recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Päivi Anttikoski hallituksen tiedotustilaisuudessa maaliskuussa 2020.
**Päivi Anttikoski** on suomalainen toimittaja. Hän toimi valtioneuvoston viestintäjohtajana vuoden 2018 alusta kesäkuuhun 2021. Kesäkuussa 2021 Anttikoski nimitettiin johtajaksi SOK:lle vastuualueenaan S-ryhmän markkinointi, viestintä ja vastuullisuus.

Anttikosken edeltäjä viestintäjohtajan tehtävässä oli Markku Mantila. Anttikoski aloitti toimittajanuransa 1997 Yleisradiossa. Hän työskenteli monissa tehtävissä MTV:ssä 1998–2014 ja päätoimittajana Helsingin Sanomissa lokakuusta 2014 helmikuuhun 2017 vastaten journalistisista digitaalisista sisällöistä.

Anttikosken valinta Aamulehden vastaavaksi päätoimittajaksi kariutui hänen mukaansa loppuvuodesta 2017 viime hetkellä, siinä vaiheessa, kun toimitusjohtaja Kai Telanteelle selvisi, että hän muuttaisi yksin Tampereelle ja perhe jäisi Helsinkiin. Aamulehden edellinen päätoimittaja Jouko Jokinen asui Tampereella ja hänen perheensä Helsingissä, eikä häneltä rekrytointiprosessin aikana kyselty perheasioita. Aamulehti edellyttää, että päätoimittaja asuu Tampereella. Telanne kielsi, että ratkaiseva asia olisi ollut perheen asuminen eri paikkakunnalla. Hänen mukaansa Anttikoskelle syntyi väärä käsitys. Työoikeuden asiantuntijat pitävät Anttikosken tapausta työsyrjintärikoksena. Pirkanmaan käräjäoikeus katsoi, että Anttikoskea ei ollut syrjitty sukupuolen perusteella vaan että hänet sivuutettiin valinnassa, koska hän ei ollut tehtävään paras henkilö.

Lähteet
-------

1. 1 2  Anette Belownce: Päivi Anttikoskesta valtioneuvoston viestintäjohtaja Yle Uutiset 19.12.2017. Viitattu 23.7.2018
2. ↑  Valtioneuvoston viestintäjohtaja Päivi Anttikoski jättää tehtävänsä Iltalehti
3. ↑  Valtioneuvoston viestintäjohtaja Päivi Anttikoski siirtyy SOK:lle *Ilta-Sanomat*.  14.6.2021. Helsinki:  Sanoma Media Finland. Viitattu 15.6.2021.
4. ↑  Nina Erho: Päivi Anttikoski. (Arkistoitu – Internet Archive) Journalisti 16.10.2014. Viitattu 23.7.2018
5. ↑  Mikael Mikkonen: Helsingin Sanomien päätoimittaja Päivi Anttikoski irtisanoutui. Yle Uutiset 27.2.2017. Viitattu 23.7.2018
6. ↑  Heikki Vento: Äitiys esti valinnan Aamulehden päätoimittajaksi. Suomen Kuvalehti 20.7.2018. Viitattu 23.7.2018
7. 1 2  Päivi Anttikosken valinta Aamulehden päätoimittajaksi saattoi kariutua, koska toimitusjohtajalle ei kelvannut perheestään erillään asuva äiti. Helsingin Sanomat 20.7.2018. Viitattu 23.7.2018
8. ↑  Päivi Anttikoski: Valintani Aamulehden päätoimittajaksi kariutui äitiyteen ja lapsen asumiseen toisella paikkakunnalla. Ilta-Sanomat 20.7.2018. Viitattu 23.7.2018
9. ↑  Nieminen, Elina: Alma Median toimitusjohtaja Kai Telanteen työsyrjintäsyytteet hylättiin – sukupuoli ei vaikuttanut päätoimittajan valintaan *Yle Uutiset*. Viitattu 7.6.2021.
Pfalzilaisen suvun vaakuna
**Pfalzilainen suku** oli Ruotsin hallitsijasuku vuosina 1654–1720. Se oli saksalaisen Wittelsbachin suvun haara.

Pfalzilainen suku periytyi Pfalzin vaaliruhtinaskuntaa hallinneen Wittelsbachien pfalzilaisen haaran nuoremmasta sukuhaarasta, Pfalz-Zweibrückenin suvusta. Se oli eriytynyt vuonna 1453, kun Simmernin pfalzkreivikunnasta erotettiin Zweibrückenin pfalzkreivikunta. 1600-luvun alkupuolella elänyt Zweibrückenin pfalzkreivi Juhana Kasimir meni naimisiin Ruotsin kuningas Kaarle IX:n tyttären Katariina Vaasan kanssa. Kun Ruotsia hallinnut Vaasan hallitsijasuku oli sammunut mieslinjalta, heidän poikansa Kaarle Kustaa julistettiin vuonna 1649 Ruotsin kruununperilliseksi ja seuraavana vuonna kruunu määrättiin periytymään Kaarle Kustaan jälkeläisille. Hänestä tuli kuningas Kaarle X Kustaa kuningatar Kristiinan luovuttua kruunusta vuonna 1654. Kaarle X Kustaan jälkeen Ruotsia hallitsivat hänen jälkeläisensä Kaarle XI ja Kaarle XII. Pfalzilainen suku sammui mieslinjalta Kaarle XII:n kuollessa ilman poikia vuonna 1718, minkä jälkeen suvun viimeisenä hallitsijana oli hänen sisarensa Ulriika Eleonoora. Koko Juhana Kasimirin suku sammui mieslinjalta myös Saksassa vuonna 1731, minkä jälkeen Zweibrückenin pfalzkreivin arvo siirtyi Wittelsbachien Pfalz-Birkenfeldin sukuhaaralle.

Lähteet
-------

1. 1 2  *Nordisk familjebok* (1915), s. 744–745 (ruotsiksi) Runeberg.org. Viitattu 19.9.2017.
**Routa Company** on vuonna 2002 perustettu kainuulainen nykytanssin tuotantokeskus, jonka tehtävä on tuottaa, kehittää ja mahdollistaa monimuotoista ja persoonallista tanssitaidetta. Routa on osa Pohjoisen tanssin aluekeskusta ja Kajaanin vireää*kenen mukaan?* kulttuurikenttää.

Keskeisiä toimintoja ovat tanssitaiteen tuottaminen, esitys-, kiertue- ja vierailutoiminta, yleisötyö, sidosryhmä- ja verkostotoiminta, sekä yhteisötanssi ja tanssin soveltavat menetelmät.

Esitysohjelmisto koostuu omista tuotannoista ja vierailuesityksistä. Yleisötyöpajat tarjoavat taidetanssin harrastusmahdollisuuden lapsille, aikuisille ja senioreille.

Tanssin ammattilaisille suunnattuun residenssiin on jatkuva haku. Tanssijoita palkataan määräaikaisiin täysiaikaisiin työsuhteisiin hyödyntäen omaehdotteisen työn mallia.

Routa Company toimii Kajaanin ydinkeskustassa Generaattorilla.

Routa Companyn toimintaa tukevat Taiteen edistämiskeskus, Koneen Säätiö ja Kajaanin kaupunki.

Aiheesta muualla
----------------

* Routa Company
**Heosemys annandalii** on harvinainen aasialainen kilpikonnalaji. Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto IUCN on luokitellut lajin äärimmäisen uhanalaiseksi.

*Heosemys annandalii* -konnien kilpi voi kasvaa puolen metrin pituiseksi. Kilpi on tummanharmaa, sileäpintainen ja voimakkaasti kupera. Vatsapanssari on keltainen tai oranssinsävyinen, ja siinä on mustia läiskiä. Otsa, leuka ja kaula ovat keltaiset. Jalat ovat suuret ja niissä on räpylät.

*Heosemys annandalii* -kilpikonnia tavataan Kambodžassa, Laosissa Mekongin alankoalueilla, Malesian pohjoisosassa, Thaimaan keski- ja eteläosassa sekä Vietnamin eteläosassa. Lajin esiintyminen Myanmarin puolella on epävarmaa. Konnat elävät suoalueilla ja kosteissa metsissä. Ne välttävät kukkuloita ja nopeasti virtaavaa vettä, mutta Bangkokin lähellä niitä on nähty Chao Phraya -joen suulla, eikä veden suolaisuus näytä haittaavan niitä. Kambodžan Tonle Sap-järven ympäristö tulvaniittyineen oli aiemmin lajin tärkein esiintymisalue, mutta konnia on pyydystetty siellä suuria määriä. Niitä pidetään myös buddhalaisten temppelien lammikoissa ja päästetään luontoon luontaisen levinneisyysalueensa ulkopuolella.

*Heosemys annandalii* -kilpikonnat syövät lähinnä vesikasveja, ja lisäksi pudonneita hedelmiä jos niitä on tarjolla.

Lajin uhanalaisuuteen ovat vaikuttaneet sopivien elinympäristöjen hävitys ja pyydystäminen ravinnoksi, lemmikeiksi ja itämaisen lääketieteen tarpeisiin.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Cota, M. Horne, B.D. McCormack, T. & Timmins, R.J.: *Heosemys annandalii* *IUCN Red List of Threatened Species*.  2021. International Union for Conservation of Nature, IUCN, Iucnredlist.org. Viitattu 2.12.2023. (englanniksi)
2. 1 2  Yellow-headed temple turtle *Thai National Parks*. Viitattu 2.12.2023.
3. 1 2 3  Yellow-headed Temple Turtle *Ecology Asia*. Viitattu 2.12.2023.

Aiheesta muualla
----------------

* Heosemys annandalii *Reptile Database*

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Taksonitunnisteet | 
* Wikidata: Q302214
* ARKive: heosemys-annandalii
* BOLD: 364284
* CoL: 3KVX7
* EoL: 793273
* GBIF: 2443332
* iNaturalist: 73822
* ITIS: 949158
* IUCN: 10041
* NCBI: 260624
* RD: annandalii
* Species+: 7457
* WoRMS: 1438495

 |

 |
Kuva väkijoukosta Wall Streetilta paniikin aikana lokakuussa 1907
**Vuoden 1907 paniikki** oli noin kuusi viikkoa kestänyt pankkikriisi Yhdysvalloissa. Se alkoi lokakuussa 1907 New York Cityssa, mutta levisi pian maanlaajuiseksi. 

Pankkien epävakauden taustalla oli osin San Franciscon vuoden 1906 maanjäristys, jonka seurauksena rahaa oli virrannut New Yorkin pankeista länteen maanjäristyksen tuhojen jälleenrakentamista varten.

16. lokakuuta 1907 keinottelijat F. Augustus Heinze and Charles W. Morse kärsivät suuria tappioita yrittäessään kaapata United Copper -kuparikaivosyhtiötä. *The Wall Street Journal* -lehden aihetta koskeva uutinen aiheutti talletuspaon Heinzeen ja Morseen yhdistetyistä pankeista. Näistä merkittävin oli Knickerbocker Trust, joka oli tuolloin New Yorkin kolmanneksi suurin pankki. Knickerbocker-suurpankin epävakaus aiheutti pelkoa koko pankkisektorin romahduksesta, ja talletuspako levisi ympäri maata kaikkiin pankkeihin.

Talletuspaosta kärsineet pankit olivat haluttomia lainaamaan rahaa, ja pörssimeklareille myönnettävien lainojen korot nousivat jyrkästi. Koska välittäjät eivät saaneet lainaa edullisesti kaupankäyntiä varten, pörssikurssit romahtivat. Pittsburghin pörssissä kaupankäynti keskeytettiin kokonaan kolmeksi kuukaudeksi.

Tilanteen vakauttamiseksi mahtipankkiiri J. P. Morgan vakuutti Wall Streetin muut merkittävimmät pankkiirit lainaamaan henkilökohtaisia varojaan pankeille. Morganin toimien ansiosta New Yorkin pörssi pysyi auki koko kriisin ajan. New Yorkin kaupunki oli lokakuun lopussa vaarassa ajautua maksukyvyttömyyteen, mutta Morgan ja muut pankkiirit pelastivat kaupungin ostamalla sen obligaatioita.

Kriisin seurauksena ihmiset kokivat, että Yhdysvaltoihin tarvittaisiin keskuspankki, joka pystyisi kasvattamaan rahavarantoa kriisitilanteissa. Federal Reserve System -keskuspankki perustettiin vuonna 1913.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5 6 7  The Panic of 1907: J.P. Morgan and the Money Trust Lesson - St. Louis Fed
2. 1 2  Federal Reserve History - The Panic of 1907
3. 1 2  J. P. Morgan - Easing the financial panic
Peter Malkin
**Peter Zvi Malkin** (hepr. ‏פיטר צבי מלחין‎, *Peter Tzvi Malḥin*, synt. puol. *Cywka Małchin*; 27. toukokuuta 1927 – 1. maaliskuuta 2005) oli israelilainen agentti, joka oli Mossadin pitkäaikaisin agentti.

Malkin syntyi Żółkiewkassa, Puolassa. Vuonna 1936, juutalaisvastaisuuden alkaessa lisääntyä, hänen perheensä muutti Palestiinaan. Malkinin sisko Fruma ja tämän kolme lasta sekä 150 sukulaista kuolivat holokaustissa. 

Malkin oli 27 vuotta Mossadin palveluksessa. Hän oli mukana neuvostovakooja Israel Beerin kaappaamisessa ja entisten natsien rakettisuunnittelijoiden murhaamisessa Egyptissä*lähde?*.

Malkinin kuuluisin operaatio tapahtui 11. toukokuuta 1960, kun Mossadin agentit kaappasivat Adolf Eichmannin Argentiinasta, jonne tämä oli paennut sodan jälkeen. Eichmann oli korkea-arvoinen SS-upseeri, jota pidetään holokaustin pääarkkitehtina. Malkin odotti Eichmannia bussipysäkillä, kun tämä tuli töistä. Malkin meni Eichmannin luokse ja sanoi: "Hetkinen, hyvä herra". Sitten Malkin kaatoi Eichmannin maahan, vangitsi tämän ja tunki hänet pakoautoon. Eichmann salakuljetettiin Israeliin, tuomittiin syylliseksi ja hirtettiin vuonna 1962.

Malkin jäi eläkkeelle vuonna 1976 ja alkoi harrastaa taidetta. Hän kirjoitti viisi kirjaa. Malkin vietti viimeiset vuotensa New Yorkissa vaimonsa Ronin ja kolmen lapsensa kanssa.

Aiheesta muualla
----------------

* Peter Malkinin muistokirjoitus Helsingin Sanomissa

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Israel
* Yhdysvallat
* Tšekki
* Alankomaat
* Puola

 |
|  |
| Taiteenala | 
* ICIA (Israel)
* MusicBrainz
* RKD Artists

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Deutsche Biographie

 |
|  |
| Muut | 
* SNAC
* IdRef

 |

 |
**Aku Ankan juhlasarjat 1** avasi yhden suosituimmista suomalaisista Disney-kirjasarjoista, Aku Ankan juhlasarjat. Ensimmäinen osa sisältää lähinnä Carl Barksin 10-sivuisia vitsisarjoja, joskin joukkoon mahtuu myös kaksi pidempää tarinaa *Liian monta lemmikkiä* (*Too Many Pets*) ja *Jättiläismuurahaiset* (*The Titanic Ants!*). Kaikki tarinat ovat aivan Barksin varhaisinta tuotantoa, lukuun ottamatta *Jättiläismuurahaisia*. Aivan varhaisimmista tarinoista välistä oli jätetty *Muumion sormus* (*The Mummy's Ring*), joka on julkaistu myöhemmin kirjasarjan osassa 8.

Kirjan kansikuvana on Barksin öljyvärimaalaus *Dude for a Day* vuodelta 1975. Tätä samaa linjaa jatkettiin muissakin sarjan kirjoissa. Jokaisen osan kannessa on aina jokin Barksin öljyvärimaalaus. Jokaisessa kirjassa on myös esipuhe. Ensimmäisessä osassa se oli Pekka Tuliaran kirjoittama *Vauhtia, vitsejä ja villiä mielikuvitusta!*, joka oli lyhyt tiivistelmä Barksin urasta ja saavutuksista. Kirjassa on 172 sivua.

Tarinat
-------

| Järj.nro | Tarina­koodi | Suomenkielinen nimi | Alkukielinen nimi | Suomentaja | Sivuja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | W WDC 31-05 | *Ryytimaa* | *The Victory Garden* | Veksi Lehtinen | 10 |
| 2 | W WDC 32-02 | *Oikukas onnenkalu* | *The Rabbit's Foot* | Veksi Lehtinen | 10 |
| 3 | W WDC 33-01 | *Rantavahti* | *Lifeguard Daze* | Veksi Lehtinen | 10 |
| 4 | W WDC 34-01 | *Hyvien tekojen päivä* | *Good Deeds* | Pauli Kallio | 10 |
| 5 | W WDC 35-01 | *Turistina Teksasissa* | *The Limber W Guest Ranch* | Veksi Lehtinen | 10 |
| 6 | W WDC 36-01 | *Suurriistan jäljillä* | *The Mighty Trapper* | Veksi Lehtinen | 10 |
| 7 | W WDC 38-02 | *Naapurukset* | *Good Neighbors* | Veksi Lehtinen | 10 |
| 8 | W WDC 39-01 | *Vispilänkauppaa* | *Salesman Donald* | Veksi Lehtinen | 10 |
| 9 | W OS 29-03 | *Liian monta lemmikkiä* | *Too Many Pets* | Helena Kemmo | 26 |
| 10 | W OS 29-02 | *Huono häviäjä* | *The Hard Loser* | Pauli Kallio | 10 |
| 11 | W WDC 40-01 | *Mäkikotka* | *Snow Fun* | Veksi Lehtinen | 10 |
| 12 | W WDC 41-01 | *Rautamantteli* | *The Ducks in the Iron Pants* | Veksi Lehtinen | 10 |
| 13 | W DD 60-02 | *Jättiläismuurahaiset* | *The Titanic Ants* | Markku Kivekäs | 26 |

**Aku Ankan juhlasarjat**
Aku Ankan juhlasarjat 1 | 
Aku Ankan juhlasarjat 2 | 
Aku Ankan juhlasarjat 3 | 
Aku Ankan juhlasarjat 4 | 
Aku Ankan juhlasarjat 5  

Aku Ankan juhlasarjat 6 | 
Aku Ankan juhlasarjat 7 | 
Aku Ankan juhlasarjat 8 | 
Aku Ankan juhlasarjat 9 | 
Aku Ankan juhlasarjat 10
**Jábmiidáhkka** on saamelaisten muinaisuskon vainajalan naispuolinen hallitsija. Jábmiidáhkka ei todennäköisesti ollut vainajalan alkuperäinen hallitsija, vaan se on korvannut miespuolisen hahmon.

Uskomukset
----------

Jábmiidáhkka oli saamelaisten vainajalan (*Jábmiidaibmu*) naispuolinen hallitsija. Koska vainajalaa ei koettu kammottavaksi paikaksi, hän oli käytännössä onnellisen olotilan valtiatar.

Vainajalassa asuvat vainajasielut ikävöivät sukulaisiaan, minkä takia Jábmiidáhkka salli toisinaan vainajasielujen aiheuttaa eläville vakavia seurauksia. Kun sielu nappasi elävän ihmisen, useimmiten sukulaisensa, aliseen maailmaan, siepattu ihminen ajautui koomaan tai kuolemaan johtavaan sairauteen. Tällaisessa tapauksessa samaani joutui matkustamaan vainajalaan hakemaan sielua takaisin. Jábmiidáhkka vaati palauttamisesta korvaukseksi uhreja.

Tausta
------

Kantauralilaisissa uskomuksissa ei ollut naispuolista alisen maailman hallitsijaa, vaan vainajalaa on hallinnut luojajumalaa avustanut petollinen miespuolinen apulainen. Tämä on kuitenkin korvautunut monissa mytologiassa naispuolisella hallitsijalla. Jábmiidáhkka ei todennäköisesti ollutkaan saamelaisten vainajalan alkuperäinen hallitsija.

Sekä Jábmiidáhkka että suomalaisen mytologian Louhi liittyvät selkeästi pohjoisten kulttuurien logiikkaan: tuonpuoleisessa kaikki oli toisin. Miehen hallitessa tätä maailmaa manalassa hallitsijana toimii nainen.

Lähteet
-------

* Pulkkinen, Risto: "Saamelaisten etninen uskonto". Teoksessa. Seurujärvi-Kari, Irja & Halinen, Petri & Pulkkinen, Risto: *Saamentutkimus tänään*. Helsinki: Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2011. ISBN 978-952-222-220-6.

### Viitteet

1. 1 2 3 4  Pulkkinen, s. 234–235.


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Saamelainen muinaisusko |
| --- |
|  |
| Kosmologia ja myyttiset paikat | 
* Áiligas
* Bassi
* Jábmiidáibmu
* Pohjannaula
* Saivo
* Taivaankansi
* Verisurman saaneiden vainajala

 |
|  |
| Jumalat ja haltijat | 
* Beaivi
* Biegga-almmái
* Jábmiidáhkka
* Radien
* Tiermes

 |
|  |
| Sieluolennot | 
* Eahpáraš
* Ovdasaš
* Sielu

 |
|  |
| Taikuus | 
* Lapinnoita
* Muodonmuuttaja
* Noitarumpu
* Ruumiinmullat
* Šamaani
* Transsi

 |
|  |
| Esineet ja paikat | 
* Boaššu
* Kota
* Noidannuoli
* Onnenhattu
* Seita
* Ukko
* Vesisäihky
* Voimavyö

 |
|  |
| Runous ja Laulu | 
* Joiku
* Leuʹdd
* Vainolaistarina

 |
|  |
| Hahmot | 

|  |  |
| --- | --- |
| Henkilöt | 
* Ikämieli

 |
|  |
| Yliluonnolliset olennot | 
* Deattán
* Maahinen
* Myanndash
* Ruto
* Staalo
* Vuokko

 |

 |

 |
**Gustaf (Gösta) Mathias Kulvik** (13. syyskuuta 1879 Leppävirta – 30. maaliskuuta 1941 Helsinki) oli suomalainen arkkitehti.

Kulvikin vanhemmat olivat lääninrahastonhoitaja, hovineuvos Gustaf Henrik Alfred Kulvik (1849–1899) ja Aina Maria von Essen. Hän pääsi ylioppilaaksi 1899 ja valmistui 1904 arkkitehdiksi Darmstadtissa Saksassa.

Kulvik toimi arkkitehtina Helsingissä. Vuonna 1910 Kulvik perusti mainosgraafikko Heino Aspelinin ja graafikko Oscar Furuhjelmin kanssa *Finska konstnärliga reklambyrån* -mainostoimiston, joka pysyi kuitenkin pystyssä vain vuoden.

Suunnittelutöitä
----------------

* Pörssitalon koristesuunnittelu 1910, yhdessä Max Frelanderin kanssa
* Kultarannan sisustussuunnittelu 1913–1916
* Hirvensalmen Sankarimuistomerkki 1921

Lähteet
-------

* KULVIK Gustaf (Gösta) Mathias. *Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899*. Helsingin yliopiston verkkojulkaisu.
* Geni.com : Gustaf "Gösta" Mathias Kulvik (1879 - 1941)
* Museoviraston kulttuuriympäristön rekisteriportaali : Kultaranta (Arkistoitu – Internet Archive)
* Pörssitalon arkkitehtuuri
**William Kiptarus Tanui** (s. 22. helmikuuta 1964 Kemeloi, Kenia) on kalenjin-heimoon kuuluva kenialainen entinen keskimatkojen juoksija ja 800 metrin juoksun olympiavoittaja 1992 Barcelonassa.

Tanui nousi huipulle suhteellisen kypsällä iällä, voitettuaan Kenian karsinnat 1 500 metrillä vuoden 1990 Kansainyhteisön kisoihin. Itse Kansainyhteisön kisoissa Uuden-Seelannin Aucklandissa hän sijoittui kuudennelle sijalle. Samana vuonna hän voitti Kairossa 800 metrillä Afrikan mestaruuden. 1991 sisäratojen MM-kisoissa Sevillassa hän juoksi 800 metrin finaalissa ensimmäisenä maaliin, mutta hylättiin ratarikon vuoksi.

Vuonna 1992 Barcelonassa järjestetyissä kesäolympialaisissa Tanui saavutti uransa suurimman saavutuksen, 800 metrin olympiavoiton. Loppukilpailussa hän peittosi niukasti maanmiehensä Nixon Kiprotichin. 1993 MM-kisoissa Stuttgartissa hän sijoittui samalla matkalla seitsemänneksi.

Uransa loppupuolella Tanui keskittyi enemmälti 1 500 metrille. 1996 Atlantan olympialaisissa hän sijoittui matkalla lopputuloksissa viidenneksi. 1997 Pariisin sisäratojen MM-kisoissa hän sijoittui pronssille ja 1999 MM-kisoissa Maebashissa neljänneksi.

Lähteet
-------

* William Tanuin biografia (englanniksi)

)= Viitteet =
-------------

1. ↑  WILLIAM TANUI *Athletes*. The International Olympic Committee (IOC). Viitattu 26.12.2020. (englanniksi)

Miesten 800 metrin juoksun olympiavoittajat

|  |
| --- |
| 1896: Edwin Flack |
1900: Alfred Tysoe |
1904: James Lightbody |
1908: Melvin Sheppard |
1912: Ted Meredith |
1920: Albert Hill |
1924: Douglas Lowe |
1928: Douglas Lowe |
1932: Thomas Hampson |
1936: John Woodruff |
1948: Malvin Whitfield |
1952: Malvin Whitfield |
1956: Thomas Courtney |
1960: Peter Snell |
1964: Peter Snell |
1968: Ralph Doubell |
1972: Dave Wottle  |
1976: Alberto Juantorena |
1980: Steve Ovett |
1984: Joaquim Cruz |
1988: Paul Ereng |
1992: William Tanui |
1996: Vebjørn Rodal |
2000: Nils Schumann |
2004: Juri Borzakovski |
2008: Wilfred Bungei |
2012: David Rudisha |
2016: David Rudisha |
2020: Emmanuel Korir |


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt Muokkaa Wikidatassa | 
* World Athletics
* Tilastopaja 🔒

 |

 |
*Tämä artikkeli kuvaa Yhdysvaltain laivaston Amphitrite-luokan monitoria. Muita saman nimisiä aluksia on täsmennyssivulla.*

**USS Amphitrite** (runkonumero BM-2) oli Yhdysvaltain laivaston vuonna 1883 vesille laskettu Amphitrite-luokan monitori.

Valmistus
---------

*Pääartikkeli: Amphitrite-luokka (monitori)*
Alus tilattiin Harlan and Hollingsworthilta Wilmingtonista Delawaresta, missä köli laskettiin vuonna 1874. Alus laskettiin vesille 7. kesäkuuta 1883 kumminaan neiti Nellie Benson ja otettiin palvelukseen 23. huhtikuuta 1895 Norfolkin laivastontelakalla päällikkönään William C. Wise.

Palvelus
--------

Loppukevään ja -kesän 1895 alus oli Pohjois-Atlantin laivueessa vieraillen itärannikon satamissa kuten Savannah 17.-23. toukokuuta 1895, Port Royal 23. toukokuuta - 8. kesäkuuta, Brunswick 23.-28. heinäkuuta, Southport 2.-10. elokuuta ja uudelleen Port Royalissa 12.-20. elokuuta 1895. Vierailujen välillä alus partioi Hampton Roadsissa ja Chesapeake Bayssä. Partiomatkoilla aluksen suunnittelusta löytyi puutteita, joista merkittävin oli konehuoneiden ilmanvaihto.

Norfolkin telakalla tehtyjen korjaus- ja muutostöiden jälkeen alus lähti 20. marraskuuta 1895 Annapolisiin, jonne se saapui seuraavana päivänä. Alus osallistui harjoitukseen Hampton Roadsissa, minkä jälkeen se palasi Norfolkiin. Alus lähti 13. joulukuuta etelään. Se vieraili matkalla Charlestonissa ja saapui Key Westiin 9. tammikuuta 1896. Seuraavat kuusi kuukautta alus oli Key Westissä puolisotilaallisten joukkojen koululaivana, kunnes se lähti 10. kesäkuuta 1896 Brunswickin, Savannahin ja Southportin kautta Norfolkiin, jonne se saapui 29. kesäkuuta. Alus oli vapaaehtoisten koululaivana Norfolkissa, kunnes se lähti 9. heinäkuuta Atlantin laivueen harjoituksiin Tolchester Beachin edustalle. Seuraavat kuukaudet alus oli Norfolkin, Charlestonin ja Tompkinsvillen välillä.

Alus irrotettiin 7. toukokuuta 1897 Atlantin laivueesta ja siirrettiin tykinjohtajien koululaivaksi. Tehtävänsä vuoksi se siirrettiin Norfolkissa reserviin, mistä alus palautettiin palvelukseen 2. lokakuuta päällikkönään Charles J. Barclay. Aluksen miehistö osoittautui tehokkaaksi sotatoimissa Espanjaa vastaan. Alus lähti 5. lokakuuta Hampton Roadsista. Se vieraili New Bedfordissa 7.-23. lokakuuta ja Tompkinsvillessä 24. lokakuuta -12. marraskuuta ennen saapumistaan 14. marraskuuta 1896 Lambert's Pointiin.

Alus lähti 16. marraskuuta Hampton Roadsista Port Royaliin, jonne se saapui 19. marraskuuta. Alus oli satamassa yli kuukauden, kunnes se vieraili 23. joulukuuta 1897 - 1. tammikuuta 1898 Charlestonissa. Vierailun päätteeksi alus palasi Port Royaliin reiluksi kolmeksi kuukaudeksi.

Lähteet
-------

* Gardiner, Robert (toim.): *Conway's All the World's Fighting Ships 1860–1905*. Lontoo, Englanti: Conway Maritime Press, 2002. ISBN 0-85177-133-5. (englanniksi)

### Viitteet

1. 1 2 3 4 5  history.navy.mil

*Amphitrite*-luokan monitorit

|  |
| --- |
| *USS Amphitrite* - *USS Monadnock* - *USS Terror* - *USS Miantonomoh* |
| Edeltäjä: *USS Puritan* – Seuraaja: *USS Monterey* |
**Haapaveden kotitalousoppilaitos** on pohjoispohjalaisessa Haapaveden kunnassa sijaitseva kotitalous- ja puutarhatalousoppilaitos, jonka on perustanut Nora Pöyhönen vuonna 1893. Alun perin oppilaitoksen nimi oli vuoteen 1930 saakka kasvitarha- ja talouskoulu, ja se oli puutarhanhoidon oppilaitoksena ensimmäinen Pohjoismaissa. Se oli myös ensimmäinen tytöille tarkoitettu talouskoulu. Vuonna 1932 se muuttui emäntäkouluksi, ja sen johtajina toimivat Nora Pöyhösen lapset ja lastenlapset vuoteen 1990 asti. Oppilaitos siirtyi valtion omistukseen vuonna 1955, ja vuonna 2000 siitä tuli Haapaveden ammattioppilaitoksen Palvelu- ja luontoalojen yksikkö Nora. Nykyisin oppilaitos on Jokilaaksojen koulutuskuntayhtymän (JEDU) Haapaveden toimipiste, jossa voi opiskella koti- ja puutarha-alojen ohella myös tekniikkaa.

Haapaveden kotitalousoppilaitos ja siihen liittyvä Mustikkamäen viljelymaisema on luokiteltu Suomen valtakunnallisesti merkittäviin rakennettuihin kulttuuriympäristöihin. Vuodelta 1911 peräisin olevan huvilatyylisen päärakennuksen kalusteineen on suunnitellut arkkitehti Wivi Lönn. Sen ympärillä on noin 300 hehtaarin opetustila talousrakennuksineen. Uusi päärakennus on peräisin 1960-luvulta..

Ruustinna Nora Pöyhönen perusti keittokoulun kasvitarhan alun perin perheensä asumaan Haapaveden pappilaan vuonna 1893. Vuonna 1906 hän osti läheisen Alamaan tilan, ja näin koulu siirtyi nykyiselle paikalleen.

Lähteet
-------

1. ↑  Otavan Iso tietosanakirja, Otava 1966, osa 7, palsta 63
2. ↑  Haapaveden toimipiste Jokilaaksojen koulutuskuntayhtymä].  Arkistoitu 29.3.2019. Viitattu 13.12.2017.
3. 1 2  Haapaveden kotitalousoppilaitos ja Mustikkamäen viljelymaisema *Valtakunnallisesti merkittävät rakennetut kulttuuriympäristöt RKY*. Museovirasto.
Toyota GR Yaris Rally2 Suomen rallissa huoltoalueella.
**Toyota GR Yaris Rally2** on Toyota GR Yaris -malliin perustuva Rally2-luokan ralliauto. Autoa esiteltiin julkisesti ensimmäistä kertaa marraskuussa 2022 Japanissa Aichissa. Auton suunniteltiin tulevan rallikilpailuihin vuonna 2024. Aikeesta rakentaa auto WRC2- tai WRC3-sarjaan kerrottiin vuonna 2020. Rally2-autoja käytetään WRC2-sarjan lisäksi myös rallin EM-sarjassa ja kansallisissa mestaruussarjoissa. Autolla on ajettu vuonna 2023 Japanissa avoimessa luokassa, jossa voi ajaa kun autosta on dokumentaatiota ennen sen homologaatiota. Auto sai virallisen hyväksynnän FIA:lta 1. tammikuuta 2024.

Jari-Matti Latvala kertoi lokakuussa 2023 tallin suunnittelevan ensimmäisten autojen olevan valmiina vuoden 2024 Monte Carlo -ralliin mennessä. Autoa käytettiin nolla-autona Rallye du Dévoluyn rallissa joulukuussa 2023 ja homologaation odotettiin valmistuvan vuoden 2024 ensimmäiseen päivään mennessä. Autoa pyritään valmistamaan neljä tai viisi kappaletta kuukaudessa. Kaikki autot ovat tarkoitettu asiakastalleille eikä tehdastallia ole suunnitteilla. Juho Hänninen on toiminut testikuljettajana auton kehityksessä.

Ensimmäinen kilpailu uudella autolla oli Monte Carlo -rallissa tammikuussa 2024.
Mikko Heikkilä voitti autolla Arctic Lapland Rally -kilpailun Rally2-kategoriassa helmikuussa 2024, joka oli uuden auton ensimmäinen voitto.

Vuonna 2022 Toyota esitteli myös Ypresin rallissa Toyota GR Yaris H2 -autoa, joka käyttää vetyä polttoaineena.

Lähteet
-------

1. 1 2  David Evans: Toyota’s Rally2 Yaris to break cover at Rally Japan *dirtfish.com*.  1.11.2022. Viitattu 3.8.2023. (englanniksi)
2. ↑  Toyota to unveil Rally2 car in Japan *wrc.com*.  4.11.2022. Viitattu 8.3.2023. (englanniksi)
3. ↑  Stephen Brunsdon & David Evans: Why a Rally2 car is important to Toyota *dirtfish.com*.  30.11.2022. Viitattu 23.12.2022. (englanniksi)
4. ↑  Tom Howard: Toyota reveals Rally2 concept car at Rally Japan *motorsport.com*.  12.11.2022. Viitattu 13.8.2023. (englanniksi)
5. ↑  David Evans: Where is Latvala this weekend? *dirtfish.com*.  7.9.2023. Viitattu 7.9.2023. (englanniksi)
6. ↑  Toni Heinonen: Toyotan iso ponnistus sai virallisen siunauksen rallin MM-sarjaan *rallit.fi*.  4.1.2024. Viitattu 5.1.2024.
7. ↑  Tom Howard: Toyota eyeing 2024 Monte Carlo WRC round for Rally2 car debut *us.motorsport.com*.  12.10.2023. Viitattu 15.10.2023. (englanniksi)
8. ↑  Toyota ramps up GR Yaris Rally2 test programme *wrc.com*.  5.12.2023. Viitattu 5.12.2023. (englanniksi)
9. ↑  Rally2 Toyota Yaris on course for ERC action *fiaerc.com*.  24.11.2023. Viitattu 21.12.2023. (englanniksi)
10. ↑  David Evans: First Toyota GR Yaris Rally2 driver confirmed *dirtfish.com*.  5.1.2024. Viitattu 6.2.2024. (englanniksi)
11. ↑  David Evans: How Toyota won and won again in Lapland *dirtfish.com*.  4.2.2024. Viitattu 6.2.2024. (englanniksi)
12. ↑  Hydrogen Oowered Toyota GR Yaris Debuts in Europe *hydrogen-central.com*.  22.8.2022. Viitattu 20.1.2023. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Tulokset eWRC-sivustolla (englanniksi)
KarttaHailuodon sillan karkea linjaus Riutunkari (1) – Huikku (2)
**Hailuodon kiinteä yhteys** on suunnitelmissa oleva pengertie Perämerellä Oulunsalon Riutunkarin ja Hailuodon Huikun välillä. Pengertiellä on kaksi siltaa.

Huhtikuussa 2018 valmistui tiesuunnitelma rakentamiseksi Hailuotoon. Rakennettavan tieyhteyden pituudeksi suunnitellaan 8,4 kilometriä, josta maapengertä olisi 6,9 kilometriä ja lisäksi kaksi siltaa, pituudeltaan yhteensä 1,5 kilometriä. Yhteydelle tulisi yksi pysäköintialue ja keinosaari. Tie olisi kaksikaistainen (3,25 m + 3,25 m) ja lisäksi kevyelle liikenteelle 1,25 metrin levyiset kaistat kumminkin puolin ajorataa. Penkereen kokonaisleveys olisi 10,5 metriä ja sen korkeus vedenpinnasta keskimäärin noin 3,5 metriä. Hankkeen kustannusarvio on 76 miljoonaa euroa. Valmistuttuaan yhteys olisi osa seututietä 816.

Hankkeen toteuttaminen on viivästynyt, sillä sitä koskeva päätös vesiluvista ei ole joulukuuhun 2022 mennessä saanut lainvoimaa, vaan sitä koskeva valitus oli ollut keväästä 2020 alkaen Vaasan hallinto-oikeuden käsittelyssä. Hankkeen toteuttajaksi on valikoitunut allianssi, jossa GRK vastaan sillan rakentamisesta ja Afry Finland Oy, Plaana Oy ja Insinööritoimisto Ponvia Oy sillan suunnittelusta. Hallinto-oikeus hylkäsi valituksen joulukuussa 2020. Suomen luonnonsuojeluliiton Pohjois-Pohjanmaan piiri vei valituksen korkeimpaan hallinto-oikeuteen, joka hylkäsi valituksen 31. tammikuuta 2024 antamallaan päätöksellä.

Katso myös
----------

* Hailuodon jäätie

Lähteet
-------

1. ↑  Hailuodon pengertielle ei tule katuvaloja, tie merkitään sumupaaluilla ja kaidevalaistuksella – katso lista kiinteän yhteyden yksityiskohdista *Kaleva*.  23.4.2018. Viitattu 29.4.2018.
2. ↑  Aatsalo, Johanna: Hailuodon vesilupavalitus nurin hallinto-oikeudessa – rakentaminen voi alkaa jo ensi vuonna *Rakennuslehti*.  29.12.2020. Viitattu 31.1.2024.
3. ↑  Degerman, Risto: Sillan rakentaminen Hailuotoon voi alkaa – vuosien kiista päätökseen  31.1.2024. Yle. Viitattu 31.1.2024.

Aiheesta muualla
----------------

* Hailuodon kiinteä yhteys  29.5.2023. Väylävirasto. Viitattu 2.8.2023.
* Hailuodon kiinteä siltayhteys etenee – allianssivaihe käynnistyi *Mun Oulu*.  7.10.2021. Oulu:  Oulun kaupunki. Viitattu 2.8.2023.
**Opioidiantagonisti** on opioidireseptoreihin vaikuttava antagonisti. 

Naloksoni ja naltreksoni ovat tavallisimmat opioidiantagonistit, jotka sitoutuvat opioidireseptoreihin voimakkaammin kuin monet agonistina toimivat opioidit. Ne estävät siten opioidien vaikutukset kehossa.

Jotkin opioidiantagonistit omaavat myös omaa agonistista vaikutusta ja voivat vaikuttaa kipua lieventävästi, kun niitä annetaan suurina annoksina opioideihin tottumattomille. Esimerkkejä näistä ovat muun muassa nalorfiini ja levallorfaani. Näiden aineiden analgeettiset vaikutukset ovat kuitenkin rajallisia ja niiden mukana tulee dysforiaa vaikutuksista kappa-opioidireseptoriin. Ne myös aiheuttavat opioidiriippuvaisissa vieroitusoireita.

Täysantagonisteja
-----------------

* Diprenorfiini; naloksoni; naltreksoni

Osittaisantagonisteja
---------------------

* Buprenorfiini; butorfanoli; nalbufiini; nalorfiini; levallorfaani; meptatsinoli; pentatsosiini. Nämä ovat myös osittaisia agonisteja.

Lähteet
-------

1. 1 2  Euforisoivat analgeetit (Arkistoitu – Internet Archive)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Opioidiantagonistit** Wikimedia Commonsissa
**Johdannainen** (tai *johdannaissopimus*) on rahoitusväline, jonka taloudellinen arvo perustuu jonkin toisen arvopaperin, indeksin, valuutan, hyödykkeen tai oikeuden arvoon. Tämä muuttuja voi olla toisen instrumentin tai hyödykkeen (*kohde-etuuden*) kuten esimerkiksi Nokian osakkeen tai soijaöljyn hinta, mutta myös vaikkapa huhtikuun keskimääräinen lämpötila Osakassa tai muu mitattavissa oleva suure.

Johdannaisessa on kyse sopimuksesta, jonka osapuolet sopivat tulevaisuudessa toteutettavasta transaktiosta, esimerkiksi 1 000 raakaöljybarrelin kaupasta ensi syyskuun 15. päivänä hintaan 75,00 $ / barreli. Jos tämä transaktio toteutetaan eli myyjä todellakin toimittaa ostajalle sovitut 1 000 barrelia, on kyse johdannaisen *fyysisestä toteutuksesta*. Useimmiten johdannaiset kuitenkin toteutetaan *rahallisella toteutuksella* eli toimittamalla johdannaissopimuksen rahallinen arvo. Jos mainittu öljyjohdannainen toteutetaan rahassa ja öljybarrelin hinta syyskuun 15. päivänä on 82,30 $, myyjä suorittaa ostajalle tuhannen öljybarrelin nykyhinnan ja sovitun hinnan erotuksen eli 82 300,00 $ - 75 000,00 $ = 7 300,00 $.

Kaupankäynti
------------

Johdannaisilla käydään kauppaa johdannaispörsseissä, mutta johdannaissopimuksia voidaan solmia myös suoraan vastapuolen kanssa niin sanottuina OTC-sopimuksina. Julkisen kaupankäynnin kohteena olevien johdannaisten on oltava ehdoiltaan standardoituja, mutta OTC-johdannaisten ehdot voidaan räätälöidä osapuolten haluamiksi. Tärkeimpiä johdannaispörssejä ovat Eurex, LIFFE, CME, CBOT, NYMEX, LME ja ICE.

Johdannaistyypit
----------------

Johdannaisia on kahta päätyyppiä: termiinejä ja optioita. Näiden lisäksi päätyypeiksi luetaan usein myös futuurit ja swapit; näistä ensiksi mainitulla tarkoitetaan sellaisia termiinejä, jotka on standardoitu ja jotka ovat julkisen kaupankäynnin kohteena, kun taas jälkimmäisissä on oikeastaan kyse termiinisopimusten muodostamista koreista.

Termiinin ja option keskeinen ero on niiden sitovuudessa. Termiinin osalta sopimuksen molemmat osapuolet (ostaja ja myyjä) sitoutuvat termiinin ehtojen mukaisen transaktion toteuttamiseen, kun taas option kohdalla vain myyjä (eli *asettaja*) antaa sitovan lupauksen; option haltija voi vapaasti päättää, toteutetaanko option ehtojen mukainen transaktio.

Johdannaisia ryhmitellään myös sen mukaan, mikä niiden kohde-etuus on. Tärkeimmät tällaiset ryhmät ovat osake-, korko- ja raaka-ainejohdannaiset.

Käyttö
------

Johdannaisia käytetään joko olemassa olevan riskin pienentämiseen (*suojaaminen* eli *hedgaus*) tai riskin ottamiseen sijoitusmielessä. Esimerkiksi lentoyhtiö voi suojautua mahdolliselta polttoaineen hinnan nousulta ostamalla kerosiinifutuureja; teräsyhtiö taas voi suojautua teräksen hinnan laskulta myymällä teräsfutuureja. Sijoittaja, joka uskoo Allianzin osakkeen kurssin laskevan, voi hyötyä näkemyksestään ostamalla Allianzin myyntioptioita. Johdannaisten avulla voidaan myös rakentaa portfolioita, joiden tuottomahdollisuudet ovat monimutkaisemmat (kts. Johdannaisstrategia).

Lähteet
-------

* Hull, John C.: *Options, Futures, and Other Derivatives*. Prentice Hall, 1997. ISBN 0-13-264367-7.
**Ajastin** on kellolaite, -ohjelma tai muu mekanismi, jonka avulla tietyn toiminnan tai tapahtuman käynnistymis- ja päättymisaikoja voidaan säädellä. Ajastin eroaa aikaa näyttävästä kellosta siinä, että sen pääasiallinen tarkoitus ei ole näyttää aikaa vaan välittää tieto määräajan saavuttamisesta tai aiheuttaa jokin tapahtuma tietyllä hetkellä tai tietyn ajan kuluttua.

Yksinkertainen digitaalinen ajastin. Kuvan ajastin sisältää ohjauspiirin, LED-näytön, pariston ja summerin.
Toteutukseltaan ajastin voi olla mekaaninen, sähkömekaaninen, kemiallinen, elektroninen tai ohjelmallinen.

Tyypillinen mekaaninen ajastin on esimerkiksi keittokello eli munakello. Sytytyslanka on kemiallinen ajastin. Kemiallinen ajastin voi perustua myös esimerkiksi happoon, joka tietyn ajan kuluessa syövyttää ajastettavaa laitetta lukitsevan varmistimen. Ohjelmallinen ajastin on looginen rakenne, joka viivyttää ohjelman etenemistä, kunnes haluttu määrä toistoja on suoritettu tai muu jatkoehto täyttyy.

Ajastinpiiri
------------

Perinteisiin ajastinpiireihin 8253 (PC:ssä) ja 8254 (AT:ssa) kellotuloihin on kytketty kiteestä vakio 1,193180 MHz taajuus. Taajuus on 1/4 alkuperäisen IBM PC:n kellotaajuudesta. Ajastin 0 on kytketty IRQ0-linjaan. Se aiheuttaa tavallisesti kellokeskeytyksen 18,2 kertaa sekunnissa. Ajastimen 0 Gate on kytketty pysyvästi ykköseksi. Nämä piirit ovat käteviä ajastimia omien keskeytysrutiinien ajastamiseen. Niitä voi käyttää myös tarkkaan ajanmittaukseen.

"555" ajastinpiirin sisäinen kaavio
Yleisesti käytetty analoginen ajastinpiiri on "555". Sen avulla voidaan toteuttaa yksinkertaisia ajastimia, joiden toiminta-aika riippuu piiriin liitettyjen kondensaattorien ja vastusten arvoista.

Lähteet
-------

1. ↑  Ajastinpiirit 8253 (PC:ssä) ja 8254 (AT:ssa)[vanhentunut linkki]
Hagan linna Solnan kunnassa.
**Hagan linna** (ruots. *Haga slott*) on Ruotsissa sijaitseva linna, joka tunnettiin aikaisemmin nimellä **Kuningattaren paviljonki** (ruots. *Drottningens paviljong*). Se sijaitsee Hagaparkenissa Solnan kunnassa Suur-Tukholman alueella. Kuningas Kustaa IV Aadolf rakennutti sen vuosina 1802–1804, ja sen suunnitteli kaupunginarkkitehti Carl Christoffer Gjörwell.

Linnassa ovat sen historian aikana asuneet monet kuninkaalliset. Ensimmäisen maailmansodan jälkeen sen käyttötarkoitus kuitenkin muuttui, kun siitä tuli väliaikaisesti kodittomien lasten asumapaikka. Myöhemmin linnan oltua vuosia tyhjillään kruununprinssi Kustaa Aadolf otti sen yhdessä puolisonsa Sibyllan kanssa käyttöön 1930-luvulla. Kuningas Kaarle XVI Kustaa ja hänen sisarensa "Hagan prinsessat" ovat syntyneet linnassa. 

Kustaa Aadolfin kuoltua vuonna 1947 hänen perheensä muutti linnasta Tukholman kuninkaalliseen linnaan. 

Vuonna 1966 kuningas Kustaa VI Aadolf siirrätytti linnan määräämisoikeuden Ruotsin hallitukselle, ja sen jälkeen linnaa on käytetty ulkomailta saapuvien korkea-arvoisten vieraiden majoitustilana.

Keväällä 2009 Ruotsin valtio siirsi linnan jälleen kuninkaallisen perheen hallintaan, ja kruununprinsessa Victoria sai sen käyttöönsä aviopuolisonsa prinssi Danielin kanssa.

Lähteet
-------

1. ↑  Fredric Bedoire: *Stockholms byggnader: Arkitektur och stadsbild*, s. 341. Norstedts, Tukholma 2012.
2. ↑  Victoria ja Daniel muuttavat Hagan linnaan Ylen uutiset. Viitattu 23.4.2009.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Hagan linna** Wikimedia Commonsissa

* Statens fastighetsverk: Haga slott (Arkistoitu – Internet Archive)
* Jo on pramea! Tässä on Victorian ja Danielin uusi linna (Arkistoitu – Internet Archive)

Ruotsin kuninkaalliset linnat

* Hagan linna
* Drottningholmin linna
* Gripsholmin linna
* Kiinalainen paviljonki
* Kustaa III:n paviljonki
* Rosendalin linna
* Rosersbergin linna
* Strömsholmin linna
* Tukholman kuninkaanlinna
* Tullgarnin linna
* Ulriksdalin linna
**Palkollissääntö** (ruots. *legostadgan*) oli Ruotsissa ja Suomessa voimassa ollut säännöstö. Se sääteli niiden ihmisten asemaa, jotka eivät maksaneet veroja. Käytännössä tämä tarkoitti ihmisiä, jotka eivät omistaneet maata. Erityisesti nimitys palkollinen oli käytössä vuoden 1805 palkollissäännössä, jossa sitä käytettiin säännön alaisista maataloustyöntekijöistä.

Ruotsin 1600-luvulla käymien sotien vuoksi Ruotsissa ja Suomessa oli pulaa työvoimasta ja siten palkollisia oli vähän tarjolla. Vuosina 1664 ja 1688 säädetyt palkollissäännöt kielsivät ottamasta palkollisiksi muita kuin isännän kanssa samassa taloudessa asuneita henkilöitä. Myöhemmin merkantilismin aikana palkollissääntö tiukentui. Vuonna 1739 säädetyn säännön mukaan myös talollisen "ylimääräiset" lapset piti siirtää muualle töihin.

Väestö alkoi kasvaa nopeasti 1700-luvun puolivälistä lähtien ja palkollissääntöjä alettiin helpottaa. Palveluspakko poistui Suomessa kuitenkin täysin vasta vuonna 1883. Laki, joka säänteli isäntien ja palkollisten suhteita, kumottiin työsopimuslailla 1922.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Nenonen, Kaisu-Maija & Teerijoki, Ilkka: *Historian suursanakirja*. WSOY, 1998. ISBN 951-0-22044-2.
2. ↑  WSOY Iso tietosanakirja 7, s. 128, WSOY 1997 ISBN 951-0-20163-4
3. ↑  Maaseutuväestön historian sanastoa (Arkistoitu – Internet Archive)

Aiheesta muualla
----------------

* Palkollissääntö 1739 (Arkistoitu – Internet Archive) (ruotsiksi)
* Palkollissääntö 1805 (Arkistoitu – Internet Archive) (ruotsiksi)
**Opioidireseptorit** ovat G-proteiinikytkentäisiä reseptoreja, joihin sitoutuvia aineita kutsutaan opioideiksi. Kehon endogeenisiä opioideja ovat: endorfiinit, dynorfiinit ja enkefaliinit. Opioidireseptorit ovat noin 40 % samankaltaisia somatostatiinireseptorien (SSTR) kanssa.

Kolmenlaisia opioidireseptoreita on löydetty: μ (*myy*), κ (*kappa*) ja δ (*delta*). Muutamia alatyyppejä on löydetty ihmiskudoksesta (μ1, μ2; κ1, κ2, κ3; δ1, δ2), mutta niitä ei ole onnistuttu varmentamaan.

μ (myy)-reseptori
-----------------

μ-reseptoriin kiinnittyvät hyvin enkefaliinit ja betaendorfiini, mutta heikosti dynorfiinit. Morfiini, hydrokodoni ja metadoni kiinnittyvät myös μ-reseptoriin.

μ-reseptoriin kiinnittyminen lievittää kipua, vähentää verenpainetta, aiheuttaa rauhallisuutta, kutinaa, pahoinvointia, euforiaa, hengitysvoimakkuuden laskua ja pupillien pienenemistä. Opioidin yliannostus tapahtuu μ-reseptorin kautta, koska hengitysvoimakkuus laskee liiaksi ja aiheuttaa tukehtumisen.

κ (kappa)-reseptori
-------------------

κ-reseptori on osallisena kivunlievityksessä, mutta aiheuttaa myös pahoinvointia ja dysforiaa. Sen endogeeninen ligandi on dynorfiini.

δ (delta)-reseptori
-------------------

δ-reseptori on osallisena kivunlievityksessä. Sen endogeeninen ligandi on enkefaliini.

Taulukko opioidireseptoreiden ominaisuuksista
---------------------------------------------

Opioidireseptorien ominaisuuksia|  | Myyreseptori | Deltareseptori | Kappareseptori |
| --- | --- | --- | --- |
| Agonistit | endorfiinit, opioidit | enkefaliinit | dynorfiinit, salvinoriini A |
| Antagonistit | naloksoni, naloksonatsiini | naloksoni, naltrindoli | naloksoni, norbinaltorfimiini |
| Esiintymisalueet aivoissa | useat eri aivoalueet, kuten frontaalinen aivokuori, striatum, limbiset rakenteet (esim. accumbenstumake, mantelitumake, hippokampus), talamus, hypotalamus, locus caeruleus | eräät aivokuoren alueet sekä ainakin substantia nigra, striatum ja eräät limbiset rakenteet (accumbenstumake, mantelitumake) | eräät aivokuoren alueet sekä ainakin striatum, mantelitumake, talamus, hypotalamus ja aivolisäke |
| Reseptoriin liitettyjävaikutuksia | riippuvuus, vieroitusoireet, analgesia, sedaatio, ruokahalun ja suolen toiminnan muutokset, hengityslama, verenkierron muutokset, endokrinologiset muutokset | riippuvuus, vieroitusoireet, analgesia, sedaatio, ruokahalun ja suolen toiminnan muutokset | dysforia, analgesia, sedaatio, ruokahalun muutokset, endokrinologiset muutokset |

Katso myös
----------

* Opioidiantagonistit

Lähteet
-------

1. ↑  Opiaattiriippuvuuden neurobiologiaa Lääketieteellinen Aikakauskirja Duodecim 2004;120(8):951-9

Aiheesta muualla
----------------

* Päihteet ja aivot – Heroiini
*Tämä artikkeli käsittelee kuuta, mytologisesta olennosta kertoo Deimos (mytologia).*

Phobosin ja **Deimoksen** etäisyyserot Marsista.
Deimos Viking 1 -luotaimen kuvaamana
**Deimos** on Phoboksen ohella toinen Marsin kuista.

Deimos on Phobosia pienempi ja kauempana Marsista. Kuut löysi yhdysvaltalainen astronomi Asaph Hall vuonna 1877, Deimos löytyi ennen sisartaan, 12. elokuuta. 

Nimiä Phobos ja Deimos kuille esitti ensimmäisenä Henry Madan (1838–1901). Deimos on nimetty kreikkalaisen mytologian Deimoksen mukaan. *Deimos* tarkoittaa kauhua, *Phobos* taas pelkoa.

Kuun luonne
-----------

Deimos on aurinkokuntamme tunnettujen kuiden pienimmästä päästä; vasta äskettäin on ulkoplaneetoilta löydetty sitäkin pienempiä kuita. Se koostuu tummasta pintamateriaalista, samanlaisesta kuin mitä esiintyy uloimmalla asteroidivyöhykkeellä. Deimoksen onkin epäilty olevan Marsin kiertoradalle vangiksi jäänyt Jupiterin radaltaan siirtämä asteroidi. Luultavimmin se koostuu kiven ja jään sekoituksesta.

Deimoksen kiertorata
--------------------

Koska Deimoksen kiertorata on lähellä Marsia ja sen inklinaatio (kaltevuus) on pieni, kuuta ei voi nähdä Marsin pinnalta 82,6°:ää suuremmilta leveysasteilta. Siitä huolimatta, että Deimos kiertää Marsia hyvin lähellä, se ei ole Marsin pinnalta katsottuna sen kirkkaampi kuin Venus Maan pinnalta.

Pinta
-----

Deimoksessa on lukuisia kraattereita, mutta sen pinta on kuitenkin Phoboksen pintaa tasaisempi johtuen irtonaisesta materiaalista, joka osittain täyttää kraattereita. Ainoat nimetyt maastokohteet Deimoksessa ovat kraatterit Swift ja Voltaire, nimetty kirjailijoiden mukaan, jotka olivat maininneet kirjoissaan Marsin kaksi kuuta jo ennen niiden löytymistä. Deimos on muodoltaan hyvin epäsäännöllinen, kooltaan 15×12,2×11 kilometriä. Phobos ja Deimos muistuttavat ukivakomuodoltaan hiukan perunoita.

Mainintoja fiktiivisessä kirjallisuudessa
-----------------------------------------

* Edgar Rice Burroughsin Mars-kirjasarjassa Deimos tunnetaan nimellä Cluros.
* Kim Stanley Robinsonin kirja *Vihreä Mars* (Green Mars, 1993) sisältää yksityiskohtaisen kuvauksen miehitetystä laskeutumisesta Deimokselle.

Lähteet
-------

* NASA: Deimos *solarsystem.nasa.gov*.  Arkistoitu 12.10.2012. Viitattu 5.8.2012.

### Viitteet

1. ↑  Markus Hotakainen: *MARS - Myytistä maisemaksi*, s. 157. WSOY, 2005. ISBN 951-0-29932-4.
2. ↑
3. ↑   (Arkistoitu – Internet Archive)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Deimos** Wikimedia Commonsissa
**Pentapartito** tai **CAF** oli Craxin, Andreottin ja Forlanin muodostama keskusta-vasemmistolainen koalitio Italiassa 1980-luvulla. Länsimielisen koalition muodostivat kristillisdemokraatit (DC), sosialistit (PSI), sosiaalidemokraatit (PSDI), liberaalit (PLI) sekä tasavaltalaiset (PRI).

Enemmistökoalitio
-----------------

Giulio Andreotti
Pentapartiton strategisesta yhteistyöstä päätettiin perustaa koalitio vuonna 1981 sosialistien järjestämässä kongressissa kristillisdemokraattien johdon kanssa. Kristillisdemokraattinen pitkäaikainen johtopoliitikko Giulio Andreotti virallisti myöhemmin sopimuksen. Koalitiota kutsuttiin myös nimellä "CAF" allekirjoittaneiden poliitikkojen nimien etukirjainten mukaisesti (Craxi-Andreotti-Forlani). Myöhemmin sosiaalidemokraatit, liberaalit ja tasavaltalaiset osallistuivat myös hallitusratkaisuun. Keskusta-vasemmistolaisella puolueliittoumalla taattiin länsimaisen ulkopolitiikan ja liberaalin talouspolitiikan tulevaisuus sekä etenkin kommunistipuolueen uhka. Koalition johdosta suurin osa oli kristillisdemokraatteja.

Lahjusskandaali
---------------

PRI veti korruptioepäilyjen takia tuen pois Pentapartitoon perustuvalta hallitukselta. Syntyi neljän puolueen "quadripartito" muiden jäädessä hallitukseen. Koalitio romahti lopulta korruptioskandaaliin kun sosialistipuolueen kytkökset kävivät ilmi Milanossa 1992. Skandaali sai suuret mitat, koski myös kristillisdemokraatteja ja romahdutti lopulta koko perinteisen puoluekentän. Kaikki keskeiset puolueliittouman johtajat joutuivat syytetyiksi mittavissa "Mani pulite"ksi nimetyissä oikeudenkäynneissä. Esimerkkeinä Giulio Andreotti (DC), Arnaldo Forlani (DC), Ciriaco De Mita (DC), Paolo Cirino Pomicino (DC), Bettino Craxi (PSI), Renato Altissimo (PLI) ja Francesco De Lorenzo (PLI).

Kansan ja median parissa alettiin käyttää termiä lahjuskaupunki kuvaamaan mittavaa skandaalia. Vuoden 1992 vaalien jälkeen quadripartito pysyi vielä vallassa vaihtuneen pääministerin ansiosta ennen kuin Giuliano Amato joutui eroamaan virastaan huhtikuussa 1993. Tuolloinen presidentti Oscar Luigi Scalfaro joutui nimittämään Italian keskuspankkiin uuden pääjohtajan sekä uuden pääministerin hoitamaan vakavaa talouskriisiä ja uudistamaan vaalilain. Uudistettu vaalilaki tuli voimaan ennen seuraavia vaaleja edustajainhuoneen ja senaatin hyväksynnällä. Vakiintuneen puoluekentän kannatus romahti lopulta parlamenttivaaleissa 1994.

Romano Prodi ja Oliivipuukoalitio
---------------------------------

Kristillisdemokraattien vasemmistosiipeen kuuluneen Romano Prodin johdolla perustettiin uusi keskustavasemmistolainen puolueliittouma vaalien jälkeen 1995. Prodin kaudella Italian talous alkoi elpyä Oliivipuukoalition päästyä valtaan seuraavana vuonna. Oliivipuukoalitioon kuuluneista puolueista muodostettiin lopulta Demokraattinen puolue vuonna 2007. 


1. ↑  Il Pentapartito
2. 1 2   (2007) *Historical Dictionary of Modern Italy*. Scarecrow Press, 341–343. ISBN 978-0-8108-6428-3.