**Micronas Oy** oli suomalainen puolijohdevalmistaja, jonka perustivat Nokia Oy (siitä kirjain n yrityksen nimessä), Aspo Oy (kirjain a) ja Salora Oy (kirjain s) vuonna 1980 tavoitteenaan suunnitella ja valmistaa puolijohdekomponentteja pääosin omistajiensa käyttöön.

Integroitujen piirien valmistusta Micronas Oy:n Espoon tehtaalla v. 1986, ELKA=Elinkeinoelämän kuva-arkisto on antanut luvan käyttöön tässä artikkelissa
Yritys lisensoi selvitysten jälkeen valmistusteknologiansa Yhdysvalloista Micro Power Systems Inc (MPS) -nimisestä yrityksestä, jolla oli sekä molybdeenihilainen CMOS valmistusprosessi että bipolaariprosessi. Päätettiin siirtää CMOS-prosessi, koska tavoitteena oli toteuttaa sovelluskohtaisia vähän tehoa kuluttavia ns. ASIC-piirejä.

MPS Inc. oli v. 1971 pääosin japanilaisen kellovalmistaja Seikon rahoituksella perustettu yritys. MPS:n CMOS-valmistusprosessi mahdollisti pienen tehonkulutuksen ja soveltui analogisten ja analogis-digitaalisten piirien suunnitteluun. Valmistusprosessi mahdollisti transistorien lisäksi ohutkalvovastukset ja -kondensaattorit. Kondensaattorit voitiin sijoittaa tarvittaessa MOS-transistorien hilojen (engl. gate) päälle piin pinta-alan säästämiseksi. Lisensointiprojekti MPS:ltä Micronasille toteutettiin ns. "tiedonkanto"-tyyppisesti siten, että Micronas Oy lähetti vuosittain 10 valmistusprosessi- ja IC-piirien suunnitteluasiantuntijaa Yhdysvaltoihin vuodeksi. USA:ssa ja Suomessa suunnitellut piirit voitiin toteuttaa aluksi USA:ssa MPS:n valmistuslinjalla Suomeen rakennettavan prosessointilinjan valmistumiseen saakka.

Vuonna 1983 Micronas Oy:llä oli Suomessa integroitujen piirien suunnitteluosasto, jossa oli 14 suunnittelijaa. Osa henkilökunnasta oli kokeneita suunnittelijoita mm. Nokia Elektroniikasta ja Nokia Datasta. He olivat päivittäneet osaamistaan IC-suunnittelijoiksi USA:ssa. Teknillisessä Korkeakoulussa oli aloitettu integroitujen piirien suunnittelukoulutus v. 1981. Ensimmäinen TKK:n ja VTT:n yhteisesti järjestämä moniprojektipiiri(MPC)-kurssi (Finchip) tutkijoille ja teollisuuden suunnittelijolle toteutui samana vuonna, joten perusteet hallitsevia osaajia oli saatavana. Micronas Oy:ssa suunnittelutyökaluna oli alusta alkaen mm. teollisuusstandardiksi muodostunut GE-Calma-työkalu. Sen tuottamia tiedostoja voitiin siirtää suoraan maskinvalmistukseen esim. USA:han, Englantiin tai Sveitsiin ns. GDSII-formaatissa ja edelleen sieltä valmistettavaksi USA:han ja myöhemmin tehtaan valmistuttua Suomeen. Integroitujen piirien tuottaminen oli jo tuolloin horinsontalisoitumassa: mm. suunnittelu, maskinvalmistus, piirien valmistaminen ja testaus saattoivat olla jo eri yrityksissä. 

Micronas Oy:n tiedonsiirtoprojektin ja piirien valmistustehtaan kokonaiskustannuksiksi arviointiin nousevan 50-60 milj. Suomen markkaan (v. 1984). Se vastasi n. 20-25 milj. Euroa v. 2023 kustannustasossa.

Kun piirejä valmistava tehdas käynnistyi Espoossa vuonna 1986 oli yrityksellä tuotteita, valmistusprosessi, koulutettua henkilökuntaa, suuri asiakas Nokia sekä Yhdysvalloissa samaa valmistusprosessia tarjoava, IC-piirejä valmistava MPS Inc ns. kakkosvalmistajana. Lisäksi samaa valmistusteknologiaa oli saatavana Japanista, Seikon yritysryhmään kuuluvasta Nippon Precision Circuits (NPC)-nimisestä yrityksestä. Valmistusteknologian pienin viivanleveys oli 2-5 mikrometria, mikä edusti tyypillistä ASIC-teknologiatasoa. Tehtaan käynnistyessä yrityksessä työskenteli 100 henkilöä ja yrityksen omistivat Nokia (51 %), Outokumpu (25 %), Kone (11 %), Aspo (5 %) ja Seikon omistama MPS Inc (8 %). Investoinnin arvioitiin v. 1986 kohoavan vuoteen 1990 mennessä 100 miljoonaan Suomen Markkaan. Se vastasi v. 2023 tasossa n. 38 milj. Euroa.

Micronasin valmistusprosessille suunnittelivat yrityksen itsensä lisäksi muutkin yritykset (mm. sveitsiläinen sunnittelutoimisto Crosstec Engineering AG), jotka toimivat pääasiassa Mobiran (myöh. Nokia-Mobira ja edelleen Nokia Mobile Phones) analogiapuhelinten tai Saloran komponenttitoimittajina. 

Micronas Oy:n ja MPS Inc:n välisen teknologiansiirtosopimuksen immateriaalioikeuksia (ml. osallistujien kehitystyön tulosten käyttöoikeudet ja patentit) koskevat puutteet havaittiin siirtovaiheen päättyessä: tiedonsiirto oli kestänyt useita vuosia ja kehitystyötä oli tapahtunut molempien osallistujien toimesta. Tämä ns. "Micronas-case" toikin päivänvaloon immateriaalioikeuksien määrittelyn haasteet teknologiakehitys- ja tiedonsiirtosopimuksissa.

Analogisen tekniikan vaihtuessa digitaaliseen myös systeemi-integroinnin tekniset vaatimukset muuttuivat: piirien nopeudet vaativat pienenevää viivanleveyttä (MOS-transistorin hilan pituutta). Micronasin pääomistajat eivät pystyneet sitoutumaan tarvittaviin jatkoinvestointeihin teknologian ja valmistuskapasiteetin kehittämiseksi. Lisäksi yritys oli koko olemassaolonsa ajan ollut tappiollinen.

Vuonna 1992 sveitsiläinen integroitujen piirien suunnitteluyritys Crosstec Engineering AG osti pääosin ranskalaisten ja saksalaisten pääomasijoittajien rahoituksella Micronas Oy:n säilyttäen Micronas-nimen. Yritys nousi voitolliseksi jo kahden vuoden kuluttua omistajavaihdoksesta. Micronas Semiconductor GmbH-nimellä yritys listautui vuonna 1996 Sveitsissä Zürichin pörssiin. Samana vuonna yritys osti myös kuluttajaelektroniikan integroituja piirejä valmistavan ITT Intermetallin Saksasta, ja nelinkertaisti näin liikevaihtonsa. 

Vuonna 1999 Micronas Semiconductorin Suomen toiminnot (ml. Espoossa sijaitseva tehdas) myytiin Suomessa toimivalle johdolle (management buyout, MBO), ja yritys jatkoi Suomessa nimellä Micro Analog Systems Oy.

Vuonna 2016 japanilainen elektroniikkavalmistaja TDK saattoi päätökseen Micronas-osanimeä kantavan yrityksen oston jatkaen maailmanlaajuista toimintaansa TDK-Micronas nimellä.

Lähteet
-------

1. ↑  In Memory of John Haslet Hall, Intersil co-Founder, 31.12.2014 *edn.com*. Viitattu 3.4.2024.
2. ↑  B. Nyman, Finlänsk högteknologin kommer, Forum 1984-12, s. 24-28 *forum-mag.fi*. Viitattu 7.4.2024.
3. ↑  Raimo Lovio: *Käytännön kokemuksesta oppiminen teknologisten*
muutosten lähteenä, Aikuiskasvatus 7, No 4*, s. 145-150. , 1987.*
4. ↑  Ann-Mari Huhtanen, Uniikki päätös vaikeassa tilanteessa: rahasto, jonka tehtävä on tulevaisuus 23.10.2017 *sitra.fi*. Viitattu 4.4.2024.
5. ↑  Fujitsun historia, osa 5, MikroMikon aikakausi *net.fujitsu.fi*. Viitattu 9.4.2024.
6. ↑  Microelectronics Monitor no 8, Oct.-Dec. 1983, UNIDO, s. 66 *downloads.unido.org*. Viitattu 6.4.2024.
7. ↑  FBIS, West Europe report, Science and Technology, 1984, s. 37 *apps.dtic.mil*. Viitattu 7.4.2024.
8. 1 2  Tilastokeskus, rahanarvonmuunnin *stat.fi*. Viitattu 8.4.2024.
9. ↑  Tuula Laatikainen, Sitra leipoo uusia yrityksiä, HS, 11.12.1996 *hs.fi*. Viitattu 8.4.2024.
10. ↑  P. Pathak, S. Kourav, A Circuit Approach for CMOS VLSI Circuit Leakage Power Reduction, Research&Review, Embedded Systems and Applications (10), No 3, 2022 *researchgate.net*. Viitattu 8.4.2024.
11. ↑  Affärsmagasinet Forum, 9.10. 1986, s. 10, Micronas körde i gång *forum-mag.fi*. Viitattu 13.4.2024.
12. ↑  K. Kultti, T. Takalo, T. Tanyama, R&D Spillovers and Information Exchange: A Case Study *researchgate.net*. Viitattu 4.4.2024.
13. ↑  Veikko Seppänen, Informaatiohyödykkeiden kehitys ja varallisuus: varanto-oikeuksien sääntely yhteisprojekteissa, väitöskirja, Lapin Yliopisto, oikeustieteellinen tiedekunta, 2014, 507 s. *lauda.ulapland.fi*. Viitattu 6.4.2024.
14. ↑  Ari T. Manninen, Elaboration of NMT and GSM Standards, from idea to product, väitöskirja, Jyväskylän Yliopisto, 2002, 337 s. *lauda.ulapland.fi*. Viitattu 4.4.2024.
15. ↑  Johanna Maria Korhonen, Nokian Micronas lopettaa mikropiirien valmistuksen, 14.5.1992 *hs.fi*. Viitattu 4.4.2024.
16. ↑  The steely hand that built a Swiss chip star *swissinfo.ch*. Viitattu 3.4.2024.
17. ↑  Eija Seppänen, Micronasissa omistaja näkyy että kuuluu, Tekniikka&Talous 22.5.1997 *tekniikkatalous.fi*. Viitattu 5.4.2024.
18. ↑  T. Dietze: *Venture Capital als Instrument der Mobilisierung von Risikokapital*, s. XVIII. diplom.de, 2000.
19. ↑  European technology success stories, 1999 s. 43-44 *yumpu.com*. Viitattu 5.4.2024.
20. ↑  Marko Junkkari, Micronas palasi Suomeen, 29.11.1999 *hs.fi*. Viitattu 4.4.2024.
21. ↑  TDK ackquires Micronas *micronas.tdk.com*. Viitattu 5.4.2024.

Aiheesta lisää
--------------

* Heikki Ihantola: *Mikroseurapiirejä, 244 s. (oma elämäkerta)*. Loimaa: Ooli Oy, 2005. ISBN 952-5278-58-1.