recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Bourg-en-Bresse** on ranskalainen kaupunkikunta, joka on Ainin departementin hallintokaupunki. Ainin departementti on osa Rhône-Alpesin aluetta.

Maantiede
---------

Bourg-en-Bressen kaupunki sijaitsee 70 kilometriä Lyonista koilliseen, 30 kilometriä Mâconista itään ja 50 kilometriä Lons-le-Saunierista länteen. Genevestä on matkaa kaupunkiin 120 kilometriä. Bourg sijaitsee länteen Jura-vuoristosta ja sen läntisimmän osan Revermontin huipuista, ja kaupungin lävitse virtaa Reyssouze-joki ennen kuin se laskee Saônejokeen.

Historia
--------

Bourg-en-Bressen vaakuna
Bourg on ollut ennen Ranskan vallankumousta olleen Bressen maakunnan pää- ja hallintokaupunki. Roomalaisajalta peräisin olevia rakennusten ja rakenteiden jäänteitä on kaivettu kaupungissa esille kohtalaisen runsaasti. Kuitenkin näistä on ollut vaikea ajoittaa kaupungin tarkkaa perustamisaikaa ja on todennäköistä, että paikalla on antiikin aikana sijainnut vain suuri kelttiläis-roomalainen maatila.

Nykyisin keskiaika on huomattavasti enemmän läsnä alueella kuin antiikki. Bourg korotettiin vapaakaupungin asemaan vuonna 250. Sen kohtalo sidottiin voimakkaasti Savoijin hallitsijoiden kohtaloihin. Tämä hallitsijasuku takasi kaupungin voimakkaan kehityksen. Tästä oli seurauksena myös, että Savoijin herttuat valitsivat kaupungin Bressen maakunnan pää- ja hallintokaupungiksi. 

Ranskan kuningas Frans I valloitti kaupungin Savoijin herttuoilta vuonna 1535. Kaupungin valloitti kuitenkin takaisin hallintaansa Sovoijin herttua Philbert Emmanuel, joka muutti koko kaupungin vahvaksi linnoitukseksi. Kaupungin muurit pystyivät vastustamaan Ranskan kuninkaan Henrik IV tekemää piiritystä, joka kesti kuusi kuukautta.

Lopullisesti Bourg-en Bressen kaupunki luovutettiin Ranskan alaisuuteen vuonna 1601. Vallankumouksen aikana kaupunki otti nimekseen *Épi-d'Or*. Vuonna 1814 itävaltalaiset joukot ryöstivät kaupungin seurauksena kokemastaan vahvasta vastustuksesta.

Väestö
------

Asukasluvun kehitys| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 32 596 | 37 887 | 42 181 | 41 098 | 40 972 | 40 682 | 40 156 |
| Vuodesta 1962 lähtien väestömäärä on puhdistettu kaksinkertaisesta laskennasta |

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5 6 7 8  Résultats du recensement de la population 2006 Institut National de la Statistique et des Études Économiques. Viitattu 26. heinäkuuta 2009. (ranskaksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Bourg-en-Bresse** Wikimedia Commonsissa

* Bourg-en-Bressen kaupungin kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive) (ranskaksi)
* Matkailuinformatiota Quid-sivuilla
* Bourg-en-Bresse-infoa (Arkistoitu – Internet Archive)
**Eurylokhos** oli kreikkalaisessa mytologiassa Odysseuksen kumppani ja seuraava komentojärjestyksessä heidän paluumatkallaan Troijan sodasta takaisin Ithakaan.

Laivan ankkuroiduttua Aiaian edustalle Eurylokhos valittiin johtumaan ryhmää miehiä tutkimaan saarta. He löysivätkin tiheän metsän keskeltä aukiolla olevan palatsin, jonka ympärillä kuljeskeli vieraille ystävällisiä susia ja leijonia. Palatsin emännäksi osoittautui Kirke, joka kutsui miehet juhlapäivälliselle. Ainoastaan Eurylokhos epäili petosta eikä nauttinut ateriaa, ja niin hän pääsi pakenemaan, kun aterian jälkeen Kirke muutti sen nauttineet sioiksi. Kerrottuaan asiasta Odysseukselle tämä päätti pelastaa miehensä huolimatta Eurylokhoksen anelusta paeta saarelta.

Odysseuksen matkan jatkuttua miehistön pelastamisen jälkeen he ankkuroivat saarelle, jossa auringonjumala Helioksen karja käyskenteli. Kirke oli neuvonut jättämään eläimet rauhaan, mutta Odysseuksen poissa ollessa Eurylokhos taivutti miehistön teurastamaan härkiä ravinnoksi nälkäänsä. Tämän seurauksena Zeus tuhosi myöhemmin heidän laivansa, ja Eurylokhos muun miehistön tavoin – Odysseusta pois lukien – hukkui mereen.

Muita samannimisiä hahmoja
--------------------------

* Eurylokhos oli myös yksi Aigyptoksen pojista, jonka tämän puoliso Autonoe, danaidi, surmasi hääyönä.

Lähteet
-------

1. ↑  Homeros: *Odysseia* 10 (engl. käännös).
2. ↑  Homeros: *Odysseia* 12 (engl. käännös).
3. ↑  Apollodoros: *Bibliotheke* ('Kirjasto') 2.1.5 (engl. käännös).
**Renata Nielsen** (s. 18. toukokuuta 1966 Otwock, Puola) on puolalaissyntyinen tanskalainen pituushyppääjä. Hänen ennätyksensä on 6,96 metriä, jonka hän hyppäsi Sevillassa 5. kesäkuuta 1994.

Nielsen osallistui vuonna 1991 sisäratojen MM-kilpailuihin ja sijoittui pituushypyssä 10:nneksi. Vuonna 1992 Nielsen osallistui sisäratojen EM-kilpailuihin ja Barcelonan olympialaisiin. EM-kilpailuissa hän sijoittui 10:nneksi ja olympialaisissa 11:nneksi. Vuoden 1993 sisäratojen MM-kilpailuissa hän sijoittui yhdeksänneksi. Saman vuoden MM-kilpailuissa Nielsen voitti pronssia. Nielsen osallistui vuonna 1994 sisäratojen EM-kilpailuihin, joissa hän sijoittui 11:nneksi ja EM-kilpailuihin, joissa hän sijoittui neljänneksi. Vuonna 1995 Nielsen osallistui sisäratojen MM-kilpailuihin, joissa hän sijoittui viidenneksi. Saman vuoden MM-kilpailuissa hän ei menestynyt. Nielsen osallistui vuonna 1996 sisäratojen EM-kilpailuihin ja Atlantan olympialaisiin. EM-kilpailuista hän voitti kultaa, mutta olympialaisissa hän ei menestynyt. Vuonna 1997 Nielsen osallistui sisäratojen MM-kilpailuihin ja MM-kilpailuihin, mutta ei menestynyt kummassakaan kilpailussa.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Renata Pytełewska-Nielsen *Olympedia*. Viitattu 10.3.2021. (englanniksi)
2. 1 2  Mušailova Renata Nielsen Kansainvälinen yleisurheiluliitto. Viitattu 10.3.2021. (englanniksi)


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt Muokkaa Wikidatassa | 
* World Athletics

 |

 |
**Alex Rider & Käärmeenpää** on brittiläisen menestyskirjailija Anthony Horowitzin kirjoittama jännitysromaani. Se on seitsemäs Alex Rider -sarjan kirja.

Juoni
-----

**Varoitus:  Seuraava kirjoitus paljastaa yksityiskohtia juonesta.**
Alex Rider & Käärmeenpää jatkaa tarinaa siitä, mihin Alex Rider & Arkkienkeli jäi. Alex palaa avaruudesta suoritettuaan onnistuneesti tehtävän Arkkienkeli-avaruushotellissa. Australian tiedustelupalvelu ASIS onkii Alexin merestä ja yllätyksenä tarjoaa hänelle töitä. Alex suostuu, koska hänen työparikseen tulee Ash, John Riderin (Alexin isän) paras ystävä, joka voisi ehkä kertoa Alexille tämän isästä. Alex ja Ash ryhtyvät tutkimaan salaperäistä Käärmeenpää-järjestöä. Pian Alex törmää vanhoihin "ystäviinsä" MI6:sta ja saa tietää, että Käärmeenpään johtaja, majuri Winston Yu, on sekaantunut Scorpian asioihin, ja heidän kanssaan Alex kaikkein viimeiseksi haluaisi taistella. Alexille kerrotaan Scorpian varastaneen valtavan pommin, "Kuninkaallisen sinisen", ja että majuri Yu kuljettaa sitä parhaillaan Australiaan. Lopussa Alex etenee suhteessaan mysteerityttö A:n kanssa. Hän uskoo löytäneensä sielunkumppaninsa.

**Juonipaljastukset päättyvät tähän.**

Lähteet
-------

1. ↑  Anthony Horowitz: *Alex Rider & käärmeenpää*. (Snakeheadl). Karisto, 2008. 978-9512350322.

Anthony Horowitz

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Alex Rider | 

|  |  |
| --- | --- |
| Stormbreaker · Kovisten koulu · Luurankosaari · Pelikuningas · Scorpia · Arkkienkeli · Käärmeenpää |  |

 |
| Viisi vartijaa | Korpinportti · Kylmä tähti · Pimeän käskyläiset |
| Muut teokset | Kohtalon kummipoika · Joka leikistä suuttuu |

|  |
| --- |
|  n • k • m  |
**Lilly Renata Wrede**, o. s. *Boëthius* (6. syyskuuta 1923 Helsinki – 21. maaliskuuta 1998 Italia) oli Suomessa syntynyt ruotsalainen taidemaalari, kuvanveistäjä ja kirjailija.

Wreden vanhemmat olivat ruotsalainen professori Axel Boëthius ja Madeleine Björnberg. Hän kävi Tukholmassa Otte Sköldin ja Isaac Grünewaldin taidemaalarikouluja ja opiskeli myös Kööpenhaminan taideakatemiassa sekä Ranskassa ja Italiassa. Wrede oli naimisissa vuodesta 1947 taiteilija Gösta Liljeströmin kanssa ja vuodesta 1958 vapaaherra Rabbe Wreden kanssa.

Renata Wreden tunnetuin kirja *Roomalainen leijona* kertoo hänen lapsuusvuosistaan Roomassa 1930-luvulla.

Kirjallista tuotantoa
---------------------

* *Mitt romerska lejon*. Schildt, Helsingfors 1971, suomeksi nimellä *Roomalainen leijona*. Weilin + Göös, Espoo 1978, kirjan pohjalta tehtiin myös vuonna 1984 6-osainen suomenkielinen radiokuunnelma *Roomalainen leijona*
* *Juvelskrinet*. Schildt, Helsingfors 1973
* *Ior och hästarna*. Schildt, Helsingfors 1976

Palkinnot
---------

* SLS:n palkinto 1972

Lähteet
-------

* Renata Wrede SKS:n kirjailijamatrikkelissa (toimimaton linkki)

1. ↑  Immigrant Institutet : Kultur : Författare : Renata Wrede (Arkistoitu – Internet Archive)

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.   
Alkuperäinen artikkeli: sv:Renata Wrede 

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Norja
* Suomi (KANTO)
* Ruotsi

 |

 |
**Heterotsygotian menetys**   
Kuvassa on ylhäällä jonkin geenin sisältävä kromosomipari. M tarkoittaa maternaalista äidiltä perittyä kromosomia (M-kromosomi) ja P paternaalista isältä perittyä kromosomia (P-kromosomi). Lähtötilanteessa geenin maternaalisen kromosomin alleeli on mutatoitunut. Tilanne voisi olla toisinkin päin. Musta piste tarkoittaa mutatoitunutta alleelia ja valkoinen normaalia toimivaa alleelia. Toinen alleeli on voinut olla mutatoitunut synnynnäisesti tai mutatoitua kohdekudoksessaan hankitusti eli ei-synnynnäisesti. Viisi alasuuntaan menevää nuolta kuvaavat kromosomiparin haitallisia jatkotapahtumia. Heterotsygotian menetys on havaittavissa kolmessa vasemman puoleisessa tapauksessa A-C. Kahdessa oikean puoleisessa tapauksessa (D ja E) molemmat geenin alleelit ovat mutatoituneet, mutta geeni on säilyttänyt heterotsygotiansa alleelien suhteen.   
A = P-kromosomi menetetty mitoosissa   
B = M-kromosomin osa korvannut P-kromosomin alleelin sisältävän osan   
C = Normaalialleeli kadonnut eli deletoitunut P-kromosomista   
D = P-kromosomin alleeliin tullut pistemutaatio (oranssi piste)   
E = P-kromosomin alleeli rakenteeltaan normaali, mutta inaktivoitunut epigeneettisistä syistä (punainen piste)
**Heterotsygotian menetys** (engl. *Loss of heterozygosity*) tarkoittaa jonkin geenin kahden eri alleelin muutosta, jossa toinen alleeli katoaa kokonaan kromosomiparista. Heterotsygotian menetys voi tapahtua eri mekanismeilla. Toinen kromosomi, jossa toinen geenin alleeleista sijaitsee, voi kadota uudesta solusta mitoottisen jakautumishäiriön johdosta, jolloin toinen tytärsolu saa liikaa ja toinen liian vähän kromosomeja. Mutatoituneen alleelin omaava kromosomin osa voi siirtyä mitoosissa vastinkromosomin normaalin alleelin omaavan kromosomiosan tilalle rekombinaatiolla. Toinen alleeli voi kadota myös deleetiolla, jossa osa kromosomista häviää. Heterotsygotian menetys voi johtaa tilanteeseen, jossa mutatoitunut geeni on hemitsygootti eli geenillä on vain yksi alleeli. Heterotsygotian menetyksellä on osoitettu olevan vaikutusta muun muassa eturauhassyövän kehitykseen. Kun esimerkiksi kasvurajoitegeenin molemmat alleelit ovat inaktivoituneet hankitun ei-synnynnäisen mutaation ja heterotsygotian menetyksen johdosta, kasvurajoiteproteiini ei enää kykene hillitsemään solun kasvua ja jakaantumista, mistä seurauksena on syövän kehittyminen.

Katso myös
----------

* Mitoosi
* Mutaatio
* Syöpä

Lähteet
-------

1. ↑  
	* Aittomäki K, Peltomäki P: "13. kappale Syövän genetiikka", *Kirjassa: Aula P, Kääriäinen H, Palotie A: Perinnöllisyyslääketiede*, s. 192-193. Helsinki: Kustannus Oy Duodecim, 2006. ISBN 978-951-656-223-3. suomi
2. ↑  
	* Narla G *et al.*: KLF6, a Candidate Tumor Suppressor Gene Mutated in Prostate Cancer.  *Science*, 2001, 294. vsk, nro 5551, s. 2563–2566.  englanti
**Valtimon terveysasema** on pohjoiskarjalaisessa Nurmeksen kaupungin Valtimon kirkonkylällä sijaitseva julkisen palvelun terveysasema. Palvelujen tuottamisesta vastaa Pohjois-Karjalan sosiaali- ja terveyspalvelujen kuntayhtymä (Siun sote).

Valtimon terveyskeskuksen Välskärintien kiinteistöllen valmistui vuonna 1984 yksikerroksinen, julkisivultaan tiilinen, puurunkoinen rakennus 1984. Vuonna 1990 samalle tontille rakennettiin huomattavasti suurempi, kaksikerroksinen, tiiliverhoiltu ja betonirunkoinen terveyskeskusrakennus. Sittemmin tätäkin rakennusta on uusittu; esimerkiksi vuosina 2016-2017 terveyskeskuksen vuodeosasto remontoitiin tehostetun palveluasumisen yksiköksi.

Terveysasema on normaalisti avoinna arkisin kello ma–pe klo 8–16. Terveysaseman ollessa suljettu päivystysvastaanotto on arki-iltasin (kello 16-21) ja viikonloppuisin Nurmeksen terveysasemalla.  Öisin Nurmeksesta voi hakeutua kiireellistä hoitoa tarvitessaan Pohjois-Karjalan keskussairaalan yhteispäivystykseen Joensuussa (Tikkamäentie 16, J2-talon katutaso).

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5 6  Sanna Ihatsu: Terveyttä kaikille - terveyskeskukset 1970-luvulta 1990-luvulle (pdf) (s. 73 ja)  2014. museovirasto.fi. Viitattu 30.4.2021.
2. ↑  Sote-palvelut Nurmeksessa Nurmeksen kaupunki, nurmes.fi. Viitattu 30.4.2021.
3. 1 2  Ter­vey­sa­se­mien vas­taa­no­tot Pohjois-Karjalan sosiaali- ja terveyspalvelujen kuntayhtymä (Siun sote), siunsote.fi. Viitattu 30.4.2021.
4. ↑  Päivystys Pohjois-Karjalan sosiaali- ja terveyspalvelujen kuntayhtymä (Siun sote), siunsote.fi. Viitattu 30.4.2021.
5. ↑  Lääkäripäivystys suomi.fi. Viitattu 30.4.2021. [vanhentunut linkki]

Aiheesta muualla
----------------

* Valtimon terveysasema (suomi.fi)
Uppsalan keskusrautatieaseman vanha osa.
Rautatieaseman pyöräparkki.
**Uppsalan keskusrautatieasema** (lyh. U, ruots. *Uppsala centralstation, **Uppsala C***) on rautatieasema Ruotsin rataverkolla Uppsalan kaupungissa. Asemarakennus on valmistunut vuonna 1866 ja sen on suunnitellut Adolf W. Edelsvärd, ja se rakennettiin rataosan Tukholma–Uppsala rakennustöiden yhteydessä.

Vuosina 2005–2011 asema-alueen rakennuksia remontoitiin ja alueelle rakennettiin matkakeskus. Myös koko Uppsalan ratapiha remontoidaan, ja ratapihan tasoylikäytävät korvataan alikulkutunnelilla. Remontin yhteydessä myös museorautatien Upsala–Lenna Jernväg asema, Uppsala Östra, muuttaa uudelle paikalle. Keskusrautatieaseman päärakennus entistetään, ja työn valmistuttua suurin osa aseman jalankulkuliikenteestä siirtyi pois asemahallista, kun kulkuyhteys asemalaitureille tunnelin kautta valmistui.

Aiheesta muualla
----------------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Uppsalan keskusrautatieasema**.
* Banverket: Uppsalan ratapihan kunnostus (ruotsiksi)
* Uppsala Resecentrum
Zabaikalskin vaakuna.
**Zabaikalsk** (ven. Забайка́льск) on kaupunkimainen taajama Taka-Baikalian aluepiirissä Venäjällä. Se sijaitsee Kiinan vastaisella rajalla 459 kilometriä (rautateitse) Tšitasta kaakkoon. Taajama on Zabaikalskin piirin keskus. Sen kautta kulkee Trans-Siperian rautatieltä Kiinan Manzhouliin haarautuva rata sekä Tšitasta Manzhouliin johtava maantie. Asukkaita on 10 900 henkeä (vuonna 2009).

Paikkakunta on syntynyt rautatien rakentamisen yhteydessä vuonna 1900. Vuosina 1929–1960 sen nimenä oli Otpor. Vuonna 1954 se sai kaupunkimaisen taajaman aseman ja vuonna 1960 nykyisen nimensä.

Zabaikalsk on huomattava liikenteen ja ulkomaankaupan keskus. Siellä toimii raja-asema ja tulli, maatalousyritys, elintarviketeollisuutta ja matkailuyritys. Taajamassa on kaksi keskikoulua, lasten luomistyön keskus, kulttuuritalo, kirjasto ja poliklinikka. Paikallislehtenä ilmestyy *Zabaikalets*.

Lähteet
-------

1. ↑  Federalnaja služba gosudarstvennoi statistiki: Tšislennost naselenija Rossijskoi Federatsii po gorodam, posjolkam gorodskogo tipa i raionam na 1 janvarja 2009 g. *gks.ru*.  Arkistoitu 21.10.2011. Viitattu 5.1.2010. (venäjäksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Zabaikalsk Taka-Baikalian tietosanakirjassa (venäjäksi)
Milton S. Hershey
**Milton Snavely Hershey** (13. syyskuuta 1857 – 13. lokakuuta 1945) oli yhdysvaltalainen suklaatehtailija ja hyväntekijä. Hershey perusti vuonna 1894 Hershey Chocolate Company -suklaayhtiön, josta tuli Yhdysvaltain suurin suklaan valmistaja.

Hershey aloitti uransa karamellien valmistajana 1880-luvulla. Vuonna 1893 hän aloitti suklaan valmistamisen ja myi muut makeistehtaansa vuonna 1900 keskittyen pelkästään suklaaseen. Vuonna 1903 Hershey osti maata Pennsylvaniasta ja perusti tiluksilleen Hersheyn tehdaskaupungin työntekijöidensä asuttavaksi ja suklaatehtaidensa sijainniksi paikallisten maitotilojen läheisyyteen. Hershey pyrki tekemään kaupungistaan mallikaupungin, jossa hänen työntekijöillään olisi hyvät sosiaalipalvelut ja viihtyisä asuinympäristö.

Rikastuttuaan Hershey suuntautui hyväntekeväisyyteen, ja kaupunkinsa kehittämisen lisäksi hän perusti muun muassa orpolasten koulun ja useita hyväntekeväisyysrahastoja ja -järjestöjä. Hershey kuoli omassa sairaalassaan vuonna 1945.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  The Legacy of Hershey Hershey, PA. Viitattu 18.6.2012.


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Saksa
* Israel
* Yhdysvallat

 |
|  |
| Muut | 
* SNAC
* IdRef

 |

 |
**Uppo-Nalle ja joulun odotus** on suomalainen Kroma Productions Oy:n tuottama vuonna 1995 valmistunut joulukalenteriohjelma. Sarja ensiesitettiin MTV3-kanavalla 1.–24. joulukuuta 1995 välisenä aikana. Sarja toteutettiin yhteistyössä Suomen UNICEF:in ja Mainostelevision kanssa.

Sarjan toteutus
---------------

Uppo-Nallen esittäjä Juha Laukkanen pukeutuneena hahmoa esittävään rooliasuun. Kuvakaappaus sarjan toisesta osasta (2. joulukuuta 1995).
Sarjan toteutumisvuonna 1995 vietettiin YK:n "suvaitsevaisuuden vuotta". 16. marraskuuta 1995 Unescon jäsenvaltiot hyväksyivät YK:n suvaitsevaisuuden periaatteiden julistuksen. Julistuksen jälkeen vuodesta 1996 lähtien on vietetty kansainvälistä suvaitsevaisuuden päivää.

Tästä aiheesta syntyi televisiosarja tutuksi tullesta kirjailija Elina Karjalaisen luomasta Uppo-Nalle -hahmosta. Sarjassa Uppo-Nalle odottaa joulua, ja tutustuu paremmin ulkomailta ja eri kulttuureista tuleviin lapsiin muun muassa leikkien kautta. Sarjassa esitellään myös UNICEF:in humanitaarisia tavoitteita. Sarjassa käsitellään myös suomalaisia joulun ajan perinteitä.

### Uppo-Nalle

Uppo-Nallea näytteli sarjassa kuopiolaissyntyinen nukkenäyttelijä Juha Laukkanen. Kohtauksissa Laukkanen esittää monologeja ja Elina Karjalaisen uusia loruja sekä tapaa taikakirjan kautta kansainvälisiä lapsiystäviä. Laukkasen esittämä Uppo-Nalle -asuun pukeutunut hahmo esiintyi ensimmäisen kerran vuonna 1994 Kallavesi 94-näyttelyssä.

VHS-julkaisu
------------

Joulukalenteriohjelman jaksoista on tehty 40-minuuttinen kooste, jonka Suomen Kunnallispalvelu Oy julkaisi kotitalouksiin myytävänä VHS-kasettina vuonna 1996.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Uppo-the-Bear Waiting for the Christmas *Kroma Productions Oy*. Viitattu 16.12.2022. (englanniksi)
2. 1 2 3  Autio, Milla: Sen seitsemän joulukalenteria Televisiossa auotaan kalenterin luukkuja aamuhämäristä yömyöhään.  *Helsingin Sanomat*, 1.12.1995. Verkkojulkaisu (Tilaajille).
3. ↑  Suvaitsevaisuuden päivänä muistutetaan kaikkien kunnioittamisesta *Yle Uutiset*.  16.11.2011. Viitattu 16.12.2022.
4. ↑  Väinämö, Rauni: Kirjailija Elina Karjalainen ja poliisit yhteistyössä Uppo-Nalle puki päälleen kesäkampanjan pelastusliivit.  *Helsingin Sanomat*, 6.4.1994. Verkkojulkaisu (Tilaajille).
5. ↑  Uppo-Nalle ja joulun odotus *Elonet*. Viitattu 16.12.2022.
**Klastiset sedimentit** ovat erillisistä sedimenttikivilajeista muodostuneita kerrostumia, jotka eroavat kemiallisista sedimenteistä ja  orgaanisista sedimenteista. Klastiset sedimentit jakautuvat esimerkiksi luolien suhteen siten, että luolan sisällä olevata aineksesta syntyneet kerrostumia kutsutaan autoktonisiksi kerrostumiksi ja luolan ulkopuolelta luolaan kulkeutuneesta aineksesta muotoutuneita kerrostumia kutsutaan alloktonisiksi kerrostumiksi. Luolan sisäisesti syntyneitä kerrostumia ovat rapautumisesta jääneestä aineksesta muotoutuneet kerrostumat. Niitä ovat myös kallioperän sortumisesta tulleesta aineksesta muotoutuneet kerrostumat sekä guanosta syntyneet kerrostumat. Sortuma-aines voi olla luolan pohjaan kerrostunutta louhikkoa. Rapautumisjäänteestä syntyneet kerrostumat voivat koostua moreenista ja hiekasta. Luolan ulkopuolelta kulkeutuneesta aineksesta muotoutuneita kerrostumia ovat muun muassa luolaan putoilevasta aineesta muodostuneet kerrostumat sekä erilaisten virtausten mukana tulleesta aineesta muotoutuneet kerrostumat. Virtausten mukana tulevaa ainesta voi olla veden kuljettama aines, jäätiköiden virtauksem mukana kantautunut aines tai laavavirtauksen mukana kulkeutunut aines. Ulkopuolelta tulevaa ainesta tulee myös vuorenvieremien ja tuulen mukana.

Kallion ulkopinnalla muotoutuneita ulkopuolisten voimien vaikutuksesta muotoutuneita kerrostumia ovat hiertovyöhykkeissä esiintyvät liuskeet ja juonia sisältävät kivilajit. Sedimenttien rakenteeseen vaikuttavia voimia on myös laattatektoniikka.

Eroosion jäljiltä kallioperään jäävät kulutusta kestävimmät kivilajit. Nämä jäljelle jääneet kivilajit usein kerrostuvat ja sedimentoituvat. Näitä kulutusta hyvin kestäviä kivilajeja ovat kvartsiitti, fylliitti ja kiilleliuske. Jokien suistoissa ja merien ranta-alueilla muodostuu kvartsihiekasta syviä kerrostumia. Joen varsilla kvartsikerrostumat saattavat sisältää savea ja kiillemineraaleja.

Lähteet
-------

1. ↑  Aimo Kejonen, Tuomo Kesäläinen, Sakari Kielosto, Seppo I. Lahti, Veli-Pekka Salonen: *Suomen luolat*, s. 36, 126, 212. Salakirjat, 2015. ISBN 978-952-5774-80-1.
2. ↑  Carita Äärelä: Duktiilit deformaatiorakenteet *Geologia.fi*.  3.7.2018. Viitattu 31.3.2023.
3. ↑  Peter Johansson: Geologian ja maiseman kehitys Wordpress. Viitattu 10.4.2023. [vanhentunut linkki]

Katso myös
----------

* Klastinen
**Alf Gustaf Natanael Lindberg** (26. helmikuuta 1905 Göteborg – 6. maaliskuuta 1990) oli ruotsalainen taidemaalari, jonka taiteessa yhdistyivät Göteborgin koulukunnan koloristinen perinne sekä rakenteellinen kuva-ajattelu. Osassa hänen tuotannostaan tämä aiheutti abstraktin maalaustavan. Hän maalasi ekspressionistisesti myös henkilökuvia ja rannikkomaisemia. Näiden ilmauksellinen voima teki Lindbergistä yhden ikäpolvensa huomattavimmista ekspressionisteista Ruotsissa.

Lähteet
-------

1. ↑
2. ↑  Factum, osa 4 vuodelta 2004, s. 251
3. ↑  Spectrum tietokeskus, osa 15 vuodelta 1982, s. 268

Aiheesta muualla
----------------

* Alf Lindberg Kansallisgallerian kokoelmissa

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Saksa
* Ruotsi
* Tšekki

 |
|  |
| Taiteenala | 
* KulturNav
* RKD Artists
* ULAN

 |

 |
**HMS Uganda** (viirinumero 66) oli Britannian kuninkaallisen laivaston Uganda-luokan ilmatorjuntaristeilijä.

Valmistus
---------

*Pääartikkeli: Crown Colony -luokka (risteilijä)*
Alus tilattiin maaliskuussa 1938 vuoden 1938 laivasto-ohjelmassa Vickers Armstrongin telakalta, missä köli laskettiin 20. heinäkuuta 1939. Alus laskettiin vesille 7. elokuuta 1941 ja otettiin palvelukseen 3. tammikuuta 1943.

Palvelus
--------

Palvelukseen otettaessa alus liitettiin Kotilaivastoon. Alus siirrettiin Välimerelle Sisilian maihinnousun Itäisen osastoon. Muutamien kuukausien ajan alus tuki maajoukkojen taistelua tulittamalla maissa olevia kohteita, kunnes se syyskuussa tuki Salernon maihinnousua. Alukseen osui 13. syyskuuta radio-ohjattu liitopommi Fritz-X, joka aiheutti aluksella suurta tuhoa. Alus lähetettiin lokakuussa Yhdysvaltoihin Charlestowniin laivaston telakalle.

Alus palasi palvelukseen lokakuussa 1944. Korjausten valmistuttua alus siirrettiin 21. lokakuuta Kanadan laivastolle.

### HMCS Uganda

Kanadan laivastossa otettiin alus palvelukseen 21. lokakuuta 1944 nimellä *HMCS Uganda*. Marraskuussa alus lähti Englantiin täydennettäväksi. Tammikuussa alus purjehti Suezin kanavan kautta Tyynelle valtamerelle, missä se liitettiin Brittiläisen Tyynenmeren laivaston 4. risteilijäviirikköön.

Toisen maailmansodan päättyessä Euroopassa kasvoivat miehistöntäydennysongelmat. Kanadalla ei ollut halua osallistua sotaan Tyynellä valtamerellä, jolloin aluksen monet miehistöstä esittivät halunsa palata kotiin ennemmin kuin Japanin vastaiseen sotaan osallistumisen. Lopulta ongelmat saatiin ratkaistua ja alus liitettiin Task Force 57:n Okinawan alueella.

Huhtikuussa 1945 alus suojasi lentotukialuksia, jotka suorittivat hyökkäyksen Formosalle ja toukokuussa vastaavassa tehtävässä hyökättäessä Ryukyulle. Alus osallistui kesäkuussa Trukin pommitukseen tulittaen 15. kesäkuuta vastaisena yönä Dublonia. Alus suojasi heinäkuussa Task Force 37:n mukana lentotukialuksia, jotka hyökkäsivät Japanin pääsaarille. *HMS Argonaut* vapautti 27. heinäkuuta 1945 *Ugandan* tehtävistään. Alus purjehti Kanadaan saapuen 10. elokuuta Esquimaltiin telakalle huollettavaksi.

Sodan jälkeen alus oli koululaivana. Se nimettiin 14. tammikuuta 1952 *HMCS Quebeciksi*. Alus poistettiin palveluksesta 13. kesäkuuta 1956. *Quebec* myytiin ja se saapui 6. helmikuuta 1961 Osakaan Japaniin romutettavaksi.

Lähteet
-------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **HMS Uganda**.
* Whitley, M. J.: *Cruisers of World War Two - an international encyclopedia*. Lontoo: Arms and Armour, 1996. ISBN 1-86019-874-0. (englanniksi)

### Viitteet

1. 1 2  Whitley s. 126
2. 1 2 3 4  Whitley s. 23

*Crown Colony* -luokan risteilijät

|  |  |
| --- | --- |
| Fiji-luokka | *HMS Bermuda* – *HMS Fiji* – *HMS Gambia* – *HMS Jamaica* – *HMS Kenya* – *HMS Mauritius* – *HMS Nigeria* – *HMS Trinidad* |
| Uganda-luokka | *HMS Ceylon* – *HMS Newfoundland* – *HMS Uganda* |

|  |
| --- |
| Edeltäjä: Dido-luokka – Seuraaja: Minotaur-luokka |
**HMS Turbulent** (viirinumero S87) on Britannian kuninkaallisen laivaston Trafalgar-luokan sukellusvene.

Valmistus
---------

*Pääartikkeli: Trafalgar-luokka (sukellusvene)*
Alus tilattiin 28. heinäkuuta 1978 Vickers Shipbuilding and Engineeringiltä Barrow-in-Furnessista, missä köli laskettiin 8. toukokuuta 1980. Alus laskettiin vesille 1. joulukuuta 1982 ja otettiin palvelukseen 28. huhtikuuta 1984.

Palvelus
--------

Alus oli ensimmäisen kerran modernisoitavana ja polttoaineen vaihdossa 1997. Alus oli 16. huhtikuuta 2003 ensimmäinen Irakin sodasta palannut sotalaiva, minkä aikana se oli laukaissut kaikkiaan 30 Tomahawk-ohjusta.

Alus lähti helmikuussa 2011 kymmenen kuukauden purjehdukselle, joka oli sen viimeinen ennen suunniteltua palveluksesta poistamista. Se vapautti *HMS Triumphin* Syrtinlahdelta, missä alus oli ollut osa Libyan vastaista liittoumaa. Myöhemmin *Triumph* vapautti *Turbulentin* jatkamaan purjehdustaan Suezinkanavalle, jonka se läpäisi kesäkuussa aloittaen partioinnin Intian valtamerellä. Alus vieraili Fujairahissa, missä se kohtasi tukilaiva *RFA Diligencen*. Aluksen päällikkyyden vastaanotti joulukuussa 2011 Nick Wheeler.

Alus poistettiin palveluksesta 14. heinäkuuta 2012.

Lähteet
-------

* Gardiner, Robert (toim.): *Conway's All the World's Fighting Ships 1947–1995*. Lontoo, Englanti: Conway Maritime Press, 1995. ISBN 0-85177-605-1. (englanniksi)

### Viitteet

1. ↑  Gardiner, Robert s. 532

*Trafalgar*-luokan sukellusveneet

|  |
| --- |
| *HMS Trafalgar* - *HMS Turbulent* - *HMS Tireless* - *HMS Torbay* - *HMS Trenchant* - *HMS Talent* - *HMS Triumph* |
| Edeltäjät: *Swiftsure*-luokka – Seuraaja: *Upholder*-luokka |
*Andrew Meikle*, A. Reddock, noin vuonna 1790-1800
**Andrew Meikle** (1719 East Linton, Itä-Lothian – 27. marraskuuta 1811) oli brittiläinen koneinsinööri, joka on saanut kunnian puimakoneen keksimisestä. Puimakonetta käytetään viljan jyvien irrottamiseen akanoista ja kasvin muista osista. Tätä keksintöä pidetään yhtenä avainkeksintönä Englannin maatalouden vallankumouksessa 1700-luvulla. Keksintö tehtiin vuonna 1786, vaikka joidenkin mukaan Meikle vain paransi aikaisempaa konetta.

Meikle oli mekaanisesti lahjakasta sukua: hänen isänsä tunnettiin seulomakoneen keksijänä. Aikaisemmin (noin 1772) Andrew Meikle oli keksinyt tuulimyllyn jousitetut lapapurjeet, jotka korvasivat aikaisemman yksinkertaisen lapapurjeen. Tässä jousitettujen lapapurjeiden ratkaisussa purjeita tuulivoimalla säätävä suljinmekanismi oli ohjaustangolla kytketty jousiin. Myrskyssä jousitetut lapapurjeet antavat periksi ja estävät tuulimyllyn vahingoittumisen.

Meikle oli töissä myllynhoitajana Houstonin myllyllä Itä-Lintonissa, Itä-Lothianin hallintoalueella. Tilan omisti Rennien perhe, ja perheen poika John Rennie vanhempi oli usein auttamassa Meiklen verstaalla. Sittemmin monien siltojen ja kanavien rakentajana tunnetun John Rennien mukaan Meikle oli merkittävä innostaja hänen omassa uranvalinnassaan.

Lähteet
-------

1. ↑  Salonen, Lippo & Salonen, Sirkka (suom.) & Väänänen, Juha (toim.): "Meikle, Andrew", *Kuka teki mitä, Kuvitettu elämäkerrallinen hakuteos*, s. 173. Alkuteos Howat, Gerald & Wallis, Frank (toim.): *Who Did What? Mitchell Beazley Illustrated Biographical Dictionary*. Mitchell Beazley 1985. Suuri Suomalainen Kirjakerho, 1986. ISBN 951-643-251-4.
2. 1 2  Andrew Meikle, Undiscovered Scotland: The Ultimate Online Guide. Viitattu 12.6.2015.

Aiheesta muualla
----------------

* Gazetteer for Scotland sivu Andrew Meiklestä

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Saksa

 |

 |
Johann von Staupitz.
**Johann von Staupitz** (1460, Motterwitz, Saksa – 28. joulukuuta 1524, Salzburg, Itävalta) oli teologi ja Martti Lutherin opettaja.

Staupitz opiskeli Leipzigissa ja valmistui vuonna 1485. Hän liittyi augustinolaisluostariin Erfurtissa ja toimi siellä yleisvikaarina. Vuonna 1500 hänet nimitettiin Raamatun professoriksi Wittenbergin yliopistoon. Vuonna 1522 hänet valittiin Salzburgin Pyhän Pietarin benediktiiniläisluostarin apotiksi, siellä hänen elämänsä myös päättyi.

Staupitzin tavoitteena oli uudistaa teologian opetusta Raamatun selityksen suuntaan. Martti Luther opiskeli teologiaa Staupitzin johdolla Erfurtissa. Näiden kahden miehen välille syntyi koko elämän kestänyt ystävyys. Heidän kirjeenvaihtoaan on säilynyt jälkipolvillekin. Staupitzin osuutta Lutherin hengellisessä elämässä ei voi vähätellä.

> »Staupitz on se, joka ensimmäisenä on ollut isäni tässä opissa ja synnyttänyt Kristuksessa.»   
> (Lutherin kirjoitus päiväkirjassaan)
> 
> 

Lukuisat, jopa kuusi tuntia kestäneet hengelliset keskustelut miesten välillä auttoivat Lutheria löytämään armollisen Jumalan.

> »Jos tohtori Staupitz, tai paremminkin, jos Jumala ei olisi tohtori Staupitzin kautta auttanut minua pois, olisin hukkunut ja ollut jo kauan helvetissä.»   
> (Lutherin kirjoitus päiväkirjassaan vuonna 1514)
> 
> 

> »Kiitämme sinua paljosta, hyvä Martti. Olet johtanut meidät emakkojen ravan luota takaisin elämän niityille, parannuksen sanoihin.»   
> (Staupitz viimeisessä kirjeessään Lutherille)
> 
>

Lähteet
-------

* Johann von Staupitz, Luther's Confessor Dies Christian History Institute.
* Andrea van Dülmen: *Martti Luther. Elämä, teot ja kirjoitukset*. IdeaNova, 2002. ISBN 951-97720-2-2.

### Viitteet

1. ↑  *Martti Luther. Elämä, teot ja kirjoitukset*, s. 21.
2. ↑  *Martti Luther. Elämä, teot ja kirjoitukset*, s. 22.
3. ↑  *Martti Luther. Elämä, teot ja kirjoitukset*, s. 29 (kirjeet, osa 11, sivu 67).
4. ↑  Johann von Staupitz, Luther's Confessor Dies Christian History Institute. Viitattu 21. huhtikuuta 2007.
5. ↑  *Martti Luther. Elämä, teot ja kirjoitukset*, s. 29 (kirjeet, osa 9, sivu 627).
6. ↑  *Martti Luther. Elämä, teot ja kirjoitukset*, s. 147 (kirjeet, osa 3, sivu 263f).

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Johann von Staupitz** Wikimedia Commonsissa

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Norja
* Ranska
* BnF data
* Katalonia
* Saksa
* Israel
* Belgia
* Yhdysvallat
* Ruotsi
* Japani
* Tšekki
* Australia
* Alankomaat
* Puola
* Vatikaani

 |
|  |
| Tieteilijät | 
* CiNii

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Deutsche Biographie
* Trove

 |
|  |
| Muut | 
* IdRef

 |

 |
Andrew Mango vuonna 2009.
**Andrew James Alexander Mango** (14. kesäkuuta 1926 – 6. heinäkuuta 2014) oli brittiläinen Istanbulissa syntynyt tietokirjailija ja toimittaja

Hänen isänsä Alexander Mango oli italialais-kreikkalainen asianajaja ja hänen äitinsä Adelaide Damonov oli venäläissyntyinen emigrantti. Mango kasvoi nuoruutensa ajan Istanbulissa ja hän hallitsi useita kieliä.

Mango työskenteli nuorena miehenä lehdistöpäällikkönä Britannian suurlähetystössä Ankarassa. Hän muutti Britanniaan vuonna 1947 ja asui Lontoossa kuolemaansa asti. Hän suoritti tutkinnon Lontoon yliopistosta, mukaan lukien tohtorintutkinnon persiankirjallisuudesta.

Mango siirtyi BBC:n turkinkielisen osaston palvelukseen ja vietti koko uransa BBC World Servicen palveluksessa. BBC:stä Mango jäi eläkkeelle vuonna 1986.

Hänen taustansa persian- ja arabiatutkimuksessa hyödytti Mangoa siten, että hän hallitsi ottomaaniturkkia. Mango kirjoitti väitöskirjansa Aleksanteri Suuresta School of Oriental and African Studiesstä Lontoon yliopistosta, jossa hän myöhemmin luennoi koko uransa aikana Modernin Turkin tutkimuksessa.

Eläkkeelle jäätyään hän julkaisi kirjan Mustafa Kemal Atatürkistä vuonna 1999. Kirjasta tuli kansainvälinen bestseller.

Teoksia
-------

* Turkey and the War on Terrorism, 2005
* The Turks Today, 2004
* Atatürk: The Biography of the Founder of Modern Turkey, 2002
* Turkey: The Challenge of a New Role, 1994
* Discovering Turkey, 1971
* Turkey, 1968

Andrew Mangon teoksia ei ole suomennettu.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10  Andrew Mango obituary The Guardian. Viitattu 12.8.2022. (englanniksi)


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Norja
* Espanja
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Israel
* Belgia
* Yhdysvallat
* Tšekki
* Kreikka
* Korea
* Kroatia
* Alankomaat
* Puola
* Vatikaani

 |
|  |
| Tieteilijät | 
* CiNii

 |
|  |
| Muut | 
* Europeana
* IdRef
* İslâm Ansiklopedisi

 |

 |
**ATK-instituutti** oli suomalainen tietojenkäsittelyn oppilaitos.

ATK-instituutin ensimmäiset toimitilat olivat Vanhalla Polilla*selvennä*, osoitteessa Lönnrotinkatu 29. Vuoden 1973 alussa tutkintokoulutus sai toimitilat Espoon Matinkylästä Säästöpankkiopiston vuokralaisena. Heinäkuussa 1978 ATK-instituutti muutti Helsingin Pasilaan omaan toimitaloon. Lisätiloja vuosina 1986–1991 oli Vantaan Koivukylässä. Pasilan toimitalon laajennus valmistui joulukuussa 1991.

ATK-instituutin Kannatusyhdistys ry perustettiin 19. helmikuuta 1970 ylläpitämään ATK-instituutti -nimistä oppilaitosta. ATK-instituutti sai toimiluvan valtioneuvoston päätöksellä 10. kesäkuuta 1971. ATK-instituutin ensimmäisenä rehtorina toimi 1970–1974 Miikka Jahnukainen, toisena ja viimeisenä rehtorina 1974–1999 Lauri Fontell.

ATK-instituutti, Helsingin Sihteeriopisto ja Suomen Liikemiesten kauppaopisto perustivat Helsingin liiketalouden ja hallinnon väliaikaisen ammattikorkeakoulun, joka sai toimiluvan 31. lokakuuta 1991. ATK-instituutin viimeiset päiväkoulutuksen datanomit valmistuivat 31. toukokuuta 1994. Datanomien aikuiskoulutus jatkui vielä kevääseen 2000 saakka. Helsingin liiketalouden ammattikorkeakoulu (Helia) aloitti 1. elokuuta 1997 toiminnan vakinaisena ammattikorkeakouluna, jolloin lähes koko ATK-instituutin henkilöstö siirtyi uuden ammattikorkeakoulun palvelukseen.

Koulutus
--------

Ensimmäinen lukukauden mittainen ohjelmoijakurssi aloitettiin syksyllä 1970 ja vuotta myöhemmin elokuussa 1971 käynnistyi lukuvuoden mittainen alempi atk-tutkinto, myöhemmin atk-ohjelmoijatutkinto. Keväällä 1974 käynnistyi ylempi atk-tutkinto (myöhemmin atk-suunnittelijatutkinto) alemman tutkinnon jatkokoulutukseksi. 21. elokuuta 1978 käynnistyi ATK-instituutin kehittämä uusi 2,5-vuotinen datanomin tutkintokoulutus. ATK-instituutti oli mukana suunnittelemassa uutta opetussuunnitelmaa, jolla tämä koulutus vuonna 1985 laajeni valtakunnalliseksi kauppaoppilaitoksiin.

ATK-instituutista on valmistunut kaikkiaan 873 atk-ohjelmoijatutkinnon, 787 atk-suunnittelijatutkinnon ja 1835 datanomin tutkinnon suorittanutta.

Lähteet
-------

* Historia ATK-instituutti säätiö s.r.. Viitattu 11.7.2021.
* Joutsivuo, Timo: *Atkins tietojenkäsittelynopetuksen eturintamassa : Atk-instituutin historia*. Helsinki: Atk-instituutin kannatusyhdistys, 2003. ISBN 952-91-6489-0.
* Paakki, Jukka: *Opista tieteeksi : Suomen tietojenkäsittelytieteiden historia*. Tietojenkäsittelytieteen seura, 2014. ISBN 978-952-93-4182-5. Teoksen verkkoversio (pdf) (viitattu 10.7.2021).  (Arkistoitu – Internet Archive)

### Viitteet

1. 1 2 3  Historia
2. ↑  Paakki 2014, 24
**ATP-haastajakiertue** (engl. *ATP Challenger Tour*) on miesten kansainvälinen tennisturnaussarja. Haastajakiertue on toiseksi korkeatasoisin tennisturnaussarja ATP Tour -turnausten jälkeen. Kolmas ja viimeisin taso on Futures, joka kuuluu Kansainvälisen tennisliiton kalenteriin. ATP-haastajakiertueita järjestää Association of Tennis Professionals.

Monet tennispelaajat nousevat huipulle haastajakiertueen turnausten kautta. Turnauksista saatavat ATP-pisteet määräytyvät turnauksista saatavien palkintorahojen mukaan. Turnauksista saatavien pisteiden avulla voi saada paikan isompiin turnauksiin. Vuonna 2008 järjestettiin 177 ATP-haastajaturnausta yli 40 maassa, jolloin niissä oli yhteensä 10,7 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria palkintorahoja.

Vuonna 2010 kiertueen parhaaksi turnaukseksi valittiin Helsingissä pelattava IPP Open.

Lähteet
-------

1. ↑  About the Challenger Circuit atpworldtour.com. Viitattu 20.8.2011. (englanniksi)
2. ↑  IPP Open sai vuoden 2010 Challenger-palkinnon Monte Carlossa tennis.fi. Viitattu 20.8.2011. [vanhentunut linkki]

Aiheesta muualla
----------------

* ATP Challenger Tour
*Tämä artikkeli käsittelee tiedottamista kunnan ilmoitustaululla. Avioliittoon kuuluttamisesta on oma artikkeli.*
Tukholmalainen kuulutus vuodelta 1861.
**Kuulutus** on virallinen menettely, jonkin tiedon antamiseksi yleisölle tai niille ihmisille, joiden elämään se saattaa vaikuttaa. Suomen lain mukaan julkinen kuulutus pannaan nähtäville kunnan ilmoitustaululle. Julkisia kuulutuksia ovat lait, asetukset, valtioneuvoston päätökset, muut Suomen säädöskokoelmassa julkaistut säädökset sekä tiedonannot, joiden julkipanosta on niin säädetty. Laajoista kuulutuksista voidaan tiedottaa yleisölle lyhyellä ilmoituksella, jossa mainitaan missä kuulutukseen voi tutustua. Kuulutusten julkipanosta huolehtiminen kuuluu kunnanhallituksen tehtäviin. Kuulutukseen merkitään, milloin se on kiinnitetty ilmoitustaululle, jossa se on pidettävä vähintään 14 päivää tai kuulutuksessa mainittuun kokouksen tai toimituksen järjestämispäivään saakka. Ennen vuoden 1925 lakia julkisista kuulutuksista pappi luki lait ja yleiset säännökset kirkossa.

Lähteet
-------

1. ↑  Laki julkisista kuulutuksista.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Kuulutus** Wikimedia Commonsissa
Lukua yksi edustaa ympyrä, jonka voi jakaa esimerkiksi neljään osaan. Eri neljäsosien suuruudet voi hahmottaa värittämällä ympyrän neljäsosista eri lukumääriä.
**Rationaalilukujen joukko** (ℚ) on reaalilukujen joukon osajoukko, jonka jäsenet voidaan esittää kahden kokonaisluvun osamääränä eli *murtolukuna* muodossa \scriptstyle {\frac {m}{n}}:

{\mathbb {Q}}=\{x\mid x={m \over n},n\neq 0,m,n\in {\mathbb {Z}}\}.
Tässä lukua ***m*** kutsutaan **osoittajaksi** ja lukua ***n*** **nimittäjäksi**. Murtoluku on siis kaikille rationaaliluvuille yhteinen esitysmuoto. Samaa rationaalilukua voi esittää useilla erilaisilla murtoluvuilla; yhtäsuuruuden *k/l = m/n* välttämättömänä ja riittävänä ehtona on yhtälö *kn = lm* edellyttäen ettei *ln* ole 0 (ristiin kertominen). Kaikki kokonaisluvut kuuluvat rationaalilukujen joukkoon, sillä kun n=1, niin m/n=m. 

Rationaalilukujen joukkoa merkitään merkillä ℚ. Se on lukukunta eli reaalilukujen ja samalla myös kompleksilukujen kunnan ℂ sellainen osajoukko, joka sisältää kaikkien alkioidensa käänteisalkiot ja on suljettu yhteen- ja kertolaskun suhteen. ℚ on kaikkein suppein lukukunta.

Reaalilukuja, jotka eivät ole rationaalilukuja, sanotaan irrationaaliluvuiksi.

Jos murtoluvun nimittäjällä on vähintään kaksi erisuurta positiivista alkutekijää, niin murtoluku voidaan hajottaa **osamurtoluvuiksi**, joiden nimittäjät ovat yksinkertaisempia (alkuluvun potensseja). Esimerkiksi:
\scriptstyle {\tfrac {5}{6}}={\tfrac {1}{2}}+{\tfrac {1}{3}}.

Nollan ja yhden välillä oleva rationaaliluku voidaan hajottaa myös niin sanotuiksi egyptiläisiksi murtoluvuiksi. Rationaalilukuja on numeroituvasti ääretön määrä.

Katso myös
----------

* Fareyn jono
* Kunta
* Laventaminen
* Supistaminen
* Yhteismitallisuus (matematiikka)

Lähteet
-------

1. ↑  Yngve Lehtosaari – Jarkko Leino: *Matematiikka 10. Lukion laajempi kurssi*. s. 20. Helsinki: Kirjayhtymä, 1971.

Kirjallisuutta
--------------

* Rikkonen, Harri: *Matematiikan pitkä peruskurssi II – Reaalimuuttujan funktioiden differentiaalilasku*. Helsinki: Otakustantamo, 1969. ISBN 951-671-022-0.
* Pitkäranta, Juhani: Calculus Fennicus – TKK:n 1. lukuvuoden laaja matematiikka (2000–2013) (pdf) Helsinki:  Avoimet oppimateriaalit ry. ISBN 978-952-7010-12-9 ISBN 978-952-7010-6 (pdf). Viitattu 8.7.2019.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Rationaaliluku** Wikimedia Commonsissa

Lukujoukkoja

|  |  |
| --- | --- |
| Numeroituvia joukkoja: | 
* luonnolliset luvut (\scriptstyle\mathbb{N})
* kokonaisluvut (\scriptstyle\mathbb{Z})
* rationaaliluvut (\scriptstyle\mathbb{Q})
* algebralliset luvut (\scriptstyle\overline{\mathbb{Q}})

 |
| Reaaliluvut ja niiden  laajennokset: | 
* reaaliluvut (\scriptstyle\mathbb{R})
* kompleksiluvut (\scriptstyle\mathbb{C})
* kvaterniot (\scriptstyle\mathbb{H})
* irrationaaliluvut
* transsendenttiluvut
* surreaaliluvut

 |
| Muita: | 
* kardinaaliluvut
* *p*-adiset luvut

 |
**Katrin Himmler** (s. 1967 Dinslaken) on saksalainen kirjailija ja politiikan tutkija. Hän on avainroolissa holokaustissa toimineen Heinrich Himmlerin pikkuveljen Ernst Himmlerin lapsenlapsi. Hän on pitänyt omasta päätöksestään sukunimensä, koska ei halunnut kieltää juuriaan.

Himmler julkaisi vuonna 2007 omien tutkimustensa pohjalta kirjan *Die Bruder Himmler: Eine Deutsche Familiengeschichte*, jossa hän käsittelee sukuhistoriaansa ja erityisesti Heinrich Himmlerin sekä tämän kahden veljen vaiheita. Hän on kirjoittanut myös Michael Wildtin kanssa teoksen *Himmlerin kadonneet kirjeet – Heinrich ja Marga Himmlerin kirjeenvaihto 1927–1945*, jonka suomensi Maikki Soro. Himmler esiintyi dokumentissa *Hitler's Children*.

Himmler meni naimisiin israelilaisen kanssa ja sai pojan. Hänen miehensä on holokaustista selviytyneiden jälkeläinen.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Grandniece of Himmler, has NOT refused to have children to end her great-uncle’s bloodline. She believes the idea of good or evil being passed through bloodlines is itself a reflection of Nazi ideology. War History Online
2. ↑  Himmlerin kadonneet kirjeet Minerva Kustannus Oy
3. 1 2  The Descendants of Murderers The Atlantic


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Ranska
* BnF data
* Katalonia
* Saksa
* Israel
* Belgia
* Yhdysvallat
* Tšekki
* Alankomaat
* Puola

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Deutsche Biographie

 |
|  |
| Muut | 
* IdRef

 |

 |
*Tämä artikkeli käsittelee rahapeliyhtiötä. ATG on myös Antigua ja Barbudan maatunnus.*

**Aktiebolaget Trav och Galopp** (lyh. **ATG**) on vuonna 1974 perustettu ruotsalainen rahapeliyhtiö. Yhtiön omistavat Ruotsin raviurheilun keskusliitto Svensk Travsport (STC) ja laukkaurheiluliitto Svensk Galopp (SG). Sen tehtävänä on järjestää ja markkinoida erilaisia totopelejä Ruotsin ravi- ja laukkakilpailuissa. ATG:llä on yksinoikeus hevosurheilun vedonlyöntiin Ruotsissa, se järjestää myös totopelit Maarianhaminan raviradalla. Ravi- ja laukkaratojen lisäksi ATG:llä on lähes 2 000 myyntipistettä ja pelaaminen on mahdollista myös internetissä. ATG tulouttaa liikevaihdostaan 13 % Ruotsin hevosurheilulle. 

Vuonna 2011 ATG:n pelien kokonaismyynti oli 13,11 miljardia Ruotsin kruunua eli noin 1,49 miljardia euroa, joka on 31 % kaikesta rahapelien myynnistä Ruotsissa. Vastaavasti Fintoton ja Veikkauksen järjestämien hevospelien myynti Suomessa oli vuonna 2010 yhteensä 0,24 miljardia euroa. Ulkomailta ATG:lle tulevan pelin osuus oli noin 2,1 miljardia kruunua kokonaismyynnistä. Suomesta ATG:lle suuntautuva pelaaminen tapahtuu Veikkauksen kautta. 

Yhtiön päätuote on lauantaisin pelattava V75-peli, joka on Ruotsin toiseksi suosituin rahapeli Jack Vegas -kolikkoautomaattien jälkeen. Vuonna 2010 sitä pelattiin noin 4,8 miljardilla kruunulla. 

ATG:n tytäryhtiö Kanal 75 tuottaa ruotsalaisen ravi- ja laukkaurheilun televisioinnit. Se lähettää niitä omalla kanavallaan ja toimittaa ohjelmaa myös TV4:lle.

ATG:n kansainvälisten toimintojen johtajana on lokakuusta 2010 lähtien ollut entinen Fintoton toimitusjohtaja Ilmari Halinen.

Lähteet
-------

* ATG:n vuosikatsaus 2010 (Arkistoitu – Internet Archive)

### Viitteet

1. ↑  Succén: Sprängde 13-miljardersvallen Aftonbladet 2.1.2012.
2. ↑  Hevospelien myynti 2010 (Arkistoitu – Internet Archive) (pdf) Hippos.fi.
3. ↑  Ilmari Halinen ATG:n johtajistoon[vanhentunut linkki] Hevosurheilu 8.10.2010.

Aiheesta muualla
----------------

* ATG:n kotisivut
*Tämä artikkeli käsittelee rakettia, sukellusveneestä, katso Projekti 667BDRM*
Delta-kantorakettien kehitys
Eutelsat-satelliittia kuljettava Delta IV Medium+ (4,2) laukaistiin marraskuussa 2002
**Delta IV** on amerikkalaisen Boeing Integrated Defense Systems -yhtiön valmistama kantorakettiperhe. 

Raketista on olemassa viisi versiota:

* Delta IV Medium
* Delta IV Medium+ (4,2)
* Delta IV Medium+ (5,2)
* Delta IV Medium+ (5,4)
* Delta IV Heavy

RS-68 -moottori
Raketeissa on kaksi vaihetta. Ensimmäisestä vaihetta kutsutaan nimellä *Common booster core*, jossa on Rocketdynen *RS-68* -moottori. Muissa versioissa Common booster coreja on yksi, mutta Heavy-versiossa kolme. Toisen vaiheen voimanlähteenä on Pratt & Whitneyn valmistama *RL-102B* -moottori.

Delta IV -kantoraketit on suunniteltu Yhdysvaltain sotilaskäyttöön Yhdysvaltain Ilmavoimien "Evolved ELV"-ohjelmassa 1990-luvulla.

Katso myös
----------

* Delta-kantoraketit
* Delta II, Delta III

Aiheesta muualla
----------------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Delta IV**.
* Boeingin Delta IV -sivu
* Avaruussukkulan ja Delta IV Heavyn vertailu

Kantoraketit

|  |  |
| --- | --- |
| Nykyiset: | 
* Atlas V
* Athena
* Delta IV
* Dnepr
* Electron
* Falcon 9
	+ 9 B4
	+ 9 B5
* Falcon Heavy
* GSLV
* H-IIA
* Kosmos-3M
* Pitkä marssi -rakettiperhe
* Minotaur
* Pegasus
* Proton
* PSLV
* Rokot
* Shavit
* Štil
* Start-1
* UR-100
* Space Launch System
* Strela
* Sojuz
	+ U
	+ FG
	+ 2
* Taurus
* Tsyklon 3
* Volna
* Vega
* Zenit

 |
| Suunnitteilla: | 
* Angara
* Ariane 6
* BFR
* GSLV III
* GX
* H-IIB
* KSLV
* New Glenn
* Taurus II
* Vulcan

 |
| Entiset: | 
* Ariane
	+ 1
	+ 2
	+ 3
	+ 4
	+ 5
* Atlas
	+ SM-65 Atlas
	+ I
	+ II
	+ III
* Black Arrow
* Delta
	+ II
	+ III
* Diamant
* Energija
* Europa
* Falcon 1
* Falcon 9
	+ 9 v1.0
	+ 9 v1.1
	+ 9 v1.2
* H-II
* J-I
* Juno I
* Lambda
* Mu (V)
* Molnija
	+ M
* N1
* Poljot
* R-7
* Saturn
	+ I
	+ IB
	+ V
	+ INT-21
* Scout
* Sparta
* Thor
* Thor-Agena
* Thor-Burner
* Thorad-Agena
* Titan
	+ I
	+ II
	+ III
	+ IIIB
	+ IV
* Tsiklon
	+ 2
* Vanguard
* Voshod
* Vostok

 |