**Karl Hjalmar Branting** (23. marraskuuta 1860 – 24. helmikuuta 1925) oli ruotsalainen poliitikko. Hän toimi maansa pääministerinä vuosina 1920, 1921–1923 ja 1924–1925.

Elämäkerta
----------

Varakkaaseen porvarissukuun kuuluneen Brantingin vanhemmat olivat Ruotsin keskusvoimistelulaitoksen toinen johtaja Lars Gabriel Branting (1839–1862) ja Emma af Georgii. Hän kävi samaa koulua Ruotsin tulevan kuninkaan Kustaa V:n kanssa, mikä ei kuitenkaan estänyt häntä kiinnostumasta marxismista ja työväenaatteesta.

Tultuaan 1877 ylioppilaaksi Branting opiskeli muutaman vuoden ajan tähtitiedettä ja matematiikkaa, mutta keskeytti opinnot ja antautui sanomalehtialalle. Hän rupesi jo ylioppilaana innokkaasti harrastamaan sosiaalipoliittisia kysymyksiä ja esiintyi ennen pitkää puhdasverisenä sosialistina. Vuosina 1886–1892 ja uudelleen vuodesta 1897 lähtien hän toimitti Ruotsin sosiaalidemokraattisen puolueen pää-äänenkannattajaa *Social-Demokraten*, joka hänen päätoimittajakautenaan saavutti merkittävän aseman ja laajan levikin. Vuodesta 1896 alkaen Branting oli edustajana valtiopäiväin toisessa kamarissa ottaen huomattavalla tavalla osaa yhteiskunnalliseen lainsäädäntötyöhön ja äänioikeusolojen korjaamiseen. Branting oli taitava puhuja ja agitaattori. Ruotsissa niinä aikoina esiintyneestä nuorsosialismista hän pysyttäytyi erillään.

Toisin kuin monet muut vasemmistolaiset, Branting kannatti poliittisen uransa alusta alkaen rauhanomaista yhteiskunnallista muutosta. Vasemmiston oli pyrittävä valtaan demokraattisin menetelmin, ei väkivaltaisen vallankumouksen kautta.

Branting oli vuonna 1889 perustamassa Ruotsin sosiaalidemokraattista työväenpuoluetta (ruots. *Sveriges socialdemokratiska arbetareparti*). Ruotsalaisena vieraana hän oli mukana myös Suomen Työväenpuolueen perustavassa kokouksessa Turussa vuonna 1899 ja osallistui puolueen periaateohjelman muotoiluun.

Vuonna 1907 hänet valittiin puolueen puheenjohtajaksi, missä tehtävässä hän jatkoi kuolemaansa asti. Hän toimi myös puolueen sanomalehden *Social-Demokratenin* päätoimittajana vuosina 1887–1917.

Ensimmäisen maailmansodan aiheuttamat taloudelliset vaikeudet aiheuttivat Ruotsissa levottomuuksia vuonna 1917. Myös Venäjällä tapahtunut bolševikkien vallankaappaus kuumensi Ruotsin vasemmiston mielialoja. Branting pysyi kuitenkin vakaana demokratian puolustajana. Hänen tavoitteenaan oli yleisen äänioikeuden toteuttaminen ja vallan saaminen vaalien kautta. Niinpä hän muun muassa tuomitsi jyrkästi Suomessa tammikuussa 1918 tapahtuneen vasemmiston vallankaappauksen ja teki parhaansa, jotta Ruotsin vasemmisto pysyisi sivussa Suomen sisällissodasta.

Brantingin tavoitteiden mukainen äänioikeusuudistus toteutui Ruotsissa vuosina 1918–1921, jolloin muun muassa Ruotsin naiset saivat äänioikeuden. Uudistus mahdollisti sosiaalidemokraattisen puolueen äänisaaliin suuren kasvun, ja nosti sen Ruotsin suurimmaksi puolueeksi. Brantingista tuli Ruotsin pääministeri vuonna 1920, mikä merkitsi samalla sitä, että hänestä tuli maailman ensimmäinen demokraattisesti valtaan päässyt vasemmistolainen. (Suomessa oli ollut sosialisti Oskari Tokoin johtama senaatti vuonna 1917, mutta tällä senaatilla ei ollut Venäjän vallan alla samanlaisia valtaoikeuksia kuin Ruotsin hallituksella.)

Brantingin ensimmäinen hallitus oli lyhytikäinen, koska sillä ei ollut riittävää kannatuspohjaa parlamentissa. Myös Brantingin kaksi myöhempää hallitusta olivat lyhytikäisiä: vuosien 1921–1923 hallitus kaatui kiistaan työttömyyskorvauksista, ja vuosien 1924–1925 hallitus päättyi Brantingin kuolemaan.

Uransa loppupuolella Branting käytti paljon aikaa kansainvälisiin projekteihin. Hän oli yksi Kansainliiton innokkaimpia tukijoita ja pyrki levittämään maltillisia näkemyksiään muiden maiden vasemmistolaisiin veljespuolueisiin. Hän sai tunnustukseksi kansainvälisestä rauhantyöstään puolet Nobelin rauhanpalkinnosta vuonna 1921 (toisen puolen sai norjalainen Christian Lange).

Ruotsin sosiaalidemokraatit pitävät Brantingia puolueensa henkisenä isänä, sillä tämän johdolla puolue kasvoi siihen suureen rooliin, joka sillä on ollut Ruotsin politiikassa aina 1920-luvulta lähtien.

Perhe
-----

Hjalmar Brantingin puoliso oli kirjailija Anna Branting. Heidän poikansa oli juristi ja kansanedustaja Georg Branting.

Lähteet
-------

1. ↑  Hjalmar Branting Biographical The Nobel Prize. Viitattu 7.7.2021. (englanniksi)
2. 1 2  Branting,Karl Hjalmar, Tietosanakirja osa 1, palsta 1223, Tietosanakirja Osakeyhtiö 1909
3. ↑  Swedish Musical Heritage: Gabriel Branting
4. ↑  Fagerholm, K-A.: *Puhemiehen ääni*, s. 19. Tammi, 1977. ISBN 951-30-3980-3.
5. ↑  Hjalmar Branting *Kulturella spår i Uppsala*. Uppsala kommun. Viitattu 6.12.2019. (ruotsiksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Hjalmar Branting** Wikimedia Commonsissa

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.   
Alkuperäinen artikkeli: sv:Hjalmar Branting 

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Ruotsin pääministerit |
| --- |
|  |
| Pääministerin tunnus | 
* De Geer
* Posse
* Thyselius
* Themptander
* Bildt
* Åkerhielm
* Boström
* von Otter
* Boström
* Ramstedt
* Lundeberg
* Staaff
* Lindman
* Staaff
* Hammaskjöld
* Swartz
* Edén
* Branting
* De Geer
* von Sydow
* Branting
* Trygger
* Branting
* Sandler
* Ekman
* Lindman
* Ekman
* Hamrin
* Hansson
* Pehrsson-Bramstorp
* Hansson
* Erlander
* Palme
* Fälldin
* Ullsten
* Fälldin
* Palme
* Carlsson
* Bildt
* Carlsson
* Persson
* Reinfeldt
* Löfven
* Andersson
* Kristersson

 |

 |

Nobelin rauhanpalkinnon saajat

|  |  |
| --- | --- |
| 1901–1925 | 1901: Dunant, Passy
1902: Ducommun, Gobat
1903: Cremer
1904: Kansainvälisen oikeuden instituutti
1905: Suttner
1906: Roosevelt
1907: Moneta, Renault
1908: Arnoldson, Bajer
1909: Beernaert, Paul Balluet d’Estournelles de Constant
1910: Kansainvälinen Rauhantoimisto
1911: Asser, Fried
1912: Root
1913: La Fontaine
1917: Punainen Risti
1919: Wilson
1920: Bourgeois
1921: Branting, Lange
1922: Nansen
1925: Chamberlain, Dawes |
| 1926–1950 | 1926: Briand, Stresemann
1927: Buisson, Quidde
1929: Kellogg
1930: Söderblom
1931: Addams, Butler
1933: Angell
1934: Henderson
1935: Ossietzky
1936: Lamas
1937: Cecil
1938: Nansenin kansainvälinen pakolaistoimisto
1944: Punainen Risti
1945: Hull
1946: Balch, Mott
1947: Kveekarit
1949: Boyd Orr |
| 1951–1975 | 1950: Bunche
1951: Jouhaux
1952: Schweitzer
1953: Marshall
1954: Yhdistyneiden kansakuntien pakolaisjärjestö
1957: Pearson
1958: Pire
1959: Noel‑Baker
1960: Lutuli
1961: Hammarskjöld
1962: Pauling
1963: Punainen Risti
1964: King
1965: Unicef
1968: Cassin
1969: Kansainvälinen työjärjestö
1970: Borlaug
1971: Brandt
1973: Kissinger, Lê
1974: MacBride, Satō
1975: Saharov |
| 1976–2000 | 1976: B. Williams, Corrigan
1977: Amnesty International
1978: Sadat, Begin
1979: Äiti Teresa
1980: Esquivel 
1981: YK:n pakolaisapujärjestö
1982: Myrdal, García Robles
1983: Wałęsa
1984: Tutu
1985: Lääkärit ydinsotaa vastaan
1986: Wiesel
1987: Arias
1988: YK:n Rauhanturvaajat
1989: Dalai Lama
1990: Gorbatšov
1991: Suu Kyi
1992: Menchú
1993: Mandela, de Klerk
1994: Arafat, Peres, Rabin
1995: Pugwash-liike, Rotblat
1996: Belo, Ramos Horta
1997: Kampanja maamiinojen kieltämiseksi (ICBL), J. Williams
1998: Hume, Trimble
1999: Lääkärit ilman rajoja
2000: Kim |
| 2001– | 2001: YK, Annan
2002: Carter
2003: Ebadi
2004: Maathai
2005: IAEA, ElBaradei
2006: Yunus, Grameen Bank
2007: Gore, IPCC
2008: Ahtisaari
2009: Obama
2010: Liu
2011: Gbowee, Johnson Sirleaf, Karman
2012: EU
2013: Kemiallisten aseiden kieltojärjestö
2014: Satyarthi, Yousafzai
2015: Tunisian kansallisen vuoropuhelun kvartetti
2016: Juan Manuel Santos
2017: International Campaign to Abolish Nuclear Weapons
2018: Murad, Mukwege
2019: Abiy
2020: Maailman ruokaohjelma
2021: Ressa, Muratov
2022: Bjaljatski, Memorial, Center for Civil Liberties
2023: Mohammadi |



|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Suomi (KANTO)
* Yhdysvallat
* Ruotsi
* Tšekki
* Alankomaat

 |
|  |
| Taiteenala | 
* KulturNav

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Deutsche Biographie

 |
|  |
| Muut | 
* SNAC
* IdRef

 |

 |