recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Poppikoulu** oli Yle Radio Suomessa vuosina 2004–2023 lähetetty viikottainen tietokilpailu, jossa kaksi kuuntelijaa kilpaili keskenään musiikin tietämyksellään. Voittaja jatkoi halutessaan kisaa seuraavallakin viikolla ja sai uuden vastustajan viikkokysymykseen oikein vastanneiden kuuntelijoiden joukosta. Ohjelman erikoisjaksoissa oli kisaajina kuuntelijoiden sijasta muusikoita.

Ohjelman kysymysten aiheina olivat:

* Suomi-iskelmä
* Suomalainen pop ja rock
* Ulkomainen pop ja rock
* Roots
* 1960-luku
* Ajankohtainen
* Elokuva ja TV
* Jokeri

Kisaajat valitsivat näistä yhden aihealueen ja saivat toisen nopanheitolla, eli ohjelman aikana kisattiin neljässä aihealueessa. Kustakin aihealueesta esitettiin neljä kysymystä, joihin aihealueen valinnut/saanut vastasi jälkimmäisenä. Kilpailun voitti luonnollisesti hän, joka keräsi kisan aikana enemmän pisteitä. Tasapelin sattuessa esitettiin numerokysymys, johon lähimmäksi oikeaa vastannut voitti kisan. Kisaajia kutsuttiin leikkisästi "poppilaiksi" ja juontajina "popettajiksi". Palkintona oli aluksi musiikkituotteita ja myöhemmin Poppilas- ja Priimus-t-paitoja.

Ohjelman juontajina toimivat muun muassa Veli Kauppinen, Josper Knutas, Tero Liete, Teppo Nättilä ja Kai Ulmanen.

*Poppikoulun* viimeinen jakso esitettiin vuoden 2023 lopussa.

Lähteet
-------

1. ↑  Yle lopettaa useita musiikin erikoisohjelmiaan *hs.fi*. Viitattu 1.12.2023.
**Tissemsiltin maakunta** (arab. ولاية تسمسيلت‎) eli wilaya on hallintoalue Algerian pohjoisosassa. Sen keskus on Tissemsiltin kaupunki. Maakunnan pinta-ala on 3 152 neliökilometriä. Asukkaita on 349 100 henkeä (vuonna 2017, arvio).

Tissemsiltin maakunta rajoittuu pohjoisessa Chlefin ja Aïn Deflan, idässä Médéan, etelässä Djelfan ja Tiaretin ja lännessä Relizanen maakuntiin. Maisemaa leimaavat vuoret ja tasangot. Vuotuinen sademäärä on 400–600 millimetriä.

Maakunta jakautuu hallinnollisesti 8 piirikuntaan eli daïraan, joihin kuuluu 22 kuntaa. Piirikuntien keskukset ovat Ammari, Bordj Bou Naama, Bordj El Emir Abdelkader, Khemisti, Lardjem, Lazharia, Theniet El Had ja Tissemsilt.

Tissemsiltistä on maantieyhteydet naapurimaakuntiin. Sen kautta kulkee Tiaretin ja Boughezoulin välinen rautatie.

Maakunnan pääelinkeino on maatalous, joka tuottaa viljaa, vihanneksia ja lihaa. Lisäksi on muun muassa elintarvike- ja rakennustarviketeollisuutta. Tissemsiltissä toimii Ahmed Ben Yahia El Wancharissin yliopisto.

Nähtävyyksiin kuuluvat El Meddadin kansallispuisto, Ain Antarin metsä, Ain Sfan kalliopiirrokset ja Tazan linnoitus.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5 6  Monographie Wilaya de Tissemsilt *Aniref*. Viitattu 7.3.2024.

Aiheesta muualla
----------------

* Tissemsiltin matkailusivusto (arabiaksi), (ranskaksi), (englanniksi)

AlgeriaAlgerian maakunnat

* Adrar
* Aïn Defla
* Aïn Témouchent
* Alger
* Annaba
* Batna
* Béchar
* Béjaïa
* Béni Abbès
* Biskra
* Blida
* Bordj Badji Mokhtar
* Bordj Bou Arreridj
* Bouira
* Boumerdès
* Chlef
* Constantine
* Djanet
* Djelfa
* El Bayadh
* El Meghaïer
* El Meniaa
* El Oued
* El Tarf
* Ghardaïa
* Guelma
* Illizi
* In Guezzam
* In Salah
* Jijel
* Khenchela
* Laghouat
* Mascara
* Médéa
* Mila
* Mostaganem
* M’Sila
* Naâma
* Oran
* Ouargla
* Ouled Djellal
* Oum el Bouaghi
* Relizane
* Saïda
* Sétif
* Sidi Bel Abbès
* Skikda
* Souk Ahras
* Tamanrasset
* Tébessa
* Tiaret
* Timimoun
* Tindouf
* Tipaza
* Tissemsilt
* Tizi Ouzou
* Tlemcen
* Touggourt
*Tämä artikkeli käsittelee persian če-kirjainta. Če on joissakin kielissä myös latinalaisen Č-kirjaimen nimi.*
Če-kirjaimen itsenäinen muoto.
**Če** tai **tše** (pers. ‏چ‎, äännetään [tʃe]) on arabialainen kirjain, jota käytetään muun muassa persian, urdun ja pandžabin kielissä ilmaisemaan soinnitonta postalveolaarista affrikaattaa [tʃ]. Arabiassa če-kirjain ei esiinny. Kirjain on muodostettu lisäämällä kaksi pistettä ǧīm-kirjaimeen.

Urdussa ja pandžabissa käytetään čen ja hā’n yhdistelmää (چھ) ilmaisemaan aspiroitua affrikaattaa [tʃʰ]. Sindhissä samaa aspiroitua äännettä varten on oma kirjaimensa, neljällä pisteellä kirjoitettava chē (ڇ).

Lähteet
-------

* Daniels, Peter T.: *The World’s Writing Systems*. Oxford University Press, 1996. ISBN 978-0-19-507993-7. (englanniksi)

### Viitteet

1. 1 2  Kaye, Alan S.: "Adaptations of Arabic Script – Persian". Daniels 1996. Teoksen verkkoversio (viitattu 1.11.2014)
2. 1 2  Kaye, Alan S.: "Adaptations of Arabic Script – Urdu". Daniels 1996. Teoksen verkkoversio (viitattu 1.11.2014)
3. ↑  Bauer, Thomas: "Arabic Writing". Daniels 1996. Teoksen verkkoversio (viitattu 1.11.2014)
4. ↑  Ager, Simon: Punjabi *Omniglot*. Viitattu 1.11.2014. (englanniksi)
5. ↑  Ager, Simon: Sindhi *Omniglot*. Viitattu 1.11.2014. (englanniksi)
**Vadym Volodymyrovytš Prystaiko** (ukr. Вадим Володимирович Пристайко; s. 20. helmikuuta 1970) on ukrainalainen poliitikko ja diplomaatti, joka toimi vuosina 2020–2023 Ukrainan suurlähettiläänä Yhdistyneessä kuningaskunnassa.

Prystaiko syntyi Kilijassa. Hänen isänsä Volodymyr Prystaiko oli kenraaliluutnantti ja Ukrainan turvallisuuspalvelun varajohtaja. Prystaiko valmistui vuonna 1994 Kiovan polyteknisestä instituutista ja vuonna 1998 maisteriksi Ukrainan ulkomaankaupan akatemiasta.

Vuosina 1994–1997 Prystaiko työskenteli ekonomistina Ukrainan taloudellisten ulkosuhteiden ja kaupan ministeriössä ja vuosina 1997–2000 Ukrainan ukoministeriössä. Vuosina 2000–2001 hän toimi Ukrainan konsulina Australian Sydneyssä. Vuosina 2001–2002 hän toimi ulkopolitiikan konsulttina Ukrainan presidentinhallinnossa. Vuosina 2002–2006 hän toimi neuvonantajana Ukrainan Kanadan-suurlähetystössä. Vuosina 2007–2009 hän toimi Ukrainan ulkoministeriön Nato-osaston varajohtajana. Vuosina 2009–2012 hän toimi erikoislähettiläänä Ukrainan Yhdysvaltain-suurlähetystössä. Vuosina 2012–2014 hän toimi Ukrainan Kanadan-suurlähettiläänä sekä Ukrainan edustajana Kansainvälisessä siviili-ilmailujärjestössä eli ICAOssa. Vuosina 2014–2017 hän toimi Ukrainan varaulkoministerinä ja ulkoministeriön kansliapäällikkönä. Vuosina 2017–2019 hän toimi Ukrainan Nato-valtuuskunnan johtajana. Vuonna 2019 hän toimi Ukrainan presidentinkanslian varajohtajana. Maaliskuusta kesäkuuhun 2020 hän toimi Ukrainan euroatlanttisesta integraatiosta vastaavana varapääministerinä. Heinäkuussa 2020 hänet nimitettiin Ukrainan Yhdistyneen kuningaskunnan suurlähettilääksi. Joulukuusta 2020 lähtien hän on myös toiminut Ukrainan edustajana Kansainvälisessä merenkulkujärjestössä IMO:ssa.

Heinäkuussa 2023 Prystaiko erotettiin Ukrainan Yhdistyneen kuningaskunnan -suurlähettilään virasta.

Lähteet
-------

1. 1 2  Пристайко Вадим Володимирович *LB.ua*.  Arkistoitu 26.2.2023. Viitattu 26.2.2023. (ukrainaksi)
2. ↑  Зеленський звільнив Пристайка з посади посла в Британії *Радіо Свобода*.  21.7.2023.  Arkistoitu 8.8.2023. Viitattu 8.8.2023. (ukrainaksi)
**Jennah Vainio** (s. 1972) on suomalainen säveltäjä ja kitaristi. Vainio on opiskellut sävellystä Helsingin yliopistossa ja Sibelius-Akatemiassa ja on myös osallistunut sävellyksen mestarikursseille. Hänen teoksiaan on esitetty niin kotimaassa kuin ulkomaillakin sekä radiossa. Esimerkiksi Baltimoren sinfoniaorkesteri (joht. Marin Alsop), Hartfordin sinfoniaorkesteri (USA), Norrköpingin sinfoniaorkesteri, Lapin Kamariorkesteri (joht. John Storgårds), Mikkelin kaupunginorkesteri ja UMO Jazz Orchestra ovat esittäneet hänen teoksiaan.

Valtaosa Vainion teoksista on syntynyt tilaustöinä. Tuotantoon kuuluu orkesteri-, kamari- ja vokaalimusiikkia.

Vainion teoksia on kustannettu (Fennica Gehrman, Sulasol, Uusinta) ja levytetty (Alba Records, Pilfink Records, Korvat Auki, Uusinta).

Hän on myös saavuttanut menestystä koti- ja ulkomaisissa sävellyskilpailuissa teoksillaan Ankomst till Hades-mieskuorolle ja A Sweet Escapade big-bandille.

Viime aikaisiin kantaesityksiin lukeutuu mm. kuoroteos 'At Midnight' Sara Teasdalen tekstiin Kaari-Ensemblelle, joht. Saara Aittakumpu. Berlin, Prix Des Nations, 3.2.2017

Musiikki Saana Wang'in taide elokuvaan '2156'. Ensiesitys: Pariisi, Suomen-Ranskan Instituutti, marraskuu 2016

Vainio tunnetaan myös intohimostaan metallimusiikkiin ja sen ala-genreihin. Sähkökitaran taitajana
hänen ensimmäisiin musiikillisiin esikuviinsa lukeutuivat muiden ohella neoklassiset metallikitaristit Yngwie Malmsteen ja Jason Becker.

Lähteet
-------

1. ↑  Jennah Vainio *fennica gehrman*. Viitattu 11.11.2017.

Aiheesta muualla
----------------

Linkkejä kappaleisiin:

* 
* 
* 
* 
* 

Linkkejä haastatteluihin ym:

* 
* 
* 
* 
* 
* 

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Saksa
* Yhdysvallat

 |

 |
Gerhard Hüsch
Siirry navigaatioonSiirry hakuun
 vuonna 1952.
**Gerhard Heinrich Wilhelm Fritz Hüsch** (2. helmikuuta 1901 Hannover – 23. marraskuuta 1984 München) oli saksalainen ooppera- ja liedlaulaja, äänialaltaan baritoni.

Hüsch opiskeli Hans Emgen johdolla Hannoverissa. Hän teki oopperadebyyttinsä Liberaun roolissa Albert Lortzingin *Der Waffenschmiedin* esityksessä Osnabrückissä vuonna 1925. Hän pääsi laulajaksi oopperataloihin Kölnissä ja Berliinissä. Lisäksi hän esiintyi muun muassa Bayreuthin festivaalilla (1930–1931) ja Covent Gardenissa (debyytti 1930, paluut 1931 ja 1938). Hänen merkittävien rooliensa joukossa olivat Papageno (*Taikahuilu*), Wolfram (*Tannhäuser*) ja Falke (*Lepakko*).

Hüsch oli ensimmäinen, joka levytti kokonaisuudessaan Franz Schubertin laulusarjat *Winterreise* ja *Die schöne Müllerin*. Hüsch tulkitsi lisäksi muiden muassa Richard Straussin, Hans Pfitznerin, Paul Graenerin ja Yrjö Kilpisen liedohjelmistoa. Konserttiesiintyjänä hän tulkitsi myös esimerkiksi Kristuksen roolin Johann Sebastian Bachin *Matteus-passiossa*. Hän esiintyi paitsi Euroopan maissa, myös Japanissa. Hüsch vetäytyi aktiiviselta laulu-uraltaan vuonna 1945 ja asettui Müncheniin. Hän kuitenkin työskenteli opettajana, myös Lontoossa. Hän oli saanut jo vuonna 1937 nimityksen professoriksi Münchenin musiikkiakatemiaan. Mestarikursseja hän piti Englannissa, Sveitsissä ja Suomessa.

Hüsch oli natsivaikuttaja Baldur von Schirachin sisaren, sopraano Rosalind von Schirachin rakastaja. Myös Hüschistä itsestään tuli kansallissosialisti. Myöhemmin hän kertoi olleensa eri mieltä puolueen rotuajattelusta ja painotti uransa kansainvälisyyttä.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Gerhard Hüsch (Baritone) Bach-Cantatas.com
2. 1 2  Hüsch Gerhard Operissimo
3. ↑  The Twisted Muse: Musicians and Their Music in the Third Reich, s. 13 Michael H. Kater (1999)
4. ↑  Meilensteine der Bach-Interpretation 1750-2000 Martin Elste (2016)
5. ↑  Settling Scores, s. 55 David Monod (2006)


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF
	+ 2

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Norja
* Espanja
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Israel
* Suomi (KANTO)
* Belgia
* Yhdysvallat
* Tšekki
* Puola

 |
|  |
| Tieteilijät | 
* CiNii

 |
|  |
| Taiteenala | 
* MusicBrainz

 |
|  |
| Henkilöt | 
* BMLO
* Deutsche Biographie

 |
|  |
| Muut | 
* Europeana
* IdRef

 |

 |
**Sampo Ala** (s. 18. tammikuuta 2002) on suomalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Ala on edustanut Veikkausliigassa pelannutta Rovaniemen Palloseuraa (RoPS).

Ala solmi RoPS:n kanssa kolmivuotisen sopimuksen maaliskuussa 2018 ja teki debyyttinsä miesten tasolla Suomen Cupin ottelussa KuPS:aa vastaan 10. maaliskuuta 2018. Kaudella 2019 hän pelasi Veikkausliigassa kahdeksan ottelua ja teki kauden ensimmäisessä liigaottelussaan Kuopion Palloseuraa vastaan maalin, jolla hän tasoitti tilanteen 2–2:een aivan ottelun viime hetkillä. Kaikkiaan Ala pelasi RoPS:n veikkausliigavuosina 2018-2020 kaikkiaan 21 ottelua.

Sampo Ala on pelannut Suomen ikäkausimaajoukkueissa 11 maaottelua ja tehnyt niissä kaksi maalia.

Lähteet
-------

1. ↑  Sampo Ala Soccerway-sivustolla (englanniksi)
2. 1 2 3 4  Sampo Ala transfermarkt-sivustolla (englanniksi)
3. ↑  RoPS kiinnitti nuoren sentterilupauksen - Sampo Alalle kolmen vuoden sopimus  9.3.2018. Pasi Pikkupeura.  Arkistoitu 9.4.2018. Viitattu 9.4.2018.
4. ↑  Otteluraportti: KuPS - RoPS  10.3.2018. RoPS. Viitattu 9.4.2018.
5. ↑  Ala, Sampo Veikkausliiga. Viitattu 11.12.2020.

  

RoPS – Veikkausliiga
1 Kompalla |
2 Majander |
3 Kemppainen |
5 Katz |
6 Sihvonen |
7 Rahimi |
8 Malolo |
9 Gyasi |
11 Kokko |
12 Rantala |
14 Muinonen |
15 Niska |
17 Ala |
18 Pyyny |
19 Kaukua |
20 Hyvärinen |
21 Tamminen |
22 Degerman |
23 Banza |
24 Jäntti |
25 Carr |
26 Kantola |
27 Olabisi |
28 Luiro |
32 Niemelä |
77 Tsiskaridze |
Valmentaja Tauriainen
**Emilia Kanerva** (s. 16. marraskuuta 1998 Kirkkonummi) on uransa vuonna 2024 lopettanut suomalainen judoka. Hän edusti Kirkkonummen Judoseuraa ja häntä valmensi Marko Laaksonen.

Kanerva aloitti judon viisivuotiaana ja sai 1. danin mustan vyön nuorimpana suomalaisena naisjudokana. 16 ikävuoteen mennessä hän voitti aikuisten Suomen mestaruuden kahdesti (vuosina 2014 ja 2015) ja hänellä oli maaliskuussa 2024 yhteensä 14 aikuisten Suomen mestaruutta. Kanervalla oli yli 70 ottelun mittainen voittoputki, jonka aikana hän voitti muun muassa alle 18-vuotiaiden Euroopan mestaruuden 57 kg:n painoluokassa heinäkuussa 2015. Heinäkuun lopulla Euroopan nuorten olympiafestivaaleilla Tbilisissä Kanerva oli kolmas. Elokuussa 2015 hän sai hopeaa alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa Sarajevossa. Samalla Kanerva oli ykkösenä 57 kg:n painoluokan alle 18-vuotiaiden maailmanlistalla.

Kanerva kävi Mäkelänrinteen urheilulukiota. Hän opiskeli Helsingin yliopiston matemaattis-luonnontieteellisessä tiedekunnassa, ekonometrian linjalla ja teki opiskelunsa ohessa matematiikan opettajan sijaisuuksia kotikunnassaan Kirkkonummella.

Kanerva ilmoitti lopettavansa judokan uransa tammikuussa 2024 ja toimii vakituisena matematiikan, kemian ja fysiikan opettajana Nissnikun yläkoulussa, Kirkkonummella. Lopettamisilmoituksensa jälkeen hän osallistui vielä maaliskuussa judon SM-kisoihin ja voitti uransa 14. Suomen mestaruuden.

Lähteet
-------

1. 1 2  Kuka: Emilia Kanerva *HS.fi*.  26.4.2015.  Arkistoitu 10.7.2015. Viitattu 7.8.2015.
2. ↑  Färdig, Jarmo: Emilia Kanerva unelmoi olympiakullasta, mutta ei haaveile revanssista Eetu Heinoa vastaan *HS.fi*.  26.4.2015.  Arkistoitu 5.7.2015. Viitattu 7.8.2015.
3. ↑  Uusitalo, Timo: Suomalaisesta judolupauksesta Euroopan mestari! - Voittoputki nyt 71 ottelun mittainen *Yle Urheilu*.  4.7.2015. Viitattu 7.8.2015.
4. ↑  Emilia Kanervalle pronssia EYOF-judossa *Sport.fi*.  30.7.2015.  Arkistoitu 24.9.2015. Viitattu 7.8.2015.
5. ↑  Suomalainen superlupaus ei pettänyt - historiallinen MM-mitali tuliaisena *Yle Urheilu*.  7.8.2015. Viitattu 7.8.2015.
6. ↑  Emilia Kanervasta kuoriutuu yliopistokampuksella täysin eri ihminen: kivikova kamppailija on kiitollinen ystävistään – "Kukaan ei ymmärrä mitään" *www.iltalehti.fi*. Viitattu 18.12.2019.
7. ↑  Emilia Kanerva, 26: Ura ohi *www.iltalehti.fi*. Viitattu 21.1.2024.
8. ↑  Annika Hytönen STT: Uransa jo lopettanut Emilia Kanerva, 25, voitti 14:nnen SM-kultansa *Ilta-Sanomat*.  2.3.2024. Viitattu 13.3.2024.

Aiheesta muualla
----------------

* Emilia Kanervan profiili JudoInside.comissa (englanniksi)
Emersonin rautakeuhko. Tätä nimenomaista laitetta käytti eräs amerikkalainen poliopotilas 1950-luvun lopulta kuolemaansa asti vuonna 2003.
Hollantilainen uutisvideo rautakeuhkon käytöstä
**Rautakeuhko** eli **tankkirespiraattori** oli ensimmäinen käyttökelpoinen hengityslaite. Sen kehitti 1929 Philip Drinker Yhdysvalloissa.

Rautakeuhko toimii alipaineperiaatteella. Potilas makaa teräksisen tankin sisällä niin, että vain pää tulee ulos. Kaulan kohdalla on ilmatiivis kumikalvo. Sähkömoottorin ja nokka-akselilla toimivan alipainepumpun avulla tankin sisään kehitetään alipainetta niin, että potilaan pallea vetää hengityselimiä alipaineen tahdissa ja alipaine aikaansaa normaalin hengitysrytmin.

Rautakeuhko pelasti monen poliopotilaan hengen 1940- ja 1950-lukujen suurissa polioepidemioissa. Vaikeimmissa paralyyttisissä poliotapauksissa potilaan hengityslihakset halvaantuvat ja ilman tekohengitystä hän kuolee tukehtumiseen: kun potilas sijoitettiin rautakeuhkoon, hänet saatiin pidettyä hengissä kriittisen vaiheen yli. Yleensä tekohengitystä tarvittiin muutamasta vuorokaudesta muutaman kuukauden ajaksi kunnes taudista selvinneet neuronit kehittivät uusia aksoneja ja potilas kykeni jälleen hengittämään omin voimin, mutta joissakin tapauksissa halvaus jäi pysyväksi.

Rautakeuhko jäi pois käytöstä 1950-luvun puolivälistä lähtien, kun tehokkaammat ja kevyemmät ylipainehengityslaitteet yleistyivät. Suomessa rautakeuhkoja oli 1950-luvulla käytössä Auroran sairaalassa, kunnes ne korvattiin ylipainehengityslaitteilla. Rautakeuhkon kaltaisia alipainehengityslaitteita käytetään kuitenkin yhä joissakin tilanteissa, kuten Ondinen syndrooman hoidossa, jossa joko kurkkuavanteen tekeminen hengityslaitteen letkua varten on epäkäytännöllistä tai jossa tekohengitystä tarvitaan vain vaikkapa yöajaksi.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Rautakeuhko** Wikimedia Commonsissa
**Antonio Cotogni** (1. elokuuta 1831 Rooma – 15. lokakuuta 1918 Rooma) oli italialainen oopperalaulaja (baritoni) ja musiikkipedagogi.

Cotogni opiskeli Fontemaggin ja Faldin johdolla. Hän debytoi Roomassa Belcoren roolissa *Lemmenjuoman* esityksessä vuonna 1852. Hän liittyi La Scalaan vuonna 1860. Cotogni teki Covent Garden -debyyttinsä vuonna 1867 ja jatkoi säännöllistä esiintymistä siellä vuoteen 1889. Vuosina 1893–1898 hän lauloi ja opetti Pietarissa. Cotogni teki esiintymisiä myös Pariisissa, Madridissa, Lissabonissa ja Barcelonassa. Hän työskenteli myöhemmällä urallaan lauluprofessorina Accademia Nazionale di Santa Ceciliassa. Hänen oppilaidensa joukossa olivat Jean de Reszke, Mattia Battistini, Giacomo Lauri-Volpi, Beniamino Gigli ja Mariano Stabile.

Cotognin ohjelmistoon kuului yli 125 roolia. Cotogni teki varmuudella vähintään yhden äänityksen (1908), jolla hän tulkitsi laulun "I mulattieri" Francesco Marconin kanssa.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Nicolas Slonimsky, Laura Kuhn, Dennis McIntire, Cotogni, Antonio Baker’s Biographical Dictionary of Musicians, viitattu 13.3.2024 (englanniksi)
2. ↑  Antonio Cotogni Historical Tenors, viitattu 13.3.2024 (englanniksi)
|  |
| --- |
| Metoksetamiini |
| Metoksetamiini |
| **Systemaattinen (IUPAC) nimi** |
| 2-(etyyliamino)-2-(3-metoksifenyyli)sykloheksan-1-oni |
| **Tunnisteet** |
| CAS-numero | 1239943-76-0 |
| ATC-koodi |  ? |
| PubChem CID | 52911279 |
| **Kemialliset tiedot** |
| Kaava | C15H21NO2 |
| Moolimassa | 247,33 g/mol |
| SMILES | Etsi tietokannasta: eMolecules, PubChem |
| **Farmakokineettiset tiedot** |
| Hyötyosuus |  ? |
| Metabolia |  ? |
| Puoliintumisaika | 3–6 tuntia |
| Ekskreetio |  ? |
| **Terapeuttiset näkökohdat** |
| Raskauskategoria | ? |
| Reseptiluokitus | 
 |
| Antotapa |  ? |

Metoksetamiinipulveria
**Metoksetamiini** tai **MXE** on aryylisykloheksylamiiniryhmään kuuluva aine, jota liikkuu huumausainemarkkinoilla muuntohuumeena. Metoksetamiini on ketamiinin muunnos, jossa on rakenteellisia samankaltaisuuksia etisyklidiinin ja 3-MeO-PCP:n kanssa.

Metoksetamiinin on arveltu toimivan NMDA-reseptoreiden antagonistina, ja dopamiinin takaisinoton inhibiittorina, vaikka siitä ei ole tehty virallista farmakologista profiilia.

Alun perin suurin osa metoksetamiinista tuli Kiinasta, mutta tuotanto on sittemmin lähes kokonaan loppunut. Syynä oli Kiinan huumeita koskevan rikoslain tiukentuminen; MXE luokiteltiin Kiinassa huumeeksi ja tuotannosta saattaa saada kuolemanrangaistuksen.

Lähteet
-------

1. ↑  EMCDDA Annual Report 2010 (Arkistoitu – Internet Archive)
2. ↑
3. ↑  NY Times: In China, illegal drugs are sold online in an unbridled market 

	* *.  21.6.2015. NY Times. Viitattu 3.5.2021.*

Aiheesta muualla
----------------

* Interview with a Ketamine Chemist. Vice 2011.
Gullö

|  |  |
| --- | --- |
| Sijainti | 
RaaseporiUusimaaSuomi |
| Saariryhmä | 
Tammisaaren saaristo |
| Vesialue | 
Suomenlahti |
| Merialue | 
Itämeri |
| Pinta-ala | 
15 km² |

Karttamuokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa WikidataaTietolaatikon dokumentaatioNäytä Wikidatasta tulevat arvot

**Gullö** on saari, joka sijaitsee tietä pitkin noin kahdeksan kilometrin päässä Tammisaaresta nykyisessä Raaseporin kunnassa Uudellamaalla. Vuonna 1951 valmistunut Jomalvikin kanava erottaa Gullön Degerön saaresta.

Saarella sijaitsee vanha Gullön kartano, josta on mainintoja 1500-luvulta. Kartanosta tehtiin vuonna 1562 ratsutila, jonka tehtävä oli asettaa sotilaita Ruotsin armeijan käyttöön. Gullön saaren korkeimmalla kohdalla Bötesbergetillä on näköalatorni, josta on näköala saaristoon. Gullön saarelta on yhteys Odensölle siltaa pitkin.

Alun perin Gullön ja Degerön saarten välinen salmi ei ole ollut nykyisen kanavan paikalla vaan siitä noin kilometri länteen nykyisen Sundängenin kohdalla. Vielä ruotsalaisten sotilaskartoittajien 1700-luvun loppupuolella tekemässä rekognosointikartassa salmi nykyisen Sundängenin kohdalla näkyy kokonaan avovetenä. Vuonna 1880 tehdyssä merikartassa salmi on jo ummessa.

Gullön saaren ympäri järjestetään vuosittain melontakilpailu nimeltä "Gullö-runt". Matkalle osallistuu sekä retki- että kuntomelojia.

Lähteet
-------

* Gullö Gård

### Viitteet

1. ↑  Harju, Erkki-Sakari (toim.): *Kuninkaan kartasto Etelä-Suomesta´1776-1805*, s. 60. Helsinki: Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2012. ISBN 978-952-222-366-1.
2. ↑  Strang, Jan, Erkki-Sakari Harju & Seppo Laurell (toim.): *Suomenlahden saaristokartasto 1880. Uusintapainos K. G. Ekebomin merkikartoista Viipurista Hankoon*, s. 149. Helsinki: Genimap, 2006. ISBN 951-953--002-2. (suomeksi) (ruotsiksi)
3. ↑  Gullö runt melonta Suomen melonta- ja soutuliitto ry.  Arkistoitu 19.2.2015.
A-Katsastuksen toimipiste Lielahdessa, Tampereella.
**A-Katsastus Group** on Tradekalle kuuluva ajoneuvokatsastuksiin, rekisteröinteihin ja kuljettajantutkintoihin keskittynyt konserni. Sen toimitusjohtajana on vuodesta 2021 ollut Petri Haikola.

A-Katsastus työllistää noin 1 000 henkilöä (2018). Konsernin pääkonttori sijaitsee Helsingissä Pitäjänmäellä.

Konserniin kuuluvat A-Katsastus Oy ja Ajovarma Oy.

Historia
--------

Suomen Autokatsastus Oy (SAUK) syntyi vuonna 1996, kun vuonna 1966 valtion virastona perustettu ja vuonna 1994 liikelaitokseksi muutettu autorekisterikeskus yhtiöitettiin. Ajoneuvorekisterien ylläpito ja muut hallinnolliset tehtävät siirtyivät samassa yhteydessä perustetulle ajoneuvohallinnolle. Valtio myi yrityksen 31. maaliskuuta 2003 MB Rahastot -pääomasijoitusyhtiölle, jolloin sen nimi muutettiin A-Katsastus Oy:ksi. Vuonna 2006 Bridgepoint osti yrityksen. 

Yrityksen toimitusjohtajina ovat toimineet Lasse Korppi vuosina 1996–2006, Juha Tukiainen vuosina 2006–2010, Kari Kivikoski vuosina 2011–2021 ja Petri Haikola vuodesta 2021.

A-Katsastus laajensi 2000-luvulla toimintaansa siten, että toimintaa oli Latviassa, Puolassa, Ruotsissa ja Virossa ja useilla toimialoilla. Ulkomaisesta toiminnasta on sittemmin luovuttu.

Vuonna 2019 suomalainen pääomasijoitusyhtiö MB Rahastot osti A-Katsastuksen omistukseensa Bridgepointilta.

Joulukuussa 2020 Tradeka osti A-Katsastuksen. A-Katsastus Oy osti 2022 kilpailijansa K1 Katsastajat Oy:n espanjalaiselta Applus-nimiseltä pörssiyhtiöltä. Se jatkaa toimintaansa omalla nimellään ja henkilökunnallaan A-Katsastus Oy:n tytäryhtiönä. Kaupassa A-Katsastus sai itselleen 137 työntekijää ja 84 katsastusasemaa.

Katso myös
----------

* Suomen autokatsastuksen historiaa

Lähteet
-------

1. ↑
2. 1 2 3 4  Konserni lyhyesti A-katsastus.  Arkistoitu 11.11.2013. Viitattu 11.11.2013.
3. ↑  Johtoryhmä A-Katsastus Group. Viitattu 3.12.2021.
4. 1 2  Pääjohtajakunta, s. 160. SKS, Helsinki 2005.
5. ↑  Bridgepoint / A-Katsastus *www.bridgepoint.eu*.  Arkistoitu 26.2.2016. Viitattu 2.2.2016.
6. ↑  Juha Tukiainen A-Katsastus Oyn toimitusjohtajaksi (Arkistoitu – Internet Archive) A-Katsastus Oy. 6.2.2006. Viitattu 7.6.2011.
7. ↑  Kari Kivikoski A-katsastuksen konsernijohtajaksi  16.12.2010. A-Katsastus.  Arkistoitu 11.11.2013. Viitattu 11.11.2013.
8. ↑  Kari Kivikoski: Executive Profile & Biography - Bloomberg *www.bloomberg.com*. Viitattu 30.1.2018.
9. ↑  Jenni Honkanen: Suomen suurimman katsastuskonsernin johtoon nousi piikkiöläinen Petri Haikola, joka uskoo, että alan suurin murros on nyt takana *Turun Sanomat*.  21.2.2021. Viitattu 3.12.2021.
10. ↑  Tuomo Pietiläinen: Entinen valtiollinen Suomen autokatsastus palaa suomalaiseen omistukseen *HS*.  14.6.2019. Viitattu 14.6.2019.
11. ↑  Tradeka ostaa A-katsastuksen – Osuuskunnan jäsenille luvassa "uudenlaisia koko maan kattavia etuja" *Talouselämä*.  17.12.2020. Viitattu 21.12.2020.
12. ↑  K1 Katsastus A-Katsastuksen omistukseen  22.12.2022. A-Katsastus-konserni. Viitattu 22.12.2022.

Aiheesta muualla
----------------

* www.a-katsastus.com
* www.a-katsastus.fi
* www.ajovarma.fi
* www.a-test.fi
Paraguayn kansalliskirjaston vanhojen sanomalehtien kokoelmien tarkastelua.
**Paraguayn kansalliskirjasto** (esp. *Biblioteca Nacional del Paraguay*; engl. *National Library of Paragyay*) on Paraguayn pääkaupungissa Asunciónissa toimiva kansalliskirjasto. 

Kansalliskirjaston ja -museon perustamista Asuncióniin koskeva laki hyväksyttiin Paraguayn senaatissa vuonna 1887. Ensimmäisen johtajansa kansalliskirjasto ja -museo sai vuonna 1891. Vuonna 1903 Paraguayn kansallisarkisto liitettiin kansalliskirjaston ja museon yhteyteen ja uudelle organisaatiolle nimettiin pääjohtaja, jonka alaisuudessa kirjasto- ja museotoiminnan sekä arkistotoiminnan johtajat hoimivat. Kansalliskirjaston kokoelmiin kuului vuonna 1904 yhteensä 4 955 voluumia.

Kansalliskirjasto on toiminut vuodesta 1959 nykyisessä päärakennuksessaan (De la Residenta 820). Helmikuusta 1991 lähtien Paraguayn kansallisarkisto, kansalliskirjasto ja kansallismuseo ovat kukin olleet erillisiä instituutioita. Vuodesta 2006 lähtien kansalliskirjasto on toiminut Paraguayn kulttuuriministeriön alaisuudessa.

Lähteet
-------

1. 1 2  Liisa Savolainen: Arkistoitu kopioCNDL Address (2017 osoitteisto pdf-dokumenttina)  Updated 23.10.2017. Conference of Directors of National Libraries, cdnl.info.  Arkistoitu 2.4.2019. Viitattu 14.2.2019. (englanniksi)
2. 1 2 3 4  Biblioteca Nacional del Paraguay: Difundiendo el conocimiento - Paraguái Arandukao: Omyasãivo arandu  22.9.2016. Paraguayn kulttuuriministeriö, cultura.gov.py. Viitattu 14.2.2019. (espanjaksi)
3. 1 2 3 4 5  Historia bibliotecanacional.gov.py. Viitattu 14.2.2019. (espanjaksi)
4. ↑  Cipriano Ayala González: Presentación Informe - Nacional de Paraguay IFLA, ifla.org. Viitattu 14.2.2019. (espanjaksi)[vanhentunut linkki]


|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Saksa
* Yhdysvallat

 |

 |
**Itävalta** on liittovaltio, joka jakaantuu yhdeksään osavaltioon (saks. *Länder*). Niillä on muun muassa omat parlamentit (saks. *Landtag*) ja kuvernöörit (saks. *Landeshauptmann / Landeshauptfrau*).

Osavaltioiden itsehallinto
--------------------------

Itävallassa osavaltioiden itsehallinto on huomattavasti pienempi kuin esimerkiksi Saksassa tai Yhdysvalloissa. Kaikki merkittävä turvallisuuteen, taloudelliseen toimintaan, terveydenhoitoon ja koulutukseen liittyvät asiat on keskitetty liittovaltiolle. Myös oikeuslaitos on kokonaan liittovaltion hallinnon alainen. Osavaltioiden hallintavaltaan kuuluvat paikallispoliisi, pelastuslaitos, kaavoitus, luonnonsuojelu ja metsästys- ja kalastusasiat. Sen lisäksi niillä on tehtäviä liittovaltion lakien ja asetusten toteuttamisessa. 

| Osavaltio | Pääkau­punki | Väkiluku(2022) | Pinta-ala(km²) | Väestö­tiheys |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  Burgenland | Eisenstadt | **297 586** | 3 965 | 75 |
|  Kärnten | Klagenfurt | **564 513** | 9 537 | 59 |
|  Ala-Itävalta | Sankt Pölten | **1 698 796** | 19 178 | 89 |
|  Ylä-Itävalta | Linz | **1 505 140** | 11 983 | 126 |
|  Salzburg | Salzburg | **560 710** | 7 155 | 78 |
|  Steiermark | Graz | **1 252 922** | 16 399 | 76 |
|  Tiroli | Innsbruck | **764 102** | 12 648 | 60 |
|  Vorarlberg | Bregenz | **401 674** | 2 602 | 154 |
|  Wien | kaupunkivaltio | **1 931 593** | 415 | 4 654 |

Osavaltiot kartalla
-------------------

   
 **Burgenland**
 **Kärnten**
   
 **Ala-Itävalta**
   
 **Ylä-Itävalta**
   
 **Salzburg**
 **Steiermark**
 **Tiroli**
**Tiroli** 
   
 **Vorarlberg**
**Wien**

Lähteet
-------

1. ↑  Lautela, Yrjö: *Itävalta: kappale mennyttä suuruutta*, s. 236. KLEIO, 2005. ISBN 951-37-4424-8.

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Itävallan osavaltiot**.
ItävaltaItävallan osavaltiot

* Ala-Itävalta
* Burgenland
* Kärnten
* Salzburg
* Steiermark
* Tiroli
* Wien
* Vorarlberg
* Ylä-Itävalta


Euroopan maiden ylimmän tason hallinnollinen jako

* Alankomaat
* Albania
* Andorra
* Armenia²
* Azerbaidžan¹
* Belgia
* Bosnia ja Hertsegovina
* Bulgaria
* Espanja
* Georgia¹
* Irlanti
* Islanti
* Italia
* Itävalta
* Kazakstan¹
* Kosovo
* Kreikka
* Kroatia
* Kypros²
* Latvia
* Liechtenstein
* Liettua
* Luxemburg
* Malta
* Moldova
* Monaco
* Montenegro
* Norja
* Pohjois-Makedonia
* Portugali
* Puola
* Ranska
* Romania
* Ruotsi
* Saksa
* San Marino
* Serbia
* Slovakia
* Slovenia
* Suomi
* Sveitsi
* Tanska
* Tšekki
* Turkki¹
* Ukraina
* Unkari
* Valko-Venäjä
* Venäjä¹
* Viro
* Yhdistynyt kuningaskunta

¹ Sijaitsee sekä Euroopassa että Aasiassa  

² Aasiassa sijaitseva, kulttuurihistoriallisesti eurooppalainen valtio
**Christian** (*Christian Valdemar Henri John*) (s. 15. lokakuuta 2005 Kööpenhamina, Tanska) on Tanskan kruununprinssi. Hän on kuningas Frederik X:n ja kuningatar Maryn esikoispoika ja kuningatar Margareeta II:n pojanpoika. Hänellä on 21. huhtikuuta 2007 syntynyt sisar, prinsessa Isabella ja 8. tammikuuta 2011 syntyneet veli Vincent ja sisar Josephine.

Prinssi Christianin kastoi 21. tammikuuta 2006 Christiansborgin palatsin kappelissa piispa Erik Norman Svendsen. Prinssin kummeina toimivat Norjan kruununprinssi Haakon ja kruununprinsessa Mette-Marit, Ruotsin kruununprinsessa Victoria, Christianin setä Tanskan prinssi Joachim, prinssi Frederikin serkku Kreikan prinssi Pavlos, prinsessa Maryn vanhin sisko Jane Stephens sekä pariskunnan kaksi ystävää, Jeppe Handwerk ja Hamish Campbell.

Nimi *Christian* on annettu prinssin isoisoisoisän kuningas Kristian X:n mukaan ja noudattaa Tanskan kuningashuoneen perinnettä nimetä joka toinen hallitsija Fredrikiksi ja joka toinen Kristianiksi. Nimi *Valdemar* juontuu 1300-luvulla hallinneesta kuningas Valdemar IV Atterdagista ja on yleinen Tanskan hovissa toisena nimenä. *Henri* taas on prinssi Christianin isoisän prinssi Henrikiltä, kuningatar Margareetan puolison mukaan ja *John* prinssin toisen isoisän, prinsessa Maryn isän John Donaldsonin mukaan.

Prinssi Christianin kuninkaallinen monogrammi.

Lähteet
-------

1. 1 2  Danish Prince Christian Celebrates His 11th Birthday *newmyroyals.com*. Viitattu 28.7.2017.

Aiheesta muualla
----------------

* Prinssi Christianin virallinen sivusto (Arkistoitu – Internet Archive)
Ragnhild Kåta ja hänen opettajansa Elias Hofgaard.
**Ragnhild Tollefsen Kåta** (23. toukokuuta 1873 – 12. helmikuuta 1947) oli tunnettu norjalainen kuurosokea tyttö. Hän oli ensimmäinen norjalainen kuurosokea, joka sai kaksoisaistivammastaan huolimatta kunnollisen koulutuksen. Kuurosokeudestaan huolimatta hän oppi puhumaan ja inspiroi Helen Kelleriä tekemään saman.

Elämä
-----

### Lapsuus

Kåta syntyi Kåtaeietissä, Vestre Slidressä, Opplandin läänissä ja hän oli syntyessään täysin terve lapsi. Kåta menetti näkö-, kuulo-, haju- ja makuaistinsa kolmen ja puolen vuoden iässä mahdollisesti tulirokon seurauksena.

### Koulutus

Halvard Bergh tapasi Kåtan vuonna 1887 ja kirjoitti hänestä sanomalehteen. Kuuro Lars A. Havstad luki jutun, ja Kåta pääsi opiskelemaan Havstadin langon Elias Hofgaardin johtamaan kuurojen-instituuttiin. Kun Hofgaard suostui ottamaan Kåtan koulunsa oppilaaksi, valtio maksoi kulut. Koulussa Kåta oppi puhumaan, kirjoittamaan ja lukemaan Braillea eli pistekirjoitusta.

Kun Hofgaard alkoi opettaa Kåtaa puhumaan, hän järkeili, että kuurosokea lapsi hyötyisi eniten puhekyvystä, kuin pelkistä viittomakielen sormiaakkosten opettelusta. Hofgaard opetti Kåtan ensin ääntämään kirjaimia, seuraavaksi yksittäisiä tavuja ja lopulta monitavuisia sanoja, ennen kuin opetti tälle niiden todellisen merkityksen. Siksi harjoitusten kohdalla toimittiin aluksi kuin kyseessä olisi ollut uusi, monimutkainen peli. Ensimmäiset opetetut ja käytetyt sanat olivat *ur* (kello TAI katsoa), *fot* (jalka) ja *bord* (pöytä). Kesällä 1889 Kåta kykeni sanomaan jo yksinkertaisia lauseita.

Myöhemmin tunnettu kuurosokea Helen Keller sai tietää, kuinka Kåta oli oppinut puhumaan, ja yritti opetella itse puhumaan samalla tavalla.

### Aikuisuus

Kåta sai konfirmaation kesäkuussa vuonna 1897. Hänet kuvattiin huumorintajuiseksi, iloluontoiseksi, puheliaaksi ja vahvasti uskovaiseksi ihmiseksi. Kåta kuoli vuonna 1947 saatuaan keuhkoputkentulehduksen.
**Avaintodistaja** (unk. *A tanú*) on Péter Bacsón ohjaama, vuonna 1969 valmistunut, unkarilainen satiirinen elokuva. Elokuvan valmistumisaikaan Unkarissa vallinneessa ilmapiirissä ei ollut hyväksyttyä puhua 1950-luvusta ja vuonna 1956 tapahtunut Unkarin kansannousu oli tabu. Vaikka elokuva sai rahoitusta kommunistihallinnolla, joka myös hyväksyi sen tekemisen, kiellettiin elokuva julkaisun jälkeen. Kun elokuvaa oli esitetty ulkomailla hyväksyivät myös Unkarin viranomaiset ja sallivat lopulta sen esittämisen. Elokuva esitettiin Cannesin elokuvajuhlilla vuonna 1981. Elokuvalle valmistui *Megint tanú* jatko-osa vuonna 1994.

Juoni
-----

Elokuva kuvaa toisen maailmansodan aikana Unkarin kommunistisen liikkeen toimintaan osallistuneen yksinhuoltajaisä József Pelikán tapahtumia. Pelikán tapaa vanhan ystävänsä Zoltán Dániel, joka nykyään työskentelee valtion virkamiehenä, joka kalastaa Tonavalla. Dániel putoaa jokeen ja Pelikán pelastaa hänet ja kutsuu kotiinsa. ÁVH saa raportin, jonka mukaan Pelikán olisi laittomasti teurastanut sian ruuakseen. Dániel yrittää pelastaa hänet, mutta avaa sattumalta salaoven kellariin, jonne liha on säilöttynä. Pelikán joutuu vankilaan, mutta hänet vapautetaan myöhemmin "korkeamman tahon antaman käskyn johdosta". Toveri Virág antaa Pelikánille erilaisia tehtäviä, joiden tavoitteena on saada Pelikán todistajaksi Zoltán Dánielia vastaan järjestetylle näytösoikeudenkäynnille. Ennen oikeudenkäyntiä Pelikánille annetaan valmiiksi kirjoitettu todistus, joka hänen tulee opetella ulkoa, mutta Pelikán päättää kertoa totuuden. Hänet vangitaan uudelleen. Kuitenkin Pelikánin odottaessa hirttotuomion täytäntöönpanoa, poliittinen ilmapiiri muuttuu ja hänet vapautetaan. Pelikán tapaa toveri Virágin, joka on menettänyt kaiken aiemman vaikutusvaltansa.

Näyttelijät
-----------

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|   Ferenc Kállai   | … |   József Pelikán, Dive Keeper
  |
|   Lajos Őze   | … |   Árpád Virág
  |
|   Béla Both   | … |   Toveri Bástya
  |
|   Zoltán Fábri   | … |   Zoltán Dániel
  |
|   Lili Monori   | … |   Gizi
  |
|   Károly Bicskey   | … |   Elemér Gulyás
  |
|   György Kézdi   | … |   Virágin salapoliisi
  |
|   József Horváth   | … |   rautatieläinen
  |
|   Róbert Rátonyi   | … |   operettinäyttelijä
  |

Aiheesta muualla
----------------

* *Avaintodistaja* Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
* Fränti, Mikael: Belushin viimeinen elokuva ja todistaja Unkarista.  *Helsingin Sanomat*, 29.1.1983, s. 18. Näköislehden aukeama (tilaajille).

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.   
Alkuperäinen artikkeli: en:The Witness (1969 Hungarian film)
**Kiristäjät** (*The Naked Runner* tai *Run for Your Life*) on Sidney J. Furien ohjaama brittiläinen, kylmän sodan ajan vakoilumaailmaan sijoittuva jännityselokuva vuodelta 1967. Francis Cliffordin romaaniin perustuvassa ja Stanley Mannin käsikirjoittamassa tarinassa pääosia näyttelevät Frank Sinatra ja Peter Vaughan.

Juoni
-----

Yhdysvaltalainen, Englannissa asuva huonekalumuotoilija ja kymmenvuotiaan pojan leskeksi jäänyt yksinhuoltaja Sam Laker on lähdössä poikansa kanssa Itä-Saksaan Leipzigin messuille. Britannian tiedustelupalvelu tietää Lakerin sodanaikaiset ansiot tarkka-ampujana ja värvää hänet viekkaudella "pikku tehtävään", joka vasta vähitellen paljastuu hänelle: tappamaan rautaesiripun taakse loikanneen brittiagentin, joka on salaisuuksineen matkalla Moskovaan Itä-Saksan kautta. Brittivakoojat kidnappaavat Lakerin pojan ja väittävät tämän kuolleen saadakseen miehen aggressiiviseen tilaan tappotehtävää varten.

Vastaanotto
-----------

*Helsingin Sanomien* Paula Talaskivi kirjoitti Frank Sinatran ansaitsevan "uuden tyylin työstään" täydet pisteet: "Hän näyttää tosiaankin miehen tavoin toimivalta mieheltä, hänessä on sopivia merkkejä menestyksestä ja rankoista kokemuksista [--] ja lopun reagoinnit vakuuttavat." Hän kehui myös kuvaaja Otto Hellerin "erikoislaatuisia kuvaushakeutumia". Muut aikalaiskriitikot ja myöhemmät arvioijatkin ovat kehuneet Sinatran roolityötä, mutta moittineet Vaughanin ylinäyttelemistä, hidasta kerrontarytmiä ja tarinan kaukaa haettuja käänteitä. *The New York Timesin* arvostelija piti brittitiedustelulle käsikirjoitettuja toimintatapoja täysin epäuskottavina.

Lähteet
-------

1. 1 2  'The Naked Runner' Arrives at Murray Hill and Forum.  *The New York Times*, 20.7.1967. Artikkelin verkkoversio. Viitattu 16.4.2023.
2. 1 2  Schwartz, Dennis: Naked Runner, The *dennisschwartzreviews.com*.  5.8.2019. Viitattu 16.4.2023.
3. ↑  Talaskivi, Paula: Viikon elokuvia: Kamalia kiristäjiä Englannista.  *Helsingin Sanomat*, 2.11.1967, s. 12. Näköislehti (maksullinen).
4. ↑  The Naked Runner *Variety*.  31.12.1966. Viitattu 16.4.2023.
**Aarni Veikko Juhani Nyberg** (10. huhtikuuta 1927 Savonlinna – 11. lokakuuta 2009) oli suomalainen taloustieteen professori ja ekonometrikko. Hän toimi 22 vuoden ajan Helsingin kauppakorkeakoulun professorina ja perustutkimuksen laitoksen johtajana.

Aarni Nyberg pääsi ylioppilaaksi Savonlinnan lyseosta 1945. Hän suoritti filosofian kandidaatin tutkinnon 1951, lisensiaattitutkinnon 1962 ja väitteli valtiotieteiden tohtoriksi 1967 Helsingin yliopistossa aiheenaan alkoholijuomien kulutus ja hinnat. Jatko-opintojensa ohella Nyberg toimi matematiikan opettajana 1952–1955, Posti- ja lennätinhallituksen taloudellisen tutkimuslaitoksen tutkijana 1956–1959, Oy Alko Ab:n tutkijana 1959–1965 ja Taloudellisen tutkimuskeskuksen (nyk. ETLA) johtajana 1965–1969.

Vuoden 1970 alusta Aarni Nyberg nimitettiin Helsingin kauppakorkeakoulun professoriksi ja perustutkimuksen laitoksen johtajaksi. Tässä tehtävässä hän jatkoi eläkkeeseensä 1992 asti. Hän toimi myös Helsingin yliopistossa ekonometrian ja Turun kauppakorkeakoulussa taloudellisten tutkimusmenetelmien dosenttina.

Aarni Nyberg toimi Taloustieteellisen seuran puheenjohtajana 1968–1969 ja Suomen ja Neuvostoliiton välisen yhteistyökomitean taloustieteellisen työryhmän puheenjohtajana 1981–1989. Vuonna 1978 hänet valittiin jäseneksi Suomalaiseen Tiedeakatemiaan, jonka yhteiskuntatieteiden ryhmän sihteerinä hän toimi pari vuosikymmentä.

Hänet on haudattu Kulosaaren hautausmaalle.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Honkapohja, Seppo & Somervuori, Antti & Tainio, Risto & Uusitalo, Liisa: Professori Aarni Nyberg in memoriam, Kansantaloudellinen aikakauskirja 1/2010 s. 109. Viitattu 18.6.2015.
2. ↑  Nyberg, Aarni, Kuka kukin on 1978. Viitattu 18.6.2015.


|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Norja
* Saksa
* Suomi (KANTO)
* Yhdysvallat

 |

 |
Sortavalan luterilainen kirkko tulessa neuvostokoneiden pommituksen jäljiltä 2. helmikuuta 1940.
**Talvisodan pommitukset Sortavalassa** tapahtuivat 19. joulukuuta ja 20. joulukuuta 1939 sekä 2. helmikuuta 1940. Pommituksissa kuoli 31 ihmistä ja rakennusten tuhot olivat mittavia. Pommituskertoja oli 23 ja konesuorituksia 200. Suurin pommituksista oli 2. helmikuuta 1940 tapahtunut, jossa 92 lentokonetta hyökkäsi viitenä aaltona.

Neuvostoliittolaisten tietojen mukaan 2. helmikuuta 1940 tapahtuneen pommituksen olisi suorittanut everstiluutnantti I. Pjatjuhinin komentama *15. pikapommittajaprikaati* 150 lentokoneen voimalla. Leningradin sotilaspiirin tilannekatsauksen (2. helmikuuta 1940) mukaan "*Ilmavoimamme ovat pommittaneet menestyksellisesti vihollisen sotilaallisia kohteita*". Päivän pommituksissa kuoli 15 ihmistä ja 44 haavoittui. Sortavalan luterilainen kirkko tuhoutui.

Joidenkin tietojen mukaan Sortavalaa olisi pommitettu myös 3. helmikuuta 1940.

Katso myös
----------

* Talvisodan pommitukset

Lähteet
-------

1. 1 2  Talvisodan 65. päivä, 2.2.1940 *mil.fi*. Suomen puolustusvoimat.  Arkistoitu 10.10.2007. Viitattu 1.1.2010.
2. ↑  "Erityisesti on tuhottava Serdobolin kaupunki..." *heninen.net*. Antti Hänninen. Viitattu 1.1.2010.
3. ↑   (Arkistoitu – Internet Archive)
**Explosions in the Sky** on teksasilainen post-rock-yhtye, joka on tullut tunnetuksi tunteisiin vetoavasta musiikistaan, inspiroivista sävellyksistään, ja intensiivisistä live-esiintymisistään.

Historia
--------

Yhtye perustettiin vuonna 1999, jolloin sen nimi oli vielä Breaker Morant. Nimi oli viittaus australialaiseen kansansankariin, Harry "Breaker" Morantiin. Explosions in the Skyn nykyinen nimi perustuu rumpali Chris Hraskyn kommenttiin kaupungilta kuuluneista ilotulituksista yhtyeen nauhoitettua ensimmäisen raitansa, *Remember Me as a Time of Dayn*.

Musiikki
--------

Explosions in the Skyllä ei ole laulajaa, joten sen kappaleet ovat lähes poikkeuksetta instrumentaalisia. Yhtyeen jäsenet ovat kommentoineet lauluelementin jättämistä pois Austin City Limitsin haastattelussa. Kitaristi Munaf Rayanin mukaan se ei yksinkertaisesti tuntunut heistä sopivalta, johon rumpali Chris Hrasky tarkensi perustelemalla, että Explosions in the Skyn jäsenet kuuntelivat perustamisensa aikoina muita instrumentaaliyhtyeitä. Tästä he saivat idean olla ilman keulakuvaa, jolloin kaikki jäsenet voivat osallistua paremmin kappaleiden tekoon.

Yhtyeen viimeisin levy, *Take Care, Take Care, Take Care* ilmestyi huhtikuussa 2011.

Diskografia
-----------

### Albumit

* *How Strange, Innocence* (17. tammikuuta 2000; uusittu painos 11. lokakuuta 2005)
* *Those Who Tell the Truth Shall Die, Those Who Tell the Truth Shall Live Forever* (27. elokuuta 2001)
* *The Earth Is Not a Cold Dead Place* (4. marraskuuta 2003)
* *Friday Night Lights* soundtrack (29. lokakuuta 2004)
* *All of a Sudden I Miss Everyone* (20. helmikuuta 2007)
* *Take Care, Take Care, Take Care* (18. huhtikuuta 2011)
* *The Wilderness* (1. huhtikuuta 2016)

### EP:t

* *The Rescue* EP (11. lokakuuta 2005)

### Muut esiintymiset

* Kappale "Remember Me as a Time of Day" albumilla *Refurbished Robots* (1999)
* Kappale "The Long Spring" albumilla *Thank you* (2004)

Lähteet
-------

1. ↑  Michael Chamy. "Born on the Fourth of July", *The Austin Chronicle*, 24.10.2003. Luettu 2008-06-06.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Explosions in the Sky** Wikimedia Commonsissa

* Yhtyeen viralliset kotisivut (englanniksi)
* Fanien ylläpitämä Myspace-sivusto (englanniksi)
**Lippa vinossa** on Martti Innasen vuonna 1969 julkaisema kirja. Kirja sisältää Innasen kirjoittamia humoristia tarinoita sekä hänen tekemiään piirroksia tarinoissa esiintyvistä henkilöistä. Kirjan tarinoissa esiintyy muun muassa Innasen radiokuunnelmista tuttu "kansainvälinen seikkailia" Joe Smith.

Kirjan sisältö
--------------

Kirja sisältää seuraavat Innasen kirjoittamat tarinat: 

* Kanootilla Konginkankaalle
* Joe Smith Intiassa
* Mestarisalapoliisi Jean Maurice ratkaisee kadonneen timanttiriipuksen mysteerion
* Kotimaan kutsu
* Kesä Gunnarin kanssa
* Sirkkain viulut soi Uhtuan kesäyössä
* Pikajuna pohjoisesta saapuu raiteelle kolme eli huuto yössä
* Mestarisalapoliisi Jean Maurice borneolaisella kissafarmilla
* Pari englantilaista huulta
* Tarzan ja Pielaveten salainen aarre

Arvioita
--------

Risto Hannula arvioi kirjaa Kouluhallituksen Arvostelevan kirjaluettelon numerossa 10/1969 sanoilla: "On totuttu siihen, että aikakauslehdet elävät muun populaarikulttuurin siivellä, ja kustantajat näyttävät pyrkivän perässä. Luulisin kuitenkin, että kirjastonhoitajille riittäisi Martti Innasen laulama Elsa-levy; hänen kirjoiltaan ei tavoiteltua parodia-arvoa ole. Parodioiden kohteet ovat joko perin etäällä (kaivattu Stephen Leacock teki vuosikymmeniä sitten joulukertomuksesta silloin todella ajankohtaisen ja yhä lukukelpoisen muunnoksensa) tai sitten jo sinällään Innasen yrityksiä hilpeämpiä (mikä tahansa nyyrikkijuttu voittaa kirjan ensimmäisen "rakkauskertomuksen")."

Helsingin Sanomien toimittaja Salme Blomster arvioi kirjaa artikkelissaan, että Innanen haksahtaa kirjassaan "omaan näppäryyteensä". Hänen mielestä Innanen pilaa hyvät ideat toistamalla niitä liian usein, ja seikkailukertomusten samankaltaisuus "pitkästyttää". Hänen mielestä muuten kirjan sanat ja tyylivaihtelut ovat ajoittain osuvia, ja parhaimmillaan jopa "rehevän iskeviä".

Lähteet
-------

1. ↑  Lippa vinossa *finna.fi*. Viitattu 13.3.2024.
2. ↑  Lippa vinossa *kirjasampo.fi*. Viitattu 13.3.2024.
3. ↑  Lippa vinossa *Moogin sarjakuva-arkisto*. Viitattu 13.3.2024.
4. 1 2  Lippa vinossa -kirjan sisällysluettelo *Moogin sarjakuva-arkisto*. Viitattu 13.3.2024.
5. ↑  Lippa vinossa -kirjan teosarvio *kirjasampo.fi*. Viitattu 13.3.2024.
6. 1 2 3  Blomster, Salme: Huumorinkukkia.  *Helsingin Sanomat*, 30.10.1969, s. 24. Näköislehti, tilaajille. Viitattu 13.3.2024.
**Ruuhimäki** on yksi Toivakan kunnan kylistä. Se sijaitsee Laukaan rajan tuntumassa 15 kilometriä pohjoiseen Toivakan kirkonkylältä. Kylä rajautuu kolmen tien väliselle alueelle: eteläpuolella kulkee paikallistie 613, itäpuolella 13-tie ja pohjoispuolella  9-tie. Kylän halki kulkee 8 kilometrin pituinen Ruuhimäentie.

Kylällä asuu vakituisesti 230 ihmistä ja vapaa-ajan asukkaita on sama määrä. Ruuhimäen asuinaluetta arvostetaan etenkin sen luonnonläheisyydestä, turvallisuudesta ja sopivasta läheisyydestä kuntakeskukseen.

Palvelut
--------

Ruuhimäen entinen kyläkoulu toimii kylätalona, joka on myös vuokrattavissa tilaisuuksia varten.

Ruuhimäen kylän läheisyydessä Lievestuoreen kylän puolella sijaitsee Ruuhimäki Circuit -mikroautorata sekä Nokkakiven huvipuisto.

Ralli
-----

Kylässä ajetaan yksi Suomen rallin erikoiskokeista. Ruuhimäki on mitaltaan lyhyt, vuosien 2008 ja 2009 versiossa vain 6,41 km pitkä. Aiempina vuosina Ruuhimäkeä on ajettu 7,57 km:n mittaisena, mutta vuosina 2008 ja 2009 lopun pikkutien osuus on jätetty ajamatta ja maali on ollut lopun ison hypyn päällä. Vuosina 2007–2009 se on myös ollut rallin päätöserikoiskoe.

Lähteet
-------

1. ↑   Ruuhimäki *ruuhimaki.fi*. Viitattu 29.2.2024.

Kirjallisuutta
--------------

* *Meijän kylä Ruuhimäki*. Ruuhimäki-Seura ry, 1999.

Aiheesta muualla
----------------

* Ruuhimäen kylän kotisivut