recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Calvinen ufokuva** on väitettyä ufohavaintoa esittävä valokuva, jossa näkyy lentokone ja kulmikas ufo. Sen ja viisi muuta kuvaa ottivat kaksi retkeilijää Skotlannissa Pertshiren Calvinen kylän lähistöllä vuonna 1990. Kopio tuosta yhdestä kuvasta julkaistiin vasta vuonna 2022, koska Yhdistyneen kuningaskunnan puolustusministeriö otti aikoinaan alkuperäiset kuvat haltuunsa. Puolustusministeriö on salannut ufon havaitsijoiden henkilöllisyyden vuoteen 2072 asti.

Havaintopaikka ja aika
----------------------

Paikka sijaitsee Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Skotlannin Perthistä 55 km pohjoisluoteeseen. Tarkka havaintopaikka oli Calvinen kylän Struan Point valtatien A9 lähellä Havaintohetkenä vuonna 1990 oli kesäilta ja hyvä sää.*lähde?*

Tapahtumat
----------

Silminnäkijöiden kertoman mukaan salmiakin muotoinen tumman harmahtava esine ilmestyi taivaalle, ja hävittäjä kierteli sen ympärillä. Esine oli noin 30 metriä pitkä ja se humisi matalla äänellä. Havainto kesti noin kymmenen minuuttia, jonka jälkeen esine lensi nopeasti ylöspäin ja katosi.*lähde?*

Kuvien katoaminen, yhden julkaisu
---------------------------------

Alun perin kuvia oli kuusi. Kuvaajat antoivat kuvat lehdelle, joka ei kuitenkaan julkaissut niitä vaan luovutti ne sen sijaan armeijalle. Alkuperäiset kuvat hävisivät puolustusministeriössä. Puolustusministeriössä ufoja 1990-luvun alussa tutkinut Nick Pope mainitsi ufokuvat ensi kertaa julkisuudessa kirjassaan *Open Skies, Closed Minds* vuonna 1996. Vuonna 2009 julkaistiin yhdestä alkuperäisestä kuvasta tehty piirros. Puolustusministeriön silloinen lehdistöupseeri Craig Lindsay oli säilyttänyt kopiota parhaasta kuvasta, ja julkaisi sen 2022. Puolustusministeriö kuitenkin salasi vielä vuonna 2022 kuvaajien nimet 50 vuodeksi.

Selityksiä
----------

Useimmin tarjotut selitykset ovat vieras avaruusalus, kehitteillä ollut salainen lentokone, kuten Yhdysvaltain Aurora-lentokone, tai huijaus.

Lähteet
-------

1. ↑  Dr David Clarke: The Calvine UFO photograph – revealed *drdavidclarke.co.uk*.  12.8.2022. Viitattu 2.9.2022. (englanniksi)
2. ↑  Pekka Numminen: Kateissa ollut kaikkien aikojen "paras ufo-kuva" löytyi lopulta RAF:n eläkeläiseltä – "kukaan ei koskaan kysynyt" *Tekniikka&Talous*. Viitattu 2.9.2022.
3. ↑  Tim Isokivi: Maailman selkeimmäksi kutsuttu ufo-kuva paljastettiin – otettiin yli 30 vuotta sitten *Stara*.  2.9.2022. Viitattu 3.9.2022.
4. ↑  Sara Odeen-Isbister: World's clearest UFO photo of diamond-shaped object uncovered after 30 years *mirror*.  14.8.2022. Viitattu 2.9.2022. (englanniksi)
5. 1 2  Case Files: Calvine UFO photographs *drdavidclarke.co.uk*.  31.7.2021. Viitattu 2.9.2022. (englanniksi)
6. ↑  Tekniikan Maailma *tekniikanmaailma.fi*. Viitattu 2.9.2022.
7. ↑  "Best" UFO picture ever, the Calvine photo, found after 30 years missing *Newsweek*.  15.8.2022. Viitattu 2.9.2022. (englanniksi)
8. ↑  The UFO that Never Was?: the Calvine photographs | *archive.ph*.  8.8.2021. Viitattu 2.9.2022.
9. ↑  Case Files: Calvine UFO photographs | *archive.ph*.  13.8.2022. Viitattu 2.9.2022.

Aiheesta muualla
----------------

* 'Best' UFO Picture Ever, the Calvine Photo, Found After 30 Years Missing (englanniksi)
**Kullan ruukki** toimi Tenholassa Kullanjärven eteläpuolella Kockböleträsket-järvestä Kvarnträsket-järveen laskevan joen varrella lähellä Kullan kylää vuosina 1730–1754.

Kullan koskessa oli jo 1600-luvulla kolme puromyllyä jotka hävitettiin kun ruukki ja masuuni rakennettiin. Ruukin tarvitseman malmin ja sen tuottaman takkiraudan kuljetus osoittautui hankalaksi ja niinp ruukin toiminta päättyi jo 1754 ja masuuni purettiin todennäköisesti vuonna 1766. 

Ruukkialueella joen länsirannalla on säilynyt kivillä vahvistettu pato, suurista lohkokivistä tehty mahdollinen rakennuksen pohja ja maakumpare jonka kohdalla masuuni on mahdollisesti sijainnut. Itärannalla on pato- ja siltarakenteiden jäänteitä, rakennuksen pohja ja vanha tie sekä kalliolouhos. Länsirannalla on edelleen runsaasti kuonaa ruukin ajoilta sekä sysi- ja liuskekivikasoja. Ruukin paikalta noin 500 metriä pohjoiseen on mahdollisesti 1730-luvulla rakennetun kaksikivisen vesimyllyn ja myllypadon rauniot. Läheisen Kullan kylän alueelta on löydetty yli 30 vanhaa miilunpohjaa.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Museovirasto : Kultturiympäristön rekisteriportaali : Raasepori, Kullan ruukki (Arkistoitu – Internet Archive)
Esko Suuperko (1987)
**Esko Olavi Johannes Suuperko** (s. 30. elokuuta 1937 Kiikka) on suomalainen eläköitynyt diplomi-insinööri ja rakennusalan yritysjohtaja, joka on saanut teollisuusneuvoksen arvonimen.

Suuperkon vanhemmat olivat maanviljelijä Akseli Suuperko ja Johanna Lappalainen. Hän avioitui 1962 Auli Tuulikki Aallon kanssa. Suuperko tuli ylioppilaaksi Tyrvään yhteislyseosta 1956 ja valmistui diplomi-insinööriksi Teknillisestä korkeakoulusta 1961. Hän oli Insinööritoimisto J. Packalénin toimistoinsinööri 1961–1963, Oy Rastor Ab:n neuvotteleva tutkija1963–1965, Rakennus Oy Hartelan teknillinen johtaja 1965–1971 ja Helsingin Asuntokeskuskunta Hakan, vuodesta 1974 Rakennuskunta Haka ja vuodesta 1988 Haka Oy, rakennuspäällikkö 1971–1972, tuotantolinjan johtaja 1972–1974, Etelä-Suomen alueyksikön johtaja 1974–1984, johtaja keskushallinnossa ja johtoryhmän jäsen 1984–1985 sekä varatoimitusjohtaja ja toimitusjohtajan varamies 1985–1992. Suuperkolla on ollut myös useita oman alansa ja muita asiantuntija- ja luottamustehtäviä. Teollisuusneuvoksen arvonimen hän sai 1990.

Lähteet
-------

1. 1 2  Hoffman, Kai: Teollisuusneuvos Esko Suuperko (1937–). *Suomen talouselämän vaikuttajat* -verkkojulkaisu (maksullinen). 30.11.2012. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura. Viitattu 25.11.2023.
2. ↑  Kun saumat ratkeilivat, löytyi urakoihin järkeä.  *Uusi Suomi*, 28.08.1987, nro 231, s. 21. Kansalliskirjasto. Viitattu 25.11.2023.  (ei-vapaa)
**Hämeen Heimoliitto r.y.** oli suomalainen järjestö, joka pyrki edistämään hämäläisyyttä koskevan tiedon tuottamista, tallentamista sekä hyödyntämistä. Toimialueena oli historiallinen Hämeen maakunta ja yhdistyksen kotipaikka Hämeenlinna. Yhdistyksen toiminta päättyi 2018 ja sen perinnettä jatkamaan perustettiin Hämeen Heimoliiton Säätiö sr.

Yhdistys perustettiin 1. maaliskuuta 1925 Hämeenlinnassa. Heimoliitto toimi yhteistyössä kaikkien Hämeestä ja hämäläisyydestä sekä sen historiasta, nykyisyydestä ja tulevaisuudesta kiinnostuneiden kanssa. Yhteistyökumppaneihin kuuluivat myös alueen kotiseutuyhdistykset, asukasyhdistykset, kunnat ja seurakunnat. Liitto oli jäsenenä Suomen Kotiseutuliitossa.

Heimoliitto tuotti julkaisuja Hämeestä ja hämäläisyydestä.

Vuosina 1928–2012 on julkaistiin noin 16 000 sivua tekstiä Hämeestä ja hämäläisistä, esimerkiksi yhdeksänosainen *Hämeen historia* vuosina 1948–1985 sekä *Hämeenmaa*-sarja, jossa on ilmestynyt 20 erillistä osaa. 1930-luvulla on tehty aloite keräämällä nimiä adressiin historiallisen Hämeen linnan vapauttamiseksi vankilakäytöstä. Sen allekirjoitti 63 Hämeen kuntaa ja 1 747 yksityishenkilöä. Liitto vauhditti yhdistysmuotoisen luonnonsuojelutyön kehittymistä Hämeessä, edisti kotiseutuyhdistysten syntymistä ja on myötävaikuttanut maakunnan museotoiminnan kehittymiseen museoneuvojien avulla muun muassa perustaminen, uudelleen järjestäminen ja luettelointi sekä museoretkeily.

Aiheesta muualla
----------------

* Hämeen Heimoliitto. Facebook
Edistyksellisen hyödyntämisen teorian logo.
**Edistyksellisen hyödyntämisen teoria** eli **PROUT** (*Progressive Utilization Theory*) on kokoelma sosioekonomisia ja poliittisia ideoita, joita on ehdottanut intialainen filosofi, kirjailija, joogi ja hengellinen opettaja Prabhat Ranjan Sarkar. 

PROUT painottaa ekologisia ja henkisiä arvoja, kestävää kehitystä sekä omavaraisille paikallistalouksille perustuvaa yhteiskuntamallia. Se edistää osuuskuntapohjaista yritystoimintaa ja maapallon vaurauden järkiperäistä jakamista. PROUTin filosofia uskoo, että planeettamme kehitys voidaan suunnata kohden tervettä, ihmistä ja luontoa tukevaa tulevaisuutta.

Kritiikki
---------

Professori Narasingha P. Sil kirjoittaa artikkelissaan Sarkarin ajatuksista yhteiskunnan kiertokulusta, joka on PROUT:in taustalla. Hän näkee sillä olevan vain "vähän omaleimaisuutta ja historiallista pätevyyttä" ja sen olevan peräisin "heikoin muutoksin" perinteisestä hindujen kastilaitoksesta.  Kirjailija Ravi Batra käytti PROUT:in ajatuksia kirjoissaan kuten menestyskirjassaan *The Great Depression of 1990*. Ekonomisti Paul Erdman arvioi kirjaa Los Angeles Times –lehden kirja–arvostelussa "oudoksi sekoitukseksi voodoon historiallisia teorioita ja järkeviä talousanalyysejä".

Katso myös
----------

* Ananda Marga
* Neohumanismi
* Talousdemokratia

Lähteet
-------

1. ↑  Prout - Etusivu *www.prout.fi*. Viitattu 12.9.2015.
2. ↑  Sil, Narasingha P.: The Troubled World of the Ananda Marga: An Examination.  *The Quarterly Review of History*, 1988, 28. vsk, nro 4, s. 3–19.
3. ↑  Erdman, Paul: (Arvostelu) The Great Depression of 1990 *Los Angeles Times*.  16.8.1987. Viitattu 30.1.2013.

Aiheesta muualla
----------------

* Vihreän puolueen kotisivut, artikkeli P.R.Sarkarin elämäntyöstä, PROUTista ja neohumanismista
**Riitta Johanna Raunio** (s. 5. marraskuuta 1954 Forssa) on suomalainen malli, näyttelijä, laulaja, juontaja ja kiinteistönvälittäjä. Raunio on vuoden 1974 Miss Suomi

Ura
---

Ylioppilaaksi valmistuttuaan Raunio aloitti kieliopinnot Turun yliopistossa syksyllä 1973 tavoitteenaan kieltenopettajan ammatti. Vuonna 1973 hän voitti Miss Cinema Europe -kilpailun ja oli aiemmin osallistunut myös Seura-lehden Aurinkotyttö-kisoihin. Miss Suomeksi hänet kruunattiin vuonna 1974. Raunio oli myös lehdistön ihannetyttö. Raunio sijoittui hyvin myös kansainvälisissä kauneuskilpailuissa. Hän sijoittui kolmanneksi Miss Universum-, Miss Eurooppa- ja Miss International Beauty -kilpailuissa.

Vuonna 1989 Raunio vieraili Turun Kesäteatterissa Lumikin roolissa, ja vuonna 2001 Heinolan kesäteatterin *Piukoissa paikoissa* Sugar Kanen roolissa, jonka Marilyn Monroe aikoinaan teki tunnetuksi. Raunio on näytellyt myös teattereissa, neljässä filippiiniläisessä elokuvassa (Kumander agimat, Lorelei, Postcards from China ja Balakyot) vuonna 1975, Spede Pasasen elokuvissa (esimerkiksi *Uuno Turhapuro muuttaa maalle* ja *Hei kliffaa hei*) ja esiintynyt televisiosarjoissa *Painajainen* ja *Tähtitehdas*.

Vuonna 1993 Raunio alkoi keikkailla Atlas-yhtyeen kanssa ja vuonna 1994 Audiovox julkaisi Raunion nimeä kantavan albumin.

Vuonna 2005 Raunio sai Tanja Jääskeläisen roolin MTV3-kanavan saippuasarjassa *Salatut elämät*. Alun perin hänen tarkoituksenaan oli tehdä sarjaan seitsemän viikon mittainen vierailu, mutta rooli venyi lopulta neljän vuoden mittaiseksi. Raunio jätti sarjan kuvaukset toukokuussa 2009 ja hänen roolihahmonsa poistui sarjasta loppuvuonna 2009.

Sittemmin Raunio on työskennellyt kiinteistönvälittäjänä.

Yksityiselämä
-------------

Raunio on ollut naimisissa Erkki Hakkaraisen kanssa, jonka kanssa hänellä on kaksi tytärtä. Hän asuu Vääksyssä.

Diskografia
-----------

* Johanna Raunio (1994)

Filmografia
-----------

* Hustler Squad (1975)

Lähteet
-------

* Latva - Tuunainen: Iskelmän tähtitaivas. 500 suomalaista viihdetaiteilijaa. WSOY, 2004
* Suomen missit 1933–2014 (Arkistoitu – Internet Archive)

### Viitteet

1. ↑  Riiali, Marianne: "Äiti pelkäsi, että minut kidnapataan" *Iltalehti.fi*.  18.2.2008. Alma Media. Viitattu 7.4.2014.
2. 1 2 3 4 5  Wallenius, Miki: Johanna Raunio täyttää pyöreitä – Miss Suomen kruunu tuli Hämeenlinnan kisoista vuonna 1974 *Yle Uutiset*.  5.11.2014. Viitattu 5.11.2014.
3. ↑  1989 Pirjo-Riitta Tähti: Lumikki (Internet Archive)  2007. Turun kesäteatteri.  Arkistoitu 18.6.2007. Viitattu 2.5.2014.
4. ↑  Edelliset musikaalit (Internet Archive) *Heinola.net*.  Arkistoitu 21.2.2004. Viitattu 2.5.2014.
5. ↑  Hyvästit Salkkareille! *iltalehti.fi*.  4.11.2009. Iltalehti.fi. Viitattu 4.11.2009.
6. ↑  steamylog101: Their orders: LOVE your enemy. .. then KILL HIM! *IMDB*.  8.2.2023. Viitattu 19.8.2023.

Aiheesta muualla
----------------

* Johanna Raunio Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
* Johanna Raunio Elonetissä.

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Taiteenala | 
* MusicBrainz

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Elonet

 |

 |
**Mitchel Bakker** (s. 20. kesäkuuta 2000) on alankomaalainen jalkapalloilija, joka pelaa laitapuolustajana Bundesliigassa Bayer Leverkusenissa.

Seuraura
--------

### Ajax

Bakker teki debyyttinsä Ajaxissa 7–0 KNVB Cupin voitossa Te Werveä vastaan ​​​​26. syyskuuta 2018. Hän pelasi toisen ja ensimmäisen joukkueen seniorijoukkueessa 3–0-cupin voitossa Go Ahead Eaglesia vastaan ​​​​31. lokakuuta 2018.

### Paris Saint-Germain

Mitchel Bakker allekirjoitti sopimuksen 7. heinäkuuta 2019 ja siirtyi ilmaisella siirrolla Paris Saint-Germainiin (PSG). Hänen sopimuksensa sitoi hänet seuraan neljäksi kaudeksi.

Bakker debytoi PSG:ssä 29. tammikuuta 2020 Coupe de Francen 2–0-voitossa Paua vastaan ​​​​ja tuli vaihtopelaajaksi. Hän aloitti joukkueessa ensimmäisen kerran 6–1-kupin voitolla Dijonia vastaan ​​​​12. helmikuuta ja esiintyi ensimmäisen kerran Ligue 1:ssä ja aloitti 4–4-tasapelissä Amiensia vastaan ​​​​15. helmikuuta. Bakker oli ehdolla Golden Boy -palkinnon saajaksi 15. kesäkuuta, koska hän oli yksi kolmesta PSG:n pelaajasta 100 shortlistissa; hänet sisällytettiin myöhemmin 20 parhaan ehdokkaan joukkoon. 

24. heinäkuuta Bakker aloitti ja pelasi kaikki 90 minuuttia 2020 Coupe de France -finaalissa Saint-Étienneä vastaan. Lopputulos oli 1–0 PSG:lle. Vuoden 2020 Coupe de la Ligue -finaalissa 31. heinäkuuta hän pelasi koko ottelun, kun PSG voitti Lyonin rangaistuspotkukilpailulla 6–5. Bakker teki debyyttinsä UEFA:n Mestarien liigassa 20. lokakuuta 2020, kun hän tuli vaihtopelaajana 2–1-tappiossa Manchester Unitedia vastaan. ​​Juan Bernatin ja Layvin Kurzawan loukkaantumisten vuoksi Bakkerilla oli enemmän peliaikaa kaudella 2020–2021 kuin edellisellä; kampanjan mennessä hän oli pelannut 40 ottelua. Hän aloitti PSG:n Mestarien liigan välieräottelussa 2–1 Manchester Citylle 28. huhtikuuta 2021.

### Bayer Leverkusen

12. heinäkuuta 2021 Bakker liittyi Bundesliigan Bayer Leverkuseniin. Hän allekirjoitti neljän vuoden sopimuksen seuran kanssa. Raporttien mukaan kaupan siirtomaksu oli 7 miljoonaa euroa, ja se voi nousta bonuksilla 10 miljoonaan. Sopimukseen sisältyi tiettävästi PSG:n takaisinostomahdollisuus. Bakker teki ensimmäisen maalinsa Leverkusenille 4–0-voitossa Borussia Mönchengladbachia vastaan ​​​​21. elokuuta.

Maajoukkueura
-------------

Bakker on edustanut kotimaataan alle 15-vuotiaista alle 21-vuotiaisiin.

Aiheesta muualla
----------------

* Mitchel Bakker Transfermarkt-sivustolla (englanniksi)
**Kuntotoimisto** oli 1973–1982 toiminut kuntoliikuntajärjestöjen yhteinen organisaatio, joka toteutti kuntoliikuntaviestintää ja -koulutusta, television tietoiskuja ja muita liikuntakampanjoja. Näitä olivat kansanhiihdot ja erityisesti vuonna 1976 presidentti Kekkosen syntymäpäivälahjaksi järjestetyt UKK-hiihdot, joihin osallistui 1,4 miljoonaa suomalaista.*lähde?*

Kuntotoimiston perustaminen liittyi ideologiaan, että yhteiskuntaa tuli valtiojohtoisesti suunnitella. Kuntoliikunta oli myös noussut kehittyvän liikuntapolitiikan osa-alueeksi. Kuntotoimiston tuli koordinoida eri kuntoliikuntajärjestöjen toimintaa. Lisäksi oli tarkoitus poistaa päällekkäisyyttä. Kuntotoimiston johtokunnassa oli järjestöjen lisäksi myös opetusministeriön edustus, ja Kuntotoimisto oli tapa toteuttaa liikunnan valtionohjausta.*lähde?*

Kuntotoimistoa rahoitti opetusministeriö harkinnanvaraisella valtionavulla eli toiminta-avustuksella sekä erillisavustuksin pitkin vuotta. Toimintaa haittasivat vaikeudet ja viivytykset valtionavun saamisessa sekä toimiston juridisesti epäselvä status, mikä vaikeutti lainanottoa. Toimistossa oli sen toimintavuosien ajan yleensä 5–6 työntekijää. Vuonna 1980 voimaan tulleen liikuntalain myötä Kuntotoimisto putosi valtionavun piiristä ja sen toiminta lakkasi 1983.

Lähteet
-------

1. ↑  Näin sinunkin pitäisi kävellä *yle.fi*. Viitattu 4.9.2017.
2. ↑  Liikuntalaki 984/1979 *Finlex. Säädökset alkuperäisinä*. Viitattu 3.9.2017.
3. ↑  Pesola, Ulla: Kuntotoimisto: 1970-luvun hallinnollisen suunnittelun ilmentymä (Suomen historian pro gradu)  2004. Jyväskylän yliopisto.
**Jouko Olavi Orvola** (s. 4. kesäkuuta 1936 Säkylä) on suomalainen eläköitynyt yrittäjä ja yritysjohtaja, joka on saanut teollisuusneuvoksen arvonimen.

Orvolan vanhemmat olivat toimitusjohtaja Paavo Orvola ja Astrid Viola. Kansakoulun käynyt Orvola toimi Kotivara Oy:n lihavaraston hoitajana 1965, ostopäällikkönä 1965–1971 ja toimitusjohtajana 1971–1996. Tämän jälkeen hän oli vielä yrityksen hallituksen puheenjohtaja Orvoloiden perheyritykseksi tulleen Kotivaran osakkaana. Orvola oli lisäksi Lihavara Ky:n, vuodesta 1988 Lihavara Oy, toimitusjohtaja ja hallituksen jäsen, samoin kuin Orke Oy:n toimitusjohtaja ja hallituksen jäsen. Hänellä on ollut myös useita oman alansa ja muita asiantuntija- ja luottamustehtäviä. Teollisuusneuvoksen arvonimen Orvola sai 1995.

Lähteet
-------

1. 1 2  Turunen, Harri: Teollisuusneuvos Jouko Orvola (1941–). *Suomen talouselämän vaikuttajat* -verkkojulkaisu (maksullinen). 18.12.2013. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura. Viitattu 4.12.2023.
2. ↑  Nimitykset.  *Maaseudun Tulevaisuus*, 27.1.1996, nro 11, s. 8. Kansalliskirjasto. Viitattu 4.12.2023.  (ei-vapaa)
3. ↑  Makkaratehdas muuttaa.  *Forum 24*, 16.10.2020, nro 65, s. 3. Kansalliskirjasto. Viitattu 4.12.2023.  (ei-vapaa)
**San Francisco** oli vuonna 1695 vesille laskettu Espanjan laivaston kaksikantinen 68-tykkinen linjalaiva.

Taustaa
-------

1690-luvulla Habsburgien hallitessa Espanjaa laivastolla oli 70-tykkisiä linjalaivoja kuten Pedro Corbeton vuoden 1692 Italian retken *Nuestra Señora de la Esperanza*, *San Diego de Alcalá*, *Tres Reyes* ja *Carlos II*. Vuoteen 1697 mennessä pääosa kaksikantisista 70-tykkisistä aluksista oli joko tuhoutunut tai poistettu palveluksesta ja vuonna 1700 jäljellä oli vain *San Francisco*.

Garroten vuonna 1691 esitelty luokitusjärjestelmä esitteli 70-tykkisen aluksen, jossa oli alemmalla tykkikannella 13 paria 18 naulan tykkejä ja ylemmällä 14 paria 10 naulan tykkejä. Alusten hankkimiseksi ei kuitenkaan tehty mitään.

Valmistus
---------

Alus, jonka valmisti José Lopez de Iriarte, tilattiin 1675 Colindresilta Cantabriasta. Alus laskettiin vesille 15. huhtikuuta 1695 ja otettiin palvelukseen 9. syyskuuta 1699.

Palvelus
--------

Alus lähti 9. syyskuuta 1699 Santoñasta Cádiziin päällikkönään Sebastián Jijon liittyäkseen Pedro Fernández Navarreten laivastoon, jonka piti lähteä Darieniin. Matkaa ei kuitenkaan toteutettu. Alus oli oletettavasti Cádizissa amiraali Navarreten Armada del Mar Océanossa *Nuestre Señora de la Concepciónin* kanssa.

Lähteet
-------

* Winfield, Rif: *British Warships in the Age of Sail 1714-1792 - Design, Construction and Fates*. Minnesota: Seaforth Publishing, 2007. ISBN 978-1-84415-700-6. (englanniksi)

### Viitteet

1. 1 2 3 4  Winfield et al 2023 s. 125
Niketas Khoniates kuvattuna keskiaikaisessa käsikirjoituksessa.
**Niketas Khoniates** (kreik. Νικήτας Χωνιάτης, noin 1155-1215 tai 1216) oli kreikkalainen historioitsija. Hänen veljensä Mikael Khoniates oli myös historioitsija. Hän matkusti veljensä kanssa kotipaikkakunnaltaan Kolossaista Konstantinopoliin. Aluksi toimi virkamiehenä Angelos-suvun keisareiden aikana, edeten aina virkakoneiston johtajaksi (*megas logothetes*) asti. Hän toimi myös Filippopoliksen teeman kuvernöörinä.

Kun neljäs ristiretki valtasi Konstantinopolin vuonna 1204 pakeni hän Nikaiaan, jossa hän pääsi keisari Theodoros I Laskariksen hovin jäseneksi. Nikaiassa hän aloitti kirjoittamisen ja hänen 21 kirjaa käsittänyt historiansa käsitteli vuosia 1118-1207. Teoksessaan hän kuvaa muun muassa Konstantinopolin valtauksen vuonna 1204.

Lähteet
-------

1. ↑  Maailmanhistoian arvoituksia.  *Kodin kuvasto : huviksi ja hyödyksi Suomen koteihin ja perheisiin*, 17.08.1912, nro 17, s. 4. Kansalliskirjasto. Viitattu 19.07.2019.

Aiheesta muualla
----------------

* Medieval Sourcebook: Nicetas Choniates: The Sack of Constantinople (1204) (englanniksi)

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF
	+ 2

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Norja
* Espanja
* Ranska
* BnF data
* Katalonia
* Saksa
* Italia
* Israel
* Belgia
* Yhdysvallat
* Ruotsi
* Tšekki
* Australia
* Kreikka
* Kroatia
* Alankomaat
* Puola
* Portugali
* Vatikaani

 |
|  |
| Tieteilijät | 
* CiNii

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Deutsche Biographie
* Trove

 |
|  |
| Muut | 
* IdRef

 |

 |

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
**Arvo Ojala** (21. helmikuuta 1920 Seattle, Washington – 1. heinäkuuta 2005 Gresham, Oregon) oli amerikansuomalainen aseasiantuntija, joka koulutti Hollywoodissa näyttelijöitä revolverin nopeassa esiin vetämisessä ja ampumisessa.

Ojala toimi asekouluttajan tehtävässä muun muassa elokuvissa *Koston käsi* (1955), *Liekehtivät vuoret* (1956), *Butch ja Kid – auringonlaskun ratsastajat* (1969), *Silverado* (1985) ja *Kolme kaverusta* (1986). Hänen koulutettaviinsa kuuluivat muun muassa Kevin Costner, Michael J. Fox, Kevin Kline, Paul Newman ja Robert Redford. Ojala myös näytteli toisinaan itse sivuosissa tai sijaisnäyttelijänä.

Arvo Ojala varttui maatilalla Yakiman lähellä Washingtonin osavaltiossa suomalaissiirtolaisten poikana ja oppi metsästysretkillä jo lapsena aseen käyttöä.

Ojala sai patentin suunnittelemalleen pistoolikotelolle, joka mahdollistaa aseen nopean esiinvedon. Sitä käyttivät keksijän mukaan nopeuskilpailijoiden lisäksi 1960-luvun alussa monet poliisilaitokset Yhdysvalloissa.

Arvo Ojala oli 26 vuotta (1951–1978) naimisissa mallina, näyttelijänä ja ammattimaisena taitoluistelijana toimineen Doris Seversenin kanssa. He saivat viisi lasta.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Salomaa-Hillman, Maire: Suomalainen näyttää taitoaan Seattlen maailmannäyttelyssä.  *Helsingin Sanomat*, 19.8.1962, s. 8. Näköislehden aukeama (tilaajille).
2. 1 2  Arvo Ojala Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
3. 1 2  McLellan, Dennis: Obituary: Fast-draw shooter taught TV stars *The Seattle Times*.  24.7.2005. Viitattu 24.7.2018. (englanniksi)
Esa Ojalan juliste, 1984.
**Esa Ojala** (s. 19. helmikuuta 1948 Helsinki) on suomalainen graafinen suunnittelija. Ojala on yksi palkituimmista suomalaisista graafikoista ja suunnitellut monia julisteita, liikemerkkejä ja logoja. Hän on työskennellyt ennen oman toimiston perustamista muun muassa Marimekossa 1976–1982. Asko Kekkosen kanssa hänellä oli muotoilutoimisto Alform Oy 1984–1988 ja Kyösti Variksen kanssa Varis & Ojala Oy 1988–1999. Sittemmin hän on ollut osakkaana ja suunnittelujohtajana Incognitossa. Lisäksi hän on toiminut luennoitsijana ja ollut mukana alan kehittämisessä muun muassa Valtion muotoilutoimikunnassa ja Grafiassa. Hän on pitänyt töistään useita näyttelyjä.

Ojala on käynyt Hausjärven lukion ja valmistunut Lahden Muotoiluinstituutista 1970-luvulla ja Taideteollisesta korkeakoulusta 1990 taiteen maisteriksi.

Tunnustukset ja palkinnot
-------------------------

* Valtion taideteollisuuspalkinto 1990
* Vuoden graafikko 2000
* Professorin arvo 2017*lähde?*

Julkaisut
---------

* Esa Ojala, Julisteita, 2000
* Esa Ojala, Ilmeitä, 2006
* Esa Ojala, Graphic Design, 2013

Lähteet
-------

* Helsingin Sanomat 19.2.2008 s. C5, syntymäpäivähaastattelu
* Infor[vanhentunut linkki]

1. 1 2 3  Taskinen, Rita (toim.): *Suomalainen design : kuka kukin on : Design in Finland : who's who in Finnish design*. Helsinki: Ornamo, 1992. ISBN 952-9748-04-3.
2. 1 2  Ojala, Esa ym.: *Graphic Design*, s. 156. Esa Ojala, 2012. ISBN 978-952-93-1752-3.

Aiheesta muualla
----------------

* Incognito (Arkistoitu – Internet Archive)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Taiteenala Muokkaa Wikidatassa | 
* KulturNav

 |

 |
**Arrogante** eli **San Antonio de Padua** oli Espanjan laivaston vuonna 1753 vesille laskettu Serio-luokan kaksikantinen 68-tykkinen linjalaiva.

Valmistus
---------

*Pääartikkeli: Serio-luokka*
Alus tilattiin Guernizosta, missä köli laskettiin joulukuussa 1752. Alus laskettiin vesille maaliskuussa 1754 ja otettiin palvelukseen vielä samana vuonna.

Palvelus
--------

Alus lähti 6. syyskuuta 1754 Santanderista Ferroliin päällikkönään José de las Casas y Herrera miehistönään vain 224 miestä ja kansillaan vain 31 kappaletta 36 naulan tykkejä. Vuoteen 1761 saakka alus partioi Ferrolin edustalla.

Alus lähti 1. joulukuuta 1761 Ferrolista *Monarcan*, fregatti *Palasin* ja priki *Cazadorin* kanssa Santo Domingoon kuljettaen joukkoja, elintarvikkeita ja sotamateriaalia. Osasto yritti 14. heinäkuuta 1762 murtaa Havannan piirityksen, mistä se palasi Veracruziin. Heinäkuussa 1763 alus saapui *Castillan*, *Venceadorin*, *Tridenten* ja fregatti *San Estebanin* sekä viiden rahtialuksen kanssa Cadiziin.

Alus oli 16. helmikuuta 1797 Espanjan laivaston neljän linjalaivan ja fregatin muodostamassa osastossa Shaggaramuksen lahdella ankkurissa, kun Britannian laivaston suojaama hyökkäysosasto saapui lahden suulle. Aluksen päällikkö Don Raphael Bonasa poltti aluksensa seuraavana aamuna estääkseen sen valtaamisen.

Lähteet
-------

* James, W. M.: *The Naval History of Great Britain Volume 2 1797-1799: During the French Revolutionary and Napoleonic Wars*. London: Conway Maritime Press, 2003. ISBN 0-85177-906-9. (englanniksi)
* Winfield, Rif; Tredrea, John; Garcia-Torralba Pérez, Enrique & Blasco Felip, Manuel: *Spanish Warships in the Age of Sail 1700-1860: Design, Construction, Career and Fates*. Seaforth Publishing, 2023. ISBN 978-1-5267-9078-1. (englanniksi)

### Viitteet

1. 1 2 3  Winfield et al 2023 s. 137
2. ↑  James s. 97-98

*Serio*-luokan linjalaivat

|  |
| --- |
| *Serio* - *Poderoso* - *Soberbio* - *Arrogante* - *Hércules* - *Contento* |
| Edeltäjä: Eolo-luokka – Seuraaja: Terrible-luokka |
**Vaasan Suomalainen Klubi** on Vaasassa toimiva yhdistys, jonka tarkoituksena on vaalia suomalaista kulttuuria, suomalaiskansallisia perinteitä sekä tarjota jäsenilleen tilaisuuksia keskinäiseen yhdessäoloon ja keskusteluun yhteiskunnallisten, sivistyksellisten ja taloudellisten kysymysten pohtimista varten.

Klubin toiminta
---------------

Klubi järjestää jäsenilleen klubi-iltoja, vierailuja ja juhlia. Klubi-illoissa vieraana on yhteiskunnan eri osa-alueilta merkittäviä paikallisia tai valtakunnallisia vaikuttajia ja asiantuntijoita, joiden alustusten ja esitelmien pohjalta käydään vilkas keskustelu. Vierailut suuntautuvat eri kulttuurikohteisiin tai yrityksiin.
Klubin perinteisiin kuuluu kevätkokouksen yhteydessä tarjottava hernekeitto ja syyskokouksessa hirvikeitto. Itsenäisyyspäivää klubi juhlistaa yhteisellä juhlaillallisella. Jo 1920-luvulta lähtien on pidetty Mateenmätiyhdistyksen kokous ennen joulua, ja siinä nautitaan mateenmätiä perinteisine lisukkeineen ja juomineen.

Klubin historia
---------------

Klubin syntysanojen lausujana pidetään rakennusmestari Huugo Mynttiä ja klubin perustamiskokous pidettiin huhtikuun 4. päivänä 1917. Klubi on toiminut alusta asti Vaasan seudun suomenkielisen teollisuuden, liike-elämän, koulutuksen ja kulttuurin kehittämisessä sekä omalta osaltaan auttanut alueen monipuolista ja edistyksellistä kehittymistä.

Kokoontumispaikka
-----------------

Klubi kokoontuu kuukausittain kesää lukuun ottamatta Vaasan keskustassa sijaitsevassa ravintola Bankissa. Klubissa on noin 150 jäsentä ja puheenjohtajana toimii Heikki Uusitalo.

Katso myös
----------

Muita Suomalaisia Klubeja.

Kirjallisuutta
--------------

* Teuvo Roden: Vaasan Suomalainen Klubi 1917 – 2017, ISBN 9789525559590
* Erkki Malmivaara Vaasan suomalainen klubi 1917-1992
* Ilmari Laukkonen: Vaasan suomalainen klubi 70-vuotias : historiikki ajalta 1978-1987
* Kosti Könni: Vaasan suomalainen klubi 1917-1967
* Toivo T. Rinne: Vaasan Suomalainen Klubi 1917-1942

Aiheesta muualla
----------------

* Vaasan Suomalaisen Klubin kotisivut
* Vaasalaisia.info, Tapio Parkkari: Näe syvemmälle Vaasaan: Suomalainen klubi
**Tampellan juhlatalo** sijaitsee Tampereella Tampellan kaupungnosassa Lapintie 3:ssa. Vuonna 1897 valmistuneessa kaksikerroksisessa talossa toimii nykyisin Tampereen Komediateatteri ja talon nimenä on **Komediateatterin Juhlatalo**.

Juhlatalo rakennettiin alun perin Tampereen Pellava- ja Rautateollisuus Oy:n (Tampella) ja sen henkilökunnan kokousten ja juhlatilaisuuksien pitopaikaksi. Talon rakentamiseen alettiin suunnitella vuodesta 1885 alkaen ja varsinainen rakentaminen tapahtui 1895–1897 sekä virallinen käyttöönotto 1898. Uusrenessanssityylisen talon suunnittelija oli arkkitehti Georg Schreck.

Tampellan juhlatalossa sijaitsi vuoteen 1925 saakka myös tehtaan ruokala ja sen jälkeen sinne muutti tehtaan poliklinikka. Talossa kokoontuivat muun muassa Tampella konepajan ja pellavatehtaan soittokunnat, kaksi urheiluseuraa, *Konepajan Tempaus* ja *Pellavatehtaan Riento* sekä raittiusseura Aamurusko, josta sittemmin tuli Tampereen Raittiusseura.

Vuonna 1994 juhlataloon muutti Esko Raipian ja Tapio Parkkisen vuonna 1991 perustama Komediateatteri ja vuonna 1998 juhlatalon omistajaksi tuli *Raipian Kiinteistöt Oy*. Teatterilla on myös kesäisin käytössä oleva ulkoilmanäyttämö rakennuksen yhteydessä ja vuonna 2009 rakennettiin sisäpihalle kesäteatterin yhteyteen Paviljonki-ravintola. Teatterin yhteydessä toimii Tampereen Komediateatterin oppilaskoulu (vuodesta 2004 Suomen Teatteriopisto) joka perustettiin vuonna 1995. Syksyllä 2006 valmistui juhlatalon kellarikerrokseen teatterin päänäyttämö jossa on 256 katsojapaikkaa. Juhlatalon tiloissa järjestetään myös kokouksia sekä juhla- ja koulutustilaisuuksia.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Komediateatterin historiaa
**Franz Xaver von Wulfen** (5. marraskuuta 1728 Belgrad, Serbia – 16. maaliskuuta 1805 Klagenfurt, Itävalta), vapaaherra, oli itävaltalainen oppinut, jesuiittapappi, sotilas ja tiedemies. Hän toimi opettajana enimmäkseen Klagenfurtissa, mutta myös Grazissa, Wienissä ja Ljubljanassa. Hän oli aikanaan huomattava mineralogi, kasvitieteilijä ja sienten tutkija. Hän julkaisi lukuisia luonnontieteellisiä teoksia, ja postuumisti julkaistiin vuonna 1858 hänen pääteoksekseen sanottu *Flora Norica phanerogama*. Hänet valittiin vuonna 1790 Saksan keisarillisen tiedeakatemia Leopoldinan jäseneksi.

alppiwulfenia (*Wulfenia carinthiaca*)
Wulfen valittiin 1796 Ruotsin kuninkaallisen tiedeakatemian ulkomaiseksi jäseneksi. Nikolaus Joseph von Jacquin nimesi 1782 putkilokasvisuku wulfeniat (*Wulfenia*) hänen mukaansa.

Lähteet
-------

1. ↑  Franz Xaver von Wulfen, Austria Forum
2. ↑  Tiedeakatemian jäsenet (Arkistoitu – Internet Archive)
3. ↑  BHL Taxonomic literature: a selective guide to botanical publications


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Saksa
* Yhdysvallat
* Ruotsi
* Alankomaat

 |
|  |
| Tieteilijät | 
* International Plant Names Index

 |
|  |
| Taiteenala | 
* Scientific illustrators
* Te Papa (New Zealand)

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Deutsche Biographie

 |
|  |
| Muut | 
* IdRef

 |

 |
Meri-Lapin sijainti
**Meri-Lappi** on Perämeren rannikolla oleva Lapin nykymaakunnan lounaisosa (*Lounais-Lappi*), Pohjois-Pohjanmaan ja Ruotsin välissä oleva alue ja sama kuin Kemi–Tornion seutukunta.

Meri-Lapin kunnat
-----------------

|  |  |
| --- | --- |
| Kemin vaakuna | Kemi (kaupunki) |
| Keminmaan vaakuna | Keminmaa |
| Simon vaakuna | Simo |
| Tervolan vaakuna | Tervola |
| Tornion vaakuna | Tornio (kaupunki) |

### Entiset kunnat

Tornioon liitetyt

|  |  |
| --- | --- |
| Alatornion vaakuna | Alatornio 1973 |
| Karungin vaakuna | Karunki 1973 |

Elinkeino
---------

Meri-Lappi on kasvanut suurteollisuuden ympärille. Teollisuus on toiseksi merkittävin elinkeino. Suurimmat tuotantolaitokset sijaitsevat Kemissä ja Torniossa. Kemissä on hyvin pitkälti keskitytty paperin ja kartongin valmistamiseen ja kaivostoimintaan. Torniossa taas teräksen valmistamiseen Elijärvellä louhitusta malmista. Näiden ympärille on syntynyt runsaasti pk-yrityksiä.

Meri-Lapissa on ollut panimoteollisuutta Tornion Lapin kullan panimossa vuodesta 1873. Panimotoiminta loppui muutamaksi vuodeksi 2010, kunnes pienpanimo Tornion Panimo avattiin samalla paikalla 2016. Vanhalle panimon tehdasalueelle on syntynyt myös elämysteollisuutta, kuten aktiviteettipuisto, rock-klubi ja hyvinvointikeskus.

Osaamista Meri-Lapin alueelta löytyy myös metallintyöstöstä, rakentamisesta ja koulutuksesta. Ammattiopisto Lappian toimipisteistä suurin osa sijaitsee Meri-Lapin alueella. 

Myös matkailu on tärkeä elinkeino Meri-Lapissa. Neljä vuodenaikaa, kolme lohijokea, sekä Jäänmurtaja Sampo sekä Kemin lumilinna tarjoavat puitteita ympärivuotiselle matkailulle. Alueellisena matkailuorganisaationa toimii Meri-Lapin Matkailu.

Merkittävät työllistäjät
------------------------

* Outokumpu
	+ Tornion terästehdas Torniossa
	+ Elijärven kaivos Keminmaalla
* Metsä Fibre / Metsä Board Kemi Kemissä
* Länsi-Pohjan sairaanhoitopiiri/Länsi-Pohjan keskussairaala Kemissä

Muuta
-----

Meri-Lapin alueella on runsaasti peräpohjalaisia rakennusperinteitä edustavia rakennuksia, joista suurin osa on vielä asuttavassa kunnossa ja asuttuina. Muutamat näistä taloista ovat saaneet tunnustuksen vanhojen rakennusten ylläpitämisestä ja kunnostamisesta. Suurin osa vanhoista taloista sijoittuu vanhojen teiden varsille.

Katso myös
----------

* Kemi–Tornion seutukunta

Lähteet
-------

1. ↑  Elämystehdas Lappari

Aiheesta muualla
----------------

* Meri-Lapin kehittämiskeskus
* Visit Meri-Lappi
Värikkäällä kankaalla päällystetty turvaistuin varustettuna viisipisteturvavyöllä.
**Turvaistuin** on lapsen turvalaite autossa matkustamiseen. Suomessa tieliikennelaki määrää lasten turvalaitteiden käytöstä, ja turvalaitteen käyttö onkin tärkeää, sillä onnettomuustilanteessa autossa irrallaan matkustavalla lapsella on monta kertaa suurempi riski kuolla tai loukkaantua kuin turvalaitteessa matkustavalla.

Ensimmäisen turvaistuimen kehitti ruotsalainen lääkäri Bertil Aldman vuonna 1964.

Turvalaitteita on monenlaisia riippuen lapsen iästä ja koosta. Turvaistuimella tarkoitetaan usein mitä tahansa turvalaitetta, mutta tarkempana käsitteenä turvaistuin tarkoittaa noin yhdeksän kuukauden – neljän vuoden ikäiselle lapselle tarkoitettua turvalaitetta, joka on kiinnitetty autoon joko auton turvavöillä tai ISOFIX-kiinnikkeillä. 

Lapsi kiinnitetään turvaistuimeen istuimen omilla valjailla. Kiinnitystapa on yleisimmin viisipisteturvavyö. Turvaistuin voidaan asentaa joko selkä menosuuntaan, kasvot menosuuntaan tai molempiin suuntiin riippuen mallista. Suomessa myytävissä turvaistuimissa tulee olla e-hyväksymismerkintä, joka kertoo niiden täyttävän tietyt turvaistuimille asetetut kriteerit. Onnettomuudessa ollut turvaistuin ei anna lapselle enää kunnolla suojaa, joten kolarin jälkeen tulee hankkia uusi turvaistuin, vaikka vanha päällisin puolin näyttäisikin vielä ehjältä. Turvaistuimet menettävät myös vanhetessaan turvallisuuttaan materiaalien menettäessä ominaisuuksiaan, ja turvaistuimien maksimi-iäksi onkin annettu noin viisi vuotta.

Turvaistuinpakko
----------------

Lasten turvaistuinten pakollisuusiän nostot estivät 8 000 lapsen syntymän mutta pelastivat vain 57 ihmishenkeä, MIT:n ja Bostonin tutkijat laskivat. Ikää nostaneissa osavaltioissa kolmannen lapsen hankinta väheni, koska autoihin yleensä mahtuu vain kaksi turvaistuinta.

Lähteet
-------

1. ↑  Lempinen, Tommi: Tämä putkirunkoinen hökötys on maailman ensimmäinen lasten turvaistuin – vuodelta 1964! *Ilta-Sanomat*.  7.12.2014.  Arkistoitu 24.9.2015. Viitattu 8.8.2016.
2. ↑  Vanha turvaistuin voi olla turha riski lapsimatkustajalle *Turun Sanomat*.  21.4.2008. Viitattu 6.11.2016.
3. ↑  Car Seats as Contraception  31.7.2020. SSRN.  Arkistoitu 3.6.2021. Viitattu 3.7.2021.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **turvaistuimet** Wikimedia Commonsissa

* Lapsimatkustaa.fi (Arkistoitu – Internet Archive)
Kake Randelin Kiuruveden Iskelmäviikko -musiikkitapahtumassa 2017
**Kauko "Kake" Randelin** (s. 26. tammikuuta 1955 Mäntyharju) on suomalainen iskelmälaulaja. Randelin osallistui vuonna 1979 Syksyn sävel -kilpailuun kappaleella "En unta saa". Kappale karsiutui kilpailusta, mutta se esitettiin ohjelmassa *Syksyn Sävelen Karsitut*. Finnlevy-tuottaja Timo Lindström näki ohjelman ja päätti kiinnittää Randelinin levy-yhtiön artisteihin. Loppuvuodesta 1979 ilmestyi single, joka sisälsi kappaleet "En unta saa" ja "Kirje kotiin", joista "Kirje kotiin" nousi hitiksi.

Randelinin muita suuria hittejä ovat muuan muassa "Nasta pimu", "Tarja", "Jannu huoleton", "Avaa hakas" ja "Kielletyt tunteet". Hänen neljä ensimmäistä albumiaan myivät kultaa (yli 25 000 kpl), joista Huoleton ja Kop kop kop -albumit myivät yli 50 000 kpl, saavuttaen timanttimyyntirajan. Vuonna 1983 Randelinin kappale "Avaa Hakas" valittiin vuoden iskelmäksi Emma-gaalassa.

2000-luvulla Randelinin työ musiikin parissa on jatkunut säännöllisenä keikkailuna ja levytyksinä. Vuonna 2002 julkaistiin "Hitit"-albumi, joka sisältää Kaken 1980-luvun suosituimpia kappaleita uudelleen levytettynä. Uuteen suosioon ovat nousseet kappaleet "Nasta pimu" ja "Tilipäivä koittaa". Vuonna 2009 Kake Randelin julkaisi uusimman hittisinglensä "Silitä ja paijaa", jonka Kakelle tilauksesta sävelsi Esa Nieminen ja sanoitti Kikka Laitinen. Vuoden 2013 lokakuussa järjestetyssä Syksyn Sävel -kilpailussa Randelin sijoittui Suvi Teräsniskan ja Neljänsuoran jälkeen kolmanneksi kappaleellaan Suomalainen Sisu. Samaa nimeä kantava albumi julkaistiin maaliskuussa 2014.

Diskografia
-----------

* *Kake Randelin* (1981) kultalevy
* *Huoleton* (1982) kultalevy, timanttilevy
* *Kop kop kop* (1983) kultalevy, timanttilevy
* *Kake* (1984) kultalevy
* *Kake Randelin* (1985)
* *Kaken rallit* (1986)
* *Pakko painaa pitkää päivää* (1989)
* *Bella bella* (1990)
* *24 Kaken parasta* (1990)
* *Tuhlaajapoika* (1991)
* *Hui hai huolillein* (1992)
* *Sydämeen jäi synnyinmaa* (1993)
* *Kukkia kulkurilta* (1994)
* *20 suosikkia – Kirje kotiin* (1995)
* *Kaukana tähdet ja kuu* (1999)
* *Hitit* (2002) kultalevy, triplaplatinalevy
* *Nostalgiasarja* (2006)
* *Kengissä kulkurin* (2006 - single)
* *Tähtisarja - 30 suosikkia* (2008)
* *Silitä ja paijaa* (2009 - single)
* *Platinaklassikkosarja - Huoleton* (2012)
* *Lähtöruutuun* (2012 - single)
* *Avain* (2012)
* *Suomalainen sisu* (2014)

Lähteet
-------

* Latva, Tony - Tuunainen Petri: *Iskelmän tähtitaivas*. WSOY, 2004. ISBN 951-0-27817-3.

### Viitteet

1. ↑  Kake Randelinilta ilmestyy Suomalainen sisu -albumi *SuomiViihde-lehti*.  Arkistoitu 8.3.2014. Viitattu 8.3.2014.

Aiheesta muualla
----------------

* Kake Randelinin esitystuotanto Suomen äänitearkistossa (1901–1999)

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Kake Randelin** Wikimedia Commonsissa


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Suomi (KANTO)

 |
|  |
| Taiteenala | 
* MusicBrainz

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Yle

 |

 |
**Suomen Odd Fellow -veljeskunta** (rekisteröity nimellä **Riippumattoman Odd Fellow -Veljeskunnan Suomen Suurloosi ry**, ruots. *Storlogen i Finland av den Oberoende Odd Fellow Orden rf*) on Suomessa toimiva kaksikielinen järjestö, joka on osa kansainvälistä, Yhdysvaltain Winston-Salemissa päämajaansa pitävää Independent Order of Odd Fellows -järjestöä. Suomen järjestöllä on myös toimintaa Virossa. Siinä oli vuonna 2011 vajaat 9 000 jäsentä.

Odd Fellow -aate saapui Suomeen Ruotsista. Ensimmäinen loosi, Logen nr 1 Wasa, perustettiin 1925 Vaasaan. Suomalaisia oli osallistunut järjestön toimintaan Ruotsin Haaparannan loosissa jo vuonna 1923. Ensimmäisen loosin vihkiäiset suoritti Vaasassa Ruotsin suurloosin pääjohtaja Bergqvist ruotsalaisten järjestön jäsenten avustamana 9.8.1925. Wasa-loosin ensimmäinen mestari oli kansanedustaja Otto Jacobsson.

Ruotsinkielisiä looseja perustettiin toiminnan alkuvaiheessa myös Helsinkiin (1927), Turkuun (1931), Kauniaisiin (1955), Tammisaareen (1958), Pietarsaareen (1963), Sipooseen (1963) ja Maarianhaminaan (1964). Helsingissä perustajajäseniä olivat muun muassa kansanedustaja Rafael Colliander, Turussa kauppaneuvos Edgar Grönblom ja professori Per Olof von Törne. Ensimmäinen suomenkielinen loosi oli 1965 Helsingissä perustettu Loosi n:o 14 Mikael Agricola.

Vuonna 2018 Suomessa oli 38 suomenkielistä ja 22 ruotsinkielistä veljesloosia sekä yksi Tallinnassa toimiva veljesloosi. Naisten suomenkielisiä Rebekka-looseja oli 32, ruotsinkielisiä 19 sekä yksi Tallinnassa toimiva loosi. Suomen loosit toimivat Ruotsin Suurloosin alaisuudessa vuoteen 1984, jolloin perustettiin ja rekisteröitiin Suomen Suurloosi.

Lähteet
-------

1. 1 2  Uskonnot Suomessa -Riippumattoman Odd Fellow -Veljeskunnan Suomen Suurloosi ry
2. ↑  oddfellow.fi - Euroopan Suurloosi
3. ↑  Odd Fellow-festligheterna.  *Vasabladet*, 11.08.1925, nro 181, s. 2. Kansalliskirjasto. Viitattu 12.07.2023.
4. ↑  Oddfellow.fi - Näin Odd Fellow tuli Suomeen
5. ↑  Logen nr 1 Wasa - Historik
6. ↑  Loosi n:o 14 Mikael Agricola - Historiikki
7. ↑  Logen nr 2 - Historik
8. ↑  Logen nr 3 - Historik
9. ↑  Logen nr 5 - Historik
10. ↑  Logen nr 6 - Historik
11. ↑  Logen nr 8 - Historik
12. ↑  Logen nr 9 - Historik
13. ↑  Logen nr 10 - Historik
14. ↑  Logen nr 13 - Historik
**Kunnossapito** on kaikkien niiden teknisten, hallinnollisten ja johtamiseen liittyvien toimenpiteiden kokonaisuus, joiden tarkoituksena on säilyttää kohde tilassa tai palauttaa se tilaan, jossa se pystyy suorittamaan vaaditun toiminnon sen koko elinjakson aikana (SFS-EN 13306 2001).

Tietojärjestelmien kunnossapitoa sanotaan tietokoneen ylläpidoksi.

Henkilöiden kunnossapitoa sanotaan *huoltamiseksi* tai huolenpidoksi, jota on esimerkiksi lastensuojelu.

Kunnossapito Suomessa
---------------------

Kunnossapidosta puhutaan teiden, katujen, kevyen liikenteen väylien, latujen, avantojen, rakennusten ja teollisuuden tuotantokoneiden hoidon yhteydessä. Teiden kunnossapidon rahoitus on asia, joka on eduskunnan päätösvallan alainen. Teiden kunnossapito on yleensä tietyötä. Asfaltoiduilla teillä keskeinen kunnossapitotoimenpiteitä ovat asfalttipinnan paikkaamiset ja uusimiset. Sorateillä kunnossapitotarve on suurempi kuin asfalttiteillä. Siellä kunnossapitoon kuuluu paikkaamiseen ja soran lisäämisen lisäksi tien tasaus, pölynsidonta sekä ajoittaiset toimenpiteet kelirikon ja roudan aiheuttamien vaurioiden ehkäisemiseksi. Maanteillä on siltoja, joiden huolto on osa teiden kunnossapitoa. Latujen kunnossapito alkaa syystalvella latupohjan tiivistämisellä. Tiivistettyä lunta täytyy olla 5-10 cm, ennen kuin latuja ryhdytään tekemään latukoneella. Kosteille alueille, kuten soisille ja ojaisille paikoille latuja voidaan tehdä vasta kovien pakkasten jälkeen, jolloin ne ovat jäätyneet kunnolla. Lumisateen ollessa rankka latujen kunnossapidon ensisijaisena kohteena ovat eniten käytetyt ladut ja niistä nimenomaan valaistut ladut, sitten huolletaan yhdysladut ja myöhemmin huolletaan syrjemmässä olevat vähemmän käytetyt ladut. Rakennusten kunnossapitoon kuuluu sekä ulkopuolella että sisäpuolella olevien vaurioituneiden kohtien korjaus sekä sisäpuolella ilmaastoinnista ja sisäilman laadusta huolehtiminen.

Lähteet
-------

1. ↑  Seitsemän arkista vinkkiä tietokoneen ylläpitoon *Marskidata*. Viitattu 6.3.2023. [vanhentunut linkki]
2. ↑  Erityinen huolenpito *Lastensuojelun käsikirja*. Terveyden ja hyvinvoinnin laitos. Viitattu 6.9.2023.
3. ↑  Teiden kunnossapito Väylävirasto. Viitattu 6.9.2023.
4. ↑  Latukoneen matkassa - Näin latuja tehdään ja hoidetaan Vantaalla  9.2.2021. Vantaan kaupunki. Viitattu 6.9.2023.
5. ↑  Kiinteistön käyttö ja ylläpito *Terveet tilat 2028*. Viitattu 6.9.2023. [vanhentunut linkki]

Katso myös
----------

* Tienhoito

Aiheesta muualla
----------------

* Kunnossapitoyhdistys Promaint ry
**Nitroglykoli**, eli **etyleeniglykolidinitraatti** on kellertävä, öljymäinen räjähtävä nestemäinen kemiallinen yhdiste. Sitä valmistetaan nitraamalla etyleeniglykolia ja käytetään esimerkiksi räjähdysaineissa. Nitroglykoli on samantapainen nitroglyserolin kanssa valmistustavaltaan ja ominaisuuksiltaan, mutta vähemmän viskoottinen ja räjähdysherkempi.

Vaikutukset elimistöön ja ensiapu
---------------------------------

Nitroglykoli saattaa aiheuttaa päänsärkyä ja verenpaineen laskua ihokosketuksen tai hengitysilman kautta. Ihokosketusta tulee välttää käyttämällä suojakäsineitä. Iholle joutunut räjähdysaine poistetaan ja alue pestään vedellä ja saippualla. Silmiin joutunut aine huuhdotaan runsaalla vedellä. Mahdollisen ärsytyksen jatkuessa otettava yhteys lääkäriin. Haalarit ja muut työvaatteet, joihin on kuivunut räjähdysainetta, voivat syttyä palamaan. Työvaatteisiin tarttunut räjähdysaine poistetaan mekaanisesti, jonka jälkeen työvaatteet pestään normaalilla vesipesulla.

Ympäristövaikutukset
--------------------

Nitroglykoli ei juurikaan liukene veteen. Se hajoaa luonnossa erittäin hitaasti. Nitraatilla on vesistöön joutuessaan rehevöittävä vaikutus ja se likaa pohjavettä.

Lähteet
-------

1. 1 2  Lähde: Forcit Explosives Oy

Aiheesta muualla
----------------

* Nitroglykolin kansainvälinen kemikaalikortti
* Kemian työsuojeluneuvottelukunta (KETSU): Nitroglykoli (Arkistoitu – Internet Archive)
Hugo Blankett (kuvausaika 1898 - 1900)
**Hugo Frithiof Blankett**, ent. **Blanquette** (5. kesäkuuta 1872 Hämeenlinna – 22. kesäkuuta 1949 Helsinki) oli suomalainen vuori-insinööri ja teollisuusneuvos, joka toimi kauppa- ja teollisuushallituksen ylijohtajana. 

Blankettin vanhemmat olivat Johann Heinrich Christoffer Blanquette ja Marie Louise Salin ja puoliso vuodesta 1898 Bertha Augusta Jung. Blankett valmistui diplomi-insinööriksi Polyteknillisestä opistosta 1894, filosofian kandidaatin ja vuoritutkinnon hän suoritti 1895 ja vuori-insinöörin tutkinnon Tukholmassa 1897. Blankett teki useita opintomatkoja ennen vuosisadan vaihetta ja toimi Putilovin tehtaan teknillisenä johtajana Vitelessä 1898–1900. Suomen Kiviteollisuus -yhtiön johtajana hän työskenteli 1900–1914. Blankett oli vuori-intendentin konttorin vuori-intendentti vuodesta 1914 ja vuodesta 1918 kauppa- ja teollisuushallituksen teollisuusneuvos. Keskusviraston vt. ylijohtajana Blankett toimi 1922–1926. Hän osallistui myös kunnalliselämään Espoossa ja Kauniaisissa. Blankett oli Virkamiesyhdistysten keskusliiton perustajia 1917 ja yhdistyksen hallituksen jäsen 1917–1924, toimien hallituksen varapuheenjohtajana 1923–1924.

Lähteet
-------

1. 1 2  *Aikalaiskirja. Henkilötietoja nykypolven suomalaisista*, s. 36. Helsinki: Tietosanakirja-Osakeyhtiö, 1920.
2. ↑  Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899 (Viitattu 3.10.2018)
3. ↑  Kuolleita. *Helsingin Sanomat*, 29.6.1949, s. 2.