**Pöytyä** (ruots. *Pöytis*) on Suomen kunta, joka sijaitsee Varsinais-Suomen maakunnassa. Kunnassa asuu 8 133 ihmistä, ja sen pinta-ala on 773,55 km², josta 23,60 km² on vesistöjä. Väestötiheys on 10,84 asukasta/km².

Pöytyä ja Karinaisten kunta yhdistyivät vuoden 2005 alussa, ja Yläne liittyi Pöytyän kuntaan vuonna 2009. Ennen kuntaliitoksia vuonna 2001 Pöytyän kunnan maapinta-ala oli 316,5 neliökilometriä ja siellä oli 3 733 asukasta.

Pöytyän naapurikunnat ovat Aura, Eura, Koski Tl, Lieto, Loimaa, Marttila, Mynämäki, Oripää ja Säkylä. Kuhankuonon rajakivellä yhden rajapisteen naapurikuntia ovat lisäksi Masku, Nousiainen, Rusko ja Turku. Entisiä naapurikuntia ovat Loimaan kaupunkiin vuonna 2005 liitetty Loimaan kunta ja Turkuun vuonna 1973 liitetty Paattinen.

Liikenne
--------

Pöytyän kautta kulkevat valtatie 9 ja kantatie 41. Kunnan kautta kulkee myös Turku–Toijala-rata, mutta junat eivät enää pysähdy lopetetuilla Kyrön rautatieasemalla ja Kumilan seisakkeella. Lähin lentoasema on Turussa.

### Etäisyyksiä Pöytyältä

* Helsinki 170 km
* Huittinen 50 km
* Loimaa 30 km
* Tampere 125 km
* Turku 40 km

Maantiede
---------

Vanha Pöytyän alue sijaitsee Aurajoen yläjuoksulla. Etelässä Auran rajalla jokilaakson korkeus merenpinnasta on 42–43 metriä ja se nousee pohjoisessa Oripään rajalla 64 metriin. Pöytyän alueella virratessaan Aurajoki kasvaa vajaan metrin levyisestä purosta runsaat kymmenen metriä leveäksi uomaksi. Suurin sivujoki on idästä jokeen yhtyvä Jalkalanjoki, joka tunnetaan latvaosillaan myös Karhunojan ja Kaulajoen nimillä. Korkeimmat kallioiden huiput Oripään rajalla ulottuvat hieman yli 110 metrin korkeudelle merenpinnasta. Kumilan kylän kaakkoispuolelta alkaa Tarvasjoki, joka virtaa entisen Karinaisten kunnan alueen halki ja yhtyy Paimionjokeen. Yläne on vedenjakajaseutua, josta vedet virtaavat pääosin Säkylän Pyhäjärveen, mutta osittain myös Aurajokeen ja Euran puolelle Lapinjokeen. Yläneellä ovat myös Pöytyän ainoat suuremmat järvet, joista suurin kokonaan Pöytyään kuuluva on Elijärvi. Elijärven lounaispuolella sijaitsee vuonna 1956 perustettu Vaskijärven luonnonpuisto.

Historia
--------

Joitakin yksittäisiä kiviesineitä lukuun ottamatta Pöytyältä ei ole löydetty merkkejä esihistoriallisesta asutuksesta. Perimätiedon mukaan Pyhä Henrik liikkui paikkakunnalla, mistä kertovat paikannimet Pyhän Henrikin polku, Pyhän Henrikin pöytä ja Himaisten kylän Ristilähde. Katoliset pyhiinvaeltajat taivalsivat Pöytyän kautta kulkenutta ikivanhaa tietä Pyhän Henrikin surmapaikalle Köyliönjärvelle.

Pöytyän vanha hallintopitäjä kuului Maskun kihlakuntaan ja käsitti Pöytyän lisäksi myöhemmät Paattisen, Vahdon ja Auran pitäjät sekä osia Nousiaisista. Rajasuhteet olivat muutoinkin monimutkaiset, sillä Yläne kuului kirkollisesti Pöytyään, mutta hallinnollisesti täysin toiseen maakuntaan, Kokemäenkartanon lääniin.

Kirkollisten kymmenysveroluetteloiden mukaan Pöytyällä oli vuonna 1556 kaikkiaan 146 taloa eikä niiden määrä sanottavasti alentunut seuraavina vuosikymmeninä, vaikka autioituminen oli tuolloin yleistä. Vuoden 1601 hallan tuhojen kerrotaan olleen Pöytyällä pahemmat kuin muualla Varsinais-Suomessa, ja suurina nälkävuosina 1696–1697 kerrotaan haudatun 422 Pöytyän pitäjän asukasta ja kymmeniä muualta tulleita kerjäläisiä.

Pöytyän kirkkoherrana vuosina 1739–1757 toiminut Antti Lizelius pani Pöytyällä alulle perunanviljelyn sekä perusti pitäjään lainajyvästön ja eräänlaisen kunnalliskodin. Vuonna 1756 hän ryhtyi käyttämään pitäjänkokouksessa suomen kieltä ehkä ensimmäisenä koko Suomessa. Lizeliuksen suurin ansio on, että hän alkoi vuonna 1776 – tosin toimiessaan jo Mynämäellä – julkaista ensimmäistä suomenkielistä sanomalehteä, *Suomenkielisiä Tieto-Sanomia*. Pöytyän kotiseutuyhdistys pystytti Lizeliukselle omistetun muistomerkin vuonna 1958. Evankelisuuden perustaja ja johtomies Fredrik Gabriel Hedberg toimi pappina Pöytyällä 1840- ja 1850-luvulla. Ratsutilallinen Kaarle Wärri toimi Loimaan ja Maskun kihlakunnista valittuna talonpoikaissäädyn edustajana säätyvaltiopäivillä vuosina 1867 ja 1877–1905, säätynsä puhemiehenä vuosina 1894, 1897 ja 1899 sekä yli 30 vuotta kirkolliskokouksen jäsenenä.

Kartta Pöytyän kuntaliitoksista. Yläne ja Oripää erotettiin omiksi kunnikseen vuonna 1869. Vuonna 1917 Auran asemanseutu liitettiin Prunkkalan kappelin kanssa Auran kunnaksi. Vuonna 1872 Marttilasta erotettu Karinainen liittyi Pöytyään 2005 ja Yläne 2009.
Pöytyä ja Karinaisten kunta yhdistyivät vuoden 2005 alussa, ja Yläne liittyi Pöytyän kuntaan vuonna 2009. Molemmat kuntaliitokset toteutettiin lakkauttamalla liittyvät kunnat ja perustamalla uusi Pöytyän kunta. Ennen Yläneen liittymistä Pöytyään kunnan läntisimpänä pisteenä oli alun perin kahdeksan kunnan yhteinen rajakivi Kuhankuono.

Historiallisesti Pöytyän kirkkopitäjään ovat kuuluneet kappeliseurakuntina Yläne ja Oripää, jotka sittemmin itsenäistyivät kuntina ja seurakuntina. Pöytyä mainittiin kirkkoherrakuntana jo vuonna 1366. Karinainen on yhdessä Tl Kosken ja Tarvasjoen kanssa aiemmin kuulunut kappeliseurakuntana Marttilaan, josta se yhdessä em. kuntien kanssa sittemmin itsenäistyi kuntana ja seurakuntana. Pöytyän vanhimpana kirkonpaikkana on pidetty Kaulansuun kylää, jossa on runsaasti tähän viittaavaa paikannimistöä. Sieltä kirkko lienee siirretty Ordenojalle ja keskiajan lopulla nykyiselle paikalleen.

Aiemmin Pöytyään on kuulunut myös pohjoisosa nykyisestä Auran kunnasta, joka muodostettiin kun Lietoon kuuluneesta Prunkkalan kappeliseurakunnasta ja Auran asemaseudusta Pöytyällä muodostettiin Auran kunta ja seurakunta.

Aiemmin Pöytyän naapurikuntia ovat olleet ennen Pöytyän kuntaliitoksia 2005 ja 2009 Karinainen ja Yläne sekä ennen Loimaan kuntaliitoksia vuonna 2005 ja 2009 Loimaan kunta ja Mellilä. Yläneellä Pöytyän nykyinen alue on rajautunut myös Loimaaseen vuonna 2009 liitetyn Alastaron ja Euraan vuonna 1970 liitetyn Honkilahden entisiin kuntiin. Kuhankuonon rajapaikalla Yläneen ja Pöytyän rajanaapureina ovat eri aikoina aiemmin olleet sittemmin Turkuun liitetyt Maaria ja Paattinen sekä sittemmin Ruskoon liitetty Vahto. Nykyisen Mynämäen alueella Yläneen rajanaapureina ovat aiemmin olleet myös Mietoinen ja Tl Karjala.

Kulttuuriympäristöt
-------------------

Kuhankuonon rajakivi.
Museoviraston määrittelemiä valtakunnallisesti merkittäviä rakennettuja kulttuuriympäristöjä Pöytyällä ovat Pöytyän kirkkoympäristö, Pihlavan kartano ja Varkaantie Pöytyällä; Mäenpään kylä ja Kyrön rautatieasema Karinaisissa; sekä Yläneen kirkonmäki ja pappila ja Yläneen Vanhakartano viljelymaisemineen Yläneellä.

Seurakunnat
-----------

Pöytyän kirkkoherranvirasto heinäkuussa 2011.
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Pöytyällä on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:

* Pöytyän seurakunta
	+ Karinaisten kirkkoalue
	+ Pöytyän kirkkoalue
	+ Yläneen kirkkoalue

Seurakunta toimii myös Oripään kunnan alueella.

Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Pöytyän alueella toimii Turun ortodoksinen seurakunta. Kirkon sisäisistä herätysliikkeistä paikkakunnalla toimii evankelisuus, herännäisyys Yläneen suunnalla sekä esikoislestadiolaisuus, jonka voimakkainta aluetta on Karinaisten Heikinsuo, jossa on liikkeen rukoushuone.

### Entiset seurakunnat

Seuraavassa luettelossa on mainittu historiallisella ajalla lakkautetut seurakunnat Liedon kunnan nykyisellä alueella:

* Karinaisten seurakunta (liitetty Pöytyän seurakuntaan 2005)
* Yläneen seurakunta (liitetty Pöytyän seurakuntaan 2009)

Väestönkehitys
--------------

Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.


| Pöytyän väestönkehitys 1980–2020 |
| --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1980 |    | 8 365 |
| 1985 |    | 8 405 |
| 1990 |    | 8 465 |
| 1995 |    | 8 478 |
| 2000 |    | 8 332 |
| 2005 |    | 8 371 |
| 2010 |    | 8 494 |
| 2015 |    | 8 562 |
| 2020 |    | 8 273 |
| Lähde: Tilastokeskus. |

### Taajamat

Vuoden 2017 lopussa Pöytyällä oli 8 422 asukasta, joista 4 271 asui taajamissa, 4 082 haja-asutusalueilla ja 69:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Pöytyän taajama-aste on 51,1 %. Pöytyän taajamaväestö jakautuu kolmen eri taajaman kesken:

| # | Taajama | Väkiluku(31.12.2017) |
| --- | --- | --- |
| 1 | **Kyrö** | 1 749 |
| 2 | **Riihikoski** | 1 555 |
| 3 | Yläneen kirkonkylä | 967 |

Kunnan keskustaajamat on lihavoitu.

Kyliä
-----

Vanhan Tampereentien maisemaa kunnan pohjoisrajalla.
Entisen Pöytyän sairaalan rakennus Riihikoskella.
### Historialliset kylät

Pöytyä
Auvainen, Ellinen, Helttula, Himainen, Jalkala, Juotola, Juva, Kantola, Karhunoja, Karinainen, Kaulanperä, Kaulansuu, Koivisto, Kolkkinen, Kulhua, Kumila, Lankkinen, Leisala, Mustanoja, Mäkiäinen, Naaranoja, Oja, Ortenoja, Paju, Pappila (kirkonkylä), Pihlava, Puho, Pöytyän Haveri, Raatikainen, Riihikoski, Taipalsaari, Vauranoja, Vistola

Karinainen
Karinainen, Kiukainen, Kyrö, Mäenpää, Närppi, Suutarla, Tilkanen

Yläne
Heinijoki, Kajava, Keihäskoski, Kirkonkylä, Kurala, Kärrilä, Latvo, Lietsa, Mettäinen, Mykkälä, Mäenpää, Nokkala, Osa, Pramila, Tourula, Uusikartano, Vainionperä, Vimpa, Yläne, Ylänehaveri.

### Kylätoiminta

Kylätoimintaa harjoittavia yhteisöjä tai asuinalueita olivat Pöytyällä 2010-luvulla seuraavat:

Pöytyä
* Auvainen
* Haveri
* Kumila

Yläne
* Heinijoki
* Tourula-Keihäskoski
* Uusikartano
* Kalikka

Karinainen
* Karinainen
* Heikinsuo
* Rahkio

Koulut
------

*Pääartikkeli: Pöytyän koulut*
1.8.2022 alkaen Pöytyän kunnan koululaitoksessa oli kolme peruskoulun 1–9-luokkien yhtenäiskoulua: Elisenvaaran yhtenäiskoulu Kyrössä, Riihikosken yhtenäiskoulu ja Yläneen yhtenäiskoulu.

Elisenvaaran uusi yhtenäiskoulu ja lukio otettiin käyttöön syksyllä 2022. Riihikosken yhtenäiskoulu otettiin käyttöön vuonna 2019. Pöytyän koulujen toimipisteet syksyllä 2023 olivat:

* Elisenvaaran yhtenäiskoulu (luokat 1–9):
	+ Elisenvaaran yksikkö (luokat 3–9)
	+ Kyrön yksikkö (luokat 1–2)
* Riihikosken yhtenäiskoulu (luokat 1–9)
* Yläneen yhtenäiskoulu (luokat 1–9)

Lukio-opetusta tarjoaa vuonna 2022 valmistunut, Kyrön taajamassa oleva Elisenvaaran lukio.

Pöytyän kunnan ylläpitämänä kunnassa toimii myös Auranlaakson kansalaisopisto joka antaa opetusta Auran, Marttilan, Pöytyän ja Oripään kuntien alueella.

Media
-----

Entisen Karinaisten kunnan alueella, Kyrön kylässä, on Auranmaan Viikkolehden toimitus.

Urheilu
-------

Pöytyän Urheilijat pöytyäläinen yleisseura, jolla on toimintaa mm. pesäpallossa.

Yrityselämä
-----------

Pöytyällä on yli 800 yrittäjää.  Paikallisia yrityksiä ovat muun muassa Pöytyän suurin yksityinen työllistäjä, hydrauliikkavalmistaja Hydoring Oy, viljankäsittelylaitteistoja valmistava Mepu Oy, maatilalähtöinen designyritys Myssyfarmi, Piltin Kauppapuutarha Oy ja kotimainen siirtonurmen tuottaja ja siementen käsittelijä Vihervakka Oy.

Tunnettuja pöytyäläisiä
-----------------------

* Aarre Aaltonen, kuvanveistäjä, syntyi Pöytyällä
* Fredrik Gabriel Hedberg, pappi ja evankelisen herätysliikkeen perustaja, aloitti pitäjänapulaisena Pöytyällä 1843
* Lauri Kartemo, kauppaneuvos, syntyi Pöytyällä
* Toivo Lehtisalo, kieli- ja kansatieteilijä, professori, syntyi Pöytyällä
* Uuno Lehtisalo, yritysjohtaja ja metsäneuvos, syntyi Pöytyällä
* Antti Lizelius, Pöytyän kirkkoherra 1741–1760
* Johanna Matintalo, maastohiihtäjä, syntyi Pöytyällä
* Kalervo Saura, kansanedustaja, syntyi ja toimi maanviljelijänä Pöytyällä
* Elsa Tilkanen, eläessään vanhin suomalainen, syntyi Pöytyällä
* Santeri Salomaa, kauppaneuvos, syntyi Pöytyällä
* Juho Savo, Varsinais-Suomen liiton maakuntajohtaja vuosina 1998–2015, syntynyt Pöytyällä
* Ari Vuori, jääkiekkoilija, syntyi Pöytyällä
* Kaarle Wärri, talonpoika ja valtiopäivämies, toimi maanviljelijänä Pöytyällä

Ruokakulttuuri
--------------

Pöytyän pitäjäruoaksi nimettiin 1980-luvulla *puljonki ja pasteija* eli lihaliemen kanssa nautitut liha-, riisi- ja sipulitäytteiset voitaikinapasteijat.

Kuvia
-----

* Kauran puintia elokuussa 2011.Kauran puintia elokuussa 2011.
* Kirkonkylä kantatieltä 41.Kirkonkylä kantatieltä 41.
* Vanhaa Tampereentietä Riihikoskella.Vanhaa Tampereentietä Riihikoskella.
* Riihikosken kirjasto.Riihikosken kirjasto.
* Riihikosken Kisariihi.Riihikosken Kisariihi.

Katso myös
----------

* Luettelo Pöytyän julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

Lähteet
-------

1. 1 2  Pinta-alat kunnittain (Excel) 1.1.2022  1.1.2022. Maanmittauslaitos. Viitattu 29.1.2022.
2. 1 2  Väkiluku kasvoi eniten Uudellamaalla vuonna 2023  31.12.2023. Tilastokeskus. Viitattu 26.1.2024.
3. ↑  Väestö iän (1-v.) ja sukupuolen mukaan alueittain, 1972–2020  31.12.2020. Tilastokeskus. Viitattu 13.5.2021.
4. ↑  Väestörakenne  26.5.2022. Tilastokeskus. Viitattu 12.9.2023.
5. ↑  Kuntien ja seurakuntien tuloveroprosentit vuonna 2024  22.11.2023. Verohallinto. Viitattu 23.1.2024.
6. ↑  Vahtera, Niko: Mika Joki synnyinkuntansa johtoon – Kunnanvaltuuston päätös oli yksimielinen *Turun Sanomat*.  3.5.2021.  Arkistoitu 8.5.2021. Viitattu 8.5.2021.
7. ↑  Kuntavaalit 2021, Pöytyä Oikeusministeriö. Viitattu 8.6.2017.
8. ↑  *Mitä Missä Milloin, Kansalaisen vuosikirja 2002*, s. 193. Helsinki: Otava, 2001. ISBN 951-1-17635-8.
9. 1 2 3 4 5 6 7  Hannu Tarmio, Pentti Papunen ja Kalevi Korpela (toim.): *Suomenmaa 6: maantieteellis-yhteiskunnallinen tieto- ja hakuteos*, s. 342–346. Porvoo-Helsinki: WSOY, 1976. ISBN 951-0-06465-3.
10. ↑  Hannu Tarmio, Marketta Heinonen ja Kalevi Korpela (toim.): *Suomenmaa 7: maantieteellis-yhteiskunnallinen tieto- ja hakuteos*, s. 485. Porvoo-Helsinki: WSOY, 1978. ISBN 951-0-06467-X.
11. ↑  *Otavan Iso tietosanakirja,* osa 10, palstat 281–282. Helsinki: Otava, 1965.
12. ↑  Kangaslammin ja Varkauden sekä Karinaisten ja Pöytyän liitokset voimaan 1.1.2005 alkaen (Sisäasiainministeriön tiedote valtioneuvoston 16.6.2004 tekemistä päätöksistä)  16.6.2004. Valtioneuvosto. Viitattu 6.1.2023.
13. ↑  Valtioneuvosto päätti kahdesta kuntien yhdistymisestä (Valtioneuvoston tiedote 19.6.2008 tekemistään päätöksistä)  22.5.2008. Vn.fi. Viitattu 8.1.2012. [vanhentunut linkki]
14. ↑  Pöytyän kirkkoympäristö *Valtakunnallisesti merkittävät rakennetut kulttuuriympäristöt RKY*. Museovirasto.
15. ↑  Pihlavan kartano *Valtakunnallisesti merkittävät rakennetut kulttuuriympäristöt RKY*. Museovirasto.
16. ↑  Varkaantie *Valtakunnallisesti merkittävät rakennetut kulttuuriympäristöt RKY*. Museovirasto.
17. ↑  Mäenpään kylä *Valtakunnallisesti merkittävät rakennetut kulttuuriympäristöt RKY*. Museovirasto.
18. ↑  Kyrön rautatieasema *Valtakunnallisesti merkittävät rakennetut kulttuuriympäristöt RKY*. Museovirasto.
19. ↑  Yläneen kirkonmäki ja pappila *Valtakunnallisesti merkittävät rakennetut kulttuuriympäristöt RKY*. Museovirasto.
20. ↑  Yläneen Vanhakartano ja viljelymaisema *Valtakunnallisesti merkittävät rakennetut kulttuuriympäristöt RKY*. Museovirasto.
21. 1 2  Yhteystiedot – Suomen evankelis-luterilainen kirkko evl.fi.  Arkistoitu 23.8.2018. Viitattu 23.8.2018.
22. ↑
23. ↑  Suomen Luterilainen Evankeliumiyhdistys Uskonnot Suomessa.  Arkistoitu 8.10.2011. Viitattu 25.1.2012.
24. ↑  Herättäjä-Yhdistys ry Uskonnot Suomessa.  Arkistoitu 8.10.2011. Viitattu 25.1.2012.
25. ↑  Esikoislestadiolaiset ry Uskonnot Suomessa.  Arkistoitu 27.9.2007. Viitattu 25.1.2012.
26. ↑  KULTTUURIYMPÄRISTÖOHJELMAN ARVOKKAAT KOHTEET Uskonnot Suomessa. Viitattu 25.1.2012. [vanhentunut linkki]
27. ↑  Väestö kielen mukaan sekä ulkomaan kansalaisten määrä ja maa-pinta-ala alueittain 1980–2016  29.3.2017. Tilastokeskus.  Arkistoitu 17.6.2018. Viitattu 18.1.2018.
28. ↑  Taajama-aste alueittain 31.12.2017  28.9.2017. Tilastokeskus.  Arkistoitu 16.7.2019. Viitattu 5.12.2018.
29. ↑  Taajama- ja haja-asutusalueväestö iän ja sukupuolen mukaan kunnittain 31.12.2017  28.9.2017. Tilastokeskus.  Arkistoitu 14.7.2019. Viitattu 5.12.2018.
30. ↑  Uudistusten luettelo, Yläne *Maanmittaushallituksen uudistusarkisto*. Kansallisarkisto. Viitattu 28.9.2010.
31. ↑  kunnasta/Kylien\_Poytya.pdf Kylien Pöytyä (pdf) Pöytyän kunta.  Arkistoitu 31.8.2018. Viitattu 19.8.2018.
32. ↑  Elisenvaaran yhtenäiskoulu Pöytyän kunta.  Arkistoitu 19.8.2018. Viitattu 19.8.2018.
33. ↑  Elisenvaaran koulu Pöytyän kunta.  Arkistoitu 19.8.2018. Viitattu 19.8.2018.
34. ↑  Kyrön koulu Pöytyän kunta.  Arkistoitu 19.8.2018. Viitattu 19.8.2018.
35. ↑  Riihikosken yhtenäiskoulu | Pöytyän kunta *www.poytya.fi*. Viitattu 27.10.2023.
36. ↑  Yläneen yhtenäiskoulu Yläneen yhtenäiskoulu.  Arkistoitu 18.8.2018. Viitattu 19.8.2018.
37. ↑  Elisenvaaran lukio Pöytyän kunta.  Arkistoitu 19.8.2018. Viitattu 19.8.2018.
38. ↑  Auranlaakson kansalaisopisto *poytya.fi*.  Arkistoitu 19.8.2018. Viitattu 19.8.2018.
39. ↑  Auranmaan Viikkolehti: yhteystiedot *avl.fi (Auranmaan Viikkolehden verkkosivut)*. Priimus Media Oy. Viitattu 25.10.2015.
40. ↑  Pöytyän yrityskenttä - tutustu yrityksiin! | Pöytyän kunta *www.poytya.fi*. Viitattu 27.10.2023.
41. ↑  Hydoring Oy *Hydoring Oy*. Viitattu 27.10.2023.
42. ↑  Mepu - Mepu Oy *mepu.fi*.  18.11.2021. Viitattu 27.10.2023.
43. ↑  Piltin Puutarha - piltti.com *www.piltti.com*. Viitattu 27.10.2023.
44. ↑  Etusivu *Vihervakka*. Viitattu 27.10.2023.
45. ↑  Kolmonen, Jaakko 1988. *Kotomaamme ruoka-aitta: Suomen, Karjalan ja Petsamon pitäjäruoat*, s. 28. Helsinki: Patakolmonen Ky.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Pöytyä** Wikimedia Commonsissa

* Pöytyän kunnan kotisivu
* Tilastokeskus – Pöytyän avainluvut
* Pöytyän kulttuuriympäristöohjelma (pdf 10,1M)[vanhentunut linkki] Viitattu 11.5.2010

### Karttoja

* *Senaatin kartasto* 1:21 000. XII.18.  Kansallisarkisto, Maanmittaushallituksen historiallinen kartta-arkisto, 1882.  Kartan verkkoversio Kansallisarkiston digitaaliarkistossa (viitattu 23.7.2011)
* *Suomen taloudellinen kartta* 1:100 000. III:4 Loimaa.  Helsinki: Maanmittaushallitus, 1927.  Kartan verkkoversio Kansallisarkiston digitaaliarkistossa (viitattu 23.7.2011)

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Varsinais-Suomen maakunnan kunnat |
| --- |
|  |
| Nykyiset kunnat | 
* Aura
* Kaarina
* Kemiönsaari
* Koski Tl
* Kustavi
* Laitila
* Lieto
* Loimaa
* Marttila
* Masku
* Mynämäki
* Naantali
* Nousiainen
* Oripää
* Paimio
* Parainen
* Pyhäranta
* Pöytyä
* Raisio
* Rusko
* Salo
* Sauvo
* Somero
* Taivassalo
* Turku
* Uusikaupunki
* Vehmaa

 |
|  |
| Entiset kunnat | 
* Alastaro
* Angelniemi
* Askainen
* Dragsfjärd
* Halikko
* Hiittinen
* Houtskari
* Iniö
* Kakskerta
* Kalanti
* Karinainen
* Karjala
* Karuna
* Kemiö
* Kiikala
* Kisko
* Korppoo
* Kuusisto
* Kuusjoki
* Lemu
* Loimaan kunta
* Lokalahti
* Maaria
* Mellilä
* Merimasku
* Metsämaa
* Mietoinen
* Muurla
* Naantalin maalaiskunta
* Nauvo
* Paattinen
* Paraisten maalaiskunta
* Perniö
* Pertteli
* Piikkiö
* Pyhämaa
* Rymättylä
* Somerniemi
* Suomusjärvi
* Särkisalo
* Tarvasjoki
* Uskela
* Uudenkaupungin maalaiskunta
* Vahto
* Velkua
* Västanfjärd
* Yläne

 |

 |