recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Zanes** (monikko, m.kreik. Ζάνες, "Zeukset") olivat joukko antiikin aikaisia Zeus-jumalaa esittäneitä pronssipatsaita Olympian pyhäkköalueella Kreikassa. Niiden nimi oli peräisin Zeuksen nimen doorilaisesta muodosta *Zan*.

Zanes-patsaiden jalustat, taustalla Olympian stadionin portti.
Zanes-patsaat oli kustannettu niillä rahoilla, jotka Olympian kisoissa vilppiä tehneet joutuivat maksamaan sakkona. Patsaat oli asetettu riviin Olympian temenos-alueelta eli *Altiksesta* Olympian stadionille johtaneen kulkureitin varten, ja jokaiseen patsaaseen oli kirjoitettu, kenen sakkorahoilla ja minkä teon vuoksi se oli pystytetty. Näin ne toimivat eräänlaisena häpeärangaistuksena sekä kilpailijalle että koko tämän kotikaupungille. Sijaintipaikan ansiosta kaikki kisapaikalle matkalla olleet urheilijat joutuivat kulkemaan niiden ohi. Tämän oli tarkoitus kannustaa muita välttämään vilppiä.

Pausaniaan mukaan ensimmäinen patsas pystytettiin 98. olympiadin kisojen (388 eaa.) jälkeen. Tuolloin eräs thessalialainen nimeltään Eupolos tuomittiin sakkoihin, koska oli lahjonut kolme kanssakilpailijaansa nyrkkeilyottelussa. Muita tapauksia olivat muun muassa ateenalainen Kallippos, joka lahjoi vastustajansa 112. olympiadin kisojen (332 eaa.) viisiottelussa, sekä aleksandrialainen Sarapion, joka tuomittiin pelkuruudesta hänen paettuaan juuri ennen 201. olympiadin kisojen (25 jaa.) pankration-ottelua. Erikoista kyllä, vilpistä tuomittujen voittajien nimiä ei kuitenkaan poistettu virallisista voittajien luetteloista.

Zanes-patsaita oli ainakin kuusitoista. Patsaista yksikään ei ole säilynyt nykyaikaan; ainoastaan niiden jalustat ovat tallella.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5  Zanes Ministry of Culture and Sports. Viitattu 16.2.2016. [vanhentunut linkki]
2. ↑  Liddell, Henry George & Scott, Robert: Ζάν *A Greek-English Lexicon*.  1940. Oxford:  Clarendon Press / Perseus Digital Library, Tufts University.  (englanniksi)
3. ↑  Habicht, Christian: *Athen: Die Geschichte Der Stadt in Hellenistischer Zeit*, s. 19–20. Harvard University Press, 1997. ISBN 0674051114. Teoksen verkkoversio.
4. ↑  Kotynski, Edward J.: The Athletics of the Ancient Olympics: A Summary and Research Tool (s. 10) *oocities.org*.  2006. Viitattu 16.2.2016.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Zanes** Wikimedia Commonsissa
**Illatiivi** eli **sisätulento** eli **sisäinen tulosija** on sijamuoto, joka perusmerkityksessään ilmaisee liikettä jonkin sisään: *taloon*, *kylään*. 

Illatiivi on yksi suomen kielen sisäpaikallissijoista inessiivin eli sisäisen olosijan sekä elatiivin eli sisäisen erosijan ohella. Sen vastine ulkopaikallissijojen ryhmässä on ulkoinen tulosija eli allatiivi. Yleiseksi tulosijaksi puolestaan voidaan joskus luonnehtia translatiivia.

Illatiivi suomen kielessä
-------------------------

Suomen kielessä illatiivin sijapääte on yksikössä **-Vn** (jossa V merkitsee edeltävän vokaalin pidentymistä) tai **-hVn** (jossa V merkitsee h:ta edeltävän vokaalin toistoa):

* maa/**han**
* vuote/**en**

Päätteenä on pääpainottoman tavun pitkän vokaalin jälkeen -seen:

* harmaa : harmaa/**seen**

Monikossa taas:

* ma/i/**hin**
* vuos/i/**in**
* harma/i/**siin**

Illatiivin merkitys
-------------------

Illatiivin perusmerkitys on sisälle tuleminen: Tulimme *huoneeseen*.

Illatiivilla on myös paljon muita merkityksiä. Esimerkkejä:

* Suunta: Käänny *vasempaan*. Ajoimme vähän matkaa *pohjoiseen*.
* Toiminta, johon siirrytään: Ryhdyimme *töihin*. Lähdimme *kalaan* tai *kalastamaan*. Juokse *katsomaan*.
* Asento tai olotila: Mene *kyykkyyn*! Hän vaipui *tainnoksiin*. Uhri jäi *henkiin*.
* Raja: Tie päättyi *aitaan*. Tila ulottui *rantaan* asti. Laskin *sataan*.
* Tarttuminen, kiinnittyminen: Kärpänen tarttui *verkkoon*. Taulu ripustettiin olohuoneen *seinään*.
* Alkava tunne: Ihastuin *häneen* heti. Olen kyllästynyt hänen *puheisiinsa*.
* Käyttämisen kohde: Hänen rahansa kuluivat *vaatteisiin*. Se olisi nyt *hyvään tarpeeseen*.
* Luonnehdinnan yhteydessä: kova *juoksemaan*, hyvä *kertomaan*, altis *auttamaan*. Hänestä ei ole *mihinkään*.
* Aika: Olimme siellä ainakin *kymmeneen*. Päivästä *päivään*, vuodesta *vuoteen*. En ole käynyt siellä *moneen vuoteen*. Tulit *huonoon aikaan*. Heillä kesti *pitkään*.
* Tapa: Tehdään se *vanhaan malliin*. He huusivat *yhteen ääneen*. Homma sujui *joutuisaan*. Siinä he turinoivat *leppoisaan*.
* Muita: Asia lyötiin *lukkoon*. Sain sen *pilkkahintaan*. Poika tulee *isäänsä*. Hän pani kaiken *peliin*. Terve *mieheen*!

Aiheesta muualla
----------------

* Mitä sisä- ja ulkopaikallissijoilla tarkoitetaan? Iso suomen kielioppi verkossa (VISK): § 1238. Kotus, 2008.
* Panu Mäkinen: Suomen kielioppi (Arkistoitu – Internet Archive) 1999–2004.
* Jukka Korpela: Eikö saisi myydä asuntoa parvekkeella? Suomen kielen ns. paikallissijojen hyvästä käytöstä 2002–2008.

Sijamuodot
abessiivi • ablatiivi • absolutiivi • adessiivi • adverbiaali • akkusatiivi • allatiivi • benefaktiivi • datiivi • delatiivi • distributiivi • eksessiivi • ekvatiivi • elatiivi • ergatiivi • essiivi • finaali • formaali • genetiivi • illatiivi • inessiivi • instruktiivi • instrumentaali • kausaali • kausatiivi • komitatiivi • komparatiivi • latiivi • lokatiivi • modaali • multiplikatiivi • nominatiivi • oppositiivi • partitiivi • prepositionaali • prolatiivi • separatiivi • situatiivi • sosiatiivi • sublatiivi • superessiivi • superlatiivi • temporaali • temporaalinen distributiivi • terminatiivi • translatiivi • vokatiivi
**Heikki Erkki Rintala** (10. huhtikuuta 1918 Tampere – 25. joulukuuta 1941 Poventsa oli suomalainen jääkiekkoilija, joka pelasi Tampereen Ilveksessä sekä Suomen jääkiekkomaajoukkueessa kunnes kaatui jatkosodassa. 

Erkki Rintala pelasi jääkiekkouransa vuodesta 1935 alkaen Tampereen Ilveksessä. Hänet valittiin Suomen jääkiekkomaajoukkueeseen Sveitsin vuoden 1939 MM-kisoihin. Siellä hän pelasi neljä viidestä MM-kisojen Suomen ottelusta. Kaikkiaan hän pelasi urallaan kuusi A-maaottelua; ensimmäisen vuonna 1938. Jääkiekon pääsarjaa Rintala pelasi neljä kautta eli kaudet 1936, 1937, 1938 ja 1939, ja niissä Ilves sai Suomen mestaruuden kolmella ensimäisellä kaudella eli 1936-1938 sekä pronssin kaudella 1939.

Erkki Rintala aloitti talvisodan jälkeen opinnot kadettikoulussa. Siellä ollessa hän pelasi kadettikoulun joukkueessa koripalloa ja oli mukana kaudella 1941 Suomen mestaruuden voittaneessa joukkueessa.

Jatkosodassa Rintala taisteli luutnanttina kenraali Ruben Laguksen joukoissa. Hän osallistui tällöin Itä-Karjalan valtaukseen. Rintala kaatui joulupäivänä 1941 Poventsassa, jonka suomalaiset olivat juuri vallanneet. Näin hänestä tuli ensimmäinen sodan uhri vuoden 1939 MM-joukkueesta. Hänen lisäksi kaatuivat Olof Nyholm, Holger Granström ja Lasse Blom.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Antti O. Arponen, Markku Kasila, Matti Peltola: "Jatkosota 25.6.1941-19.9.1944", *He antoivat kaikkensa – Viime sodissa menehtyneet suomalaiset mestariurheilijat*, s. 302-304. Helsinki: Auditorium, 2014. ISBN 978-952-7043-03-5.
2. ↑  
eliteprospects: Erkki Rintala eliteprospects. Viitattu 25.3.2023. (englanniksi)
**Talliumasetaatti** (CH3COOTl) on tallium- ja asetaatti-ionien muodostama ioniyhdiste. Sitä käytetään reagenssina orgaanisen kemian synteeseissä ja selektiivisissä mikrobien kasvualustoissa.

Ominaisuudet, valmistus ja käyttö
---------------------------------

Huoneenlämpötilassa talliumasetaatti on valkoista kiteistä ainetta. Yhdiste imee kosteutta eli se on hygroskooppista. Talliumasetaatti liukenee hyvin veteen ja liukenee lisäksi etanoliin ja etikkahappoon. Siitä tunnetaan myös kidevedellinen hemitrihydraatti (CH3COOTl·1½H2O). Muiden talliumyhdisteiden tavoin myös talliumasetaatti on erittäin myrkyllistä. Sillä altistumisesta voi seurata oireina esimerkiksi huonovointisuutta ja kouristuksia.

Talliumasetaattia valmistetaan liuottamalla talliumetoksidia, -hydroksidia tai talliumkarbonaattia etikkahappoon.

TlOH + CH3COOH → CH3COOTl + H2O
Tl2CO3 + 2 CH3COOH → CH3COOTl + H2O + CO2
Yhdistettä käytetään orgaanisen kemian synteeseissä jodiasetaattijohdannaisten valmistamiseen alkeeneista, jodilaktonisointireaktiossa ja diolien valmistamiseen alkeeneista. Talliumasetaattia lisätään myös eräisiin tiettyjen bakteerien kasvatuksiin tarkoitettuihin selektiivisiin kasvatusalustoihin.

Lähteet
-------

1. 1 2  Alén, Raimo: *Kokoelma orgaanisia yhdisteitä: Ominaisuudet ja käyttökohteet*, s. 342. Helsinki: Consalen Consulting, 2009. ISBN 978-952-92-5627-3.
2. 1 2 3 4  Bob Blumenthal, Kelly Sellers & Matthew Koval: *Thallium and Thallium Compounds, Kirk-Othmer Encyclopedia of Chemical Technology*, John Wiley & Sons, New York, 2013.
3. ↑  Perry, Dale L.: *Handbook of Inorganic Compounds*, s. 421. 2. painos. CRC Press, 2016. ISBN 9781439814628. Kirja Googlen teoshaussa (viitattu 6.3.2020). (englanniksi)
4. 1 2  Sangho Koo: *Thallium(I) Acetate, e-EROS Encyclopedia of Reagents for Organic Synthesis*, John Wiley & Sons, New York, 2001. Teoksen verkkoversio Viitattu 6.3.2020.
5. ↑  Janet E. L. Corry, G. D. W. Curtis, Rosamund M. Baird: *Handbook of Culture Media for Food and Water Microbiology*, s. 180. Royal Society of Chemistry, 2012. ISBN 978-1-84755-916-6. Kirja Googlen teoshaussa (viitattu 6.3.2020). (englanniksi)
**Radeon HD 6000** on AMD:n Northern Islands mikroarkkitehtuuriin perustuva sarja grafiikkasuorittimia (GPU). Vuonna 2010 julkaistu mallisto perustui TeraScale2 arkkitehtuuriin, osa vanhempaan TeraScale arkkitehtuuriin. Näytönohjaimen suora kilpailija oli Nvidian GeForce 600 näytönohjainsarja.

Arkkitehtuuri
-------------

TeraScale 2 *Northern Islands* arkkitehtuuriin perustuvat ovat Radeon HD 6350 ja Radeon HD 6900 -sarjassa. 

TeraScale 2 *Evergreen* arkkitehtuuriin perustuu Radeon HD 6350 -sarja.

TeraScale 3 arkkitehtuuriin perustuvat grafiikkasuorittimet ovat Radeon HD 6900 -sarjassa.

HD6xxx näytönohjaimet toivat myös DisplayPort 1.2 tuen.

Näytönohjaimet
--------------

Uusina näytönohjaimina tuotiin Radeon HD 6870 ja 6850 näytönohjaimet. Näytönohjaimissa käytettiin uutta VLIW 4 arkkitehtuuria jossa kyetään suorittamaan 4 kpl 32-bittisiä MAD operaatioita kellojaksoa kohden. Myös tesselaatioyksikkö oli uusittu: parhaassa tapauksessa tesselaatiosuorituskyky kaksinkertaistui. Barts grafiikkaprosessorissa käytetään Redwood koodinimellisen HD5670 näytönohjaimen muistiväylää. Tämä johti siihen että GDDR5 muistien kellotaajuutta piti laskea 4,8 ghz taajuudelta 4,2 ghz kellotaajuudelle. Samalla muistikontrollerin pinta alaa kyettiin supistamaan 50%.

Radeon HD6870 näytönohjaimen Barts-grafiikkaprosessorin pinta ala on 25% pienempi kuin edellisen sukupolven Cyoress grafiikkaprosessorin. Silti anandtechin artikkelissa havaittiin vain 7% heikompi suorituskyky. Myös FP64 Suorituskykyä leikattiin huomattavasti.

Lähteet
-------

1. ↑
2. ↑
3. ↑
**Mikroaggressio** on usein tahaton ja huomaamaton loukkaava kommentti tai teko, joka kohdistuu vähemmistöryhmään tai sen edustajaan ja joka vahvistaa tätä ryhmää kohti tunnettuja stereotypioita. Sanakirjaesimerkki mikroaggressiosta on "En näe sinua mustana*."* Termin kehitti psykiatri Chester M. Pierce vuonna 1970 kuvaamaan loukkauksia, joita hän näki ei-mustien yhdysvaltalaisten toistuvasti kohdistavan afroamerikkalaisiin.

Professori Ann Phoenixin mukaan mikroaggressiosta on tullut sallitumpaa ja näkyvämpää syyskuun 11. päivän terroritekojen jälkeen. Helen Pluckrose ja James A. Lindsay liittävät kirjassaan *Cynical Theories* (2020) käsitteen synnyn postmodernismin kehitykseen sosiaalisen oikeudenmukaisuuden teoriana.

Lähteet
-------

* Pluckrose, Helen ja Lindsay, James: *Cynical Theories: How Activist Scholarship Made Everything About Race, Gender, and Identity—and Why This Harms Everybody*. Swift, 2020. ISBN 978-1-80-075004-3. (englanniksi)

### Viitteet

1. 1 2  microaggression dictionary.com.
2. ↑  Saariaho, Sirkku: Muuttoliike, sukupuoli, rasismi ja suurkaupungit ovat olleet tutkija Ann Phoenixin aiheita yli 30 vuoden ajan.  *Yliopisto-lehti*, 1/2018, s. 28.  Helsingin yliopisto.
3. ↑  Pluckrose & Lindsay 2020, s. 114–115.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Mikroaggressio** Wikimedia Commonsissa
Kirsikkaluomi käsivarressa
**Kirsikkaluomi** on hyvänlaatuinen hiussuonimuutos, joka näkyy iholla tyypillisesti kirkkaanpunaisena, hieman koholla olevana ja muutaman millimetrin suuruisena. Kasvaintyypiltään kirsikkaluomi on papulaarinen angiooma. Sitä on kutsuttu myös Campbell de Morganin läikäksi.

Kirsikkaluomia on todettu esiintyvän noin viidellä prosentilla ihmisistä jo nuoruusiässä. Yleisyys alkaa selvästi kasvaa noin 40 ikävuodesta lähtien, ja yli 75-vuotiaista jopa 75 %:lla arvioidaan olevan kirsikkaluomia. Usein kirsikkaluomeen liittyy missense-mutaatio geenissä *GNAQ* tai *GNA11*. Kirsikkaluomi on kiinteä ja kivuton. Se voi ilmaantua mihin tahansa iholle, mutta on harvinainen käsissä, jaloissa ja limakalvoilla. Usein kirsikkaluomia on useita samanaikaisesti. Yleensä kirsikkaluomi on helposti tunnistettavissa ulkonäöstä eikä vaadi tarkempia tutkimuksia. Jos diagnoosi jää epävarmaksi, saatetaan muutoksesta ottaa koepala.

Kirsikkaluomi on vaaraton eikä vaadi hoitoa. Joissain tapauksissa se voidaan tarvittaessa poistaa pahanlaatuisen kasvaimen poissulkemiseksi. Jos toivotaan poistoa kosmeettisista syistä, huippukylmähoito, radiofrekvenssihoito ja laserhoito ovat mahdollisia.

Lähteet
-------

1. ↑  Anna Hannuksela-Svahn, Punaiset luomet ja kasvaimet ihossa Terveyskirjasto 16.2.2022, viitattu 3.8.2023
2. 1 2 3  Amanda Oakley, Cherry angioma DermNet NZ, viitattu 3.8.2023
Alfred Rollerin laatima Ver Sacrumin ensimmäisen numeron kansi.
*Tämä artikkeli käsittelee aikakauslehteä. Muinaisen Italian juhlaa käsittelee artikkeli Ver sacrum.*
**Ver Sacrum** oli Wienin sesessionistien virallinen lehti vuosina 1898–1903. Sen vallankumouksellinen graafinen suunnittelu, typografia ja kuvitukset toimivat esikuvana monille myöhemmille taidelehdille.

Lehden ensimmäinen numero ilmestyi tammikuussa 1898. Kannessa oli Alfred Rollerin piirtämä kuva puusta, jonka juuret työntyvät ulos istutusastiastaan. Se oli vertauskuva siitä, että sesessionistit olivat vapautuneet Wienin Kunstlerhausin asettamista ahtaista rajoista. Lehdessä sesessionistit julistivat rohkaisevansa aikansa vapaampaa taidekäsitystä, joka ei tunne eroa "suuren taiteen" ja "intiimin taiteen" välillä, eikä myöskään eroa rikkaiden ja köyhien taiteen välillä. Irtiottoa symboloi myös lehden nimi *Ver Sacrum*, latinaksi "Pyhä kevät". Se viittasi nuorten irtautumiseen vanhemmistaan ja uuden yhteiskunnan perustamiseen.

Kahden ensimmäisen vuoden ajan lehti ilmestyi kuukausittain, ja jokainen numero oli omistettu tietyn taiteilijan töille. Tämä taiteilija myös vastasi numeron kannen suunnittelusta. Esimerkiksi vuoden 1898 heinäkuun numero keskittyi tšekkiläisen jugendtaiteilija Alphonse Muchan tuotantoon.

Ver Sacrumin graafisen ilmeen pääsuunnittelija oli Koloman Moser, joka suhtautui lehden ulkoasuun erittäin luovasti ja muutti sitä jatkuvasti pyrkien harmoniseen kokonaisuuteen tekstin ja kuvituksen välillä. Ainutlaatuista oli lehden neliömuoto, mikä oli tuolloin aivan uutta aikakauslehdissä. Tämä formaatti tarjosi suunnittelijoille uusia mahdollisuuksia käyttää useita tekstipalstoja, koristeellisia reunuksia ja negatiivista tilaa. Neliön ja ruudukon käytön sesessionistit omaksuivat skotlantilaisesta Arts and Crafts -liikkeestä, erityisesti Charles Rennie Mackintoshin töistä. Mackintoshista tuli myös sesessionistien jäsen.

Ver Sacrum käsitteli kuvataiteen ja grafiikan lisäksi myös musiikkia, runoutta ja teatteria. Vuosien 1898 ja 1899 numeroissa julkaistiin Rainer Maria Rilken runoja, ja joulukuun 1901 numero oli omistettu kokonaan musiikille.

Ver Sacrumin julkaisu lopetettiin joulukuussa 1903 todennäköisesti varojen puutteen vuoksi. Lehden laatu oli heikentynyt asteittain jo vuodesta 1900 lähtien, kun julkaisutahti oli kasvanut 24 numeroon vuodessa.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5 6  Ver Sacrum ViennaSecession.com. Viitattu 26.8.2021. (englanniksi)
Ritarikunnan tunnuksia
**Afrikan tähden ritarikunta** (holl. *Orde van de Afrikaanse Ster*, ransk. *Ordre de l'Étoile africaine*) oli belgialainen ritarikunta. Se perustettiin 30. joulukuuta 1888 ja alkujaan se oli Kongon vapaavaltion ritarikunta, mutta vuonna 1908 se otettiin osaksi Belgian ritarikuntajärjestelmää. Sitä myönnettiin tunnustuksena Kongon, tai ylipäänsä Afrikan, hyväksi tehdyistä ansioista lähinnä virkamiehille, piispoille ja toimitusjohtajille. Ritarikunta lakkautettiin Kongon demokraattisen tasavallan itsenäistymisen myötä vuonna 1960. Belgialaisten kuningas oli ritarikunnan suurmestari.

Kunniamerkkiä jaettiin viidessä luokassa ja kolmessa mitaliluokassa:

* suurristi
* suurupseeri
* komentaja
* upseeri
* ritari
* kultamitali
* hopeamitali
* pronssimitali

Lähteet
-------

1. ↑  Order of the African Star, Gold Medal (1888-1951) *Medalbook*. Viitattu 2.8.2023. (englanniksi)
2. ↑  Order of the African Star *wawards.org*. Viitattu 2.8.2023.
3. ↑  ODM of Belgium: Order of the African Star *medals.org.uk*.  2023. Viitattu 2.8.2023. (englanniksi)
**Vepsän** kylä sijaitsee Etelä-Kuhmossa Vepsänjoelta Nurmesrajalle saakka. Lännessä on naapurikylänä Katerma ja idässä Korpisalmi.

Asuttaminen
-----------

Vepsälle on tullut ensimmäinen asukas 1600-luvulla Pihlajanvaaralle (nykyinen Toivola). Myöhemmin asukkaita tuli lisää Vepsänjärven rannoille sekä myös Kuhmon kirkonkylälle päin. Varhaisina aikoina oli toistakymmentä taloa sekä joitakin pienempiä mökkejä, joista pulavuosina moni autioitui. Toimeentulo oli silloin paljolti kalastuksen ja metsästyksen sekä muutaman lehmän ja ns. pienkarjan varassa. Myöhemmin metsätyöt antoivat mahdollisuuksia lisäansioihin.

Koulut
------

* Riihivaaran pirtissä pidettiin koulua 1940-luvulla, sieltä oppilaat siirtyivät Vepsän koululle vuosiksi 1952–2002
* Nykyään kylällä ei ole koulua

Maanviljely nykyään
-------------------

Traktoreiden ja muiden koneiden yleistyessä 1950-luvulla peltojen pinta-alat lisääntyivät vähitellen. Nykyisin on Vepsällä maidontuotantoon erikoistuneita karjatiloja kuusi. Viljelysalat ovat vuokrapellot mukaan luettuna keskimäärin 40 ha:n paikkeilla ja työkoneet ovat tarvittavan tehokkaita.

Kulkuyhteydet
-------------

Vepsä oli pitkään "korvessa", sillä sinne ei ollut tietä. Tieyhteydet kuitenkin paranivat lopulta:

* Vuosina 1907–1908 tehtiin työttömyystöinä 13 kilometriä tietä Nurmestieltä Ahovaaran taloon.
* Ahovaarasta tehtiin tie Koukkulaan 1920–1930-luvulla
* Vepsänjärven ympäri tehtiin Petäjäahontie 1960-luvulla.

Tekniikan tulo kylään
---------------------

* **Traktorit ja koneet** alkoivat yleistyä 1950-luvulla
* **Puhelin** tuli Vepsän kaupalle vuonna 1961. Taloihin puhelimia saatiin vuonna 1971.
* **Sähköt** ovat tulleet Vepsälle vuodesta 1974 lähtien.
**Toni Markić** (s. 25. lokakuuta 1990 Ljubuški) on bosniahertsegovinalainen jalkapalloilija, joka edustaa italialaista Viterbesea. Oikeajalkainen Markić on pelipaikaltaan keskuspuolustaja, mutta voi pelata myös oikeana puolustajana.

Markićilla on myös Kroatian kansalaisuus.

Ura
---

### Seurajoukkueura

Markić aloitti uransa kroatialaisessa NK Zagrebissa, jossa hän ei kuitenkaan pelannut yhtään ottelua. Vuonna 2009 hän edusti Bosnia ja Hertsegovinan valioliigan Borac Banja Lukaa kymmenessä ottelussa. Vuonna 2010 Markić pelasi saman sarjan Široki Brijegissä 13 ottelua. Vuodet 2011–2013 Markić edusti bosniahertsegovinalaista Zrinjski Mostaria. Hän pelasi seuran paidassa 46 ottelua tehden yhden maalin. Helmikuussa 2013 Markić siirtyi Olimpik Sarajevoon, mutta pelasi seurassa puolen vuoden aikana vain seitsemän ottelua.

Helmikuussa 2014, oltuaan puolisen vuotta ilman seuraa, Markić siirtyi Suomen Veikkausliigan Kuopion Palloseuraan. Avauskaudellaan hän pelasi Veikkausliigassa 29 ottelua ja teki niissä kolme maalia. Seuraavalla kaudella hän pelasi 27 Veikkausliigan ottelua ja teki niissä kaksi maalia.

### Maajoukkueura

Markić on edustanut Bosnia-Hertsegovinaa nuorten maajoukkuetasolla. Vuosina 2011–2012 hän pelasi maan alle 21-vuotiaiden maajoukkueessa 12 ottelua. Hän voi edustaa aikuisten maajoukkuetasolla joka Bosnia-Hertsegovinaa tai Kroatiaa.

Lähteet
-------

1. 1 2
2. 1 2  Toni Markić Transfermarkt-sivustolla (englanniksi)
3. ↑
4. ↑
Taika Koilahti Kalevan Kisoissa heinäkuussa 2018.
**Taika Koilahti** (s. 4. joulukuuta 1998) on suomalainen pituushyppääjä. Koilahti edustaa Turun Weikkoja. Häntä valmensi vuoteen 2022 asti Tanja Nirkkonen ja sen jälkeen Johan Meriluoto.

Ura
---

Kalevan kisoissa Koilahti on voittanut kultaa Lappeenrannassa 2019 ennätystuloksellaan 669 cm ja Tampereella 2021 tuloksella 618 cm, hopeaa vuonna 2018 Jyväskylässä tuloksella 613 cm ja pronssia Joensuussa 2022 tuloksella 617. Hän voitti sisäratojen Suomen-mestaruuden Kuopiossa 2019 tuloksella 644 cm ja sai hopeaa Jyväskylässä 2021 tuloksella 622 cm. Viestijuoksun SM-kilpailuissa Koilahti on saanut pronssia 4×100 metrin viestissä vuonna 2020.

Suomi–Ruotsi-maaottelussa Koilahti edusti Suomea ensimmäisen kerran vuonna 2018 sijoittuen viidenneksi tuloksella 616 cm. Seuraavana vuonna hän voitti maaottelun pituuskisan tuloksella 618. Hän voitti Pohjoismaisen hallimaaottelun pituuskilpailun Bærumissa 2019 tuloksella 638. Alle 20-vuotiaiden Euroopan-mestaruuskilpailuissa Grossetossa 2017 Koilahti sijoittui kahdeksanneksi tuloksella 614 cm. Hän jäi loppukilpailussa ilman tulosta Gävlen alle 23-vuotiaiden EM-kilpailuissa 2019. Dohan MM-kilpailujen karsinnassa 5. lokakuuta 2019 Koilahti oli 27:s tuloksella 635 cm eikä selviytynyt loppukilpailuun.

Koilahden ulkoratojen ennätys on 2. elokuuta 2019 Lappeenrannassa hypätty 669 cm. Sisäratojen ennätys on 7. helmikuuta 2021 Turussa hypätty 646 cm. Ulkoratojen tulos on Suomen kaikkien aikojen tilastossa kolmantena ja hallitulos Suomen kaikkien aikojen sisäratojen tuloksissa kuudennella sijalla.

### Henkilökohtaiset ennätykset

#### Ulkoradoilla

* pituushyppy: 669 cm (Lappeenranta 2019)

#### Sisäradoilla

* pituushyppy: 646 cm (Turku 2021)

Yksityiselämä
-------------

Koilahti seurustelee frisbeegolfaaja Väinö Mäkelän kanssa.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5 6  Taika Koilahti Tilastopaja (vaatii kirjautumisen, maksullinen palvelu).
2. ↑  Joonas Kuisma: Frisbeegolfaaja Väinö Mäkelä, 24, julkaisi hempeän yhteiskuvan suomalaisen yleisurheilutähden kanssa *Ilta-Sanomat*.  22.10.2022. Viitattu 15.4.2023.
3. ↑  Toimitus: Suomalaisen yleisurheilutähden muodonmuutos loksautti leukoja – urheilijarakas myyty: "Tyrmäävä" *msn.com*.  5.2.2023. Viitattu 15.4.2023.


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt Muokkaa Wikidatassa | 
* World Athletics
* Tilastopaja 🔒

 |

 |
Belgian saksankielisen yhteisön lippu.
Saksankielisen yhteisön alueet Belgiassa.
Osa artikkelisarjaa
 **Belgian kuningaskunta** 

Yleistä 

* Robert II Hurskas
* Belgian vaalit
* Belgian puolueet


Liittovaltio 

* Belgian perustuslaki
* belgialaisten kuningas
* Liittohallitus
* Belgian pääministeri
* Belgian ministerit
* Belgian parlamentti
* Belgian edustajainhuone
* Belgian senaatti


Oikeusjärjestelmä 

* Belgian korkein oikeus
* Belgian perustuslakituomioistuin
* Belgian valtioneuvosto
* Belgian valtiontilintarkastus


Belgian alueet 

* Flanderi
* Vallonia
* Brysselin pääkaupunkialue


Belgian yhteisöt 

* Flanderin yhteisö
* Ranskankielinen yhteisö
* Saksankielinen yhteisö


**Belgian saksankielinen yhteisö** (saks. *Deutschsprachige Gemeinschaft Belgiens*, DG) on yksi kolmesta Belgian virallisesta kieliyhteisöstä. Noin 73 000 asukkaallaan saksankielinen yhteisö on kieliyhteisöistä pienin. Yhteisö käsittää yhteensä noin 854 neliökilometrin suuruisen alueen, joka ei ole kuitenkaan maantieteellisesti yhtenäinen: Se jakaantuu pohjoiseen Eupenin kantoniin ja eteläiseen St. Vithin kantoniin. Yhteisö on osa Vallonian aluetta. Alue siirtyi Belgialle Saksalta ensimmäisen maailmansodan jälkeen.

Yhteisöön kuuluu yhteensä yhdeksän eri kuntaa. Saksan kieltä käytetään hallinnollisissa, koulutuksellisissa ja oikeudellisissa asioissa. Yhteisön alueen ranskankielisillä asukkailla on oikeus saada hallinnolliset dokumentit ranskaksi. Yhteisöllä on myös oma hallituksensa, jonka nimittää yhteisön parlamentti viideksi vuodeksi kerrallaan. Hallitusta johtaa ministeripresidentti.

Kunnat
------

|  |  |
| --- | --- |
| Saksankieliset kunnatSaksankieliset kunnat | * 1 - Eupen (keskuskaupunki)
* 2 - Kelmis
* 3 - Lontzen
* 4 - Raeren

* 5 - Amel
* 6 - Büllingen
* 7 - Burg-Reuland
* 8 - Bütgenbach
* 9 - Sankt Vith
 |

Väestö
------

Vuoden 2005 alussa saksankielisen yhteisön asukasluku oli 72 521 ja asukastiheys 84,9 as./km². Noin kuusikymmentä prosenttia yhteisön asukkaista asui Eupenin kantonissa ja loput neljäkymmentä prosenttia St. Vithin kantonissa. Eupenin kantonin asukastiheys oli tuolloin 190,4 as./km² ja St. Vithin kantonin 46,3 as./km². Yhteisön asukkaista 18,4 prosenttia on ulkomaalaista alkuperää. Noin 89 prosenttia ulkomaalaisista asuu Eupenin kantonissa.

Aiheesta muualla
----------------

* Belgian saksankielisen yhteisön viralliset sivut
* Saksankielisen yhteisön parlamentti
Vanha Brondan talo 1900-luvun alkupuolella. Helsingin kaupunginmuseon kuvakokoelmat, kuvannut Eric Sundström.
Brondan kahvila vuonna 1928.
Santeri Salokiven maalaus Brondan asiakkaista (*Kahvila*) vuodelta 1918.
**Brondinin kahvila** eli **Bronda** oli Helsingin Eteläesplanadi 20:ssa vuoteen 1949 toiminut K. M. Brondinin leipomo- ja kahvilaliike, joka oli 1900-luvun alkupuolella kaupungin kuuluisimpia kahviloita. Koko Eteläesplanadin ja Korkeavuorenkadun kulmatalo tunnettiin sen mukaan "Brondan talona".

Ensimmäinen Brondan talo oli rakennettu 1840-luvulla. Brondin perusti kahvilansa siihen vuonna 1897. Vuonna 1910 sen paikalle rakennettiin Valter Jungin ja Emil Fabritiuksen suunnittelema uusi Brondan talo. Brondan kahvila oli varsinkin taiteilijoiden suosima ja eli kulta-aikaansa 1920–1930-luvuilla. Vakioasiakkaisiin kuuluivat muun muassa taidemaalarit Tyko Sallinen ja Jalmari Ruokokoski, kuvanveistäjä Wäinö Aaltonen, kuvittaja Rudolf Koivu, kirjailijat Eino Leino, Joel Lehtonen, Uuno Kailas sekä Tulenkantajat-ryhmän jäsenet. Entisen kahvilan pesulan paikalla 1950-luvulla kokoontunut modernien taiteilijoiden piiri tunnettiin Brondan vintin taiteilijaryhmänä.

Rakennuksessa toimi myös Helsingin ensimmäinen non-stop-elokuvateatteri Kit-Cat.

Brondan talo purettiin vuonna 1972, kun sen silloinen omistaja Kansallis-Osake-Pankki (KOP) halusi tontille rakennuksen, jonka vuokratuotto olisi suurempi. Arkkitehti Keijo Petäjän suunnittelema uusi rakennus, Brondankulma, valmistui vuonna 1975. KOP suunnitteli talon purkamista jo aikaisemmin ja sanoi vuonna 1948 silloiset vuokrasopimukset irti.

Uudessa talossa vuonna 2014 avattu ravintola otti talon historiasta nimekseen Bronda.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Antti Manninen: *Puretut talot, 100 tarinaa Helsingistä*, s. 87. Helsingin Sanomat, 2004.
2. ↑  Eeva Järvenpää: *Ensimmäisiä esikaupunkeja*, s. 46. HS Kirjat, 2009. ISBN 978-952-5557-30-5.
3. ↑  Brondan kulma lasipalatsi.fi. Viitattu 25.11.2017.
4. ↑  Helsingin Sanomat 12.6.1948 s. 3, 21.8.1950 s. 3, 30.8.1950 s. 7, 2.9.1972 s. 12.

Kirjallisuutta
--------------

* Erkki Vuorela: Bronda: taiteilijakahvila, joka on kappale kulttuurihistoriaa.  *Taiteen maailma*, 1945, nro 2, s. 14-15, 33.
* Vilho Nenonen: *Tavattiin Brondalla*. Suomalaisen kirjallisuuden seura, 1981. ISBN 951-717-255-9.

Aiheesta muualla
----------------

* Kermavedoksia Brondinin pöydistä, Kansan kuvalehti, 17.02.1933, nro 8, s. 18, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
* Mikä on Bronda, Suomen Kuvalehti, 28.04.1934, nro 18, s. 10, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
**Muhammadkadyr Abdullajev** (s. 15. marraskuuta 1973) on uzbekistanilainen ammattilaisnyrkkeilijä ja amatöörien olympiavoittaja.

Amatööriura
-----------

Amatööriurallaan Abdullajev voitti käymistään otteluista 288 ja hävisi 12. Hänen suurimmat saavutuksensa ovat kevyen välisarjan olympiavoitto 2000 Sydneystä, missä hän voitti loppuottelussa Ricardo Williamsin, ja maailmanmestaruus 1999 Houstonista. Abdullajev oli mukana myös 1996 Atlantassa kevyessä painoluokassa, missä hän kärsi kuitenkin tappion avausottelussaan.

Ammattilaisura
--------------

Abdullajev siirtyi ammattilaiseksi vuonna 2001. Hänen uransa paidattomana alkoi hyvin ja hän voitti kymmenestä ensimmäisestä ottelustaan kahdeksan tyrmäyksellä ja saavutti Philip Holidayta vastaan WBO-liiton intercontinental-tittelin. Kesäkuussa 2003 hän kärsi tyrmäystappion kamerunilaiselle kehäraakille Emmanuel Clotteylle. 

Kesäkuussa 2005 Abdullajev pääsi iskemään WBO-liiton maailmanmestaruudesta Miguel Angel Cottoa vastaan, mutta hävisi teknisellä tyrmäyksellä yhdeksännessä erässä. Viimeisessä ottelussaan marraskuussa 2005 Abdullajev hävisi Andri Kotelnikille pisteillä.

Lähteet
-------

1. ↑  Sukachev, Alexey: The Uzbek Breakthrough: Central Asian Nation Aims for Historical Glory *News*.  1.1.2020. Boxing Scene. Viitattu 28.11.2020. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Ammattilaisottelutilastot BoxRec-tietokannassa
**Marilii** (oik. **Laura Eklund**, o.s. **Koivuniemi**; s. 14. heinäkuuta 1978 Karkku)  on suomalainen laulaja ja lauluntekijä.

Maalaistalon tyttärenä varttuneen Mariliin musiikilliseen taustaan kuuluvat kymmenen vuoden tanssiopinnot sekä pianon ja harmonikan soitto. Hänen pitkäaikainen haaveensa laulajan urasta toteutui, kun manageri Hannele Laurila keksi uuden tulokkaan ja kiinnitti hänet omistamaansa Eurorecords-levy-yhtiöön pienimuotoisen koelaulutilaisuuden jälkeen. Samalla hän risti nuoren laulajan Mariliiksi.

Mariliin ensilevytys, single *Siivilläin lennän* sai ensiesityksensä TV2:n Huvin vuoksi -ohjelman Tähtiputkessa vuonna 1998. Sen jälkeen single soi ahkerasti radioissa. Vuonna 2000 ilmestyi Mariliin ensimmäinen albumi, ensilevytyksen mukaan nimetty vahvasti slaavilaissävyinen *Siivilläin lennän*, jonka tunnetuimmiksi kappaleiksi nousivat käännösballadi *Sinun* sekä Viktor Drobychin ja Pertti Mäenpään Mariliille kirjoittama *Nautin elämästä*.

Marilii on asettunut asumaan Kauhajoelle ja on toiminut muusikon uransa ohella mm. maatalouslomittajana ja radiojuontajana. Vuonna 2002 hänet nähtiin Seinäjoen Tangomarkkinoiden semifinaalissa. Hän on esiintynyt 2008 alkaen myös erilaisilla kokoonpanoilla, kuten nimellä MistyLate. Taiteilijanimen ''Marilii" hän otti käyttöön uudelleen keväällä 2014 ja ryhtyi työstämään uutta albumia. Ensimmäinen single *Luurangot Henkarilla* julkaistiin syyskuussa 2014.

Kesäkuussa 2015 Marilii julkaisi albumin *Omat siivet kantaa*, jonka sävellykset ja sanoitukset ovat pääosin laulajan omia. 

Marilii on kertonut julkisuudessa kokemuksistaan alkoholistin läheisenä ja hänen tarinaansa kerrottiin Ylen Pullopostia lapsuudesta dokumenttisarjassa. Hän on tehnyt muusikon uransa lisäksi päihdetyötä ja on ollut luomassa läheisille suunnattua hoito-ohjelmaa. Tällä hetkellä hän toimii yrittäjänä Kirkkonummella ja Turussa Minnesota-mallista päihde- ja läheishoitoa tarjoavassa Fria-klinikka Oy:ssa.

Diskografia
-----------

### Albumit

* *Siivilläin lennän* (2000)
* *Omat siivet kantaa* (2015)

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Tony Latva, Petri Tuunainen: *Iskelmän tähtitaivas*, s. 267. WSOY, 2004. ISBN 951-0-27817-3.
2. ↑  Hannele Laurila käynnisti levy-yhtiön uudelleen, mukana jo kolme artistia *Etelä-Suomen Sanomat*.
3. ↑  Pulloposti | Dokumentit | yle.fi *yle.fi*. Viitattu 23.7.2021.
4. ↑  Fria-Klinikka: Ota yhteyttä *Fria-Klinikka*.  Arkistoitu 23.7.2021. Viitattu 23.7.2021.

Aiheesta muualla
----------------

* Viralliset kotisivut
* Mariliin esitystuotanto Suomen äänitearkistossa (1901–1999)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Taiteenala Muokkaa Wikidatassa | 
* MusicBrainz

 |

 |
Pohjois-Makedonian topografinen kartta.
**Pohjois-Makedonia** sijaitsee sisämaassa Balkanilla ja on osa laajempaa Makedonian maantieteellistä aluetta, josta loppu jakautuu Kreikan, Bulgarian ja Albanian kesken. Makedonian tasavalta (25 713 km2) kattaa runsaan kolmanneksen historiallisen Makedonian alueesta. Noin puolet alueesta (34 411 km2) on Kreikan aluetta ja kymmenesosa Bulgarian.

Pohjois-Makedonia sijaitsee Šar- ja Rhodope-vuorten välissä Vardar-joen laaksossa. Makedonian etelärajalla sijaitsee kolme suurta järveä, jotka raja leikkaa kahtia – Ohrid, Prespa ja Dojran. Maan alue on seismisesti aktiivista ja siellä on ollut useita tuhoisia maanjäristyksiä, viimeisin vuonna 1963, jolloin pääkaupunki Skopje vaurioitui pahoin.

Korab, Pohjois-Makedonian korkein vuori.
Pohjois-Makedonian kymmenen korkeinta vuorta ovat:*lähde?*

* Korab (2 765 m)
* Šar (2 747 m)
* Baba (2 601 m)
* Jakupica (2 540 m)
* Nidze (2 521 m)
* Ljuboten (2 498 m)
* Dešat (2 373 m)
* Galitšica (2 288 m)
* Stogovo (2 273 m)
* Jablanica (2 257 m)

- - - - - -

* Bistra (2 163 m)

Pohjois-Makedonian ilmastoon kuuluvat kylmät talvet ja lämpimät kesät. Ylänköalueilla on talvisin pitkään lunta. Skopjen tilastot edustavat maan tyypillistä ilmastoa melko hyvin. Siellä on heinä- ja elokuun keskimääräinen päivän ylin lämpötila noin 30 astetta, ja keskimääräinen alin joulukuusta helmikuuhun pakkasen puolella.

Ohridin alue kuuluu Unescon maailmanperintöluetteloon sekä luonto- että kulttuuriarvojen takia.

Pohjois-Makedoniassa on tavattu 330 lintulajia, joista kolmannes on muuttolintuja. Kahdeksan eläinlajia on suojeltu, niihin kuuluvat karhu, kultasakaali ja ilves. Susia sen sijaan pidetään haittaeläiminä, ja niitä surmataan vuosittain noin 350. Karhunmetsästys on kielletty vuonna 1996 ja hirvieläinten metsästystä on säännelty metsästysluvin, mutta niiden kantojen arvioidaan silti pienenevän.

Lähteet
-------

* Thammy Evans: *Macedonia*. Bradt Travel Guides, 2010. ISBN 9781841622972.

### Viitteet

1. ↑  
Makedonia *The World Factbook*. Washington, DC:  Central Intelligence Agency.  (englanniksi)
2. ↑  Macedonia Region Macedonija Name
3. ↑  Evans, s. 29-30
4. ↑  Country guide Macedonia (Arkistoitu – Internet Archive) BBC Weather
5. ↑  Climatological Information Skopje World Meteorological Organization
6. ↑  Properties inscribed on the World Heritage List Unesco
7. ↑  Evans. s.36-38

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Pohjois-Makedonian maantiede** Wikimedia Commonsissa
El Risitas vuonna 2015.
**Juan Joya Borja** (5. huhtikuuta 1956 – 28. huhtikuuta 2021) oli espanjalainen koomikko ja näyttelijä, joka tunnettiin lempinimellä **El Risitas**. Hän tuli tunnetuksi internetilmiöstä, joka sai alkunsa Jesús Quinteron televisio-ohjelman haastattelusta, joka oli ladattu YouTube-sivustolle heinäkuussa 2007. 

Joya kärsi sydänongelmista ja kuoli sevillalaisessa sairaalassa huhtikuussa 2021.

Internet-ilmiö
--------------

Heinäkuussa 2007 Juan Joya Borja esiintyi Jesús Quinteron televisio-ohjelmassa *Ratones Coloraos*. Ohjelmassa Joya kertoo työkokemuksestaan tiskaajana. Joya kertoo, kuinka hän jätti likaiset paellapannut mereen huuhtoutumaan ja huomasi 
myöhemmin, että nousuvesi on vienyt pannut mennessään. Tarinaa kertoessaan Joya nauraa hänelle tyypilliseen tapaan käheä-äänisesti.

Vuonna 2014 Egyptin Muslimiveljeskunta teki arabiaksi tekstitetyn version haastattelusta, joka parodioi Egyptin presidentti Abdel Fattah al-Sisia.

Vuonna 2015 alkoi YouTube-sivustolle ilmestyä useita videoita, joissa haastattelu tekstitettiin humoristisesti. Suosittuja olivat etenkin sellaiset videot, joissa Joya esiintyi jonkin teknologiayhtiön johtajana ja kertoi, kuinka hän onnistui huijaamaan kuluttajia julkaisemalla huonolaatuisen tuotteen. Internetmeemiä on hyödynnetty paljon myös poliittiseen satiiriin.

El Risitasin haastattelusta syntynyttä internetilmiötä on verrattu Perikato-elokuvan kohtauksesta syntyneisiin parodiavideoihin, joissa alaisilleen raivoavan Adolf Hitlerin puheen päälle on tekstitetty humoristista sisältöä.

Suomi
-----

El Risitasin haastattelusta on tehty myös suomeksi tekstitettyjä parodiavideoita. Vuonna 2015 valokuvaaja Pekka Rautiainen huomasi kuvaansa käytetyn luvatta. Rautiainen kysyi oikeuksiensa perään Twitterissä sekä SM-liigalta että kuvaa käyttäneeltä Vaasan Sportilta. SM-liigan henkilökuntaan kuuluva työntekijä rankaisi Rautiaista porttikiellolla kaikkiin SM-liigan jäähalleihin. Rautiaisen julkaisemalla parodiavideolla El Risitas esiintyy Vaasan Sportin edustajana, joka on tikahtua nauruunsa, koska heidän virheensä meni SM-liigan piikkiin, ja valokuvaaja oli se, joka sai rangaistuksen. Sittemmin SM-liiga perui porttikiellon. Vaasan Sport on pyytänyt anteeksi kuvan käyttöä.

Lokakuussa 2015 El Risitas esiintyi Orkla Foodsin Grandiosa-tuotemerkin pizzamainoksessa.

Lähteet
-------

1. ↑  Fallece el humorista Juan Joya Borja, 'El risitas' *lavanguardia.com*.  28.04.2021. Viitattu 29.04.2021. (espanjaksi)
2. ↑  Apple engineer spoof video: is Spanish Laughing Guy the new Downfall? *theguardian.com*.  13.03.2015. Viitattu 29.04.2021. (englanniksi)
3. ↑  
Espanjalaismiehen naurusta tuli Suomessa ilmiö – tiesitkö, mille tässä videossa oikeasti kikatetaan? *is.fi*.  25.02.2015. Viitattu 29.04.2021.
4. ↑  
Grandiosa valjasti viraalihitiksi nousseen nauravan espanjalaismiehen mainoskampanjaansa *kauppalehti.fi*.  23.10.2015. Viitattu 29.04.2021.

Aiheesta muualla
----------------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **El Risitas**.
* El Risitas Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Marija Judina vuonna 1922.
**Marija Veniaminovna Judina** (ven. Мария Вениаминовна Юдина; 9. syyskuuta (J: 28. elokuuta) 1899 Nevel – 19. marraskuuta 1970 Moskova) oli vaikutusvaltainen venäläinen pianisti.

Marija Judina syntyi  juutalaiseen perheeseen Nevelissä Venäjällä. Hän opiskeli Petrogradin konservatoriossa Anna Jesipovan ja Leonid Nikolajevin johdolla. Hän sai myös yksityisopetusta Felix Blumenfeldilta. Hänen luokkatovereihinsa lukeutuivat Dmitri Šostakovitš ja Vladimir Sofronitski. Judinaa arvostetaan erityisesti J. S. Bachin musiikin esittäjänä. Joidenkuiden*kenen mukaan?* mielestä Judinan Bach-soitto oli esikuvana Glenn Gouldin tyylille. Vaikka myös Judinan Beethoven-tulkinnat saivat tunnustusta, ei hän karttanut oman aikansakaan säveltäjien, kuten ystävänsä Šostakovitšin, esittämistä. Hän toimi pianonsoiton opettajana mm. Leningradin konservatoriossa, Tbilisin konservatoriossa ja Moskovan konservatoriossa.

Marija Judina oli harvoja avoimesti kommunistivaltaa vastaan asettuneita neuvostotaiteilijoita. Hän olikin useasti esiintymis- ja opetuskiellossa. Hänet luetaan myös 1900-luvun suurien venäläisten kristillisten ajattelijoiden joukkoon: hänen ystäviinsä kuuluivat filosofit Pavel Florenski ja Mihail Bahtin.

Aiheesta muualla
----------------

* Official website (Arkistoitu – Internet Archive)

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Israel
* Suomi (KANTO)
* Yhdysvallat
* Ruotsi
* Tšekki
* Alankomaat
* Puola

 |
|  |
| Taiteenala | 
* MusicBrainz

 |
|  |
| Muut | 
* Europeana
* SNAC
* IdRef

 |

 |
Fløibanenin *Rødhette*-vaunu
**Fløibanen** on Bergenissä sijaitseva vuonna 1918 avattu funikulaari. Se kuljettaa matkustajia kaupungin keskustan ja Fløyfjellet-vuoren näköalapaikan välillä. Radan pituus on 850 metriä, korkeusero 302 metriä ja raideleveys 1000 millimetriä. Välipysäkkejä on kolme. Nykyisin liikennöivien kahden vaunun nimet ovat *Blåmann* (sininen) ja *Rødhette* (punainen, nimi tarkoittaa Punahilkkaa).

Fløibanen on yksi Bergenin tunnetuimmista nähtävyyksistä. Vuonna 2021 sillä tehtiin noin kaksi miljoonaa matkaa.

Kuvia
-----

* Vanhanmallinen vaunu vuonna 1999.Vanhanmallinen vaunu vuonna 1999.
* Funikulaarin ala-asema.Funikulaarin ala-asema.
* Yläasema ja Fløyenin näköalatasanne.Yläasema ja Fløyenin näköalatasanne.

Lähteet
-------

1. 1 2  Wisting, Tor: Fløibanen *Store norske leksikon*.  1.8.2023. Viitattu 3.8.2023. (norjaksi)
2. ↑  Fløibanen *Bergen byleksikon*. Viitattu 3.8.2023. (norjaksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Fløibanen** Wikimedia Commonsissa

* Fløyen.no (norjaksi)
Kiharusi ry on Suomalainen kansalaisjärjestö, joka tekee työtä aivoverenkiertohäiriöiden tietoisuuden lisäämiseksi ja kansanterveystyötä sairastumisen ennaltaehkäisyksi. 

Kiharusi keskittyy valistustyöhön Suomessa ja itäisessä Afrikassa etenkin swahilin kielialueella. Kiharusi merkitsee swahiliksi aivohalvausta. Kielen sadalle miljoonalle puhujalle on julkaistu vain vähän tietoa aiheesta. 

  

Järjestön tarkoituksena on edistää terveystietoutta, hyvinvointia ja erilaisista sairauksista kuntoutusta. Lisäksi Kiharusi ry:n tavoitteena on edistää Suomen ja köyhimpien maiden yhteistyötä tarttumattomien sairauksien ennaltaehkäisyssä ja oiretunnistuksessa sekä lisätä vertaistukea ja myötätuntoa eri maiden kansalaisten välillä. 

  

Kiharusi ry:n puheenjohtajana toimii Tapani Tyynelä. Järjestön perustajia ovat Tyynelän lisäksi Leila Österbackin ja Amina Kupila. Järjestö on rekisteröity 8.8.2018.

  

Kansalaisjärjestön virallisilla sivuilla kiharusi.info on mahdollista lukea aiheesta englanniksi, suomeksi sekä swahiliksi. 

Kiharusi ry on julkaissut tietoa myös videoiden sekä mobiilipelin muodossa. Ääninäyttelijöinä toimivat muun muassa Tapani Tyynelä, Amina Kupila ja Senja Hietalahti.
**Zeus Olympioksen pyhäkkö** oli antiikin aikainen Zeukselle omistettu pyhäkkö Dionin kaupungissa Kreikassa. Sen rauniot sijaitsevat Dionin arkeologisella alueella nykyisen Díon kylän lähellä Dío-Ólympoksen kunnassa.

Zeus Olympioksen pyhäkön alttarin jäänteet.
Zeus Olympioksen eli "Olymposvuoren Zeuksen" pyhäkkö sijaitsi kaupungin eteläpuolella. Paikka oli alun perin pyhä lehto, ja se kehittyi rakennetuksi pyhäköksi hellenistisellä kaudella 300-luvulla eaa. Aitolialaiset tuhosivat pyhäkön vuonna 219 eaa. mutta se rakennettiin uudelleen tämän jälkeen.

Pyhäkön pääalue oli suuri neliömäinen alue, jonka sivujen pituus oli noin 100 metriä. Sen itälaidalla oli suuri pylväikkö, jonka keskellä oli propylon-portti. Pylväikkö erotti neliömäisen alueen itäpuolella sijainneesta suuresta alttarista, jonka pituus oli noin 22 metriä. Alttarilla suoritettiin suuri hekatombiuhri eli sadan härän uhraaminen, mikä oli Zeuksen kultin keskeisin piirre paikalla. Alttarissa oli pronssiset renkaat, joihin uhrieläimet voitiin kiinnittää.

Pyhäkössä oli Makedonian kuninkaiden kullatut patsaat. Siellä oli myös muita kuninkaallisten lahjoittamia patsaita, kuten Aleksanteri Suuren Granikosjoen taistelun vuonna 334 eaa. jälkeen lahjoittamat taistelussa kaatuneiden 25 sotapäällikön patsaat. Pyhäköstä on löydetty stelejä eli kiviä, joihin on kirjoitettu muun muassa erilaisia säädöksiä sekä sopimuksia koskien liittolaisuuksia ja rajakiistojen sovittelua.

Roomalaisella kaudella heti pyhäkön eteläpuolelle rakennettiin niin kutsuttu Roomalainen teatteri.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Dionin esittely (Flash) (Dionin arkeologisen puiston verkkosivut) *Δίον Αρχαιολογικό Πάρκο*. Viitattu 13.3.2017.
2. ↑  Dion: Description Ministry of Culture and Sports.  Arkistoitu 14.3.2017. Viitattu 13.3.2017.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Zeus Olympioksen pyhäkkö** Wikimedia Commonsissa
**Viktória Hrunčáková** (o.s. Kužmová, s. 11. toukokuuta 1998 Košice) on slovakialainen tennispelaaja. Hän on sijoittunut parhaimmillaan kaksinpelissä WTA-listan sijalle 43 maaliskuussa 2019. Hän voitti vuonna 2015 tyttöjen nelinpeliturnauksen Yhdysvaltain avoimissa Aleksandra Pospelovan kanssa. Seuraavana vuonna hän oli siellä kaksinpelissä loppuottelussa.

Ensimmäisessä pelaamassaan Grand Slam -turnauksen pääsarjassa Yhdysvaltain avoimissa 2017 Kužmová hävisi ensimmäisellä kierroksella Venus Williamsille voittaen kuitenkin yhden erän häntä vastaan. Australian avoimissa 2018 hän hävisi avauskierroksella Elise Mertensille. Helmikuussa hän eteni välieriin Budapestin WTA-turnauksessa. Hän hävisi turnauksen karsintojen toisen kierroksen ottelunsa, mutta sai lopulta villin kortin pääsarjaan, missä voitti avauskierroksella neljänneksi sijoitetun Sorana Cîrstean, toisella kierroksella Sabine Lisickin ja puolivälierissä Petra Martićin. Välierissä hän hävisi Alison Van Uytvanckille.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Viktória Kužmová WTA:n sivuilla (englanniksi)
2. ↑  Viktória Kužmová ITF:n sivuilla (englanniksi)
3. ↑  Victoria Chiesa: Lucky loser Kuzmova shocks Cirstea in Budapest *WTA Tennis*.  20.2.2018. Viitattu 23.4.2018. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Viktória Kužmová WTA:n sivuilla (englanniksi)
* Viktória Kužmová ITF:n sivuilla (englanniksi)
**Strippauksella** tarkoitetaan kemiassa yksikköoperaatiota, jossa yksi tai useampi komponentti poistetaan nestefaasista kaasuvirran tai höyryn avulla. Strippauksessa poistuva komponentti haihtuu kaasun tai höyryn mukana pois nestevirrasta ja prosessia voidaan pitää absorption käänteisprosessina. Strippausta käytetään muun muassa jätevesien puhdistuksessa, öljynjalostuksessa tuotteiden erottamiseen ja eräissä metallurgisissa prosesseissa. Strippaus suoritetaan tislauskolonneja muistuttavissa kolonneissa, joiden täytteenä on täytekappaleita erottumisen tehostamiseksi.

Strippauksen käyttö
-------------------

Strippaus perustuu helposti haihtuvien komponenttien erottumiseen haihtumalla inertin kaasun, kuten ilman tai kuuman vesihöyryn mukana. Komponenttien strippautuvuus riippuu niiden Henryn vakiosta Henryn lain mukaisesti ja tyypillisesti korkeat lämpötilat kasvattavat Henryn vakiota ja siten parantavat erotustehokkuutta. Strippaus voi olla joko myötävirta- tai vastavirtaprosessi. Myötävirtaprosessissa puhdistettava neste ja ilma tai vesihöyry virtaavat kolonnissa samansuuntaisesta ja vastavirtaprosesseissa eri suunnista. Ilmaa käytetään strippausaineena erotettaessa vesiliuoksista helposti haihtuvia veteen niukkaliukoisia orgaanisia komponentteja, kuten bensiiniä ja muita hiilivetyjä, liuottimia kuten trikloorieteeniä ja tetrakloorieteeniä sekä helposti erityisesti emäksisistä liuoksista haihtuvaa ammoniakkia. Käytetyimmät menetelmät ovat vastavirtaprosesseja, joissa strippausilma johdetaan kolonniin alaosasta ja puhdistettava liuos yläosasta.

Vesihöyrystrippausta käytetään veteen enemmän liukenevien ja vaikeammin haihtuvien komponenttien, kuten asetonin ja pentakloorifenolin erottamiseen. Vesihöyrystrippausta käytetään myös butadieenin erottamiseen öljynjalostuksen muista tuotteista ja orgaanisten kompleksinmuodostajien erottamiseen orgaanisista liuottimista esimerkiksi uraanin ja kuparin metallurgiassa. Vesihöyrystrippaus poikkeaa kaasustrippauksesta, kuten ilmastrippauksesta siten, että nestefaasin läpi kulkenut strippaushöyry voidaan tiivistää nesteeksi ja veteen liukenemattomat orgaaniset komponentit voidaan erottaa joko dekantoimalla tai tislaamalla.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Dianna S. Kocurek & Gayle Woodside: *Waste Treatment, Hazardous Waste, Kirk-Othmer Encyclopedia of Chemical Technology*, John Wiley & Sons, New York, 2000. Viitattu 6.2.2015
2. 1 2 3  G. W. Stevens, Teh C. Lo & Malcolm H. I. Baird: *Extraction, Liquid-Liquid, Kirk-Othmer Encyclopedia of Chemical Technology*, John Wiley & Sons, New York, 2007. Viitattu 6.2.2015
3. ↑  Christie John Geankoplis: *Transport Processes And Separation Process Principles*, s. 625. Prentice Hall, 2008. ISBN 0-13-101367-X. (englanniksi)
4. 1 2 3  Stanley E. Manahan: *Hazardous Waste Chemistry, Toxicology, and Treatment*, s. 279-280. CRC Press, 1990. ISBN 9780873712095. Kirja Googlen teoshaussa (viitattu 6.2.2015). (englanniksi)
5. 1 2 3  Lyle Albright: *Albright's Chemical Engineering Handbook*, s. 1074-1107. CRC Press, 2008. ISBN 9780824753627. Kirja Googlen teoshaussa (viitattu 6.2.2015). (englanniksi)