**Carin kieli** (*Pū*) on austroaasialaisiin kieliin kuuluva kieli, jota noin 20 000 ihmistä puhuu äidinkielenään pääasiassa Pohjois-Nikobaareilla Carin saarella. Se on ylivoimaisesti tärkein seitsemästä nikobaarilaiskielestä, ja 37 000 Nikobaarien asukasta - maahanmuuttajat mukaan lukien - käyttää kieltä *lingua francana*. 

Carin kieltä kirjoitetaan latinalaisella aakkostolla. Raamatun käännös on vuodelta 1969.

Kielioppi
---------

Vaikka kieli on austroaasialainen kieli ja kaukaista sukua vietnamille ja khmerille, se muistuttaa typologisesti pikemminkin lähellä puhuttuja austronesialaisia kieliä, kuten niasia ja atšehia, joiden kanssa se muodostaa kieliliiton.

Car on VOS-kieli ja lievästi agglutinoiva. Siinä on melko monimutkainen sanojen loppu- ja sisäliitejärjestelmä ja erilliset genetiivit ja "kysyvät" muodot substantiiveille ja pronomineille. Kielessä käytetään prepositioita postpositioiden sijaan, ja substantiivilauseen tyypillinen rakenne on nomini - genetiivi ("talo isän"), adjektiivi - nomini ("suuri talo"), numeraali - nomini tai demonstratiivi - nomini. Suffikseja käytetään paljon. Lukuja, sijamuotoja tai omistuksia ei ole, sukuja on kolme. Verbeillä ei ole aikamuotoja, vaan erillinen aspektitaivutus.

Äänteet
-------

### Konsonantit

|  | Labiaalit | Alveolaarit/Retrofleksit | Palataalit | Velaarit | Glottaalit |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Klusiilit | p | t | c | k | ʔ |
| Nasaalit | m | n | ɲ | ŋ |  |
| Frikatiivit | f v | s |  |  | h |
| Tremulantit |  | ɾ ɽ |  |  |  |
| Approksimantit |  | l | j |  |  |

* Alveolaarinen yksitäryinen tremulantti voidaan tyypillisesti pysäyttää. Ennen soinnitonta konsonanttia se on soinniton kuten [ᵗɾ], ja muualla se ilmaistaan soinnillisena äänteenä [ᵈɾ].

### Vokaalit

|  | Etuvokaalit | Keskivokaalit | Takavokaalit |
| --- | --- | --- | --- |
| Suppeat | i | ɨ | u |
| Puolisuppeat | e | ɤ | o |
| Puoliväljät | ɛ | ə | ɔ |
| Väljät | (æ) | a |  |

* /æ/ esiintyy vain englantilaisissa lainasanoissa.
* Vokaalit lyhenevät silloin, kun niiden jälkeen tulee /h/-äänne.

Sanasto
-------

| Sana | Car | kantanikobaari |
| --- | --- | --- |
| kuuma | taɲ | \*taɲ |
| neljä | fɛːn | \*foan |
| lapsi | kuːn | \*kuːn |
| huuli | (minuh) | \*manuːɲ |
| koira | ʔam | \*ʔam |
| yö | hatəːm | \*hatəːm |
| mies | koːɲ | \*koːɲ |
| korva | naŋ | \*naŋ |
| yksi | heŋ | \*hiaŋ |
| vatsa | (ʔac) | \*ʔac |
| aurinko | (tavuːj) | - |
| makea | (pacaːka) | - |
| ylivuoto | tareːci | \*roac |
| nenä | mɛh | \*moah |
| rinta | tɛh | \*toah |
| yskiä | ʔɛhɛ | \*ʔoah |
| käsivarsi | kɛl | \*koal |
| sisällä, sisäpuoli | ʔɛl | \*ʔoal |
| kyynärpää | sikɔŋ | \*keaŋ |

Morfologia
----------

Carin vanhalla AA-kausatiivilla on kaksi allomorfia, etuliite *ha-* yksitavuisissa vartaloissa, loppuliite *-um-* kaksitavuisissa.

* ɲa - 'syödä' / haɲaː 'ruokkia'
* pɯɲ - 'itkeä' / hapɯɲ-ɲɔː 'itkettää'
* kucik - 'olla maukas' / kumcik 'maultaan'
* kale - 'rohkea' / kumle 'rohkeus'

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.   
Alkuperäiset artikkelit: en:Car language & de:Car (Sprache) 

Austroaasialaiset kielet
asuri | birhor | car | ho | juang | juray | keski-nikobaari | kharia | khasi | khmer | korku | mundari | oy | santali | sora | vietnam