**Lehmänpapu** eli **pitkäpapu** (*Vigna unguiculata*) on pitkäpapujen sukuun kuuluva, Afrikasta kotoisin oleva viljelty palkokasvi. Se on hyvin muunteleva, ja sen eri muunnoksia on aikaisemmin pidetty eri lajeinakin.

Taksonomia ja nimen alkuperä
----------------------------

Lehmänpapu kuuluu pitkäpapujen sukuun (*Vigna*). Sen tieteellinen lajinimi *unguiculata* johtuu latinan sanasta, joka tarkoittaa "pienikyntistä" ja viittaa kasvin kukan terälehtien pieniin varsimaisiin osiin.

Lehmänpavusta on olemassa useita alalajeja. Kaikki viljellyt muodot kuuluvat alalajiin *unguiculata*, joka jaetaan edelleen neljään lajikeryhmään: *Unguiculata*, *Biflora*, *Sesquipedalis* ja *Textilis*. Lajin eri viljelymuodoista käytetään muun muassa nimiä *Lesera* ja *Dangobidi* (লেছেৰা/ ডাংবডি) , jotka johtuvat assamin kielestä, sekä *black-eyed pea*, *southern pea*, *yardlong bean*, *catjang* ja *crowder pea*, suomessa myös *karjanpapu* ja *kiinanpapu*. Kasvin villimuotojen luokittelu on hankalampaa: yli 20 eri nimeä on käytetty ja tunnistettu 3–10 alaryhmää. Alkuperäiset alaryhmät *stenophylla*, *dekindtiana* ja *tenuis* esiintyvät kutakuinkin kaikissa luokitteluissa, ja myös muunnokset *pubescens* ja *protractor* on vuonna 1993 hyväksytyssä luokittelussa nostettu alalajin asemaan.

Viljelys ja käyttö
------------------

Lehmänpavun kukka
Lehmänpapu on todennäköisesti kotoisin Länsi-Afrikasta, ja nykyisinkin sitä viljellään eniten Afrikassa. Suurimpia tuottajamaita ovat Nigeria, Niger ja Burkina Faso. Lisäksi sitä viljellään laajalti Aasiassa ja 1700-luvulta lähtien myös Yhdysvaltojen etelävaltioissa.

Lehmänpavun erikoisimpia viljeltyjä muotoja on niin sanottu *yard-long bean*, jonka palko voi olla jopa metrin pituinen. Sitä viljellään etupäässä Itä-Aasiassa ja käytetään vihreinä palkoina.

Tavallisimmin lehmänpavusta kuitenkin käytetään ravinnoksi kypsät siemenet. Niissä on noin 23 prosenttia proteiinia, ja niissä maissa, joissa sitä eniten viljellään, se onkin tärkeän proteiinin lähde.

Yhdysvalloissa lehmänpapua viljellään myös rehuksi, mihin sen nimikin viittaa, sekä vihantalannoitteeksi.

Terveysvaikutukset
------------------

Lemänpavulla on useita terveydelle edullisia vaikutuksia. Se sisältää runsaasti eräitä vitamiineja, erityisesti B9-vitamiinia, sekä rautaa. Se ehkäisee syöpää ja anemiaa, ylläpitää tervettä aineenvaihduntaa, vahvistaa luustoa, edistää henkistä hyvinvointia, auttaa lihaksia pysymään kunnossa, auttaa suolistoa pysymään terveenä, torjuu sydän- ja verisuonitauteja, tukee immuunijärjestelmää, suojaa vilustumiselta, torjuu masennusta ja diabetesta.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5 6  Arne Rousi: *Auringonkukasta viiniköynnökseen, viljelyskasvit ihmisen palveluksessa*, s. 133–134. WSOY, 1998. ISBN 951-0-21295-4.
2. ↑  Ernest Small: *Top 100 Food Plants*, s. 104. {{{Julkaisija}}}.
3. 1 2 3  B. B. Singh, D. R. Mohan, K. E. Dashiell, L. E. N. Dashiell: *Advances in Cowpea Research*. IITA, Ibadan Nigeria, International Institute of Tropical Agriculture, 1997.
4. ↑  P. Perrino, G. Laghetti, P. L. Spagnoletti Zeuli, L. M. Monti: Diversification of cowpea in the Mediterranean and other centres of cultivation.  *Genetic resources and crop evolution*, 1993, nro 40, s. 121-132.
5. ↑  COWPEA.NET - Main - Taxonomy And Related Species *cowpea.net*.
6. 1 2  "Lehmänpapu", *Otavan iso Fokus*, s. 2234. Otava, 1973. ISBN 851-1-00388-7.
7. ↑  Genetic relationships among subspecies of Vigna unguiculata (L.) Walp. based on allozyme variation R. S. Pasquet.  *Theoretical and Applied Genetics*, Toukokuu 1999, 98. vsk, nro 6–7, s. 1104–1119.
8. ↑  Browse data: Cow peas, dry FAO.  Arkistoitu 22.11.2016. Viitattu 22.6.2016.
9. 1 2  Cowpeas Facts and Health Benefits *Health Benefits Times.com*. Viitattu 22.6.2016.


|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Taksonitunnisteet |
| --- |
|  |
| Vigna unguiculata | 
* Wikidata: Q498940
* Wikispecies: Vigna unguiculata
* AoFP: 54
* APA: 2104
* APDB: 148510
* APNI: 81662
* Calflora: 9425
* CoL: 7FSHX
* Ecocrop: 2153
* EoL: 655178
* EPPO: VIGSI
* EUNIS: 172115
* FoC: 242354390
* GBIF: 2982583
* GRIN: 41647
* iNaturalist: 122898
* IPNI: 1127257-2
* IRMNG: 11374104
* ITIS: 27018
* MichiganFlora: 2849
* NatureServe: 2.147342
* NCBI: 3917
* NZOR: b6b34a3e-e6a7-4f89-b286-2865e2c8fbc8
* Open Tree of Life: 1065941
* Plant List: ild-3589
* PLANTS: VIUN
* POWO: urn:lsid:ipni.org:names:1127257-2
* Tropicos: 13035198
* WFO: wfo-0000189386

 |
|  |
| Dolichos unguiculatus | 
* Wikidata: Q21873852
* APDB: 62960
* APNI: 163234
* GBIF: 2982584
* GRIN: 14514
* IPNI: 82880-2
* IRMNG: 10517986
* POWO: urn:lsid:ipni.org:names:82880-2
* Tropicos: 13000580
* WFO: wfo-0000192407

 |

 |

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.   
Alkuperäinen artikkeli: en:Cowbean