recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Laurilan talo Lammin kylän historiallisella kylätontilla Hirveläntien varressa elokuussa 2022.
**Lammi** on kylä Somerolla, Paimionjoen vesireittiin kuuluvan, Hirsjärveä ja Kirkkojärveä yhdistävän Someronjoen eteläpuolella. Kylä on osa Someron keskustaajamaa, ja sen naapurikyliä ovat Joensuu pohjoisessa ja Harju etelässä. Kylän väkiluku vuonna 2011 oli 441, mikä teki siitä väkiluvultaan Someron neljänneksi suurimman kylän heti Joensuun, Jaatilan ja Pappilan jälkeen.

Historiallisesti Lammi on ollut samaa isonjaon jakokuntaa viereisen Harjun kylän kanssa ja kylään 1800-1900-luvuilla muodostunut taajama-asutus liittyy Someron keskustaajaman eteläosan Someronjoen eteläpuolella Kirkonmäkeen Harjun ja Lammin kylissä. Lammin historiallinen kylätontti, jolla vieläkin on Lammin kylän Laurilan kantatalo, on sijainnut nykyisten Härkäläntien ja Hirveläntien risteyksessä, ja sitä vastapäätä Hirveläntien varrella on myös Someron vanha paloasema, jonka yläkerrassa toimi vuoteen 1976 Someron kunnantoimisto.
Vieressä ovat uusi paloasema ja Seurakuntakeskus.

Uudempaa taajama-asutusta Lammin kylässä edustaa Lamminniemen asuinalue Someronjoen varressa Helsingintien pohjoispuolella. Lamminniemessä toimii alkujaan sotaveteraanien kuntoutuspalveluita tarjoamaan perustettu Lamminniemi-koti ja nykyään kesäteatterikäytössä oleva Havuharjun tanssilava. Kylän halki kulkee Helsingintie (kantatie 52), jossa kylän kohdalla sijaitseva Lammin mäki mainitaan Rauli Badding Somerjoen kappaleessa "Bussi Somerolle".

Lähteet
-------

1. ↑  *Peruskartta* 1:20 000. 2024 05 Somero.  Helsinki: Maanmittaushallitus, 1980.
2. ↑  Kaipainen, Sauli: Somero on sinkkujen paratiisi.  *Suvi-Somero*, 2011, s. 40-41. Lehden verkkoversio. Viitattu 23.5.2011.  (Arkistoitu – Internet Archive)
3. ↑  Lehtonen, Kaarin: *Someron ja Somerniemen kulttuurimaisema ja vanha rakennuskanta*, s. 326-332. Turku: Turun maakuntamuseo, 1990. ISBN 951-9125-77-9.
4. ↑  Lamminniemi Lamminniemen hyvinvointikeskus Oy. Viitattu 30.1.2011.
5. ↑  Historia Someron tupanäyttämö.  Arkistoitu 20.4.2014. Viitattu 30.1.2011.


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Somero |
| --- |
|  |
| Taajamat | 
* Someron keskustaajama

 |
|  |
| Rekisterikyliä Somerolla | 
* Harju
* Hirsjärvi
* Häntälä
* Härkälä
* Ihamäki
* Jaatila
* Joensuu
* Jurvala
* Kerkola
* Kimala
* Kivisoja
* Kultela
* Kärilä
* Lahti
* Lammi
* Lautela
* Ollila
* Pajula
* Paltta
* Pappila
* Pitkäjärvi
* Pusula
* Pyöli
* Rautela
* Ruunala
* Ryhtä
* Saarentaka
* Sillanpää
* Sylvänä
* Syvänoja
* Talvisilta
* Terttilä
* Viluksela
* Ylenjoki

 |
|  |
| Kulmakuntia Somerolla | 
* Isoniittu
* Kauraketo
* Koisthuhta
* Laitiainen
* Lehtimäenkulma
* Palojoki
* Uusi-Kaskisto

 |
|  |
| Rekisterikyliä Somerniemellä | 
* Härjänlahti
* Härjänoja
* Jakkula
* Kaskisto
* Keltiäinen
* Kopila
* Mäyrämäki
* Oinasjärvi
* Palikainen
* Salkola
* Suojoki
* Vesanoja
* Viuvala

 |

 |
**Dodonan teatteri** oli antiikin aikainen kreikkalainen teatteri Dodonassa Kreikassa. Sen rauniot sijaitsevat Dodonan arkeologisella alueella Dodónin kunnassa. Teatterirakennus oli yksi kreikkalaisen maailman suurimpia ja samaa kokoluokkaa Epidauroksen teatterin kanssa.

Historia
--------

Teatterin katsomon tukimuureja.
Dodonan teatteri rakennettiin hellenistisellä kaudella 200-luvun eaa. alkupuolella Epeiroksen kuningas Pyrrhoksen aikana ja toimeksiannosta. Sitä käytettiin erityisesti Dodonan Zeukselle omistetuissa Naïan kisoissa, jotka järjestettiin joka neljäs vuosi. Teatterirakennus tuhoutui aitolialaisten hyökkäyksessä vuonna 219 eaa. Tämän jälkeen se rakennettiin uudestaan kokonaan kivisenä. Teatteri tuhoutui uudelleen roomalaisten hyökkäyksessä vuonna 167 eaa. Roomalaisella kaudella keisari Augustuksen aikana teatteri muutettiin roomalaisille gladiaattori- ja eläintaistelunäytöksille soveltuvaksi areenaksi.

Teatterin rauniot kunnostettiin vuosina 1961–1975. Nykyisin teatteri on Dodonan parhaiten säilyneitä rakennuksia, ja sitä käytetään jälleen teatteri- ja musiikkiesityksiin.

Rakennus
--------

Teatteri oli rakennettu Dodonan akropoliin eli linnoituskukkulan etelärinteeseen Zeuksen pyhäkköalueen länsipuolelle. Se oli tyypillinen kreikkalainen puolikaarenmuotoinen teatterirakennus, jonka keskellä oli pyöreä orkhestra. Koko rakennuksen korkeus oli noin 22 metriä, ja se oli tuettu itä- ja länsipuolilta korkeilla muureilla, jotka ovat säilyneet hyvin. Orkhestran halkaisija oli noin 19 metriä ja skene- eli näyttämörakennuksen leveys noin 31 metriä. Teatterin katsomo oli jaettu poikkikäytävillä osiin, joista alimmassa oli 21, keskimmäisessä 16 ja ylimmässä 21 penkkiriviä. Pystysuuntaiset porraskäytävät jakoivat alimmat osat yhdeksään ja ylimmän osan 18 lohkoon. Katsomoon mahtui noin 17 000–18 000 henkeä, mikä tekee siitä yhden kreikkalaisen maailman suurimmista teattereista.

Teatterin itäkulmauksessa oli papiston käytössä ollut rakennus. Dodonan stadion sijaitsi heti teatterin eteläpuolella.

Panoraamakuva Dodonan teatterista.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Stillwell, Richard & MacDonald, William L. & McAllister, Marian Holland (toim.): "DODONA Epeiros, Greece", *The Princeton Encyclopedia of Classical Sites*. Princeton, N. J.: Princeton University Press, 1976. Teoksen verkkoversio.
2. 1 2 3 4  Cartwright, Mark: Dodona *Ancient History Encyclopedia*. Viitattu 1.11.2017.
3. 1 2  Archaeological Site of Dodona *Greek Travel Pages*. Viitattu 1.11.2017.
4. 1 2  History Ministry of Culture and Sports. Viitattu 1.11.2017.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Dodonan teatteri** Wikimedia Commonsissa
Susch kuului Innin hallintoalueeseen
 Näkymä Suschiin idästä. Taustalla Susascajoki ja "kesätie" Flüelasolaan
**Susch** on kylä ja entinen kunta  Sveitsissä, Graubündenin kantonin retoromaaninkielisessä osassa, Engadinin laaksossa, Innjoen varrella, noin 1 400 metrin korkeudessa. Susch, Lavin ja Zernez yhdistyivät uudeksi Zernezin kunnaksi.

Entinen kunta
-------------

Kunnan pinta-ala oli 93,9 km². Se oli yksi Innin hallintoalueen 18 kunnasta. Vuoden 2008 lopussa kunnan väkiluku oli 219. Enemmistö Suschin asukkaista on retoromaaninkielisiä.

Kunnan asukkaiden perinteinen elinkeino on ollut maatalous. Nykyisin matkailu on tärkeä elinkeino. Suschiin on hyvät junayhteydet: sekä laakson junaliikenne välillä Scuol-Tarasp–Pontresina/St. Moritz että yhteys Sagliainsin aseman ja Vereinan tunnelin kautta muualle Sveitsiin on tunneittaista. Kesäisin Suschiin pääsee Flüelasolan yli Davosista.

Lähteet
-------

* Kunnan viralliset sivut

### Viitteet

1. ↑  Grimm, Paul Eugen: Zernez (Sveitsin historiallisen tietosanakirjan artikkeli) *Historisches Lexikon der Schweiz (HLS)*.  14.12.2016. Bern:  Stiftung HLS. Viitattu 23.8.2018. (saksaksi), (ranskaksi), (italiaksi)
2. ↑  Virallinen tilasto
3. ↑  Sveitsin julkisen liikenteen aikataulut

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Susch** Wikimedia Commonsissa
Lokomat*-*kävelyrobotti. Laite on valmistettu Sveitsissä ja sen hinta on noin 300 000 euroa. 
**Kävelyrobotti** on robotisoitu kuntoutuslaite. Sitä käytetään kävelyn kuntouttamiseen aivoverenkiertohäiriöstä kärsivillä, aivovammapotilailla, selkäydinvammapotilailla, Parkinson- ja MS-potilailla sekä CP-vammapotilailla tai harvinaisemmista neurologisista sairauksista kärsivillä kuntoutusvaiheessa. Kävelyrobottia voidaan käyttää sekä aikuisten että lasten kuntoutukseen.

Kävelyrobottia käyttävät koulutuksen saaneet fysioterapeutit.

Ennen harjoitusta potilaalle puetaan painokevennysvaljaat. Kuntoutuja nostetaan hissillä kävelymaton ylle. Jalkoihin asetetaan ortoosit, jotka aikaan saavat liikkeen jalkoihin. Jos kuntoutuksessa oleva ei pysty tuottamaan itse liikettä, robotti tuottaa liikkeen potilaan puolesta. Kuntoutuksen edetessä kävelyrobotin tuottamaa liikettä ja painon kevennystä vähitellen pienennetään. Kävelyrobotti kerää tietoa kuntoutuksen etenemisestä. Se lisää harjoittelun mielekkyyttä ja lisää motivaatiota. Kävelyrobotilla tehdyt harjoitukset vahvistavat lihasvoimaa, vähentävät spastisuutta, helpottavat ummetusta, ennaltaehkäisevät virtsatietulehduksia ja ehkäisevät painehaavoja. Harjoittelu lisää myös elämänlaatua. Aivohalvauspotilailla harjoittelu vaikuttaa aivojen muokkautumiseen halvauksen jälkeen. Kävelyrobotti muodostaa potilaan aivoille symetrisen kävelymallin, joka välittyy aivoille. Tästä syystä on tärkeää, että harjoittelu käynnistetään mahdollisimman pian aivohalvauksen jälkeen.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Kuntoutusteknologia ja -robotiikka *OKKS*. Viitattu 16.1.2023.
2. 1 2  Kävelyrobotti­kuntoutus *Premius Kuntoutus*. Viitattu 16.1.2023.
3. 1 2  Kävelyrobotti edistää erityisesti AVH potilaan ja selkäydinvammapotilaan alkuvaiheen kuntoutumista | Satasairaala *www.satasairaala.fi*. Viitattu 16.1.2023.
4. ↑  Rosvall, Minna: Kävelyrobotti voi auttaa liikuntakyvyn palautumisessa *Yle Uutiset*.  18.12.2013. Viitattu 16.1.2023.
**Susi** (lempinimi "Suen Tassu") on kuvitteellinen henkilö Väinö Linnan romaanissa *Tuntematon sotilas*. Hän on kannakselainen sotamies, Antero Rokan naapuri ja hänen "pakkiparinsa". Hän on hiljainen sotamies, joka yleensä jää kovaäänisen Rokan varjoon. Susi pyrkii olemaan aina samaa mieltä Rokan kanssa ja viihtyy parhaiten tämän seurassa. Hän haavoittuu kesällä 1944 samassa taistelussa kuin Rokka. Rokka pelastaa Suden, sillä hän kantaa haavoittuneen Suden joen yli vihollisen hyökkäyksen keskellä.

Vuoden 1955 elokuvassa *Tuntematon sotilas* Suden näyttelijänä oli Kale Teuronen, vuoden 1985 elokuvassa *Tuntematon sotilas* Seppo Juusonen ja vuoden 2017 elokuvassa *Tuntematon sotilas* Arttu Kapulainen.

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Väinö Linnan *Tuntematon sotilas* |
| --- |
|  |
| Hahmot | 
* Koskela
* Rokka
* Hietanen
* Lammio
* Lehto
* Kariluoto
* Rahikainen
* Vanhala
* Lahtinen
* Määttä
* Honkajoki
* Riitaoja
* Kaarna
* Asumaniemi
* Mäkilä
* Susi
* Korpela

 |
|  |
| Elokuvat | 
* *Tuntematon sotilas* (1955)
* *Tuntematon sotilas* (1985)
* *Tuntematon sotilas* (2017)

 |
|  |
| Muuta | 
* *Sotaromaani*
* *Tuntematon sotilas* (ooppera)
* *Tuntematon sotilas* (radiokuunnelma)
* *Tuntemattomat sotilaat* (tietokirja)
* *Tuntematon Redux*

 |

 |
**Lammekinus** (latina: *Lammekinus* tai *Lammechinus*, latvia: *Lamekins*) oli 1200-luvulla elänyt kuurien päällikkö. Hänet mainitaan Henrikin Liivinmaan kronikassa nimellä *Lammekinus rex de Curonia* eli Kuurinmaan kuninkaana. Nimi Lammekinus on vaikuttaa ääntellisesti itämerensuomalaiselta, ja tämän perusteella on arveltu hänen olleen mahdollisesti liiviläinen. Nimi Lammekinus muistuttaa itämerensuomalaista Lemminkäinen-nimeä.

Kuurit olivat olleet sodassa Saksasta tulleita ristiretkeläisiä vastaan vuodesta 1210, jolloin he yrittivät epäonnistuneesti piirittää Riikaa. Kalparitaristo hyökkäsi kuurien alueille talvella 1228–29, joka sattui olemaan myös paha nälkävuosi. Kuurit suostuivatkin rauhaan vuonna 1229. Lammekinus suostui ottamaan vastaan kasteen toivoen näin saavansa ruoka-apua Kuurinmaalle. Kalparitaristo teki kuitenkin uuden hyökkäyksen kuurien kimppuun vuonna 1231. Vaikka Lammekinus ottikin kristinuskon vastaan, ei se vielä saanut jalansijaa kuurien keskuudessa. Tämä johtuu mahdollisesti siitä, ettei Lammekinus hallinnut koko Kuurinmaata, vaan vain osaa siitä.

Lähteet
-------

* Vaalgamaa, Edgar: *Valkoisen hiekan kansa: Liiviläisten historiaa ja kulttuuria*. Jälkisanat Valda Šuvcāne. Jyväskylä: Atena, 2001. ISBN 951-796-235-5.
* Vilho Niitemaa: *Baltian historia*. täydentänyt Kalervo Hovi. Helsinki: Kustannusosakeyhtiö Tammi, 1991. ISBN 951-30-9112-0.
* Ābers, B: Kuršu brīvības grāmata *Senatne un Māksla. 1937. Nr.4*.  Arkistoitu 7.12.2009. Viitattu 7.7.2010. (latviaksi)
**Giclée Fine Art** on taidegrafiikan menetelmä, jossa käytetään mustesuihkutulostusta.

Menetelmä on kehitetty Ranskassa ja Yhdysvalloissa 1980-luvun lopussa. Taideteoksesta tuotetaan taidegrafiikan tavoin rajoitettu sarja, jonka tuottaminen tehdään laadukkaasti digitaalitekniikalla. Giclee-menetelmän avulla on myös mahdollista tehdä taidejäljennöksiä. Taidejäljennösten laatu riippuu siitä, miten kuvaa on käsitelty ja mitä menetelmää on käytetty digitointiin. Taideteoksena sitä pidetään vain silloin, kun taiteilija itse on osallistunut giclée-tulosteiden tuottamisprosessiin.

Giclée-sanaa on alettu pitää synonyyminä korkealaatuiselle mustesuihkutulostukselle. Tulostimen ominaisuudet ja käytetyt väripigmentit sekä paperin laatu määrittävät, voidaanko painatus hyväksyä allekirjoitettavaksi *Giclée Fine Art* -merkinnällä. Merkintä on kuitenkin epävirallinen eikä sitä ole standardoitu. Taiteilija itse päättää allekirjoituksellaan, voidaanko painatus hyväksyä taideteokseksi vai onko se pelkästään tuloste.

Menetelmän kehitti 1980-luvun lopussa israelilaisamerikkalainen yhtiö Scitex. Sen kehittämä tulostin oli nimeltään *Iris*. Muusikko Graham Nash osti yrityksen vuonna 1990 ja käytti sitä Nash Editions -yrityksessään. Siellä menetelmälle annettiin nimi Giclée.

Lähteet
-------

1. 1 2  "Ink-jet art runs gamut from low brow to high class" (Arkistoitu – Internet Archive). Daniel Grant. Baltimore Sun 25.1.1999. Viitattu 7.11.2018.
2. ↑  Giclée. William Gordon Casselman. Web Archive 2016. Viitattu 7.11.2018.

Aiheesta muualla
----------------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Giclée**.
* Johnson, Harald. *Mastering Digital Printing*. Thomson Course Technology, 2005. Sivu 11. Google Books. Viitattu 7.11.2018.
**Gustavs Zemgals** (12. elokuuta 1871 Džǖkstes, Latvia – 8. tammikuuta 1939 Riika, Latvia) oli latvialainen poliitikko ja maan toinen presidentti.

Elämäkerta
----------

Gustavs Zemgals syntyi käsityöläisperheeseen Džǖkstesissa Kuurinmaalla. Hän suoritti lukion Riiassa ja valmistui lakitutkinnoistaan Moskovan yliopistosta. Sittemmin hän työskenteli lakimiehenä. Politiikkaan hän tutustui jo opiskeluaikoinaan liittyen *Jaunā Stravā* -nimiseen sosialistiseen liikkeeseen. Zemgals osallistui reservin upseerina Venäjän-Japanin sotaan 1904–1905 taisteluissa Kaukoidässä. Vuosien 1905–1907 vallankumouksen aikana hän oli mukana perustamassa Latvian sosiaalidemokraattista puoluetta ja toimitti sen lehteä. Sittemmin hänestä tuli Riian pormestari ja hän liittyi radikaalidemokraattiseen puolueeseen.

Gustavs Zemgalsin muistomerkki.
Zemgalsista tuli 17. marraskuuta 1917 Latvian väliaikaisen kansallisen komitean varapuheenjohtaja ja seuraavana päivänä varsinaisen puheenjohtajan ollessa muualla hän luki Latvian itsenäisyysjulistuksen. Saksalaisten yritettyä järjestää vallankaappauksen Liepājassa hän vastasi kansallisen komitean toiminnasta. Vuonna 1919 hänet valittiin jälleen Riian pormestariksi sekä kansallisen komitean varapuheenjohtajaksi. Vuosina 1921–1923 Zemgals toimi sotaministerinä, ja vuonna 1922 hänet valittiin Latvian parlamenttiin demokraattisen keskustan ehdokkaana. Jānis Čaksten kuoleman jälkeen Zemgals valittiin 8. huhtikuuta 1927 maan presidentiksi. Kautensa lopussa 8. huhtikuuta 1930 hän kieltäytyi lähtemästä ehdokkaaksi uudestaan. Hänet valittiin kuitenkin vuonna 1931 jälleen parlamenttiin ja vuonna 1933 Baltian unionin johtoon. Sittemmin Zemgals työskenteli kuolemaansa saakka lakimiehenä Riiassa, jonne hänet on myös haudattu.

Lähteet
-------

1. 1 2  Wojciech Roszkowski ja Jan Kofman: *Biographical Dictionary of Central and Eastern Europe in the Twentieth Century*, s. 1152. M. E. Sharpe, 2008. ISBN 978-0-7656-1027-0. (englanniksi)


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Saksa
* Yhdysvallat
* Latvia

 |
|  |
| Muut | 
* SNAC

 |

 |
**Linda Epstein**, o.s. **Creed** (6. joulukuuta 1948 Philadelphia, Yhdysvallat – 10. huhtikuuta 1986 Ambler, Pennsylvania, Yhdysvallat) oli yhdysvaltalainen lauluntekijä.

Creed muutti 1960-luvun puolivälissä New Yorkiin ja työskenteli musiikkikustantamossa sihteerinä. Hän ei kuitenkaan löytänyt etsimäänsä työtä sanoittajana ja muutti pian takaisin Philadelphiaan. Lauluntekijän uransa hän aloitti vuonna 1971 Dusty Springfieldille tekemällään kappaleella "Free Girl". Samana vuonna hän kirjoitti Thom Bellin kanssa kappaleen "Stop, Look, Listen (To Your Heart)", jonka nauhoitti The Stylistics. Creed ja Bell jatkoivat yhteistyötä ja tekivät musiikkia Philadelphia International Records -yhtiön artisteille. The Spinners nauhoitti useita heidän kappaleitaan, mukaan lukien "The Rubberband Man" (1976). Creed teki musiikkia myös muun muassa Johnny Mathisille, Teddy Pendergrassille ja Dionne Warwickille.

Vuonna 1972 Creed meni naimisiin Stephen Lee Epsteinin kanssa ja sai tämän kanssa Roni-tyttären 1970-luvun puolivälissä. Vuonna 1976 perhe muutti Kaliforniaan. Vuonna 1977 Creedin ja Michael Masserin kappale "The Greatest Love of All" otettiin Muhammad Alista kertovan *Suurin*-elokuvan musiikkiraidalle. Kappaleesta tuli kymmenen vuotta myöhemmin yksi Whitney Houstonin siihenastisen uran suurimmista hiteistä.

Creedillä todettiin 26-vuotiaana rintasyöpä, joka lopulta johti hänen kuolemaansa huhtikuussa 1986 vain 36-vuotiaana. Hänen kuolemaansa seuraavana vuonna perustettiin rintasyöpäsäätiö Linda Creed Breast Cancer Foundation.

Creedin kappaleista ovat myöhemmin tehneet menestyneitä cover-versioita muun muassa Roberta Flack, Michael Jackson, Smokey Robinson ja Rod Stewart. Hänet valittiin vuonna 1992 postuumisti Songwriters Hall of Fameen.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5 6  Linda Creed *Songwriters Hall of Fame*. Viitattu 5.5.2012. (englanniksi)
2. 1 2 3 4  Ankeny, Jason: Linda Creed *Allmusic*. Viitattu 5.5.2012. (englanniksi)


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Saksa
* Israel
* Suomi (KANTO)
* Yhdysvallat
* Tšekki
* Puola

 |
|  |
| Taiteenala | 
* MusicBrainz

 |
|  |
| Muut | 
* Europeana

 |

 |
Erich Honecker, Gustáv Husák ja Walter Ulbricht.
**Gustáv Husák** (10. tammikuuta 1913 Dúbravka – 18. marraskuuta 1991 Bratislava) oli slovakialainen poliitikko ja Tšekkoslovakian presidentti vuodesta 1975 vuoden 1989 joulukuuhun saakka, jolloin samettivallankumous syrjäytti hänet. Koulutukseltaan Husák oli juristi.

Uran alkuajat
-------------

Husák liittyi kommunistiseen puolueeseen vuonna 1933 ja toimi toisen maailmansodan aikana vuosina 1939–1945 kielletyn Slovakian kommunistisen puolueen yhtenä johtohahmoista. Vuonna 1945 Husák nimitettiin Tšekkoslovakian kommunistisen puolueen keskuskomitean jäseneksi. Hän oli mukana likvidoimassa Slovakiassa vuoden 1946 vaalien voittajapuolueen *Demokratická stranan* johtoa vuosina 1947–48. Vangittiin ja erotettiin kommunistisesta puolueesta vuonna 1951 väitettyjen nationalististen pyrkimystensä vuoksi osana stalinistisia vainoja. Husák tuomittiin elinkautiseen vankeusrangaistukseen vuonna 1954 ja vapautui vuonna 1960.

Vapautuminen ja valtaannousu
----------------------------

Vapautumisen aikakaudella vuonna 1963 Husákin tuomio kumottiin ja hänet otettiin uudelleen puolueen jäseneksi. Vapauduttuaan hän arvosteli uus-stalinistista puoluejohtoa ja nousi varapääministeriksi huhtikuussa 1968. Prahan kevään aikana Husák kuitenkin vaihtoi poliittisista linjaa ja vastusti puolueen ensimmäisen sihteerin Alexander Dubčekin ajamaa ihmiskasvoista sosialismia. Kremlin tukemana Husák nousi ensimmäiseksi sihteeriksi (vuodesta 1971 virkaa kutsuttiin pääsihteeriksi) vuoden 1969 huhtikuussa.

Valtakausi
----------

Husák kumosi nopeasti Dubčekin tekemät uudistukset ja erotti keskuskomitean liberaaleimmat jäsenet. Vuonna 1975 Husák nousi Tšekkoslovakian presidentiksi. Hänen valtakautensa aikana maa oli Neuvostoliiton uskollisimpia liittolaisia ja toisinajattelijoita ei hänenkään valtakaudellaan suvaittu. Valtiollinen salainen poliisi StB osallistui Husákin kaudella useiden ihmisten katoamisiin ja vangitsemisiin.

Vuonna 1987 hän luovutti pääsihteerin viran seuraajalleen Miloš Jakešille. Husák jatkoi presidenttinä aina samettivallankumouksessa tapahtuneeseen syrjäyttämiseensä asti 28. joulukuuta 1989. Husák kuoli 18. marraskuuta 1991.

Lähteet
-------

1. ↑  Gustáv Husák Encyclopedia Britannica. Viitattu 23.10.2013. (englanniksi)
2. ↑  Gustav Husak Prague Castle. Viitattu 23.10.2013. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Gustáv Husák**.
* 

Tšekkoslovakian lippuTšekkoslovakian presidentit

* Tomáš Masaryk
* Edvard Beneš
* Emil Hácha
* Klement Gottwald
* Antonín Zápotocký
* Antonín Novotný
* Ludvík Svoboda
* Gustáv Husák
* Václav Havel


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Norja
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Israel
* Yhdysvallat
* Japani
* Tšekki
* Alankomaat
* Puola

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Deutsche Biographie

 |
|  |
| Muut | 
* IdRef

 |

 |
**Linda Hedlund** on suomalainen viulisti.

Hedlund aloitti viulutunnit 5-vuotiaana Suomessa. Sittemmin hän opiskeli Moskovan konservatoriossa Sergei Kravtšenkon johdolla ja Wienin musiikin ja esittävien taiteiden yliopistossa Rainer Küchlin johdolla. Hän sai opetusta myös Berliinin taideyliopistossa Uwe-Martin Haibergilta. Hän on osallistunut muiden muassa Schlomo Mintzin, Yair Klessin, Endre Wolfin, Mihail Kopelmanin ja Ana Tšumatšenkon mestarikursseille. Kamarimusiikkikoulutusta hän on saanut Johannes Meisslinilta. Maisterin arvon Hedlund sai Wienissä 2002 ja tohtorinarvon Sibelius-Akatemiassa 2010 väitöskirjansa aiheena ranskalaisten säveltäjien viulumusiikki vuosilta 1875–1945. Opiskeluvuosinaan Hedlund toimi Sibelius-Akatemiassa assistenttina.

Hedlund on esiintynyt kansainvälisesti solistina ja kamarimuusikkona. Hän on toiminut konserttimestarina muun muassa Tapiola Sinfoniettassa vuonna 2004 ja Michael Tilson Thomasin johdolla Pacific Music Festivalilla. Kamarimuusikkona hänen yhteistyökumppaneihinsa ovat kuuluneet Wienin filharmonikkojen jäsenet, Oliver Kern, Steven Isserlis, Camilla Nylund ja Otto Tolonen. Hedlund on esiintynyt Helsingin Musica nova Helsinki -tapahtumassa ja Carnegie Hallissa. Hän perusti vuonna 2007 Emäsalon musiikkijuhlat ja on pitänyt mestarikursseja Yhdysvalloissa, Etelä-Amerikassa sekä Aasiassa.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Viulisti Linda Hedlund (Arkistoitu – Internet Archive) Concert Office
**Fredrik Adolf Hällström** (30. huhtikuuta 1787 Ilmajoki – 31. elokuuta 1861 Oulu) oli suomalainen insinöörieverstiluutnantti ja kanavanrakentaja.

Hällströmin vanhemmat olivat kappalainen Carl Hällström ja Anna Rein. Hän suoritti kameraalitutkinnon Turun yliopistossa ja oli 1813-1819 Ruotsissa Götan kanavan rakennustöissä vaaitsijana. Suomeen palattuaan hän työskenteli koskenperkaustoimikunnan vaaitsijana Kokemäenjoella. Hällström ylennettiin insinöörikapteeniksi 1822 ja siirrettiin 1824 Ouluun, johtamaan Pohjois-Pohjanmaan koskenperkaustöitä, missä tehtävässä hän työskenteli aina vuoteen 1853 asti. Insinöörimajuriksi Hällström ylennettiin 1837 ja -everstiluutnantiksi 1840. Tie- ja vesikulkulaitoksen vt. päällikkönä hän toimi 1846-1847. Hällström laati Pohjanmaan vesireittien suunnitelmien ohella muun muassa suunnitelman Päijänteen ja Puulaveden vesistöjen yhdistämisestä, joka toteutui 1850-luvun alussa Kissakosken kanavan myötä, samoin kuin ensimmäiset suunnitelmat Vääksyn kanavaa ja Kalkkisten kanavaa varten sekä 1827 alustavan suunnitelman Saimaan kanavasta. Hällström oli innokas musiikin harrastaja, joka toimi pitkään Oulun musiikkielämän parissa.

Hällströmin puoliso vuodesta 1820 oli Christina Elisabeth Hagström (k. 1887).

Lähteet
-------

* Ilmari Heikinheimo: *Suomen elämäkerrasto*. Helsinki: Werner Söderström Osakeyhtiö, 1955.  Sivu 318.

Aiheesta muualla
----------------

* Kotivuori, Yrjö: Fredrik Adolf Hällström. *Ylioppilasmatrikkeli 1640–1852*. Helsingin yliopiston verkkojulkaisu 2005. Viitattu 5.3.2014.
* Hällströmin ansioluettelo (ruotsiksi) (Viitattu 5.3.2014)
* Hällström -suvun kotisivut (Viitattu 5.3.2014)
**Gaius Blossius** (100-luku eaa.) roomalainen stoalainen filosofi. Plutarkhoksen mukaan hän oli Antipatros Tarsoslaisen oppilas ja kotoisin Cumaesta, Campaniasta.

Blossius ja kreikkalainen reetori Diofanes saivat tribuuni Tiberius Gracchuksen toimittamaan maauudistuksen plebeijien puolesta. Tiberiuksen poliittiset vastustajat syyttivät häntä kansan yllyttämisestä kansannousuun. Lopulta Tiberius salamurhattiin ja hänen ruumiinsa heitettiin Tiber-jokeen.

Tiberiuksen kuoleman jälkeen konsulit kuulustelivat Blossiusta asiasta. Blossius myönsi tehneensä kaiken mitä Tiberius oli pyytänyt häneltä. Konsulit kysyivät, mitä hän olisi tehnyt, jos Tiberius olisi käskenyt hänet polttamaan Juppiterin temppelin. Hän vastasi, ettei Tiberius olisi antanut sellaista käskyä, ellei se olisi todellakin ollut Rooman kansan parhaaksi. Tämän jälkeen hänet vapautettiin. Blossius muutti Asiaan ja osallistui siellä Aristonikoksen kapinayritykseen Roomaa vastaan. Sen epäonnistuttua hän teki itsemurhan.

Lähteet
-------

* Plutarkhos: *Kuuluisien miesten elämäkertoja*, s. 340. "Tiberius Gracchus". Helsinki: WSOY, 2001. ISBN 951-0-15794-5.
**Fredrik Adrian Elers** (30. heinäkuuta 1838 Eura – 24. tammikuuta 1912 Helsinki) oli suomalainen Venäjän keisarikunnan armeijassa palvellut kenraalimajuri.

Elersin vanhemmat olivat Euran kappelin saarnaaja Gustav Elers ja Helena Juhontytär ja puoliso vuodesta 1868 Selma Albertina Elmgren. Elers tuli vapaaehtoisena palvelukseen nuoremmaksi aliupseeriksi 1. Turun ruotujakoiseen tarkk’ampujapataljoonaan 1854. Hänet ylennettiin 1857 vanhemmaksi aliupseeriksi pataljoonan Paimion komppaniaan. Krimin sotaan Elers osallistui rannikkopuolustuksessa Suomessa. Hänet ylennettiin vänrikiksi 1858 ja siirrettiin Narvan jalkaväkirykmenttiin, minkä jälkeen hän palveli useissa eri joukko-osastoissa Venäjällä, osallistuen myös Turkin sotaan. Välillä armeijan jalkaväen reserviin siirrettynä Elers palasi aktiivipalvelukseen vuonna 1880. Hänet ylennettiin everstiluutnantiksi 1888 ja määrättiin sotilaskäskynhaltijaksi Itä-Preussiin. Everstiksi 1890 ylennettynä hänestä tuli sotilaskäskynhaltija Pohjois-Kaukasiaan, mistä tehtävästä ja samalla sotapalveluksesta hän erosi kenraalimajurina toukokuussa 1895.

Lähteet
-------

1. 1 2  Fredrik Adrian Elers *Suomalaiset kenraalit ja amiraalit Venäjän sotavoimissa 1809–1917*. Biografiakeskus, Suomalaisen Kirjallisuuden Seura. (Viitattu 19.1.2020)
Triacin piirikaaviosymboli
Erilaisia triaceja
**Triakki** (akronyymistä TRIAC, engl. *triode for alternating current*) eli **kaksisuuntainen triodityristori** on puolijohdekomponentti, joka on toimintaperiaatteeltaan kuten kaksi vastakkaisiin suuntiin rinnan kytkettyä tyristoria, joiden hilat on kytketty yhteen. Kun triakin hilalle tuodaan virtapulssi, jonka napaisuus on sama tai eri kuin triakin navoilla olevan jännitteen napaisuus, triakki alkaa johtaa, kunnes napojen välinen jännite laskee riittävän alas tai vaihtaa napaisuutta. Kyky liipaista myös erisuuntaisella virralla kuin päävirta antaa mahdollisuuden monipuolisiin kytkentöihin. 

Neljä eri liipaisuvaihtoehtoa:

1. A2 positiivinen, hila positiivinen
2. A2 positiivinen, hila negatiivinen
3. A2 negatiivinen, hila positiivinen
4. A2 negatiivinen, hila negatiivinen

Triakkia voidaan käyttää esimerkiksi hehkulampun himmentimessä, jolloin liipaisua ohjataan vastuksista, säätövastuksista, kondensaattoreista ja mahdollisesti diakista koostuvalla kytkennällä niin, että triakki johtaa lampulle vain osan kustakin vaihtojännitteen puolijaksosta. Näin keskimääräinen lampun läpi kulkeva virta pienenee ja lamppu himmenee.

Kirjallisuutta
--------------

* Salste, Mikko; Porra, Veikko: *Elektroniikka: sovelletun elektroniikan ja digitaalitekniikan perusteet*. Otaniemi: Otakustantamo, 1973. ISBN 951-671-053-0.
* Silvonen, Kimmo: *Sähkötekniikka ja elektroniikka*. Helsinki: Otatieto, 2003. ISBN 951-672-33-7.
* Silvonen, Kimmo; Tiilikainen, Matti; Helenius Kari: *Analogiaelektroniikka*. Helsinki: Edita, 2004 (2002). ISBN 951-37-3839-6.

1. ↑  IEC 60050 - International Electrotechnical Vocabulary - Details for IEV number 521-04-67: "bidirectional triode thyristor" *www.electropedia.org*. Viitattu 25.3.2022.
Rugby Schoolin rakennuksia. Etualalla kenttä, jossa rugby on syntynyt.
**Rugby School** on Rugbyssä Englannin Warwickshiressä sijaitseva yksityiskoulu (public school). Koulun on perustanut Laurence Sheriff vuonna 1567. Koulu kukoisti rehtori Thomas Arnoldin kaudella vuosina 1828–1842, ja siitä tuli Britannian kaikkien yksityiskoulujen esikuva. Koulu on erityisen tunnettu siellä pelatusta jalkapallon esimuodosta, josta kehittyi sittemmin rugby.

Rugby School on yksi alkuperäisistä niin sanotuista suurista yksityiskouluista, ja yksi niistä seitsemästä yksityiskoulusta, jotka mainitaan vuoden 1868 Public Schools Actissa. Muut perinteiset suuret yksityiskoulut ovat Charterhouse School, Eton College, Harrow School, Merchant Taylors' School, St Paul's School, Shrewsbury School, Westminster School ja Winchester College.

Lähteet
-------

1. ↑  Rugby *Britannica Academic, Encyclopædia Britannica*. Viitattu 5.1.2018. (englanniksi)
2. 1 2  Public school *Britannica Academic, Encyclopædia Britannica*. Viitattu 6.1.2018. (englanniksi)
3. ↑  Public Schools Act 1868 *Education in England*. Derek Gillard. Viitattu 6.1.2018. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Rugby School** Wikimedia Commonsissa
**Fredrik Bergstadi** (2. kesäkuuta 1817 Pälkäne – 14. lokakuuta 1853 Turku) oli suomalainen opettaja, pappi ja kirjailija. Hän käytti nimimerkkejä *Bdi*, *B-i* ja *F.B.*.

Pälkäneen Kukkolassa syntyneen Bergstadin vanhemmat olivat auskultantti Johan Reinhold Bergstadius ja Anna Katarina Lindström. Hän kävi Hämeenlinnan triviaalikoulua ja Turun lukiota ja pääsi ylioppilaaksi 1835. Bergstadi valmistui filosofian kandidaatiksi 1841 ja maisteriksi 1844. Hänet vihittiin papiksi 1845. Bergstadi toimi vt. opettajana Porissa ja Hämeenlinnassa. Hän oli Hämeenlinnan yläalkeiskoulun kollegana 1845–1848 ja Turun yläalkeiskoulun konrehtorina vuodesta 1848. Bergstadi oli vuosina 1851–1852 Sanomia Turusta-lehden toimittajana.

Bergstadi oli naimisissa vuodesta 1845 Emilia Fredrika Walleniuksen kanssa. Hän kuoli koleraan lokakuussa 1853 Turussa. Hänen veljensä oli Johan Reinhold Bergstadi nuorempi.

Teoksia
-------

* *Tal vid minnefesten efter kapten C. J. Hollming och Styrman C. F. Bergfors*. Hjelt 1850

Lähteet
-------

* Fredrik Bergstadi SKS:n kirjailijamatrikkelissa (toimimaton linkki)
* Uutinen Bergstadin kuolemasta. Suometar 28.10.1853 s. 3 (Historiallinen sanomalehtiarkisto)
* Kotivuori, Yrjö: Fredrik Bergstadi. *Ylioppilasmatrikkeli 1640–1852*. Helsingin yliopiston verkkojulkaisu 2005. Luettu 29.1.2010.

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Suomi (KANTO)

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Ylioppilasmatrikkeli 1640–1852

 |

 |
Fredrik Adolf Jägerhorn
**Fredrik Adolf Jägerhorn af Spurila**, (2. toukokuuta 1760 Helsingin pitäjässä – 23. joulukuuta 1817 Pernaja) oli suomalainen upseeri. Hänen vanhempansa olivat everstiluutnantti Fredrik Anders Jägerhorn ja Ulrika Sofia Brunow ja hänen veljensä everstiluutnantti Johan Anders Jägerhorn.

Jägerhorn oli vapaaehtoisena Uudenmaan ja Hämeen rakuunarykmentissä 1767, kuninkaallisena paašina 1775. Savon kevyen jalkaväkirykmentin adjutantti hänestä tuli 6.6.1777, henkikaartin vänrikki 10.12.1777, luutnantti ja adjutantti 17.4.1783, kapteeni 26.12.1790 ja majuri 19.4.1795. Everstiksi hän nousi 16.11.1799. Vuosina 1801–1808 hän oli värvätyn rykmentin komentaja. Rykmenttiä kutsuttiin hänen mukaansa "Jägerhornin rykmentiksi".

Jägerhorn osallistui Kustaa III:n sotaan 1788–1790. Keväällä 1803 hänet komennettiin huolehtimaan Venäjän vastaisen rajan vartioimisesta Ahvenkoskesta Kelttiin (Keltis), samaten helmikuussa 1808.

Suomen sodan alkaessa oli puolet Jägerhornin rykmentistä sijoitettuna Svartholmaan. Jägerhorn otti itse komennon rykmentin toisesta puoliskosta, joka sijoitettiin Viaporiin. Jägerhorn toimi Viaporiin alikomendanttina.

Pettyneenä kuninkaan haluttomuuteen tulla apuun, kun venäläiset piirittivät Viaporin, ja todennäköisesti myös vanhemman veljensä itsenäisyyssuunnitelmien vaikutuksesta Jägerhorn tuki aktiivisesti pikkuserkkuaan, Viaporin komendanttia, Carl Olof Cronstedtia päätöksessä antautua.

Jägerhorn joutui venäläisten sotavangiksi 1808. Hän antoi myöhemmin samana vuonna uskollisuudenvalansa tsaari Aleksanterille ja matkusti kesällä 1808 Pietariin, missä hän astui tsaarin palvelukseen. Vuonna 1810 Jägerhorn nimitettiin Kymenkartanon läänin maaherraksi, mutta hän sai tehtävästä vapautuksen jo 1812.

Jägerhorn vietti viimeiset vuotensa Nykullan kartanossa Pernajassa, missä hän kuoli naimattomana 23.12.1817.

Lähteet
-------

* Hirn, Från Lantingshausen till Jägerhorn
* Hirn, Turun Historiallinen Arkisto XIX, Fredrik Adolf Jägerhorn rykmentinpäällikkönä
* Carpelan, Ättartavlor
* Suomen Ritarihuone, Jägerhorniana

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt Muokkaa Wikidatassa | 
* Kansallisbiografia
* Uppslagsverket Finland
* Biografiasampo

 |

 |
**Helibras** tai *Helicópteros do Brasil S.A* on Brasiliassa kotipaikkaansa pitävä helikoptereita valmistava yritys, jonka omistaa kokonaan Airbus Helicopters, joka on osa Airbus Groupia. Helibras on helikoptereiden markkinajohtaja Brasialiassa, sillä on 54% markkinaosuus. *lähde?* Sotilashelikoptereista yrityksellä on 60% osuus. *lähde?*

Helibras perustettiin 11. tammikuuta 1978 São Paulossa. Vuonna 2006 Airbus Helicopters (silloin Eurocopter Group) osti koko yrityksen. Aiemmin sillä oli ollut osittainen omistus. Helibras on Latinalaisen Amerikan ainut helikopterivalmistaja. *lähde?*

Helibras on toimintansa aikana toimittanut n. 500 helikopteria, joista 70% on ollut *Esquilo* -mallisia. 10% tuotannosta viedään muihin Latinalaisen Amerikan maihin, kuten Argentiinaan, Boliviaan, Chileen, Meksikoon, Paraguayhin, Uruguayhin ja Venezuelaan. *lähde?*

Tuotteet
--------

Helibras EC130
### Siviilihelikopterit

* EC 120 Colibri
* AS 350 B2 *Esquilo*
* AS 350 B3 *Esquilo*
* EC 130 B4
* AS 355 NP

### Sotilashelikopterit

* EC 120 B
* AS 550 C3
* EC 130 B4
* AS 555 SN
* EC 635

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
**Anita Christensen** (s. 29. lokakuuta 1972 Randers, Tanska) on kääpiösarjan nyrkkeilijä ja entinen WIBF-, WIBA-, WBC- ja WBA-liittojen mestari.

Amatööriura
-----------

Amatööriurallaan Christensen otteli 21 ottelua, ja voitti niistä 19. Amatöörinä Christensen voitti vuonna 1998 Pohjoismaiden-mestaruuden 57 kg sarjassa.

Ammattiura
----------

Christensen debytoi ammattilaiskehissä helmikuussa 2000 voittaen Veronica Szuczin ensimmäisen erän teknisellä tyrmäyksellä. Vuonna 2001 Christensen otteli Galina Gumliiskan kanssa avoimeksi jääneestä WIBF-liiton mestaruudesta voittaen kaikin tuomariäänin.

Vuonna 2003 Christensen otteli Hagar Shmoulefeld Fineriä vastaan. Ottelu päättyi ratkaisemattomana koska Shmoulefeld Finer oli alaikäinen.

Vuonna 2004 Christensen voitti Ada Velezin kaikin tuomariäänin kymmeneräisessä ottelussa. Voiton myötä Christensenistä tuli WIBA ja WIBF liittojen mestari.

Vuonna 2006 Christensen kohosi WBC ja WBA liittojen mestariksi voittamalla Nadia Hokmin kaikin tuomariäänin kymmeneräisen kamppailun päätteeksi. Christensen nousi ensin WBC liiton väliaikaiseksi mestariksi mutta se muutettiin pysyväksi mestari Kwang Ok Kimin estyttyä ottelemasta.

Christensen puolusti mestaruutta viidesti kunnes kärsi kuudennessa puolustusottelussa tappion Galina Koleva Ivanovalle kaikin tuomariäänin.

Lähteet
-------

1. 1 2 3   (Arkistoitu – Internet Archive)
2. ↑
3. ↑
4. ↑
5. ↑

Aiheesta muualla
----------------

* boxrec.com
**Veli Pekka Valtonen** (s. 14. toukokuuta 1954 Vihti) on suomalainen insinööriprikaatikenraali, evp. 

Valtonen syntyi agrologi Matti Valtosen ja verovirkailija Eila Kandolinin perheeseen. Hänen puolisonsa vuodesta 1980 on MMM Anne Lintunen. Valtonen valmistui diplomi-insinööriksi Teknillisestä korkeakoulusta 1980 ja on suorittanut DESS-jatkotutkinnon Pariisin yliopistossa 1996. Hän työskenteli Topografikunnan teknisen toimiston päällikkönä 1982–1988, mittausosaston johtajana 1988–1990 ja ilmakuvaosaston johtajana 1990–2000. Pääesikunnan materiaaliosaston TK-sektorin johtaja Valtonen oli 2000–2001 ja materiaaliosaston apulaispäällikkö 2007. Sotavarustepäälliköksi hänet nimitettiin vuonna 2008. Puolustusvoimien pääinsinöörin virkaa Valtonen hoiti marraskuusta 2012 toukokuun 2014 loppuun. Hänen seuraajansa sotavarustepäällikkönä ja puolustusvoimien pääinsinöörinä on insinööriprikaatikenraali Kari Renko.

Valtonen ylennettiin insinööriluutnantiksi 1983, insinööriyliluutnantiksi 1984, insinöörikapteeniksi 1985, insinöörimajuriksi 1989, insinöörieverstilutnantiksi 1995, insinöörieverstiksi 2001 ja insinööriprikaatikenraaliksi 2008.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Lasse Pajala, John Lagerbohm, Ulla Strengell-Silainen (toim.): *Kuka kukin on 2011*, s. 1078. Helsinki: Otava, 2011. ISBN 978-951-1-24712-8.
2. ↑  Veli Pekka Valtosesta puolustusvoimien pääinsinööri. Puolustusministeriö, 1.11.2011.
3. ↑  Renko, Kari Juhani, insinööriprikaatikenraali. Puolustusvoimat. (Viitattu 6.1.2018) (Arkistoitu – Internet Archive)
**Täbyn kirkko** (ruots. *Täby kyrka*) on keskiaikainen luterilainen kirkko Täbyn kunnassa Tukholman läänissä Ruotsissa.

Kirkko on rakennettu 1200-luvun puolivälissä harmaakivestä. Siihen lisättiin 1300-luvulla sakaristo. 1400-luvulla kirkossa oli tulipalo, jonka jälkeen tasainen puinen sisäkatto korvattiin tiiliholvilla ja kirkkoon lisättiin asehuone.

Kirkossa sijaitseva Albertus Pictorin seinämaalaus *Kuolema pelaa shakkia* 1400-luvulta.
Kirkossa on Albertus Pictorin maalauksia 1400-luvun lopulta. Niitä ei ole koskaan peitetty kalkkimaalilla. Osa maalauksista kuuluu Pictorin parhaimpiin. Ingmar Bergman käytti maalausta *Kuolema pelaa shakkia* yhden episodin pohjana elokuvassaan *Seitsemäs sinetti*.

Kirkon alttarikaappi on 1470-luvulta. Sen keskeinen aihe on ryhmä Golgatalla. Siipiaiheina ovat pyhä Olavi ja eräs piispa.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Täby kyrka Svenska Kyrkan. Viitattu 5.1.2014. (ruotsiksi)
2. 1 2  Täby kyrka Stockhoms Länsmuseum. Viitattu 5.1.2014. (ruotsiksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Täbyn kirkko** Wikimedia Commonsissa

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.   
Alkuperäinen artikkeli: sv:Täby kyrka
**Velimatti Honkanen** (s. 1. lokakuuta 1968 Nummi) on suomalainen journalisti, joka on työskennellyt pitkään *Tekniikan Maailma* -lehdessä, myös lehden päätoimittajana.

Honkanen valmistui diplomi-insinööriksi Teknillisestä korkeakoulusta 1993. Hän toimi valmistuttuaan suunnittelijana 1993–1996, *Tekniikan Maailman* avustaja hän oli ollut jo vuodesta 1989. Lehden autotoimittajaksi hän tuli vuonna 1996 ja työskenteli lehden toimituspäällikkönä 1996–2008. Vuonna 2009 Honkanen nimitettiin *Tekniikan Maailman* päätoimittajaksi. Otavamedian TM-lehtiperheen, johon kuuluvat paitsi *Tekniikan Maailma*, myös *TM Rakennusmaailma* ja niiden vironkieliset versiot sekä *Vauhdin Maailma*, päätoimittaja Honkanen oli vuoteen 2015 asti. Hän siirtyi tuolloin *Tekniikan Maailman* Ajoneuvot ja liikenne -osaston toimituspäälliköksi.

Lähteet
-------

1. 1 2  Lasse Pajala, John Lagerbohm, Ulla Strengell-Silainen (toim.): *Kuka kukin on 2011*, s. 233. Helsinki: Otava, 2011. ISBN 978-951-1-24712-8.
2. ↑  TM-lehtiperheen päätoimittaja vaihtuu - Velimatti Honkanen siirtyy toimituspäälliköksi. M&M, 26.5.2015.
**Helilä** (aiemmin ruots. *Heligby*) on Kotkan kaupunginosa. Helilä oli entisen Kymin pitäjän kirkonkylä ja myöhemmin Karhulan kauppalan keskusta. Kaupunginosa muodostaa nykyisin Karhulan kaupunginosan kanssa merkittävän keskuksen Kotkassa. 

Helilän kaupunginosan alue asemakaavassa eroaa Kotkan kaupungin tilastoalueiden rajoista, eikä sen vuoksi tarkkaa asukaslukua voi ilmoittaa. Helilä kuuluu Karhulan ja Rauhalan kaupunginosien kanssa samaan tilastoalueeseen, jonka yhteinen asukasluku on 5 304 (31.12.2012).

Historia
--------

Helilästä tuli Kymin pitäjän kirkonkylä sen jälkeen kun uusi kirkko päätettiin rakentaa sinne 1720-luvulla (vihitty käyttöön 1729). Sitä ennen Kymin kirkko ja edeltävä kappeli olivat sijainneet nykyisen Kyminlinnan seudulla. Kirkon sijoittamiseen Helilään vaikutti muun muassa paikan sijaitseminen saaristolaisille kulkukelpoisen Kymijoen Korkeakoskenhaaran varrella. 

Karhulan kauppalan aikana (1951–1976) Helilä oli kauppalan keskusta, vaikka kauppalan nimi johdettiinkin Helilän kylään muodostuneesta Karhulanniemen teollisuusalueesta. Karhula oli alun perin tilannimi Helilän kylässä. Vuonna 1977 tehdyn Kotkan, Karhulan ja Kymin kuntaliitoksen jälkeen muodostettuun Karhulan kaupunginosaan on liitetty suuri osa entisestä Helilän kylästä ja kauppalanosasta. Nykyisin Helilä käsittääkin vain entisen alueen pohjoisosat sekä Marttilan, Käpylän ja Malmingin alueet Karhulan–Sunilan rautatien itäpuolelta.

Rakennuksia
-----------

Helilän kaupunginosan alueella sijaitsee Kymin kirkko ja Helilän koulu. Helilän koulun edeltäjä Helilän kansakoulu on Kotkan vanhin kansakoulu, joka aloitti toimintansa vuonna 1875. Helilän puutaloasujaimisto on lähestulkoon kokonaan hävinnyt kerrostalojen tieltä.

Lähteet
-------

* Useita kirjoittajia: *Kymin historia 1*. Kouvolan kirja- ja kivipaino, 1960.

### Viitteet

1. ↑  Svenska ortnamn i Finland Institutet för de inhemska språken. Viitattu 16.6.2014. (ruotsiksi)
2. ↑  Väestö ikäluokittain ja osa-alueittain 31.12.2012 (DOC) Kotkan kaupunki.  Arkistoitu 3.2.2015. Viitattu 21.8.2013.

Kotka

|  |  |
| --- | --- |
| Kaupunginosat | 
* Aittakorpi
* Eskola
* Etukylä
* Halla
* Helilä
* Hirssaari
* Hovila
* Hovinsaari (6–8)
* Itäranta
* Jumalniemi
* Jylppy
* Kaarniemi
* Kalliokoski
* Karhula
* Karhuvuori
* Katariina
* Kaukola
* Kierikkala
* Koivula
* Korela
* Korkeakoski
* Kotkansaari (1–4)
* Kyminlinna
* Lankila
* Metsola
* Mussalo
* Otsola
* Popinniemi
* Rauhala
* Ristinkallio
* Ruonala
* Saksala
* Sunila
* Sutela
* Suulisniemi
* Takakylä
* Tiutinen

 |
| Kyliä | 
* Haapasaari
* Huruksela
* Juurikorpi
* Jäppilä
* Kurittula
* Kuutsalo
* Laajakoski
* Marinkylä
* Peippola
* Pernoo
* Pihkoo
* Rantahaka
* Tavastila
* Ylänummi

 |
| Muita alueita | 
* Hietanen
* Hovinsaari (saari)
* Kirkonmaa
* Kolkansaari
* Kuusinen
* Rankki

 |
**Häpy**. Hävyn näkyvimmän osan muodostavat isot häpyhuulet. Kuvassa häpyjä karvoituksella ja ilman karvoitusta. Alavasemmassa kuvassa myös genitaalilävistys.
**Häpy** eli **vulva** tai **ulkosynnyttimet** tarkoittaa naisen ulkoisia sukupuolielimiä, joihin kuuluvat isot ja pienet häpyhuulet, häpykieli eli klitoris, emättimen aukko ja emättimen eteinen sekä eteisrauhaset ja häpykukkula eli häpykumpu.

Hävyllä on keskeinen rooli seksuaalisuudessa ja seksuaalisessa kanssakäymisessä. Häpy liittyy lisääntymiseen sekä yhdynnän että synnytyksen osalta.

Anatomiaa
---------

Häpy on naisen vartalon alaosassa, etupuolella sijaitseva ulkoiset sukupuolielimet käsittävä alue, jonka näkyvin osa ovat isot häpyhuulet. Ne muodostavat veneen muotoa muistuttavan alueen, niiden välissä on häpyrako. Pehmeästä ja joustavasta kudoksesta muodostuvat isot häpyhuulet peittävät kokonaan tai osittain pienet häpyhuulet. Häpyhuulien välissä sijaitsevat ylhäältä alaspäin terska eli klitoriksen pää, virtsaputken suu sekä emätinaukko. Häpyhuulissa ja terskassa on paisuvaiskudosta, ne paisuvat hieman seksuaalisen kiihottumisen myötä. Häpyhuulien iho on hieman ryppyistä.

Häpykielen näkyvä osa on noin herneen kokoinen, tuntoherkkä elin, jota osittain peittää esinahka. Emätinaukko ja emättimen eteinen muodostavat emättimen etummaisen, tuntoherkän osan. Häpykukkula on häpyliitoksen kohdalla, häpyhuulien yläpuolella sijaitseva ihonalaisen rasvakudoksen muodostama kohouma.

Murrosiän jälkeen hävyn seutua luontaisesti verhoaa häpykarvoitus.

Hävyn merkitys
--------------

Hävyllä on keskeinen merkitys seksuaalisuudessa, sen näkyminen voi jo sinällään olla seksuaalinen kiihoke. Hävyn tärkeimmät osat, häpyhuulet, häpykieli ja emättimen etuosa (aukko ja eteinen) ovat tuntoherkkää aluetta, ja niiden hyväileminen seksuaalisessa kanssakäymisessä tai itsetyydytyksessä tuottaa mielihyvää. Yhdynnässä jäykistynyt siitin työnnetään emätinaukosta sisään. Emätinaukko on myös synnytyskanavan osa. Virtsaputken suu ei kuulu naisen sukupuolielimiin, mutta sijaitsee hävyn alueella.

Lähteet
-------

1. ↑  ulkosynnyttimet *Duodecimin terveyskirjaston lääketieteen sanasto*.  18.10.2016. Viitattu 18.11.2021.
2. ↑  Lääkärikirja – Häpy *Tohtori.fi*. Darwin Media Oy.  Arkistoitu 4.3.2016. Viitattu 19.1.2011.
3. ↑  Saana Sjöblom-Hasselblatt: Häpyhuulet ovat kaikilla erilaiset – niitä on yhtä monenlaisia kuin sormenjälkiä *Kaksplus.fi*.  5.11.2022. Viitattu 11.3.2023.
4. ↑  Lääkärikirja – Häpykukkula *Tohtori.fi*. Darwin Media Oy.  Arkistoitu 5.3.2016. Viitattu 19.1.2011.
5. ↑  THE SECONDARY SEXUAL CHARACTERISTICS *hu-berlin.de*.  Arkistoitu 27.9.2011. Viitattu 6.3.2023. (englanniksi)

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **naisen sukupuolielimet**.
|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
|  |  |
|  |  |
| Vektorigrafiikka | Bittikarttagrafiikka |
| Vektorigrafiikalla luotua kuvaa voidaan suurentaa ilman, että kuvasta tulee rakeinen kuten bittikarttakuvasta. |

**2D-grafiikalla** (engl. 2-dimensional) tarkoitetaan kaksiulotteista digitaalista kuvaa tai tekstiä, sekä niiden tuottamiseen tarkoitettua tekniikkaa. 2D-grafiikka sisältää kaksi ulottuvuutta, eli pituuden ja leveyden. Yleisimpiä esimerkkejä 2D-kuvasta ovat tietokoneen kuvaruudulla näkyvä kuva ja paperille tulostettu teksti. 

2D-grafiikkaa käytetään yleensä perinteisiin julkaisutapoihin liittyvissä tekniikoissa, kuten tulostamisessa ja piirtämisessä, esimerkiksi kartografiassa, typografiassa, teknisessä piirustuksessa ja mainonnassa. Tunnetuimpia sovelluksia 2D-grafiikan kehityksessä ovat olleet muun muassa PostScript ja X Window System. 

3D-grafiikassa kolmiulotteinen kappale projisoidaan kaksiulotteiseksi kuvaksi, jotta se voidaan esittää näyttölaitteeella. Tämä tapahtuu kuvan renderöinnissä.

Katso myös
----------

* 3D-grafiikka
* Adobe Flash
* Grafiikka
* Grafiikkaprosessori
* Kuvankäsittely
* Logo (ohjelmointikieli)
* PostScript

Lähteet
-------

1. ↑  Aaron Lanterman: 3D to 2D Projection (PDF) *bpb-us-w2.wpmucdn.com*. Viitattu 21.5.2023. (englanniksi)
**Liukuva keskiarvo** on eräs keskiarvolukujen tyyppi. Liukuvalla keskiarvolla lasketaan **järjestyksessä olevan aineiston** keskiarvoa havaintoa edeltävien arvojen kanssa tai sen ympäriltä (edellisiä ja seuraavia), ja täten laskennan arvot "liukuvat" eteenpäin vanhojen arvojen tippuessa pois ja uusien tullessa mukaan laskentaan. Liukuvia keskiarvoja on useita erilaisia.

Liukuvaa keskarvoa käytetään esimerkiksi talousdatan kanssa (kuvassa keltainen viiva).

Yksinkertainen liukuva keskiarvo
--------------------------------

Yksinkertainen liukuva keskiarvo (SMA, *eng. Simple Moving Average*) lasketaan ottamalla havaintoarvo M aineistosta P ja laskemalla aritmeettinen keskiarvo M:stä ja sitä n-1 edeltävästä arvosta. N on luku joka kertoo kuinka monta lukua laskentaan otetaan mukaan (havaintoarvo M sisältyy, joten N:n tulisi olla 2 tai suurempi). 

Liukuva keskiarvo 8. havainnon kohdalla, kun {\displaystyle n=3} olisi seuraava:

{\displaystyle (P\_{8}+P\_{7}+P\_{6})/3}

Lähteet
-------

1. ↑  Thompson, Jan & Martinsson, Thomas: *Matematiikan käsikirja*, s. 189. Helsinki: Tammi, 1994. ISBN 951-31-0471-0.