*Tämä artikkeli käsittelee puulajia. Tuomi on myös etu- ja sukunimi, jota käsitellään sivuilla Tuomi (nimi) (etunimi) ja Tuomi (sukunimi).*

**Tuomi** eli **metsätuomi** eli **lehtotuomi** (*Prunus padus*) on ruusukasveihin kuuluva lehtipuu, jota esiintyy luonnonvaraisena Pohjois-Euroopassa ja Pohjois-Aasiassa. Suomessa tuomi on Pirkanmaan maakuntakasvi.

Ulkonäkö ja koko
----------------

Tarhamehiläinen (*Apis mellifera*) laskeutumassa tuomenkukkaan
Tuomi on 3–12 metrin korkuinen pensas tai monirunkoinen puu. Hyvällä kasvupaikalla se voi kehittää selvän päärungon, joka tekee kasvista selkeämmin puun näköisen. Korkkihuokosia sisältävä kuori on tummanruskea tai tummanpunainen, vanhemmiten tummanharmaa. Kuori ja puuaines maistuvat karvaalta ja erittävät voimakasta hajua, jonka aiheuttaa myrkyllinen amygdaliini (C20H27NO11, CAS-numero 29883-15-6). 5–10 senttimetrin mittaiset lehtilavat ovat soikeita ja sahalaitaisia.

Tuomi kukkii touko-kesäkuun vaihteessa lehtien puhjettua. Sen viisiteräiset kukat ovat valkoisia, tuoksuvia, niissä on ruusumainen teriö ja ne muodostavat 12 kukan terttumaisia kukintoja. Myöhemmin niistä kehittyy tummansinisiä tai mustia, pieniä luumarjoja.

Levinneisyys
------------

Tuomi kasvaa Euraasian boreaalisen vyöhykkeen viljavilla mailla. Puuta tavataan myös Britanniassa, Ranskassa, Portugalin ja Espanjan vuoristoalueilla, Atlasvuorilla ja Balkanin niemimaan pohjoisosissa. Idässä tuomen levinneisyysalue ulottuu Siperian arovyöhykkeelle ja Kaukasiaan.

Käyttö
------

Tuomen marjoja
Keskiajalla tuomea käytettiin lääketieteellisiin tarkoituksiin ja sen kuoren uskottiin oveen asetettuna torjuvan ruttoa. Metsänhoidossa tuomi raivataan yleensä tärkeämpien puulajien tieltä. Koristekasvikäyttöön on jalostettu lajike purppuratuomi (*Prunus padus* 'Colorata'), jonka kukat ovat vaaleanpunaiset ja lehdet punertavat. Tuomen marjoista voidaan valmistaa likööriä tai mehua. Tuomen puuainesta on käytetty hevosen länkivaljaiden luokkipuuna ja puusepänteollisuudessa.

Tuholaisia ja kasvitauteja
--------------------------

Tuomen tunnetuin tuholainen on tuomenkehrääjäkoi (*Yponomeuta evonymellus*), mutta myös tuomikirva (*Rhopalosiphon padi*) on taloudellisesti haitallinen tuhohyönteinen. Loissienistä tuomen lehtiin aiheuttaa sinipunaisia laikkuja kuusentuomiruoste (*Thekopsora areolata*) sekä puun marjasatoa vähentää *Taphrina pruni* -niminen loissieni tehden marjat sitkeiksi, ruskeiksi, luuttomiksi ja siemenittömiksi pusseiksi. Tuomen lahottajista tunnetuimpia ovat karvavyökääpä (*Trametes hirsuta*), nukkavyökääpä (*Trametes pubescens*), punakääpä (*Pycnoporus cinnabarinus*) sekä okrakääpä (*Hapalopilus rutilans*) ja harvinaisempia pähkinäorvakka (*Granulocystis flabelliradiata*)*lähde tarkemmin?* sekä vuotikankääpä (*Antrodiella americana*), joka edellyttää ruskovuotikan (*Hymenochaete tabacina*) edeltävää läsnäoloa.

Lähteet
-------

1. ↑  Rhodes, L. & Maxted, N.: *Prunus padus* *IUCN Red List of Threatened Species. Version 2019.2*.  2016. International Union for Conservation of Nature, IUCN, Iucnredlist.org. Viitattu 29.7.2019. (englanniksi)
2. 1 2 3  Piia Urpelainen: Metsätuomi (*Prunus padus*)  2007. Helsingin yliopiston metsätieteiden laitos. Viitattu 10.8.2007.
3. ↑  Skogssällskapet: Tuomi, *Prunus padus*  2002. Metsä vastaa. Viitattu 10. 8.2007.
4. 1 2  LuontoPortti: Tuomi (*Prunus padus*) *luontoportti.com*. Viitattu 2.7.2020.
5. ↑  Leinonen, Matti, Nyberg, Teuvo & Veistola, Simo: *Koulun biologia: Metsät ja suot*, s. 157. Otava, 2007.
6. ↑  Pentti Alanko: *Puut ja pensaat*. Kustannusosakeyhtiö Tammi, 1988. ISBN 951-30-6967-2.
7. ↑  Hannula, Mandi & Wiherheimo, Alli (toim.): "Kotiteollisuuden raaka-aineet", *Emännän tietokirja II, uudistettu laitos, Katto–Nauris*, s. 772. WSOY, 1953.
8. ↑  Niemelä, Tuomo: *Suomen käävät*, s. 16,180,363–371. Helsinki: Norrlinia, 2016. ISBN 978-951-51-2434-0.

Aiheesta muualla
----------------

* Suomen Lajitietokeskus: Lehtotuomi (*Prunus padus*)
* Puutarha.net: Tuomi (*Prunus padus*)
* Tuomi
* Den virtuella floran: Tuomi (*Prunus padus*) (ruotsiksi)
* ITIS: *Prunus padus* (englanniksi)
* United States Department of Agriculture (USDA): *Prunus padus* (englanniksi)
* Centre for Agriculture and Biosciences International (CABI): *Prunus padus* (bird cherry) (englanniksi)

Suomalaiset lehtipuut

* euroopanpähkinäpensas
* halava
* harmaaleppä
* hieskoivu
* jokipaju
* korpipaatsama
* kotipihlaja
* kynäjalava
* metsähaapa
* metsälehmus
* metsäomenapuu
* metsävaahtera
* mustuvapaju
* orapaatsama
* outapaju
* raita
* rauduskoivu
* ruotsinpihlaja
* saarni
* suippuorapihlaja
* suomenpihlaja
* talvikkipaju
* tammi
* tervaleppä
* tunturikoivu
* tuomi
* tylppöorapihlaja
* vuorijalava



|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Taksonitunnisteet | 
* Wikidata: Q165424
* Wikispecies: Prunus padus
* APDB: 152763
* APNI: 439363
* ARKive: prunus-padus
* BioLib: 39521
* BOLD: 291921
* CoL: 4N93X
* EoL: 632532
* EPPO: PRNPA
* EUNIS: 180306
* FNA: 242341600
* GBIF: 3021037
* GRIN: 30057
* iNaturalist: 143793
* IPA: 11575
* IPNI: 730076-1
* ITIS: 24798
* IUCN: 172090
* MoBotPF: 286450
* NatureServe: 2.136816
* NBN: NBNSYS0000003419
* NCBI: 97307
* NZOR: 4c925c4c-a157-42b2-8931-095ff527afa5
* Open Tree of Life: 1004570
* PalDat: Prunus\_padus
* PFI: 2233
* Plant List: rjp-45
* PLANTS: PRPA5
* POWO: urn:lsid:ipni.org:names:730076-1
* RHS: 14012
* Tropicos: 27801114
* VASCAN: 8870
* WFO: wfo-0001008273

 |

 |