**Saltvik** on Suomen kunta, joka sijaitsee Ahvenanmaan maakunnassa. Saltvikissa on 1 794 asukasta. Saltvikin pinta-ala on 1 166,87 km², josta 152,25 km² on maata, 7,37 km² sisävesialueita ja loput 1 007,25 km² merivesialueita. Saltvik on maapinta-alaltaan Ahvenanmaan laajin kunta. Saltvikin naapurikunnat ovat Finström, Geta, Kumlinge, Sund ja Vårdö.

Yleistä
-------

Saltvik on yksikielisesti ruotsinkielinen ja 90,3 prosenttia sen asukkaista puhuu äidinkielenään ruotsia, mikä on eniten koko Suomessa. Kunnan vaakunan on suunnitellut Matts Dreijer, ja se on vahvistettu vuonna 1952.

Saltvikin kautta kulkee Maarianhaminan ja Sundin Prästön välinen päätie 2, joka ylittää Finströmin rajalla sijaitsevan Färjsundetin salmen vuonna 1937 valmistunutta Färjsundin siltaa pitkin. Kunnan länsiosaa sivuaa Finströmin Godbystä Getaan kulkeva päätie 4. Kunnan sisäisen liikenteen kannalta keskeinen on Haraldsbyn ja Ödkarbyn välinen tie 50.

Saltvikin suurimmat kylät ovat kirkon ympärillä sijaitseva Kvarnbo, joka on kunnan itäisen osan keskus, ja lähellä kunnan länsirajaa sijaitseva Ödkarby, jossa sijaitsee kunnantoimisto. Ålandsbankenilla oli konttori kummassakin kylässä. Saltvikissa toimii kaksi peruskoulua, toinen Rangsbyssa lähellä kirkkoa ja toinen Ödkarbyssa.

Saltvik, Finström ja Jomala muodostavat yhdessä Ahvenanmaan tärkeimmän maatalousalueen. Huomattavimpia maatiloja ovat olleet Germundön ja Hagan kartanot. Perunalastuistaan tunnettu Chips Abp Haraldsbyssä on Ahvenanmaan suurimpia teollisia työnantajia ja sen tehdashalli päätie 2:n varressa on yksi Ahvenanmaan suurimmista rakennuksista.

Saltvikin suurin kesätapahtuma on vuodesta 1999 lähtien pidetyt Viikinkimarkkinat, jotka järjestetään kirkon lähistöllä vuosittain heinäkuun viimeisenä viikonloppuna.

Luonto
------

Saltvik sijaitsee Ahvenanmantereen pohjoisosassa, mutta kunnan alueeseen kuuluu myös useita saaria mantereen koillispuolella. Näistä suurimpia ovat Boxö, Ryssö, Norrö ja Sommarö. Naapurikuntien tavoin myös Saltvikissa on useita syvälle kunnan sisäosiin työntyviä kapeita merenlahtia. Kunnan pohjoisosassa on lisäksi useita pikkujärviä.

Saltvikin luonto on varsin vaihtelevaa. Pohjoisosa on pääasiassa kumpuilevaa metsäseutua, kun taas eteläosa on enimmäkseen rehevää tasankoa. Kunnan alueella sijaitsee toisaalta Ahvenanmaan korkein maastonkohta, Orrdalsklint (129 m mpy.), ja toisaalta Ahvenanmaan suurin viljelysaukea Hagaslätten, jonka pinta-ala on yli 3,5 neliökilometriä. Orrdalsklint ei ole muodostunut yhtä suosituksi käyntikohteeksi kuin Getan vuoret, koska se on vaikeammin tavoitettavissa ja vuorella kasvava puusto rajoittaa näköalaa. Saltvikin pohjoisosan vuorilla ja kallioilla esiintyy erittäin runsas sammal- ja jäkälälajisto. Strömman kylän lähistöllä sijaitsevan Kasbergin laella (116 m mpy.) on Ahvenanmaan laajin pirunpelto, meriveden muinoin paljaaksi huuhtelema kivikko.

Historiaa
---------

Saltvikissa on ollut tilapäistä asutusta jo niin sanotulla kampakeraamisella kaudella noin 3000 vuotta ennen ajanlaskun alkua; nämä asukkaat olivat idästä tulleita hylkeenpyytäjiä. Asutus vakiintui vasta rautakaudella noin 500-luvulla ajanlaskun alkamisen jälkeen, jolloin alueelle saapui uusia asukkaita Ruotsista. Varhaiskeskiajalla Saltvikista kehittyi sijaintinsa ansiosta Ahvenanmaan ensimmäinen kauppa- ja hallintokeskus ja siellä pidettiin kaikki maakunnan keskiaikaiset maapäivät. Vuodelta 1571 peräisin olevan hopeaveroluettelon mukaan Saltvikissa oli 105 talonpoikaa.

Saltvikin eteläosan halki on kulkenut historiallinen, vuosina 1638–1910 käytössä ollut niin kutsuttu Suuri Postitie. Päätie 2:n uuden linjauksen valmistuttua vanha postitien reitti on pääosin jäänyt yksityistieksi ja se on merkitty puisin kilometripaaluin.

Saltvikiin perustettiin Ahvenanmaan ensimmäinen säästöpankki jo vuonna 1854. Hagan kartanon lähistöllä aloitti toimintansa Saltvikin ensimmäinen kansakoulu vuonna 1876.

Saltvikin seurakunnan tiedetään olleen itsenäinen jo vuonna 1322. Saltvikin kirkon edustalla on vanhan kauppa- ja käräjäpaikan muistomerkki.

Saltvikin kirkonkylän Kvarnbon alueelta löytyi vuonna 2014 ilmakuvan perusteella nuorempaan rautakauteen ajoittuva mahtitalo, jonka arkeologiset kaivaukset on aloitettu.

Saltvikin kirkko vuonna 1991.

Väestönkehitys
--------------

Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.


| Saltvikin väestönkehitys 1980–2020 |
| --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1980 |    | 1 564 |
| 1985 |    | 1 564 |
| 1990 |    | 1 634 |
| 1995 |    | 1 636 |
| 2000 |    | 1 679 |
| 2005 |    | 1 739 |
| 2010 |    | 1 802 |
| 2015 |    | 1 829 |
| 2020 |    | 1 846 |
| Lähde: Tilastokeskus. |

Seurakunnat
-----------

Vuoden 2018 aluejaon mukaan Saltvikissa on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:

* Saltviks församling

Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Saltvikin alueella toimii Turun ortodoksinen seurakunta.

Kylät
-----

Kunnassa on 36 kylää: Antböle, Bertby, Borgboda, Boxö, Daglösa, Fremmanby, Germundö, Haga, Haga kungsgård, Haraldsby, Hjortö, Hullby, Kuggböle, Kvarnbo, Laby, Lagmansby, Lavsböle, Lavö, Liby, Långbergsöda, Näs, Ovanåker, Prästgården, Rangsby, Ryssböle, Ryssö, Saggö, Sonröda, Strömma, Syllöda, Sålis, Tengsöda, Toböle, Vassböle, Åsgårda ja Ödkarby.

### Taajamat

Vuoden 2017 lopussa Saltvikissa oli 1 873 asukasta, joista 943 asui taajamissa, 901 haja-asutusalueilla ja 29:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Saltvikin taajama-aste on 51,1 %. Saltvikin taajamaväestö jakautuu kolmen eri taajaman kesken:

| # | Taajama | Väkiluku(31.12.2017) |
| --- | --- | --- |
| 1 | **Ödkarby**\* | 393 |
| 2 | Rangsby | 305 |
| 3 | Haraldsby | 245 |

Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (\*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kuntaan vain osittain. Saltvikin keskuspaikka Nääs kuuluu Ödkarbyn taajamaan. Kyseinen taajama sijaitsee pääosin Saltvikissa, mutta pieniltä osin myös Finströmissä.

Tunnettuja saltviklaisia
------------------------

* Oscar Bomanson (1869–1938), arkkitehti
* Pehr Henrik Nordgren (1944–2008), säveltäjä
* Atos Wirtanen (1906–1979), lehtimies ja kansanedustaja

Katso myös
----------

* Luettelo Saltvikin julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

Lähteet
-------

1. 1 2  Pinta-alat kunnittain (Excel) 1.1.2022  1.1.2022. Maanmittauslaitos. Viitattu 29.1.2022.
2. 1 2  Väestörakenteen ennakkotiedot alueittain, 2022M01\*-2022M12\*  31.12.2022. Tilastokeskus. Viitattu 27.1.2023.
3. ↑  Väestö iän (1-v.) ja sukupuolen mukaan alueittain, 1972–2020  31.12.2020. Tilastokeskus. Viitattu 13.5.2021.
4. 1 2  Väestörakenne  26.5.2022. Tilastokeskus. Viitattu 12.9.2023.
5. ↑  Kuntien ja seurakuntien tuloveroprosentit vuonna 2022  29.11.2021. Verohallinto. Viitattu 18.2.2022.
6. ↑  *Mitä-Missä-Milloin, Kansalaisen vuosikirja 1980*, s. 170. Otava 1979, Helsinki.
7. 1 2 3 4  Hannu Tarmio, Marketta Heinonen ja Kalevi Korpela (toim.): *Suomenmaa 7: Maantieteellis-yhteiskunnallinen tieto- ja hakuteos*, s. 51–54. Porvoo: WSOY, 1978.
8. ↑  *Otavan iso tietosanakirja*, osa 7, palsta 998. Helsinki 1964.
9. ↑  Nina Smeds: Unika fynder sätter Kvarnbo på järnålderskartan  14.5.2014. Nya Åland. Viitattu 17.7.2014.
10. ↑  Anniina Wallius: Ilmakuva paljasti: Ahvenanmaalla sijaitsi viikinkien mahtihalli  14.5.2014. YLE Uutiset. Viitattu 17.7.2014.
11. ↑  Väestö kielen mukaan sekä ulkomaan kansalaisten määrä ja maa-pinta-ala alueittain 1980 - 2016  29.3.2017. Tilastokeskus.  Arkistoitu 17.6.2018. Viitattu 8.1.2018.
12. ↑  Yhteystiedot - Suomen evankelis-luterilainen kirkko evl.fi. Viitattu 23.8.2018.
13. ↑
14. ↑  Invånarantalet i byar och stadsdelar 1990–2012 (XLS) Ålands statistik- och utredningsbyrå (ÅSUB).  Arkistoitu 6.7.2015. Viitattu 18.4.2013. (ruotsiksi)
15. ↑  Taajama-aste alueittain 31.12.2017  28.9.2017. Tilastokeskus.  Arkistoitu 16.7.2019. Viitattu 6.12.2018.
16. ↑  Taajama- ja haja-asutusalueväestö iän ja sukupuolen mukaan kunnittain 31.12.2017  28.9.2017. Tilastokeskus.  Arkistoitu 14.7.2019. Viitattu 6.12.2018.

Aiheesta muualla
----------------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Saltvik**.
* Saltvikin kunnan kotisivut
* Tilastokeskus – Saltvikin avainluvut
* Arbeta & Bo på Åland – Saltvik, kunnan esittely (ruotsiksi)

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Saltvik |
| --- |
|  |
| 
* Ahvenanmaan maakunta

 |
|  |
| Historia | 
* Långbergsödan kivikautinen asuinpaikka
* Bertbyn kumpukalmisto

 | Saltvikin vaakuna |
|  |
| Kylät | 
* Antböle
* Bernby
* Borgboda
* Boxö
* Daglösa
* Fremmanby
* Germundö
* Haga
* Haga kungsgård
* Haraldsby
* Hjortö
* Hullby
* Kuggböle
* Kvarnbo
* Laby
* Lagmansby
* Lavsböle
* Lavö
* Liby
* Långbergsöda
* Näs
* Ovanåker
* Prästgården
* Rangsby
* Ryssböle
* Ryssö
* Saggö
* Sonröda
* Strömma
* Syllöda
* Sålis
* Tengsöda
* Toböle
* Vassböle
* Åsgårda
* Ödkarby

 |
|  |
| Luonto | 
* Borgbodan linnavuori
* Borgdalsbergin linnavuori
* Färjsundet
* Orrdalsklint
* Rövarbergstugan

 |
|  |
| Talous | 
* Orkla Confectionery & Snacks Finland
* Haga Kungsgård Lantbruk

 |
|  |
| Kulttuuri | 
* Kvarnbon keskiaikainen kauppapaikka
* Saltvikin kirjasto

 |
|  |
| Seurakunnat | 
* Saltvikin seurakunta
	+ Saltvikin kirkko
	+ Mariagården

 |
|  |
| Urheilu ja liikunta | 

|  |  |
| --- | --- |
| Urheiluseurat | 
* IF Fram

 |
|  |
| Liikuntapaikat | 
* Rangsby

 |

 |
|  |
| Koulutus | 
* Rangsbyn koulu
* Ödkarbyn koulu

 |
|  |
| Liikenne | 
* Färjsundin silta
* Tie 50

 |
|  |
| Muuta | 
* Saltvikin vaakuna

 |

 |

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Ahvenanmaan maakunnan kunnat |
| --- |
|  |
| Nykyiset kunnat | 
* Brändö
* Eckerö
* Finström
* Föglö
* Geta
* Hammarland
* Jomala
* Kumlinge
* Kökar
* Lemland
* Lumparland
* Maarianhamina
* Saltvik
* Sottunga
* Sund
* Vårdö

 |

 |