**Kanta-Häme** (ruots. *Egentliga Tavastland*, vuoteen 1998 **Hämeen maakunta**) on Suomen maakunta Etelä-Suomessa, ja se käsittää suunnilleen Hämeen historiallisen maakunnan lounaisosan. Sitä ympäröivät etelässä Uusimaa, idässä Päijät-Häme, pohjoisessa Pirkanmaa ja lounaassa Varsinais-Suomi.

Kanta-Hämeen pinta-ala 2021-01-01 1. tammikuuta 2021 oli 5 707,63 km², josta maa-alueita on 5 199,15 km² ja sisävesiä 508,48 km². Maakunnan väkiluku 2023-12-31 31. joulukuuta 2023 oli 169 575 henkeä.

Kanta-Hämeen bruttokansantuote oli vuonna 2012 noin 5 600 miljoonaa euroa.

28.2.1998 asti maakunnan nimi oli *Hämeen maakunta*.

Maantiede
---------

Kanta-Hämeen maisemakuvassa on melko paljon Järvi-Suomen piirteitä. Maakunta kuuluu miltei kokonaisuudessaan Kokemäenjoen vesistön alueeseen. Suurin järvi on Vanajavesi, johon laskee kaakosta päin vesiä Lammin, Hausjärven, Lopen ja Janakkalan seuduilta. Maakunnan koillisosa kuuluu niin kutsuttuun Hauhon reittiin, jonka vedet laskevat Pälkäneen ja Valkeakosken kautta Vanajaveteen. Tämän seudun suurimpia järviä ovat Vanajaveden ohella Kuohijärvi, Hauhon Pyhäjärvi, Iso Roinevesi, Hauhonselkä ja Ilmoilanselkä sekä Lehijärvi Hattulassa. Maakunnan lounaisosasta Tammelan ja Forssan alueilta saa puolestaan alkunsa Loimijoki, joka virtaa Loimaan ja Huittisten kautta Kokemäenjokeen. Hämeen lounaisosan suurin järvi on Tammelan Pyhäjärvi, josta Loimijoki saa alkunsa. Sen sijaan Riihimäellä ja Lopen eteläosassa sijaitsevat etelään Suomenlahteen laskevan Vantaanjoen latvapurot.

Kanta-Hämeessä sijaitsevat Torronsuon ja Liesjärven kansallispuistot, molemmat maakunnan lounaisosassa Tammelassa.

Liikenne
--------

Kanta-Hämeessä kulkevat Helsingin ja Tampereen välinen rautatie eli ns. päärata sekä Riihimäki–Lahti -rata. Tärkeimmät tiet ovat valtatie 2 Helsingistä Poriin, valtatie 3 Helsingistä Tampereelle ja valtatie 12 Kouvolasta Tampereelle. Poikittaisväyliä ovat valtatie 10 Hämeenlinnasta Turkuun ja kantatie 54 Forssasta Lahteen. Muita keskeisiä teitä ovat kantatie 53 Hämeenlinnan Tuuloksesta Padasjoelle, jossa tie yhtyy valtatie 24:ään, sekä kantatie 57, joka seuraa valtatie 3:n vanhaa reittiä Hämeenlinnasta Pälkäneen kautta Tampereelle. Maakunnan läntisintä osaa sivuavat Humppilassa Turun ja Toijalan välinen rautatie sekä Turun ja Tampereen välinen valtatie 9.

Kunnat
------

Kanta-Hämeen maakunnan kaupungit ja kunnat  
**Hämeenlinna**
Hattula
Hausjärvi
Loppi
Tammela
 Jokioinen
 **Riihimäki**
**Forssa**
Janakkala
Ypäjä
Humppila
*Vanaja-  
vesi*
*Pirkanmaa*
*Varsinais-  
Suomi*
*Uusimaa*
*Päijät-  
Häme*
Kuntakeskukset
 30 000–100 000 as. kunta
 10 000–30 000 as. kunta
 3 000–10 000 as. kunta
 Alle 3 000 as. kuntaKanta-Hämeen maakunta kuntakeskuksineen.
Kanta-Hämeen maakunnassa on 11 kuntaa, joista kolme on kaupunkeja. Seuraavassa luettelossa kaupungit on lihavoitu:

| Nimi | Vaakuna | Kuntamuoto | Väkiluku | Pinta-ala | Väestötiheys | Seutukunta | Perustettu |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| **Forssa** |  | kaupunki | 16 502 | 253,36 km² | 66,32 as./km² | Forssa | 1923 |
| Hattula |  | kunta | 9 374 | 427,39 km² | 26,2 as./km² | Hämeenlinna | 1868 |
| Hausjärvi |  | kunta | 8 000 | 398,77 km² | 20,54 as./km² | Riihimäki | 1868 |
| Humppila |  | kunta | 2 125 | 148,61 km² | 14,36 as./km² | Forssa | 1874 |
| **Hämeenlinna** (Tavastehus) |  | maakunnan pääkaupunki | 68 303 | 2 031,57 km² | 38,26 as./km² | Hämeenlinna | 1639 |
| Janakkala |  | kunta | 16 127 | 586,07 km² | 29,46 as./km² | Hämeenlinna | 1866 |
| Jokioinen (Jockis) |  | kunta | 4 916 | 181,94 km² | 27,25 as./km² | Forssa | 1873 |
| Loppi (Loppis) |  | kunta | 7 694 | 655,97 km² | 12,87 as./km² | Riihimäki | 1632 |
| **Riihimäki** |  | kaupunki | 28 482 | 125,55 km² | 235,37 as./km² | Riihimäki | 1922 |
| Tammela |  | kunta | 5 845 | 715,15 km² | 9,12 as./km² | Forssa | 1868 |
| Ypäjä |  | kunta | 2 207 | 183,25 km² | 12,08 as./km² | Forssa | 1876 |

### Entiset kunnat

Nykyisen Kanta-Hämeen maakunnan alueen kunnat 1960-luvulla. Lisäksi vuonna 1948 lakkautetun Hämeenlinnan maalaiskunnan alue katkoviivalla.
Nykyisten 11 kunnan lisäksi nykyisen Kanta-Hämeen maakunnan alueella on ollut seuraavat 9 entistä kuntaa. 

* Hauho
* Hämeenlinnan maalaiskunta (ei vahvistettua vaakunaa)
* Kalvola
* Koijärvi (ei vahvistettua vaakunaa)
* Lammi
* Renko
* Tuulos
* Tyrväntö
* Vanaja

Väestönkehitys
--------------

Hämeenlinna on Kanta-Hämeen maakuntakeskus.
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty maakunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.


| Kanta-Hämeen väestönkehitys 1980–2020 |
| --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1980 |    | 155 348 |
| 1985 |    | 157 901 |
| 1990 |    | 162 248 |
| 1995 |    | 164 937 |
| 2000 |    | 165 307 |
| 2005 |    | 168 381 |
| 2010 |    | 174 555 |
| 2015 |    | 174 710 |
| 2020 |    | 170 828 |
| Lähde: Tilastokeskus. |

Suurimmat taajamat
------------------

Vuonna 2017 Kanta-Hämeessä sijaitsi 25 taajamaa. Seuraavassa on lueteltu maakunnan 10 suurinta taajamaa.

| # | Taajama | Kunta | Väkiluku(31.12.2017) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | **Hämeenlinnan keskustaajama** | Hämeenlinna 49 922Janakkala 30 | &&&&&&&&&&049952.&&&&0049 952 |
| 2 | Riihimäen keskustaajama | Riihimäki 27 881Loppi 59Hausjärvi 24 | &&&&&&&&&&027964.&&&&0027 964 |
| 3 | Forssan keskustaajama | Forssa 15 518Jokioinen 3 208Tammela 2 510 | &&&&&&&&&&021236.&&&&0021 236 |
| 4 | Turenki | Janakkala | &&&&&&&&&&&07550.&&&&007 550 |
| 5 | Parola | Hattula 6 714Hämeenlinna 23 | &&&&&&&&&&&06737.&&&&006 737 |
| 6 | Tervakoski | Janakkala | &&&&&&&&&&&04063.&&&&004 063 |
| 7 | Lammin kirkonkylä | Hämeenlinna | &&&&&&&&&&&02824.&&&&002 824 |
| 8 | Iittala | Hämeenlinna | &&&&&&&&&&&02345.&&&&002 345 |
| 9 | Lopen kirkonkylä | Loppi | &&&&&&&&&&&02207.&&&&002 207 |
| 10 | Oitti | Hausjärvi | &&&&&&&&&&&01963.&&&&001 963 |

Maakuntakeskusta vastaava keskustaajama on lihavoitu. Lisäksi pääosin Uudellamaalla sijaitseva Hyvinkään keskustaajama (43 461 asukasta) ulottuu osittain Kanta-Hämeen puolelle.

Maailmankatsomukset
-------------------

#### Kristillisyys

Katolisen ajan perintönä Kanta-Hämeessä on kahdeksan entistä katolista kirkkoa. Reformaation yhteydessä ne muutettiin luterilaisiksi. Katolilaisittain maakunnan alue jakautuu helsinkiläiseen Pyhän Marian seurakuntaan ja tamperelaiseen Pyhän Ristin seurakuntaan.

Kanta-Hämeen lounaisosissa on vaikuttanut voimakkaasti 1800-luvun lopulta lähtien evankelinen herätysliike. Evankelisuutta on esiintynyt myös Riihimäen ja Tampereen välisillä radanvarsipaikkakunnilla. Lounais-osien lisäksi evankelisuutta esiintyy myös Hämeenlinnassa.

Evankelioiva herätyskristillisyys on voimakasta Hämeenlinnassa, jossa vaikuttaa Kansanlähetys. Liikkeen keskusjärjestön toimintapiste sijaitsee Ryttylässä, Hausjärvellä lähellä Riihimäkeä.

Luterilaisuus on maakunnan valtauskonto, jonka kirkkoja on jokaisessa kunnassa, monissa useitakin. Kanta-Hämeen evankelis-luterilaiset seurakunnat kuuluvat Tampereen hiippakuntaan.

Ortodoksisuutta esiintyy Hämeenlinnassa, jossa on Venäjän vallan aikana vaikuttanut venäläinen varuskunta. Kaupungissa on yksi harvoista läntisen Suomen ympäri vuoden toimivista ortodoksikirkoista, kesäkirkko ja entinen sotilaskirkko. Maakunnan ortodoksit kuuluvat Helsingin seurakuntaan ja Helsingin hiippakuntaan.

#### Islam

Islamin harjoittajia on laajemmin tullut alueelle 1990-luvulta alkaen, jolloin somalipakolaisia siirtyi Suomeen. 2000-luvulla muslimeja on saapunut myös Lähi-idästä ja Keski-Aasiasta. Erillistä moskeijarakennusta ei Kanta-Hämeessä ole.

#### Ateismi

Ateistit ovat pääosin järjestäytymättömiä, joskin Forssassa toimii vapaa-ajattelijayhdistys.

Politiikka
----------

Eduskuntavaaleissa Kanta-Häme muodostaa Hämeen vaalipiirin yhdessä Päijät-Hämeen kanssa. Vaalipiiristä eduskuntaan valittavat 14 kansanedustajaa jakautuvat melko tasan molempien maakuntien kesken. Vuoden 2023 vaaleissa väkiluvultaan hieman pienempi Kanta-Häme sai kahdeksan edustajaa: perussuomalaisista Rami Lehtinen ja Lulu Ranne, SDP:stä Tarja Filatov ja Johannes Koskinen, kokoomuksesta Sanni Grahn-Laasonen ja Timo Heinonen, vasemmistoliitosta Aino-Kaisa Pekonen sekä kristillisdemokraateista Päivi Räsänen.

2000-luvun hallituksissa kantahämäläisiä ministereitä ovat olleet:

- Orpon hallituksessa sosiaaliturvaministeri Sanni Grahn-Laasonen (kok.) sekä liikenne- ja viestintäministeri Lulu Ranne (ps.),

- Rinteen ja Marinin hallituksessa sosiaali- ja terveysministeri Aino-Kaisa Pekonen (vas.),

- Sipilän hallituksessa opetus- ja kulttuuriministeri Sanni Grahn-Laasonen (kok.) (5.5.2017 alkaen opetusministeri),

- Stubbin hallituksessa sisäministeri Päivi Räsänen (kd.) sekä ympäristöministeri Sanni Grahn-Laasonen (kok.),

- Kataisen hallituksessa sisäministeri Päivi Räsänen (kd.) sekä maa- ja metsätalousministeri Jari Koskinen (kok.),

- Vanhasen II ja Kiviniemen hallituksessa maa- ja metsätalousministeri Sirkka-Liisa Anttila (kesk.),

- Jäätteenmäen ja Vanhasen I hallituksessa työministeri Tarja Filatov (sd.) sekä oikeusministeri Johannes Koskinen (sd.),

- Lipposen II hallituksessa työministeri Tarja Filatov (sd.), oikeusministeri Johannes Koskinen (sd.) sekä maa- ja metsätalousministeri Jari Koskinen (kok.).

Eduskunnan puhemiehistössä kantahämäläisiä on 2000-luvulla ollut ensimmäisinä varapuhemiehinä Sirkka-Liisa Anttila (kesk.) vuosina 2006–2007 sekä Tarja Filatov (sd.) 2020–2021. Toisina varapuhemiehinä ovat toimineet Johannes Koskinen (sd.) v. 2007–2010 sekä Tarja Filatov 2010–2011 ja 2023–.

Kuvagalleria
------------

* Aulanko on suomalaista kansallismaisemaa. Puistossa sijaitsee muun muassa luonnonsuojelualue.Aulanko on suomalaista kansallismaisemaa. Puistossa sijaitsee muun muassa luonnonsuojelualue.
* Hämeen linna on yksi Suomen keskiaikaisista valtakunnanlinnoista.Hämeen linna on yksi Suomen keskiaikaisista valtakunnanlinnoista.
* Juteinikeskus Hattulassa on maalämmöllä lämmitettävä monitoimitalo, joka on suunniteltu uudenaikaisia opetusmenetelmiä silmällä pitäen.Juteinikeskus Hattulassa on maalämmöllä lämmitettävä monitoimitalo, joka on suunniteltu uudenaikaisia opetusmenetelmiä silmällä pitäen.
* Puuhamaa on vuonna 1984 avattu Janakkalan Tervakoskella sijaitseva lasten huvittelupaikka.Puuhamaa on vuonna 1984 avattu Janakkalan Tervakoskella sijaitseva lasten huvittelupaikka.
* Vanajanlinna Hämeenlinnassa.Vanajanlinna Hämeenlinnassa.
* Suomen lasimuseo on Riihimäellä sijaitseva museo, joka on keskittynyt lasiesineiden ja niiden valmistuksen historiaan.Suomen lasimuseo on Riihimäellä sijaitseva museo, joka on keskittynyt lasiesineiden ja niiden valmistuksen historiaan.
* Marskin Maja eli Suomen Marsalkka Mannerheimin Metsästysmaja Puneliajärven rannalla Lopella.Marskin Maja eli Suomen Marsalkka Mannerheimin Metsästysmaja Puneliajärven rannalla Lopella.
* Ahveniston moottorirata on suomalainen moottorirata Hämeenlinnassa. Radalla on kilpailtu monissa kansainvälisissä luokissa, esimerkiksi Formula 2 -lähtö 5. syyskuuta 1967.Ahveniston moottorirata on suomalainen moottorirata Hämeenlinnassa. Radalla on kilpailtu monissa kansainvälisissä luokissa, esimerkiksi Formula 2 -lähtö 5. syyskuuta 1967.
* Vesihelmen viihdeuimala sijaitsee Forssassa.Vesihelmen viihdeuimala sijaitsee Forssassa.
* Panssarimuseo Hattulassa esittelee panssarikaluston historiaa.Panssarimuseo Hattulassa esittelee panssarikaluston historiaa.
* Pyhän Ristin kirkko HattulassaPyhän Ristin kirkko Hattulassa
* Tammelan kirkko on määritelty yhdeksi valtakunnallisesti merkittävistä rakennetuista kulttuuriympäristöistä Suomessa.Tammelan kirkko on määritelty yhdeksi valtakunnallisesti merkittävistä rakennetuista kulttuuriympäristöistä Suomessa.
* Hattulan Lepaan viinitilalla valmistetaan kotimaisia viinejä ja se on osa Hämeen ammattikorkeakoulun opetusta.Hattulan Lepaan viinitilalla valmistetaan kotimaisia viinejä ja se on osa Hämeen ammattikorkeakoulun opetusta.

Perinneruoat
------------

* läskisoosi
* mämmi
* perunalimppu (pernalimppu)
* lammilainen sahti
* talkkuna ja pitkäpiimä
* Imelletty perunalaatikko

Katso myös
----------

* Kanta-Hämeen maakunnan kuntien vaakunat
* Luettelo Kanta-Hämeen kansakouluista

Lähteet
-------

1. ↑  Toni K. Laine aloitti Hämeen maakuntajohtajan tehtävässä  16.8.2022. Hämeen liitto, hameenliitto.fi. Viitattu 18.8.2022.
2. ↑  Pinta-alat kunnittain (Excel) 1.1.2021  1.1.2021. Maanmittauslaitos. Viitattu 13.5.2021.
3. 1 2  Suomen virallinen tilasto (SVT): Väestön ennakkotilasto [verkkojulkaisu.]  25.1.2024. Tilastokeskus. Viitattu 26.1.2024.
4. ↑  Hämeen maakuntatunnukset Hämeen liitto.  Arkistoitu 17.5.2011. Viitattu 9.4.2010.
5. ↑  Kanta-Hämeen talous kasvoi parhaiten vuonna 2012 – entiset kärkialueet säilyivät tasoltaan edellä  11.12.2014. Tilastokeskus. Viitattu 21.7.2015.
6. ↑  Uudistuksia maakuntien nimiin *mtvuutiset.fi*.  26.2.1998. Viitattu 21.9.2022.
7. ↑  Väkiluku kasvoi eniten Uudellamaalla vuonna 2023  31.12.2023. Tilastokeskus. Viitattu 26.1.2024.
8. ↑  Pinta-alat kunnittain (Excel) 1.1.2022  1.1.2022. Maanmittauslaitos. Viitattu 29.1.2022.
9. ↑  Väestö kielen mukaan sekä ulkomaan kansalaisten määrä ja maa-pinta-ala alueittain 1980–2016  29.3.2017. Tilastokeskus.  Arkistoitu 17.6.2018. Viitattu 29.12.2017.
10. 1 2  Taajama- ja haja-asutusalueväestö iän ja sukupuolen mukaan kunnittain 31.12.2017  28.9.2017. Tilastokeskus.  Arkistoitu 14.7.2019. Viitattu 27.11.2018.
11. ↑  Taajamat väkiluvun ja väestöntiheyden mukaan 31.12.2017 Tilastokeskus.  Arkistoitu 24.7.2018. Viitattu 27.11.2018.
12. 1 2  Huotari, Voitto: *Kirkkomme herätysliikkeet tänään*, s. 156. Pieksämäki: Kirjapaja, 1981. ISBN 951-621-297-2.
13. ↑  Forssan vapaa-ajattelijat *vapaa-ajattelijat.fi*. Viitattu 17.8.2023.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Kanta-Hämeen maakunta** Wikimedia Commonsissa

* Hämeen liitto
* Häme-Wiki (Arkistoitu – Internet Archive)
* Hämeen elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus

Kanta-Hämeen maakunnan seutukunnat

* Forssan seutukunta
* Hämeenlinnan seutukunta
* Riihimäen seutukunta


|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Kanta-Hämeen maakunnan kunnat |
| --- |
|  |
| Nykyiset kunnat | 
* Forssa
* Hattula
* Hausjärvi
* Humppila
* Hämeenlinna
* Janakkala
* Jokioinen
* Loppi
* Riihimäki
* Tammela
* Ypäjä

 |
|  |
| Entiset kunnat | 
* Hauho
* Hämeenlinnan maalaiskunta
* Kalvola
* Koijärvi
* Lammi
* Renko
* Tuulos
* Tyrväntö (osa)
* Vanaja

 |

 |

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Suomen maakunnat |
| --- |
|  |
| Nykyiset maakunnat | 
* Ahvenanmaa
* Etelä-Karjala
* Etelä-Pohjanmaa
* Etelä-Savo
* Kainuu
* Kanta-Häme
* Keski-Pohjanmaa
* Keski-Suomi
* Kymenlaakso
* Lappi
* Pirkanmaa
* Pohjanmaa
* Pohjois-Karjala
* Pohjois-Pohjanmaa
* Pohjois-Savo
* Päijät-Häme
* Satakunta
* Uusimaa
* Varsinais-Suomi

 |
|  |
| Entinen maakunta | 
* Itä-Uusimaa

 |

 |