recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Karl Börjesson** (13. heinäkuuta 1877 – 5. marraskuuta 1941 Vallentuna, Ruotsi) oli ruotsalainen antikvaarinen kirjakauppias. Hän loi Ruotsin maineikkaimpiin kuuluvan antikvariaatin Björck & Börjessonin, joka vuosien ajan hallitsi koko kiinteistöä Tukholman Drottningatan 62:ssa.

Börjesson aloitti työn teon jo 16-vuotiaana ja oppi ammattiin antikvariaateissa eri puolilla Ruotsia. Oltuaan pari vuotta Helsingissä Lindstedtin antikvariaatissa hän palasi 1901 Tukholmaan, jossa hänestä tuli Albert Björcks antikvariaatin apulainen. Vuodesta 1905 yrityksen nimi oli Björck & Börjesson, ja vuodesta 1906 lähtien Karl Börjesson oli sen ainoa omistaja.

Antikvariaatista tuli vuosien kuluessa Skandinavian suurin, ja Börjessonin aikana antikvariaatti julkaisi 350 luetteloa yhteensä yli 430 000 kirjasta. Kirjojen keräilijöitä kiinnostavat useat antikvariaatin erikoisluettelot, esimerkiksi sellaisista aiheista kuin topografia ja ruotsalainen kaunokirjallisuus.

Björck & Börjesson harjoitti myös huomattavaa kustannustoimintaa. Se julkaisi esimerkiksi sarjoja *Berömda böcker* (Kuuluisia kirjoja) ja *Berömda filosofer* (Kuuluisia filosofeja). Kustannusyhtiö julkaisi myös 12 August Strindbergin teosta, muun muassa *Den blå boken* ja *Mustat liput*.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Runa över *Karl Börjesson* VÖBAM [vanhentunut linkki] julkaistu alun perin Bokhandlaren nro 29. 19/7 1941 (Artikkeli Archive.orgissa)

Aiheesta muualla
----------------

* Björk och Börjesson

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Ruotsi

 |

 |
**Kvartet 4M**, myös **4M** oli jugoslavialainen yhtye, joka oli toiminnassa vuosina 1956-1974. Yhtyeen muodostivat Miro Ungar, Ivica "Mali" Krajač, Branko "Medo" Marušić ja Željko "Muki" Ružić. Miro Ungar jätti yhtyeen vuonna 1968 ja hänet korvasi Saša "Medicus" Sablić.

Yhtye voitti jugoslavialaisen Jugovizija-laulukilpailun 1969 kappaleella *Pozdrav svijetu* ja valittiin näin edustamaan Jugoslaviaa saman vuoden Eurovision laulukilpailuun. Kansainvälisessä Eurovision laulukilpailussa yhtye esiintyi nimellä Ivan & 4M ja sijoittui jaetulle 13. sijalle 16. kilpailijan joukosta.

Yhtye pyrki Jugoslavian euroviisuedustajaksi uudelleen vuonna 1975 Opatija Festival -laulukilpailussa kappaleella *Perpetuum mobile*, mutta ei tullut valituksi.

Diskografia
-----------

### Albumit

* *Vokalni 4M Kvartet* (1972)

Lähteet
-------

1. ↑  Yugoslavia: Jugovizija 1969 *eurovisionworld.com*. Viitattu 13.8.2022.
2. ↑  Madrid 1969 *eurovision.tv*. Viitattu 13.8.2022.
3. ↑  Yugoslavia: Opatija Festival 1975 *eurovisionworld.com*. Viitattu 13.8.2022.
4. ↑  Kvartet 4M *discogs.com*. Viitattu 13.8.2022.


|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Taiteenala | 
* MusicBrainz

 |

 |
**Kvasir** oli skandinaavisessa mytologiassa jumala, joka syntyi aasojen ja vaanien sekoittuneesta syljestä, kun he tekivät rauhan sodan jälkeen. Kvasir oli siunattu jumalallisella viisaudella ja hän oli käyneen juoman henkilöitymä. Kun Kvasir oli murhattu, hänen verensä sekoitettiin hunajaan, ja siitä tuli skaldien simaa: joka sitä juo, saa runouden lahjan.

Snorri Sturluson kertoo Kvasirin tarun Skaldskaparmålissa. Rauhan merkiksi sekä aasat että vanit sylkivät suureen astiaan. Syljestä he loivat viisaan Kvasir-jumalan. Kvasir lähti ihmisten pariin opettamaan heille skaldirunoutta, mutta kaksi kääpiötä, Fjalar ja Galar, tappavat hänet. Nämä kaksi kääpiötä sekoittiavat Kvasirin veren hunajaan ja loivat näin simaa, joka antaa juojalleen sekä viisautta että runollisia voimia. Kääpiöt selittivät sen jälkeen aasoille, että Kvasir tukehtui omaan viisauteensa, koska kukaan ei kyennyt kysymään häneltä sellaisia kysymyksiä, että hänen viisautensa voisi käydä toteen.

Lähteet
-------

* Lurker, Manfred: A Dictionary of Gods and Goddesses, Devils and Demons. Routledge & Kegan Paul, 1987. ISBN 0-203-67189-9

### Viitteet

1. ↑  Lurker 1987, s. 107
2. ↑  Næss, Ellen Marie: Vaner - i norrøn mytologi *Store norske leksikon*. Viitattu 2.4.2023. (norjaksi)
**Fallo** on kunta Keski-Italiassa Abruzzon hallintoalueella olevassa Chietin maakunnassa. Se sijaitsee kukkulalla Sangrojoen läheisyydessä, noin 80 kilometriä maakunnan pääkaupungista Chietistä etelään.

Lähteet
-------

1. ↑  Sindaci della provincia di Chieti *tuttitalia.it*. tuttitalia.it. Viitattu 8.12.2018. (italiaksi)
2. 1 2 3 4  www.tuttitalia.it
3. ↑  CAP dei comuni della provincia di Chieti *tuttitalia.it*. tuttitalia.it. Viitattu 8.12.2018. (italiaksi)
4. ↑  www.faldus.it

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Fallo** Wikimedia Commonsissa

Chietin maakunta
Altino | Archi | Ari | Arielli | Atessa | Bomba | Borrello | Bucchianico | Canosa Sannita | Carpineto Sinello | Carunchio | Casacanditella | Casalanguida | Casalbordino | Casalincontrada | Casoli | Castel Frentano | Castelguidone | Castiglione Messer Marino | Celenza sul Trigno | Chieti | Civitaluparella | Civitella Messer Raimondo | Colledimacine | Colledimezzo | Crecchio | Cupello | Dogliola | Fallo | Fara Filiorum Petri | Fara San Martino | Filetto | Fossacesia | Fraine | Francavilla al Mare | Fresagrandinaria | Frisa | Furci | Gamberale | Gessopalena | Gissi | Giuliano Teatino | Guardiagrele | Guilmi | Lama dei Peligni | Lanciano | Lentella | Lettopalena | Liscia | Miglianico | Montazzoli | Montebello sul Sangro | Monteferrante | Montelapiano | Montenerodomo | Monteodorisio | Mozzagrogna | Orsogna | Ortona | Paglieta | Palena | Palmoli | Palombaro | Pennadomo | Pennapiedimonte | Perano | Pietraferrazzana | Pizzoferrato | Poggiofiorito | Pollutri | Pretoro | Quadri | Rapino | Ripa Teatina | Rocca San Giovanni | Roccamontepiano | Roccascalegna | Roccaspinalveti | Roio del Sangro | Rosello | San Buono | San Giovanni Lipioni | San Giovanni Teatino | San Martino sulla Marrucina | San Salvo | San Vito Chietino | Sant’Eusanio del Sangro | Santa Maria Imbaro | Scerni | Schiavi di Abruzzo | Taranta Peligna | Tollo | Torino di Sangro | Tornareccio | Torrebruna | Torrevecchia Teatina | Torricella Peligna | Treglio | Tufillo | Vacri | Vasto | Villa Santa Maria | Villalfonsina | Villamagna
**Piirikunta** on aluehallinnon yksikkö monessa maassa. 
Useimmiten piirikunta on ensimmäisen tason aluehallinnon yksikkö valtiosta tai osavaltiosta alaspäin.*lähde?* Piirikuntien tehtävät, velvollisuudet ja itsehallinnon määrä vaihtelevat maittain. Myös niiden pinta-ala ja väkiluku vaihtelevat suuresti. Myös piirikunnasta käytetty nimitys ja sen suomenkielinen vastine vaihtelevat.

Yhdysvallat
-----------

*Pääartikkeli: Piirikunta (Yhdysvallat)*
Yhdysvaltain piirikunnat.
Yhdysvaltojen osavaltiot jakautuvat *piirikuntiin* (engl. *county*). Nimellä *county* ne toimivat 48 osavaltiossa, muita nimityksiä ovat *parish* Louisianassa sekä *borough* Alaskassa.

Neuvostoliitto
--------------

Neuvostoliitossa oli käytössä aluejako piirikuntiin ven. okrug, ukr. okruha. Ukrainan sosialistisessa neuvostotasavallassa muodostettiin hallinnollis-alueellinen yksikkö okruha vuonna 1923. Niitä muodostettiin 53. Niiden määrää vähennettiin vuonna 1925 niin, että niitä oli enää 41. Vuosina 1930–1932 nimitys poistettiin ja korvattiin hallinnollisella yksiköllä *oblast*. Toisen maailmansodan jälkeen okruha-nimisiä yksiköitä oli vuoteen 1953 Transkarpatian oblastissa (alueella).

Katso myös
----------

|  |  |
| --- | --- |
| * Lääni
* Maakunta
* Oblasti
* Ujesti
* Kreivikunta
* Autonominen piirikunta
 | * Provinssi
* Comarca
* Saksan piirikunnat
* Intian piirikunnat
* Turkin piirikunnat
* Puolan piirikunnat
 |

Lähteet
-------

1. ↑  *CD-Facta 2005 : suomenkielinen tietosanakirja*. Artikkeli piirikunta. Helsinki: WSOY, 2004. ISBN 951-0-29149-8.
2. ↑  *county*. Artikkeli: County. Encyclopædia Britannica. Encyclopædia Britannica Ultimate Reference Suite. 2015. ISBN 978-1625132963. (englanniksi)
3. ↑  Microsoft Corporation: *County*. Artikkeli: County. Encarta Encyclopedia, 2009. (englanniksi)
4. ↑  Piirikunta. *Facta 2001*, osa 12, palsta 763. Helsinki WSOY 1985 ISBN 951-0-10233-4
5. ↑  Okhura *Internet Encyclopedia of Ukraine*. Viitattu 22.4.2022. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Piirikunta** Wikimedia Commonsissa
**JVC GZ-MG335** on japanilaisyhtiö JVC:n kehittämä kiintolevykamera. Kamera julkaistiin Pohjois-Amerikassa 21. helmikuuta ja Euroopassa 12. kesäkuuta 2008. Kamera on saanut pääosin positiivista vastaanottoa, sillä alaTest antoi sille neljän arvostelijan arvosanojen keskiarvosanaksi 76/100. AlaTestin sivustolla kootuissa arvosteluissa kameraa kehuttiin sen kompaktista suunnittelusta ja suuresta muistitilasta, mutta vastineeksi kritisoitiin ulkoisen mikrofonin liittimen puuttumista.

Merkittäviä eroja GZ-MG335:n edeltäjistä on kameran Laser Touch-käyttöliittymä ja systeemi, jossa kameraa ei tarvitse joka kerta kytkeä erikseen päälle, vaan kameran järjestelmä käynnistää sen itse aina kun avaa läpän.

Lähteet
-------

1. ↑  CNET Marketplace: JVC GZ-MG335 *reviews.cnet.com*.  Arkistoitu 8.3.2011.
2. ↑  Videokamera.fi: Etusivu *videokamera.fi*.  Arkistoitu 6.2.2020. Viitattu 28.4.2012.
3. 1 2  alaTest: Yleiskatsaus *alatest.fi*.  [vanhentunut linkki]
4. ↑  JVC: Helppokäyttöisyys *jvc.fi*.  Arkistoitu 19.4.2010.
*Tämä artikkeli käsittelee tähtitieteen käsitettä. Apsidi on myös arkkitehtuurin käsite.*
1. Apheli  
2. Periheli  
3. Aurinko
**Apsidi** on tähtitieteessä keskuskappaletta kiertävän taivaankappaleen kiertoradan piste, jossa etäisyys keskuskappaleesta on suurin tai pienin. Näitä pisteitä yhdistää apsidiviiva. Peri-alkuiset apsidit tarkoittavat ratapistettä, jossa kiertolainen on lähimpänä kiertämäänsä kappaletta. Vastaavasi ap- tai apo-alkuiset apsidit ovat ratapisteitä, joissa kiertolainen on kauimpana kiertämästään kappaleesta. Etuliitteisiin liitetään apsidinimityksissä loppuosa, joka kuvaa kierrettävää kappaletta.

* Aurinkoa kiertävillä kappaleilla aurinkoa lähin piste on **periheli**, ja kauimmainen **apheli**.
* Muiden planeettakuntien tähdillä vastaavat termit ovat **periastroni** ja **apastroni**.
* Maata kiertävillä satelliiteilla ja Kuulla radan Maata lähin piste on **perigeum** ja kauimmainen **apogeum**.
* Kiertoratoja yleisesti käsitellessä kierrettävää kappaletta lähin piste on **periapsis** ja kauimmainen **apoapsis**.

Lähteet
-------

* Honkala, Juho (toim.): Tähtitieteen sanakirja. Wsoy 1999. ISBN 951-0-23765-5

### Viitteet

1. ↑  Honkala 1999, s. 16

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.   
Alkuperäinen artikkeli: en:Apsis
**Aprikoosikumio** (*Landolphia buchananii*) on oleanterikasvien (Apocynaceae) heimoon, kumioiden (*Landolphia*) sukuun kuuluva kasvilaji. Se voi kasvaa lamoavana, maata pitkin levittäytyvänä pensaana tai ympäröivissä puissa kiipeilevänä liaanina. Puissa kiipeilevänä liaanina aprikoosikumio voi kasvaa korkeimmillaan noin 40 metrin korkeudelle maanpinnasta.

Aprikoosikumio kasvaa sademetsissä, mäkien ja rinteiden sekä jokivarsien metsissä enintään 1600 metrin korkeudella merenpinnasta. Laji tuottaa hedelmiä parhaiten kasvaessaan metsien reunoilla. Aprikoosikumio kasvaa luonnossa trooppisessa Afrikassa Ugandassa, Ruandassa, Keniassa, Tansaniassa, Kongon demokraattisessa tasavallassa sekä Angolassa.

Aprikoosikumion hedelmät ovat halkaisijaltaan 4–10 cm olevia, keltaisia marjoja. Hedelmissä on makeanmakuinen ja mehukas hedelmäliha sekä ainakin kymmenen siementä. Aprikoosikumion hedelmät ovat syötäviä sellaisenaan ja niitä kerätään luonnosta sekä myydään usein paikallisilla toreilla.

Aprikoosikumion varsista saadaan laadukasta lateksia, josta voidaan valmistaa hyvälaatuista kumia, joskaan sillä ei toistaiseksi ole kaupallista merkitystä. Nuoria varsia voi käyttää myös köytenä.

Lähteet
-------

* Useful Tropical Plants: *Landolphia buchananii* (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Laji.fi: Aprikoosikumio (*Landolphia buchananii*)
* JSTOR Global Plants: *Landolphia buchananii* (englanniksi)
* Global Biodiversity Information Facility (GBIF): *Landolphia buchananii* (englanniksi)

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Taksonitunnisteet |
| --- |
|  |
| Landolphia buchananii | 
* Wikidata: Q15358975
* APDB: 71149
* CoL: 6NWXF
* GBIF: 3617345
* IPNI: 79582-1
* Open Tree of Life: 6068219
* Plant List: kew-107659
* POWO: urn:lsid:ipni.org:names:79582-1
* Tropicos: 1805624
* WFO: wfo-0000222726

 |
|  |
| Clitandra buchananii | 
* Wikidata: Q38451971
* CoL: W7WP
* GBIF: 3616466
* IPNI: 78047-1
* POWO: urn:lsid:ipni.org:names:78047-1
* Tropicos: 50334951
* WFO: wfo-0000894200

 |

 |
**Santo Domingo de los Colorados**, yleensä lyhyesti vain **Santo Domingo** on Ecuadorin Santo Domingo de los Tsáchilas -provinssin pääkaupunki. Se on Ecuadorin neljänneksi suurin, vuonna 2010 asukkaita oli yli 270 000.

Kaupungissa toimii Ecuadorin keskusyliopiston sivutoimipiste.

Santo Domingo de los Colorados mainitaan jo Pedro Vicente Maldonadon kartassa vuodelta 1750. Se sai nimensä "Domingo" dominikaanimunkeilta, ja "Colorados" eli värjätyt, viittaa paikallisten asukkaiden tapaan värjätä tukkansa punaiseksi. Vuonna 1861 Santo Domingo de los Coloradosista tuli Quiton maaseutuseurakunta. Sen hallinnollinen asema on muuttunut sen jälkeen monta kertaa.

Lähteet
-------

1. 1 2  Ecuador *Citypopulation*. Viitattu 11.2.2019.
2. ↑  Facultades *universidad central del ecuador carreras*. Viitattu 8.2.2019. (espanjaksi)
3. ↑  Historia *Santo Domingo*.  Arkistoitu 28.4.2018. Viitattu 11.2.2019. (espanjaksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Santo Domingo (Ecuador)** Wikimedia Commonsissa
**Joey Jones** (s. 4. maaliskuuta 1955 Llandudno) on walesilainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan laitapuolustaja. Hän on pituudeltaan 179-senttimetrinen. Hän pelasi seuraurallaan Englannin sarjoissa ja 72 maaottelua Walesin maajoukkueessa.

Jones aloitti liigauransa 1970-luvun lopulla walesilaisessa Wrexhamissa, joka sekin pelasi Englannin liigaa. Hän edusti myös Liverpoolia kausina 1975–1978, jolloin joukkue voitti kerran UEFA-cupin ja kahdesti Euroopan mestarijoukkueiden cupin, Chelseaa kausina 1982–1985 ja Huddersfield Townia kausina 1985–1987. Uransa loppuvuodet hän pelasi jälleen Wrexhamissa.

Jones pelasi Walesin maajoukkueessa 72 maaottelua ja teki niissä yhden maalin vuosina 1975–1986. Wales ei selviytynyt tuona aikana arvokilpailujen lopputurnauksiin.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Joey Jones Transfermarkt-sivustolla (englanniksi)
2. 1 2  Passo Alpuin, Luis Fernando: Wales - Record International Players  30.4.2020. RSSSF. Viitattu 1.9.2020. (englanniksi)


|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Yhdysvallat

 |

 |
Aprilia RS 125
*Tämä artikkeli kertoo moottoripyörämerkistä. Aprilia on myös kaupunki Italiassa.*
**Aprilia** on italialainen moottoripyörämerkki. Aprilian omistaa nykyisin Piaggio. Merkki on menestynyt hyvin muun muassa MotoGP-luokassa ja Superbike-luokassa.

Historia
--------

Aprilian perusti toisen maailmansodan jälkeen italialainen IPI, joka oli Aprilian lisäksi perustamassa Moto Guzzia ja Laverdaa. Alberto Beggion pojan Ivanon noustua firman johtoon tehdas alkoi toimittaa pyöriä Road Racingin MM-sarjan 50 cc:iin. 1970-luvun lopussa 50-kuutioisten lisäksi Aprilian pyöriä alkoi näkyä myös 125 cc:ssa. Vuonna 1998 yhtiö astui laajemmin superpyörien markkinoille RSV Mille mallillaan. Mallisto laajentui pian Mille R -supersport-pyörällä, Falcolla ja Futuralla. Vuonna 2002 seurasi kaksi riisuttua mallia: Tuono Fighter ja Tuono R. Aprilia jatkoi RSV:n ja Tuonon kehitystä muutaman vuoden ajan ja merkittävämpänä aikaansaannoksena oli vuoden 2003 RSV1000R-malli, joka oli uudelleenmuotoiltu ja nopeampi versio supersport-luokkaan. Aprilian kasvu jatkui sen hankittua kaksi kilpailijaansa Moto Guzzin ja Laverdan. *lähde?*

Yhtiön johtajalla Ivano Beggiolla oli kuitenkin tavoitteet liian korkealla, minkä seurauksena Aprilia velkaantui pahoin ja oikeudet luovutettiin Piaggiolle, jolla olisi varaa uuteen mallistoon.

Road Racing
-----------

Aprilia on tunnettu viime aikoina kovana pyöränä etenkin 500 cc- ja 750 cc -luokissa. Jälkimmäisessä se onkin tällä hetkellä luokan ainoa niin sanottu supertiimi Hondan ohella. *lähde?*

Mallisto
--------

*Pääartikkeli: Luettelo Aprilian moottoripyörämalleista*
Aprilia valmistaa moottoripyöriä, mopoja ja skoottereita.

Lähteet
-------

1. ↑  Fabio Manara: Aprilia piange la scomparsa di Ivano Beggio *Motori Online*.  13.3.2018.  Arkistoitu 25.8.2018. Viitattu 8.1.2019. (italiaksi)
2. ↑  Roland Brown: Moottoripyörät s. 105

Aiheesta muualla
----------------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Aprilia**.
* Viralliset sivut
* Suomenkieliset sivut

Italialaisia moottoripyörävalmistajia

* Aprilia
* Benelli
* Beta
* Bimota
* Cagiva
* Ducati
* Fantic
* Garelli
* Gilera
* Innocenti
* Italjet
* Laverda
* Malaguti
* Minarelli
* Mondial
* Morbidelli
* Motobi
* Moto Guzzi
* Moto Morini
* MV Agusta
* Piaggio
* Vespa
* Vyrus
**Tesoman kirjasto** on vuonna 1979 perustettu Westeri-liikekeskuksessa Tampereen Tesomajärven kaupunginosassa sijaitseva kirjasto.

Historia
--------

Tesoman kirjasto muodostettiin vuonna 1979 yhdistämällä Raholan koululla toiminut Raholan sivukirjasto ja Tesomajärven koululla toiminut Tesoman sivukirjasto.

Tesomajärven koululla toiminut sivukirjasto oli avattu 15. marraskuuta 1967. Kirjastona oli myös koulun käytössä ollut 40 m2:n luokkahuone. Sivukirjaston toiminta päättyi 28. helmikuuta 1979. 

Vuosina 1979-1989 Tesoman kirjasto toimi kirjastokäyttöön kunnostetussa
entisessä liikehuoneistossa, joka oli hyötypinta-alaltaan 517 m2. Näistä tiloista jouduttiin luopumaan tammikuussa 1989 kiinteistön omistajan vaihduttua. Uuden kirjaston rakentamisen
aloituksen lykkääntyessä kirjasto jouduttiin sijoittamaan väliaikaisiin vuokratiloihin samaan
kiinteistöön, jossa aikaisemmatkin vuokratilat olivat.

Kirjastolle rakennettiin vuosina 1989-1990 omat tilat kiinteistöön, jossa toimii myös Tesoman nuorisokeskus.
Sisustussuunnitelman laati ja kiinteistön suunnitteli kaupunginarkkitehti Jukka Hagman Tampereen kaupungin talonrakennusvirastosta. Kirjasto avattiin uusissa tiloissa 3. tammikuuta 1991. Kirjaston toiminta päättyi tässä tilassa 17. helmikuuta 2018.

Kirjastolle rakennettiin uudet tilat Tesoman keskustaan rakennettuun liikekeskus Westeriin. Uuden kirjaston avajaiset pidettiin 9. huhtikuuta 2018.

Lähteet
-------

1. ↑  Tampereen kirjastot ennen ja nyt : tietoja Tampereen kaupungin kirjastoista (PDF) (S. 33)  2015. Tampere:  Tampereen kaupunginkirjasto.  Arkistoitu 27.8.2017. Viitattu 26.8.2017.
2. ↑  Tampereen kirjastot ennen ja nyt (PDF) (sivu 29) Tampereen kaupunginkirjasto – Pirkanmaan maakuntakirjasto.
3. ↑  Ruissalo, Pekka: Tesoman kirjasto sulkee ovensa helmikuussa – Uusi avautuu huhtikuussa  16.1.2018. Tamperelainen. Viitattu 27.5.2020.

Aiheesta muualla
----------------

* Tesoman kirjasto
**Yksikkömurtoluku** on murtoluku, jonka osoittajana on luku yksi. Yleisin syy muodostaa yksikkömurtoluku on ottaa kokonaisluvusta käänteisluku:

{\displaystyle a\rightarrow {\tfrac {1}{a}}.}
Tämän vuoksi yksikkömurtoluvun käänteisluku on kokonaisluku. Luvulla viisi

{\displaystyle 5\rightarrow {\tfrac {1}{5}}.}
Yksikkömurtoluvuilla laskeminen ja murtolukujen esittäminen niiden avulla on hankalaa. Tämä lienee perussyy muinaisten egyptiläisten matematiikan heikolle tasolle.

Ominaisuuksia
-------------

Jokainen murtoluku voidaan ilmaista yksikkömurtolukujen summana tai erotuksena. Tämä koskee myös yksikkömurtolukuja. Esimerkiksi

{\displaystyle {\tfrac {1}{2}}={\tfrac {1}{3}}+{\tfrac {1}{6}}\qquad {\mbox{tai}}\qquad {\tfrac {1}{20}}={\tfrac {1}{4}}-{\tfrac {1}{5}},}
josta viimeinen on yleisesti
{\displaystyle {\tfrac {1}{n}}-{\tfrac {1}{n+1}}={\tfrac {1}{n(n+1)}}.}

Merkitys matematiikassa
-----------------------

Yksikkömurtoluvut eli käänteisluvut ovat tärkeitä lukuteoriassa, jossa lukujonojen teorian tulokset todistettiin aluksi näiden ominaisuuksien avulla. Kuuluisa on niin sanottu harmoninen sarja, jonka summa kasvaa äärettömän suureksi eli sarja hajaantuu :

{\displaystyle \sum \_{k=1}^{\infty }{\frac {1}{k}}=\infty }
Sen sijaan neliölukujen käänteislukujen sarja suppenee :

{\displaystyle \sum \_{k=1}^{\infty }{\frac {1}{k^{2}}}=2.}
Matemaattisessa analyysissä on esitelty yksinkertainen käänteislukufunktio :
{\displaystyle f:\mathbb {R} \smallsetminus \{0\}\rightarrow \mathbb {R} ,} kun f(x)={\frac {1}{x}}.

Historiaa
---------

Yksikkömurtoluvut olivat Lähi-idän muinaisissa korkeakulttuurien kirjanpitäjien, tiedemiesten ja papiston osamaa laskentoa. Murtolukulaskennassa käytettiin murtolukuina vain yksikkömurtolukuja, ja tapa periytyi kreikkalaisille ja arabeille sekä intialaisille, jotka kehittivät merkintöjä eteenpäin varsin myöhään. Yleiset murtoluvut yleistyivät vasta keskiajan jälkeen.

Lähteet
-------

* Boyer, Carl: *Tieteiden kuningatar – Matematiikan historia osa I ja II*. Suomentanut Pietiläinen, Kimmo. Helsinki: Art House, 1994. ISBN 951-884-159-4.

### Viitteet

1. ↑  Maths Year 7: Muinaisen Egyptin matematiikkaa (Arkistoitu – Internet Archive)
2. ↑  KELLY DE ROECK: [ANCIENT EGYPT  (Arkistoitu – Internet Archive)]
3. 1 2  Weisstein, Eric W.: Series (Math World – A Wolfram Web Resource) Wolfram Research.  (englanniksi)
4. ↑  Weisstein, Eric W.: Harmonic Series (Math World – A Wolfram Web Resource) Wolfram Research.  (englanniksi)
5. ↑  Singleton, Robert P. & Weisstein, Eric W.: Reciprocal (Math World – A Wolfram Web Resource) Wolfram Research.  (englanniksi)
6. ↑  Boyer, Carl: Tieteiden kuningatar
Poronnahkavaatteisiin pukeutuneet Henry Bowers, Edward Wilson ja Apsley Cherry-Garrard lähdössä matkaan vuonna 1911.
**Apsley George Benet Cherry-Garrard** (2. tammikuuta 1886 Bedford, Bedfordshire – 18. toukokuuta 1959 Piccadilly, Middlesex) oli brittiläinen tutkimusmatkailija. Hän tuli tunnetuksi Edward Wilsonin ja Henry Bowersin kanssa Etelämantereen Crozierinniemelle suuntautuneesta naparetkestä kesäkuussa 1911. Retken tarkoitus oli tuoda muutama keisaripingviinin muna tutkittavaksi lintutieteilijöille. Retkikunta saavutti tavoitteen, mutta tieteilijöille vuonna 1913 luovutetut kolme munaa eivät tutkijoita kiinnostaneet.

Lähteet
-------

1. ↑  Apsley Cherry-Garrard (1886-1959) *berkshirehistory.com*. Viitattu 16.8.2020. (englanniksi)
2. ↑  Tieteen kuvalehti Historia 13/2014, s. 64–71

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Apsley Cherry-Garrard** Wikimedia Commonsissa

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Norja
* Chile
* Espanja
* Ranska
* BnF data
* Katalonia
* Saksa
* Israel
* Belgia
* Yhdysvallat
* Taiwan
* Japani
* Australia
* Korea
* Kroatia
* Alankomaat
* Puola

 |
|  |
| Tieteilijät | 
* CiNii

 |
|  |
| Taiteenala | 
* Te Papa (New Zealand)

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Trove

 |
|  |
| Muut | 
* SNAC
* IdRef

 |

 |
Kranái  
ΚρανάηKranáin saari.

|  |  |
| --- | --- |
| Sijainti | 
36°45′15″N, 22°34′25″E, Anatolikí MániLakonia, PeloponnesosKreikka |
| Vesialue | 
Lakonianlahti |
| Merialue | 
Joonianmeri, Välimeri |
| Korkein kohta | 
124 mView and modify data on Wikidata  |

Väestö| Asukasluku | 
0 |

Karttamuokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa WikidataaTietolaatikon dokumentaatioNäytä Wikidatasta tulevat arvot

**Kranái** (kreik. Κρανάη) eli **Marathonísi** (Μαραθονήσι), antiikin **Kranae** (m.kreik. Κρανάη, *Kranaē*, lat. *Cranae*), on pieni Kreikan saari, joka sijaitsee Lakonianlahden luoteisrannalla, Mánin niemimaan rannikolla Gýtheion kaupungin edustalla. Saari on yhdistetty mantereeseen pengertiellä vuodesta 1898. Hallinnollisesti saari kuuluu Anatolikí Mánin kuntaan, Lakonian alueyksikköön ja Peloponnesoksen alueeseen.

Kranáin saari.
Antiikin aikana saaren lähistö ja Gytheionin kaupunki toimivat Spartan satamana. Homeroksen *Iliaan* mukaan Paris ja tämän Spartasta viemä Helena viettivät ensimmäisen yhteisen yönsä saarella (tai laivassa saaren rannassa) ennen purjehtimistaan Troijaan. Erään version mukaan Paris unohti tuolloin kypäränsä (*kranos*) saarelle, ja se sai tästä nimen *Kranae*. Saaren nykyinen toinen nimi *Marathonísi* viittaa siellä luonnostaan kasvavaan fenkoliin.

Saarta hallitsee vuonna 1829 rakennettu Tzanetákis Grigorákiksen torni. Nykyisin siinä toimii Mánin historiallinen ja kansatieteellinen museo. Saaren itäkärjessä on vuonna 1873 rakennettu 23 metriä korkea valkoinen majakka. Saarella on myös osmaniaikaisen tornin rauniot sekä Pyhälle Pietarille (*Ágios Pétros*) omistettu kirkko.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Κρανάη ή Μαραθονήσι *Μάνη*. Viitattu 7.3.2016.
2. ↑  Homeros: *Ilias* III.445.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Kranái** Wikimedia Commonsissa
**Yksimahaiset** on yleisnimitys eläimille, joiden ruoansulatuskanavaan kuuluu vain yksi maha, eikä etumahoja ole kuten märehtijöillä. Ruoansulatuksen ja ravintoaineiden imeytymisen pääpaino on yksimahaisilla eläimillä ohutsuolessa. Yksimahaiset ei ole taksonominen ryhmä, vaan ruoansulatuksen pääpiirteisiin perustuva nimitys. Jaottelulla yksimahaisiin ja märehtijöihin on merkitystä erityisesti kotieläinten ruokinnassa. Yksimahaisia ovat nisäkkäistä mm. kädelliset kuten ihminen, petoeläimet, siat, hevoset sekä jyrsijät ja jäniseläimet. Linnut luetaan ruoansulatusjärjestelmiä koskevassa jaottelussa yksimahaisiin, vaikka niillä on kaksi mahaa, rauhasmaha ja lihasmaha. Märehtijät ovat kaikki kasvinsyöjiä, mutta yksimahaisissa on ravinnonkäytöltään erityyppisiä eläimiä absoluuttisista kasvinsyöjistä (esim. hevonen) sekaravinnon käyttäjien (esim. sika, ihminen) kautta lihansyöjiin. Petoeläinten ruoansulatuskanava on suhteellisen lyhyt, eikä siinä ole lainkaan sopeutumia kuitupitoisen ravinnon hyödyntämiseen. Sen sijaan esimerkiksi hevoset pystyvät hyödyntämään kuitupitoistakin kasviravintoa lähes märehtijöiden veroisesti, koska niillä tapahtuu ruoansulatuskanavan loppuosassa samantapaista kasvikuituja hajottavaa bakteeritoimintaa kuin märehtijöiden etumahoissa.
Dunlop TT-ajoissa.
**William Joseph "Joey" Dunlop** (25. helmikuuta 1952 Ballymoney, Pohjois-Irlanti – 2. heinäkuuta 2000 Tallinna, Viro) oli pohjoisirlantilainen kilpamoottoripyöräilijä. Hänet tunnetaan myös kutsumanimellä "King of the Roads" (suom. Teiden Kuningas). Häntä pidetään yhtenä kaikkien aikojen parhaista moottoripyöräilijöistä.

Dunlop voitti TT Formula 1 -maailmanmestaruuden viisi kertaa peräkkäin vuosina 1982–1986, ja Mansaaren TT-ajoissa yhteensä 26 kilpailua eri luokissa vuosina 1977–2000. Kolmena vuonna (1985, 1988, 2000) hän voitti kaikki kolme luokkaa. 

Dunlop kuoli heinäkuussa 2000 Tallinnassa Piritan katurata-ajoissa 125-kuutioisten luokan kilpailussa tapahtuneessa ulosajossa. Hän oli ennen viimeistä kilpailuaan jo voittanut sekä 600-kuutioisten että 750-kuutioisten luokkien kilpailut.

Mansaaren ajojen voitot
-----------------------

Dunlop Mansaarella Honda RC30:nsä selässä ennen Senior-luokan lähtöä vuonna 1992.
* 1977 - Jubilee Classic
* 1980 - Classic
* 1983 - TT Formula 1
* 1984 - TT Formula 1
* 1985 - TT Formula 1, Senior ja Junior
* 1986 - TT Formula 1
* 1987 - TT Formula 1 ja Senior
* 1988 - TT Formula 1, Senior ja Junior
* 1992 - 125 cm³
* 1993 - 125 cm³
* 1994 - 125 cm³ ja Junior
* 1995 - Lightweight (250 cm³) ja Senior
* 1996 - 125 cm³ ja Lightweight
* 1997 - Lightweight
* 1998 - Lightweight
* 2000 - Formula 1, Lightweight (250 cm³), UltraLightweight (125 cm³)

Aiheesta muualla
----------------

* Joey Dunlop Tribute from the TT Website

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Joey Dunlop**.

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Yhdysvallat

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Irlanti

 |

 |
Aivot näkyvissä kraniotomian aikana
**Kraniotomia** eli kallon avausleikkaus on kirurginen toimenpide, jossa kallo avataan ts. kallosta irrotetaan pala, jotta päästäisiin käsiksi aivoihin. Kraniotomia tehdään tavallisesti yleisanestesiassa, mutta erityistilanteissa potilas voidaan myös pitää hereillä, ja toimenpide tehdä paikallispuudutuksessa. Operaatiota edeltää huolellinen suunnittelu ja kuvantaminen joko tietokonetomografiaa (CT) tai magneettikuvausta (MRI) käyttäen.

Irrotettavan palan suuruus riippuu suoritettavasta operaatiosta. Tavallisesti irrotettu luupala kiinnitetään toimenpiteen lopuksi takaisin paikalleen erityisillä kalloniiteillä. Kohonneen kallonsisäisen paineen ja aivoturvotuksen hoitamiseksi voidaan kallosta irrottaa suurempi pala, jopa miltei puolet, jotta paine laskee ja aivoilla on tilaa turvota. Tällaista toimenpidettä kutsutaan kraniektomiaksi. Luupala voidaan pakastaa ja asettaa takaisin paikalleen myöhemmin (kranioplastia), akuutin tilanteen rauhoituttua.

Katso myös
----------

* Trepanaatio
**Kranaos** (m.kreik. Κραναός) oli kreikkalaisessa mytologiassa Ateenan kolmas kuningas. Hän syntyi autoktoonisesti maasta, ja hänen hallituskaudellaan tapahtui Deukalionin vedenpaisumus.

Hänen edeltäjänsä, Kekrops'in, ainoa poika oli kuollut jo isänsä elinaikana, jolloin hallitsijan kuoltua seuraajaksi nousi Kranaos, joka oli Ateenan vaikutusvaltaisin mies. Hänen puolisonsa oli Pedias, spartalaisen Myneksen tytär. He saivat kolme tytärtä: Kranai, Menaikhme ja Atthis. Siihen saakka maata oli kutsuttu *Aktaiaksi*, mutta Atthiksen kuoltua hänen isänsä nimesi maan hänen kunniakseen Attikaksi.

Kranaoksen karkotti Attikasta hänen oma vävypoikansa Amfiktyon. Hän pakeni Lamptraihin, jossa Pausanias vielä näki hänen hautansa.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Apollodoros: *Bibliotheke* ('Kirjasto') 3.14.5 (engl. käännös).
2. 1 2  Pausanias: *Periegesis tes Hellados* ('Kreikan kuvaus') 1.2.6 (engl. käännös).
3. ↑  Apollodoros: *Bibliotheke* ('Kirjasto') 3.14.6 (engl. käännös).
4. ↑  Pausanias: *Periegesis tes Hellados* ('Kreikan kuvaus') 1.31.3 (engl. käännös).

  



|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä:**Kekrops I** | **Attikan kuningas**1506/5 – 1497/6 eaa.Kuvitteellinen kronologia | Seuraaja:**Amfiktyon** |
**Carmencita** on vuonna 1894 kuvattu yhdysvaltalainen mustavalkoinen lyhytelokuva, joka esittää samannimistä tanssijatarta. Filmin ohjasi ja tuotti skotlantilainen keksijä William Kennedy Dickson Thomas Alva Edisonin yritykselle. Kuvaajana toimi William Heise. Filmin pituus on 30 ruudun sekuntivauhdilla 21 sekuntia. 

Elokuvahistorioitsija C. Musserin mukaan Carmencita oli ensimmäinen nainen, joka esiintyi Edisonin elokuvakameralle. Filmi on kuvattu maaliskuun 10. ja 16. päivän välisenä aikana vuonna 1894 Edisonin Black Maria -studiolla. Carmencitan kopioita säilytetään Yhdysvaltain kongressin kirjastossa.

Carmencita on Internet Movie Databasen tietokannassa id-numerolla tt0000001. Se ei kuitenkaan ole vanhin IMDb:n elokuva.

Lähteet
-------

1. ↑  Carmencita / Thomas A. Edison, Inc. ; producer, W.K.L. Dickson. Library of Congress. Viitattu 15.12.2008. (englanniksi)
2. ↑  IMDb: Carmencita IMDb. Viitattu 15.12.2008. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Carmencita** Wikimedia Commonsissa

* Lyhytelokuva Yhdysvaltain kongressin kirjaston "American Memory" -sivustolla
* *Carmencita* Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
* Carmencita YouTubessa
Ruotsalainen Rogen-järvi pohjoisesta päin. Järvellä olevat metsäiset harjut ovat jäätikön synnyttämiä niin sanottuja Rogen-moreeneja niille tyypillisessä ympäristössä.
**Rogen-moreeni** on jääkauden aikaista eräänlaista kumpumoreenia. Ne sijaitsevat pääosin poikittain mannerjään liikesuuntaan nähden. Muodoltaan Rogen-moreenit ovat epäsäännöllisiä selänteitä.

Rogen-moreenien koostumus on yleensä pohjamoreenia tai soramoreenia. Ne ovat muodostuneet samaan aikaan drumliinien kanssa mannerjään alla 12 000–11 000 vuotta sitten noin 200–700 kilometriä jäänreunan sisäpuolella.

Suomessa Rogen-moreenia esiintyy esimerkiksi Valassaarilla, Mikkelinsaarilla ja Köklotissa.

Katso myös
----------

* harju
* juomumoreeni

Lähteet
-------

1. 1 2  Luontoretki Merenkurkkuun: Geologia
2. 1 2 3 4  Mäkinen, Kalevi & Palmu, Jukka-Pekka & Teeriaho, Jari & Rönty, Hannu & Rauhaniemi, Tom & Jarva, Jaana: *Valtakunnallisesti arvokkaat moreenimuodostumat*, s. 26, 37, 39, 45, 85. Suomen ympäristö 14/2007, 120 sivua. Helsinki: Ympäristöministeriö, Edita Prima Oy, 2007. ISBN 978-952-11-2662-8. Teoksen verkkoversio.  (Arkistoitu – Internet Archive)
3. 1 2  Sutinen, Raimo & Jakonen, Mari & Haavikko, Paula & Närhi, Paavo & Piekkari, Matti & Middleton, Maarit: Rogen-moreenin anisotropia.  *Geologi*, 2008, nro 5, s. 150–156. Helsinki:  Suomen Geologinen Seura. Artikkelin verkkoversio (pdf). Viitattu 5.1.2013.  (Arkistoitu – Internet Archive)
**Megaralaisten aarrekammio** oli antiikin aikainen aarrekammio Delfoissa Kreikassa. Sen rauniot sijaitsevat Delfoin arkeologisella alueella, joka on Unescon maailmanperintökohde.

Aarrekammion rakennuttivat Megaran kaupungin asukkaat. Se on ajoitettu myöhäiselle arkaaiselle kaudelle 500-luvun eaa. lopulle. Aarrekammio sijaitsi Apollonin pyhäkköalueella Pyhän tien varrella Sifnoslaisten aarrekammion pohjoispuolella ja itäpuolella kohtaa, jossa tie tekee mutkan suuntautuakseen kohti koillista. Rakennus oli aarrekammioille tyypillinen pientä temppeliä muistuttanut rakennus, jossa oli pronaos-vestibyyli ja cella, ja se edusti doorilaista tyyliä. Pronaoksen edessä arvellaan olleen kaksi pylvästä (*distylos in antis*). Rakennuksen koko oli noin 7 × 4,5 metriä. Cellan pituus oli noin 5 metriä ja pronaoksen noin 2 metriä. Cella avautui länteen päin.

Rakennukseen tehtiin 400-luvulla eaa. muutoksia tai se korvattiin toisella. Tässä vaiheessa sen julkisivu oli tehty kalkkikivestä, ja siinä oli 42 piirtokirjoitusta, joista monet viittaavat megaralaisiin. Aarrekammion perustukset ja osa piirtokirjoitusseinästä kunnostettiin vuosina 1975–1976.

Megaralaiset pystyttivät myös toisen Megaralaisten aarrekammiona tunnetun rakennuksen Olympiaan.

Lähteet
-------

1. 1 2  Delphi, Treasury of the Megarians (V) (Building) *Perseus*. Viitattu 18.1.2021.
2. 1 2 3  The Megarian Treasury *Archaeological Site of Delphi*. Ministry of Culture and Sports. Viitattu 18.1.2021.
*Tämä artikkeli käsittelee asetta. Mineraalia käsittelee artikkeli Granaatti.*
Yhdysvaltalainen 155 millin kenttätykin sirpalekranaatti latauskourussa.
Yhdysvaltalainen Mk 2 -sirpalekäsikranaatti Vietnamin sodan ajoilta.
**Kranaatti** on yli 20 millimetrin kaliiperisella ammusaseella ammuttava tai käsin heitettävä räjähtävä ampumatarvike. Sana *kranaatti* tulee granaattiomenaa tarkoittavasta espanjan sanasta *granada*. Alun perin krenatöörit (*grenadier*) olivat sotilaita, jotka käyttivät aseistuksenaan heitettäviä käsipommeja.

Nykyisin käsin heitettäviä kranaatteja kutsutaan käsikranaateiksi. Useat aseet ampuvat räjähtäviä ammuksia, kranaatteja. Arkikielessä sana "kranaatti" viittaa useimmiten käsikranaattiin, ellei asiayhteydestä ilmene muuta merkitystä. Kuitenkin vain räjähtävä ja sirpaloituva ammus on varsinainen kranaatti. 

Kenttätykistö ja kranaatinheittimistö ampuvat pääasiassa kranaatteja sekä joitakin erikoisammuksia. Nykyään yleisin panssarinläpäisevä ammustyyppi on ontelokranaatti, jonka teho perustuu suunnattuun räjähdysvaikutukseen.

Toisen maailmansodan aikana yleistyivät valokranaatit, joilla saatiin tarvittaessa valoa kohteeseen; valokranaatissa on aikasytytin ja pienehkö laskuvarjo joka hidastaa sen putoamista ja esimerkiksi tykistöllä on täten kiintopiste ammuntaa varten. Valokranaattien paloaika vaihteli tarpeen mukaan noin puolesta minuutista kahteen.

Katso myös
----------

* Miinakranaatti
* Panssarikranaatti
**Länsi-Viron vesistöalue** (vir. *Lääne-Eesti vesikond*) on Viron vesistöjen hallintoalue, jonka alle on koottu ne vesistöt, joiden vedet laskevat Itämeren pääaltaaseen. Länsi-Viron vesistöalue jaetaan vielä neljään yksikköön eli alavesistöalueisiin (vir. *alamveskond*), joita ovat Läänesaarten alavesistöalue, Matsalun alavesistöalue, Harjun alavesistöalue ja Pärnun alavesistöalue. Raja Itä-Viron vesistöalueeseen kulkee vesistöalueiden valuma-alueiden yläjuoksulla Pandiveren ylängöllä ja alajuoksulla, Pandiveren pohjoispuolella, raja kulkee Valgejõen valuma-alueen itäpuolella. Raja seuraa Pandiveren eteläpuolella kulkien kohti lounasta, missä se kohtaa sekä Peipsijärven alavesistöalueen että Võrtsjärven alavesistöalueen länsirajat. Alavesistöalueista pohjoisin on Harjun alavesistöalue, jonka eteläpuolella sijaitsee Pärnun alavesistöalue, ja molempien länsipuolella sijaitsee Matsalun alavesistöalue. Merialueilla sijaitsevat suurten ja pienten saarien valuma-alueet, jotka muodostavat yhteisen Läänesaarten alavesistöalueen.

Hallinnolliset rajat eivät aina seuraa luonnon muovaavia vesistörajoja. Esimerkiksi Viron Suomenlahden rannikon valuma-alue on jaettu hallinnollisesti puoliksi Länsi-Viron Harjun alavesistöalueen ja Itä-Viron Virun alavesistöalueen kesken. Hallintoalueella sijaitsee 1 163 yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea.

Lähteet
-------

1. 1 2  Tamre, Ruta (toim.): *Eesti järvede nimestik*. Tallinna, Viro: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus, 2006. ISBN 978-9985-881-40-8. Teoksen verkkoversio (PDF) (viitattu 1.11.2019). (viroksi) (Arkistoitu – Internet Archive)
2. ↑  Riigi Teataja: Veeseadus (VeeS) (viroksi), 1994, viitattu 1.11.2019
3. ↑  Riigi Teataja: Vesikondade ja alamvesikondade nimetamine(viroksi), 2004, viitattu 1.11.2019
4. ↑  Eesti Entsüklopeedia: Eesti vesikonnad, viitattu 1.11.2019

Aiheesta muualla
----------------

* Lääne-Eesti vesikond. Ida-Eesti vesikond. Koiva vesikond: veepoliitika raamdirektiivi artikli 5 nõuete täitmine Eestis: vesikondade koondaruanne, 2005 (viroksi)
**Mauri Seppo Juhani Kuosmanen** (22. joulukuuta 1945 Kotka – 11. maaliskuuta 2008 Tampere) oli suomalainen näyttelijä. Mittavan teatteriuran ohella hänellä oli useita roolisuorituksia elokuvissa ja televisiosarjoissa, kuten komediasarjassa *Reinikainen*.

Elämä ja ura
------------

Kuosmanen opiskeli Tampereen yliopiston näyttelijäkurssilla ja valmistui 1960-luvun lopulla. Hän oli kiinnitettynä Tampereen Työväen Teatteriin vuodesta 1969 vuoteen 2007, jolloin jäi eläkkeelle. Kaikkiaan hänelle kertyi yli sata roolisuoritusta TTT:ssa. Hänelle itselleen läheisiä olivat osat Teuvo Pakkalan näytelmässä *Tukkijoella* (1970), Franz Kafkan näytelmässä *Amerikka* (1972) sekä William Shakespearen *Myrskyssä* (1974). Kuosmanen toimi myös ohjaajana sekä teatterissa että oopperassa. Hänen ohjaustöihinsä lukeutuu muun muassa *Rakastettu Johansson* (2001). Hän työskenteli niin ikään näytelmäkirjailijana. Kuosmasen käsialaa on muun muassa näytelmä *Kuka rapsuttaisi nenääni* (2003).

Kuosmanen teki useita televisio- sekä elokuvarooleja. Hänet muistetaan esimerkiksi rooleistaan poliisi Ek:nä komediasarjassa *Reinikainen*, isän veljenä sarjassa *Mummo* sekä isännöitsijä Hölttänä sarjassa *Paavo ja Raili*. Lisäksi hän näytteli Pekka Puupäätä Visa Mäkisen elokuvassa *Pekka & Pätkä ja tuplajättipotti* ja perheen naapuria televisiosarjassa *Kyllä isä osaa*.

Kuosmanen kuoli 62-vuotiaana. Hänet on haudattu Kalevankankaan hautausmaan uurna-alueelle. Näyttelijäntyönsä ohella Mauri Kuosmasella oli luottamustehtäviä TTT:n hallituksessa sekä sen näyttelijäyhdistyksen hallituksessa. Lisäksi hän toimi näyttelijäntyön opettajana ja rehtorina Eino Salmelaisen näyttelijäkoulussa.

Filmografia
-----------

### Televisiosarjat

* Reinikainen (1982–1983)
* Kuka uskoo haikaraa (1984)
* Jäähyväiset lasihevoselle (1985)
* Sisko ja sen veli (1986)
* Mummo (1987–1989)
* Uskomattomia tarinoita (1991)
* Pakanamaan kartta (1991)
* Mustajärven oudot linnut (1991)
* Kyllä isä osaa (1994)
* Lihaksia ja luoteja (1996)
* Korvatunturin tallin joulu (1999)
* Trasselirakastaja (1999)
* Rölli (1997–2001) - Metsänhenki
* Paavo ja Raili (2004)

### Elokuvat

* Requiem fasismin uhreille (1978) (Lyhytelokuva, lausuja)
* Rakkaani, Tammerkoski (1979) (Dokumentti, selostaja)
* Juhannustanssit (1983)
* Reinikainen - jäitä hattuun, Reinikainen! (1985)
* Pekka & Pätkä ja tuplajättipotti (1985)
* Mustajärven oudot linnut (1991)
* Pekko ja unissakävelijä (1997)
* Jäänmurtaja (1997)

Lähteet
-------

* Helsingin Sanomat 15. maaliskuuta 2008: *Suuri tamperelainen muistetaan Reinikaisesta*, Tuomas Peltomäki. Artikkelin verkkoversio

### Viitteet

1. ↑  Seppälä, Riitta & Tainio, Ilona (toim.): *Suomen teatterit ja teatterintekijät 1993*, s. 240. Helsinki: Tammi, 1993. ISBN 951-31-0236-X.
2. ↑  Yle: Näyttelijä Mauri Kuosmanen on kuollut
3. ↑  Helsingin Sanomat 15.3.2008: *Suuri tamperelainen muistetaan Reinikaisesta*

Aiheesta muualla
----------------

* Mauri Kuosmanen Elonetissä.
* Mauri Kuosmanen Internet Movie Databasessa. (englanniksi)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt Muokkaa Wikidatassa | 
* Ritva
* Elonet

 |

 |
Carmen Polo
Carmen Polo ja Francisco Franco härkätaistelu­näytöksessä San Sebastiánissa vuonna 1950.
**María del Carmen Polo y Martínez Valdés** (myös **Carmen Polo de Franco**, lempinimi **Doña Carmen**; 9. heinäkuuta 1900 Oviedo – 6. helmikuuta 1988 Madrid) oli Espanjan diktaattorina toimineen Francisco Francon puoliso.

Polo syntyi varakkaaseen asturialaiseen kauppiasperheeseen ja kävi salesiaaninunnien pitämää koulua. Hän tutustui Francisco Francoon vuonna 1917 ja he menivät naimisiin lokakuussa 1923 Francon sotilasuran lähdettyä nousuun. Heille syntyi vuonna 1926 yksi tytär, Carmen. Polo oli harras katolilainen ja uskonnollinen konservatiivi, joka halveksui Espanjan toista tasavaltaa johtaneita liberaaleja. Hän kannatti ja ruokki aviomiehensä taantumuksellista aatemaailmaa. Toisaalta Espanjan sisällissodan aikana Polo pelasti kirjailija Miguel de Unamunon, joka arvosteli lokakuussa 1936 julkisesti Francon liittolaista kenraali José Millán Astrayta.

Francon valtakautena Polo eli lähestulkoon kuin kuningatar ja odotti sen mukaista kohtelua. Hän kannatti tiukan vanhoillista uskonto- ja sosiaalipolitiikkaa, ja alkoi 1950-luvulla puuttua enemmän miehensä päätöksentekoon. Polo pyrki eristämään Francon ulkopuolisista vaikuttimista ja toisinaan painosti tätä tekemään tiettyjä päätöksiä. Polon on arveltu vaikuttaneen siihen, että Francon aikana seksin ja seksuaalisuuden käsittelyä espanjalaisessa kirjallisuudessa, elokuvassa ja teatterissa rajoitettiin tiukalla sensuurilla. Monien mielestä Polon tuhlaileva elämäntapa ja hienot vaatteet ja korut olivat ristiriidassa hänen vaalimiensa hurskauteen ja pidättyväisyyteen perustuvien arvojen kanssa. Polo halusi kytkeä perheensä aristokratiaan. Hän järjesti tyttärensä avioliiton aatelissukuisen Cristóbal Martínez-Bordiún kanssa ja ehti näkemään tyttärentyttärensä avioitumisen Espanjan syrjäytettyyn hallitsijasukuun kuuluneen herttua Alfonso de Borbónin kanssa.

Polo vetäytyi julkisuudesta Francon kuoltua vuonna 1975, mutta pysyi uskollisten francolaisten keulakuvana kuolemaansa asti. Hän kuoli 87-vuotiaana keuhkokuumeeseen. Espanjan kuningasperhe esitti viralliset surunvalittelut hänen tyttärelleen.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5  Carmen Polo de Franco (englanniksi) *Encyclopædia Britannica Online Academic Edition*. Viitattu 1.7.2019.
2. 1 2 3 4 5  Kendall W. Brown: Franco, Carmen Polo de (1902–1988) (englanniksi) *Women in World History: A Biographical Encyclopedia* (2002), Encyclopedia.com. Viitattu 1.7.2019.
3. 1 2 3 4  Carmen Polo de Franco, Widow Of Spanish Dictator, Dead at 87 (englanniksi) The New York Times 7.2.1988. Viitattu 1.7.2019.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Carmen Polo** Wikimedia Commonsissa

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Espanja
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Israel
* Yhdysvallat
* Puola

 |
|  |
| Muut | 
* SNAC

 |

 |
Krankholmen

|  |  |
| --- | --- |
| Sijainti | 
EkeröTukholman läänissä, UpplandRuotsi |
| Vesialue | 
Mälaren  |
| Korkein kohta | 
17 m mpy.  |

Karttamuokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa WikidataaTietolaatikon dokumentaatioNäytä Wikidatasta tulevat arvot

**Krankholmen** on Mälarenin saari Ruotsissa Ekerön kunnassa, joka sijaitsee Tukholman läänissä.

Maantietoa
----------

Krankholmen sijaitsee Mälarenin itäosassa kohdassa, jossa Tukholman keskustasta alkava lahti haarautuu Fiskarfjärdenin ja Lambarfjärdeniin johtaviksi salmiksi. Saari sijaitsee Kärsönin ja Fågelönin välisessä salmessa ja sen etäisyydet naapurisaariin on 120–150 metriä. Sen itäpuolella sijaitsevat Granholmen, Tallholmen ja Björnholmen. Pieni Krankholmen on 400 metriä pitkä ja 330 metriä leveä. Se on metsäinen saari, jonka keskellä sijaitsee niitty. Se on autio saari , jolle ei tule teitä tai eikä siellä käy yhteysaluksia.

Luontoarvoja
------------

Saari liitettiin vuonna 2014 Lovön luonnonsuojelualueeseen (Lovö naturreservat, 3 228 hehtaaria, josta maa-alaa 2 090 hehtaaria, Natura 2000 -hankkeessa *Lovö Kärsö* (SE0110186)). Siihen kuuluvat Lovön (lukuun ottamatta Lindön niemeä) ja itäpuoliset saaret, joita ovat esimerkiksi Kärsön, Fågelön, Skräddarholmen, Krankholmen, Granholmen, Tallholmen, Björnholmen ja Fläsket.

Katso myös
----------

* Luettelo Mälarenin saarista

Lähteet
-------

### Huomioita

1. ↑  Asia on katsottu ruotsinkielisestä wikipedian artikkelista sv:Krankholmen.

### Viitteet

1. 1 2 3 4  Krankholmen *Lantmäteriet*. Gävle:  Lantmäteriet. Viitattu 19.2.2021. (ruotsiksi)
2. 1 2  Mälaren-Fiskarfjärden (SE657865-161900) *Vatteninformationssystem*. Tukholma, Ruotsi:  Länsstyrelsen. Viitattu 19.2.2021. (ruotsiksi)
3. ↑  Lovö naturreservat, Tukholman lääni, viitattu 19.2.2021

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Krankholmen** Wikimedia Commonsissa

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.   
Alkuperäinen artikkeli: sv:Krankholmen
**Carmen – Mustalainen** (*The Loves of Carmen*) on Charles Vidorin ohjaama yhdysvaltalainen romanttinen draamaelokuva vuodelta 1948. Se perustuu samaan Prosper Mériméen novelliin kuin Georges Bizet’n ooppera *Carmen*, mutta kertoo tapahtumat puhedraaman keinoin. Elokuvan pääosia näyttelevät Rita Hayworth ja Glenn Ford.

Vidorin Technicolor-värielokuva on uudelleenfilmatisointi Raoul Walshin mykkäelokuvasta *Carmen* vuodelta 1927.

*Video-oppaassa* vuodelta 1994 Bello Romano piti elokuvaa "kipinättömänä" ja antoi elokuvalle kaksi tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota "keskinkertainen".

Lähteet
-------

1. ↑  Romano, Bello (toim.): *Video-opas 95, Yli 8500 elokuvaa, 2000 uutuutta*. WSOY, 1994. ISBN 951-0-19839-0.

Aiheesta muualla
----------------

* *Carmen – Mustalainen* Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
* *Carmen – Mustalainen* Elonetissä.

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.   
Alkuperäinen artikkeli: en:The Loves of Carmen (1948 film)