**Seeprapeippo** (*Taeniopygia guttata*) on pieni kirkasvärinen loistopeippojen heimoon kuuluva varpuslintu, joka on erittäin suosittu lemmikkieläin lemmikkilintuna. Lajin nimesi Louis Jean Pierre Vieillot 1817.

Koko ja ulkonäkö
----------------

Linnun pituus on noin 10 cm ja paino noin 10 g. Koiras on hyvin kirkasvärinen: päälaki ja niska ovat kyyhkynharmaat, posket ruskeat, nokka punainen, nokan ja posken välissä valkoinen raita mustien juovien välissä, kurkku raidallinen, rinnassa musta poikkivyö, vatsa valkoinen, koivet punertavat, kylki ruskea valkein täplin, selkä ja siiven päälliset tummat, sekä pyrstö musta valkoisin täplin. Naaras on vaatimattomamman värinen: yleisväritys harmaanruskea, vatsapuoli vaaleampi, nokka ja koivet punertavat ja naamassa mustavalkoinen kuvio.

Tavallinen ääni on nasaali tööttäys. Koiras laulaa yksinkertaista rullaavaa säettä, joka on kuin vieterin vetämistä. Pari seurustelee keskenään hiljaisilla kutsuäänillä.

Seeprapeipot ovat vilkkaita ja seurallisia. Luonnossa ne liikkuvat suurina parvina, ja häkkioloissakin ne voivat parhaiten, jos niitä on pieni parvi. Vähintään kuitenkin 2 lintua, mielellään koiras ja naaras. Yksinäinen seeprapeippo on epäluonnollinen tapaus, eikä yksinäinen lintu elä kauan häkkioloissa.

Nuori seeprapeippo

Esiintyminen
------------

Seeprapeiposta tunnetaan 2 alalajia. Nimialalaji *guttata* pesii Indonesian saaristossa ja *castanotis* lähes koko Australiassa. Maailman seeprapeippopopulaation koko on kymmeniä miljoonia yksilöitä.

Lemmikkilintuina niitä pidetään kaikkialla. Valtaosa lemmikkinä pidettävistä seeprapeipoista on nykyisin tarhattuna syntyneitä.

Elinympäristö
-------------

Seeprapeipot elävät pensaikkoisilla puoliaavikoilla joen, järven tai muun vesistön tuntumassa. Pesintä ajoittuu sadekausien jälkeiseen voimakkaan kasvun ja hedelmällisyyden kauteen. Siemensyöjänä se vaatii runsaasti juomavettä.

Lisääntyminen
-------------

Seeprapeipot kutovat pesäkorinsa heinistä ja ruohonkorsista ja pehmustavat sen esimerkiksi höyhenillä. Lentoaukko on pesän kyljessä. Naaras munii 4–6, joskus jopa 12 munaa. Haudonta-aika on noin 2 viikkoa ja molemmat puolisot hautovat. Poikaset ovat lentokykyisiä 3–viikkoisina. Yksiavioinen. Pari voi pesiä useita kertoja vuodessa, myös vankeudessa. Nuoret linnut ovat sukukypsiä jo muutaman kuukauden ikäisinä.

Ravinto
-------

Seeprapeipot ovat siemensyöjiä, jotka syövät pääasiassa erilaisten heinäkasvien siemeniä.

Lähteet
-------

1. ↑  BirdLife International: *Taeniopygia guttata* *IUCN Red List of Threatened Species. Version 2022-2*.  2018. International Union for Conservation of Nature, IUCN, Iucnredlist.org. Viitattu 25.1.2023. (englanniksi)


|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Taksonitunnisteet |
| --- |
|  |
| Taeniopygia guttata | 
* Wikidata: Q331065
* Wikispecies: Taeniopygia guttata
* AFD: Taeniopygia\_guttata
* Avibase: CF7D71B0FC773B09
* BirdLife: 103817982
* BirdLife-Australia: zebra-finch
* BOLD: 79748
* CoL: 54HRJ
* BOW: zebfin2
* eBird: zebfin2
* EoL: 17208843
* Euring: 20440
* Fossilworks: 373367
* GBIF: 2493633
* iNaturalist: 14110
* IRMNG: 11336172
* ITIS: 563276
* IUCN: 103817982
* NBN: NHMSYS0021275251
* NCBI: 59729
* TSA: 17323
* uBio: 6581931
* Xeno-canto: Taeniopygia-guttata

 |
|  |
| Fringilla guttata | 
* Wikidata: Q109563290
* GBIF: 9316653

 |

 |