmansodan aikana huhti–kesäkuussa 1940.

Ruge valmistui upseeriksi vuonna 1902, kävi Norjan sotakorkeakoulun 1905 ja suoritti yleisesikuntaupseerin tutkinnon 1915, minkä jälkeen hän toimi eri joukko-osastojen komentajana sekä vuosina 1929–1933 strategian ja sotahistorian opettajana sotakorkeakoulussa. Ruge oli Norjan pääesikunnan päällikkönä 1933–1938 ja jalkaväen ylitarkastajana 1938–1940. Hän sai vuonna 1933 everstin ja 1940 kenraalimajurin arvon. Hän osallistui 1930-luvulla Norjan puolustusvoimien kehittämiseen ja puolustussuunnitelmien laatimiseen.

Ruge määrättiin armeijan komentavaksi kenraaliksi Kristian Laaken tilalle Saksan hyökkäyksen toisena päivänä 10. huhtikuuta 1940, jolloin Etelä-Norjan suurimmat kaupungit olivat jo saksalaisten hallussa. Ruge kävi viivytystaisteluja vetäen samalla joukkojaan pohjoiseen. Hän sai tuekseen liittoutuneiden apujoukot, jotka nousivat 15. huhtikuuta maihin Keski-Norjassa ja 28. toukokuuta Narvikissa. Pohjois-Norjassa puolustustaistelua johti kenraali Carl Gustav Fleischer. Toukokuun alussa Ruge, maan hallitus ja kuningas Haakon VII siirtyivät Pohjois-Norjan Tromssaan ja edelleen Målselviin. Virallisesti Ruge nimettiin uuteen virkaan puolustusvoimien komentajaksi (*Forsvarssjefen*) 18. toukokuuta. Liittoutuneiden apujoukkojen vetäydyttyä Norjan armeija antautui 10. kesäkuuta 1940. Ruge ei lähtenyt kuninkaan ja hallituksen mukana maanpakoon, vaan jäi saksalaisten vangiksi.

Ruge oli koko lopun maailmansodan ajan sotavankina, lokakuuhun 1940 asti Norjassa, sen jälkeen joulukuuhun 1943 saakka Königsteinin linnoituksessa Dresdenissä, vuosina 1943–1944 eri sotavankileireillä Puolassa ja lopuksi Luckenwaldessa. Palattuaan sodan jälkeen Norjaan Ruge ylennettiin kenraaliluutnantiksi ja hänet nimitettiin uudelleen puolustusvoimien komentajaksi heinäkuussa 1945. Hän erosi 1. tammikuuta 1946 ajauduttuaan erimielisyyksiin puolustusministeri Jens Christian Haugen kanssa.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5  Otto Ruge (norjaksi) *Store norske leksikon*. Viitattu 5.7.2020.
2. ↑  Samuel J. Watson: "Norway" teoksessa *International Encyclopedia of Military History* (James C. Bradford). Routledge 2004. Google Books (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Otto Ruge** Wikimedia Commonsissa

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Norja
* Saksa
* Yhdysvallat

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Deutsche Biographie

 |
|  |
| Muut | 
* IdRef

 |

 |
*Tämä artikkeli kertoo kaupungista Alaskassa. Muita merkityksiä luetellaan täsmennyssivulla.*



**Kake** on kaupunki Alaskassa Kupreanofinsaaren luoteiskulmassa. Vuoden 2000 väestönlaskennassa sen väkiluku oli 710. Näistä 66,76 prosenttia oli Amerikan alkuperäiskansoihin kuuluvia.

Historiaa
---------

Tlingiteihin kuuluva kake-heimo on asuttanut Kupreanofinsaarta esihistoriallisista ajoista lähtien. Eurooppalaiset uudisasukkaat pelkäsivät kakeja 1700- ja 1800-luvuilla. Kakesodassa Yhdysvaltain laivasto tuhosi kolme kake-kylää vuonna 1869 Sitkassa tapahtuneen ampumavälikohtauksen jälkeen. Kaket rakensivat uudelleen yhden kylän 1890-luvulla nykyisen Kaken paikalle.

Kakessa on maailman korkein toteemipaalu. 132 jalkaa korkea toteemi veistettiin vuonna 1967 Alaskan ostamisen satavuotisjuhlan kunniaksi.

Lähteet
-------

1. ↑  American FactFinder (Community facts -haulla *kaupungin nimi, piirikunta*) *US Census Bureau*.  (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kake internetin karttapalveluissa[vanhentunut linkki]
* Kake Google Localissa