**Päivä vain ja hetki kerrallansa** (ruots. *Blott en dag, ett ögonblick i sänder*) on Suomen evankelis-luterilaisen kirkon virsikirjan virsi 338. Sanat virteen on kirjoittanut ruotsalainen Lina Sandell vuonna 1865 ja sävel on peräisin Oscar Ahnfeltilta vuodelta 1872. Virsi on suosittu niin Suomessa kuin Ruotsissakin ja se sopii sekä häihin että hautajaisiin.

Historia
--------

Lina Sandell
Virren on kirjoittanut ruotsalainen Lina Sandell vuonna 1865 ja sen teksti julkaistiin ensi kerran vuonna 1866 kristillisessä *Korsblomman*-kalenterissa. Virren mukana oli Sandellin kirjoitus nimellä "Tärkeä oppi", joka sisälsi allegorisen tarinan kaappikellosta, joka oli lakannut käymästä. Kellon heiluri oli lamaantunut laskettuaan että sen pitää heilahtaa pelkästään yhdessä vuorokaudessa 86 400 kertaa. Kellon taulu yritti lohduttaa heiluria kehottaen tätä heilahtamaan aluksi vain vaivaiset kuusi kertaa, mihin heiluri vastasi: "Eivät nämä kuusi kertaa tunnu raskaalta, mutta minunhan on työskenneltävä kuusi kertaa miljoonia kertoja." Kellotaulu piti heilurin huolen lähteenä työn määrän murehtimista eikä työtä sinänsä: "Vaikka voitkin jonakin hetkenä ajatella niitä miljoonia heilahduksia, jotka sinun on tehtävä, sinulta ei kuitenkaan vaadita kuin yksi heilahdus kerrallaan." Tarinan taustalla ovat raamatunkohdat 5. Moos. 33:25 "niinkuin sinun päiväsi, niin olkoon sinun voimasikin" ja Jeesuksen vuorisaarnassa esittämä varsinainen "tärkeä oppi": "Älkää siis huolehtiko huomispäivästä, se pitää kyllä itsestään huolen. Kullekin päivälle riittävät sen omat murheet" (Matt. 6:34). Sandell-tutkija Gösta Imbergin mukaan virren taustalla saattavat olla tragediat Sandellin henkilökohtaisessa elämässä: häneltä kuoli lyhyen ajan sisällä lanko, isä, äiti ja useita sisaruksia.

Sävelen virteen on tehnyt Oscar Ahnfelt vuonna 1872. Ahnfelt tunnetaankin juuri useiden Sandellin virsien säveltäjänä, ja juuri Ahnfeltin säveltämät Sandellin virret ovat menestyneet parhaiten. Tyyliltään ne ovat "oman aikakautensa hengellistä pop-tyyliä". Suomeksi "Päivä vain ja hetki kerrallansa" on ensin ilmestynyt kokoelmassa *Rauhansäveliä* vuonna 1894. Sen on uudistanut Julius Engström vuonna 1900, Anna-Maija Raittila vuonna 1977 ja Niilo Rauhala sen tullessa vuoden 1986 virsikirjaan virtenä numero 338. Suomen ruotsinkieliseen virsikirjaan virsi tuli jo vuonna 1943 ja on siinä nykyisin numerolla 391. Evankelisten *Siionin kanteleehen* virsi tuli vuonna 1900 ja on numerolla 315. Viidesläisen herätysliikkeen *Viisikielisessä*virsi on numerolla 236 ja vapaiden suuntien *Hengellisessä laulukirjassa* 423.

Virsi on varsin suosittu myös alkuperämaassaan Ruotsissa. Vuonna 1994 tehdyn tutkimuksen mukaan se oli viidenneksi suosituin virsi vuoden 1986 virsikirjassa. Saman pohjoismaisen vertailun mukaan se oli kolmanneksi suosituin virsi Suomen ruotsinkielisessä virsikirjassa, mutta ei päässyt suomenkielisessä virsikirjassa kymmenen suosituimman joukkoon. Virsi äänestettiin kuitenkin suomalaisten suosikkivirreksi TV1:n *Virsistä viisi* -ohjelmassa vuonna 2010.

Virsi löytyy Ruotsin kirkon vuoden 1986 virsikirjasta sekä siten myös suomenkielisestä virsikirjasta numerolla 249. Suomennos poikkeaa hieman suomalaisesta virsikirjasta. Kun Ruotsin kirkon virsikirjaa uudistettiin 1980-luvulla, piti uudistuskomitea virren sanomana Jumalan isällistä rakkautta. Sandellin vuonna 1866 ensi kerran julkaisemassa versiossa tätä ulottuvuutta ei virrestä kuitenkaan löydy. Vasta vuonna 1872 oli sana "Herra" muutettu "Isäksi" ja "äidin sydän" vaihdettu "isän sydämeksi".

### Tie virsikirjaan

Kirkolliskokous asetti vuonna 1973 komitean luonnostelemaan ehdotuksen uudeksi virsikirjaksi. Ehdotus julkaistiin vuonna 1984 nimellä *Virsikirjaehdotus 1984*. Seurakunnilta kootun palautteen perusteella tehty ehdotus sisälsi perinteisten koraalivirsien lisäksi myös hengellisiä lauluja, joiden ottamista suomalaisiin virsikirjoihin oli vielä ennen toista maailmansotaa vastustettu ankarasti. Yksi näistä oli "Päivä vain ja hetki kerrallansa". Se ja muut Sandellin virret olivat menestyneet hyvin jo Ruotsissa sekä hengellisen sisältönsä, laulettavuutensa että helposti ymmärrettävien kielikuviensa ansiosta. Kirkolliskokous nimesi myös erillisen ja komiteasta itsenäisen virsikirjavaliokunnan kommentoimaan ehdotusta. Myös se puolsi hengellisiä lauluja ja piti virttä "Päivä vain ja hetki kerrallansa" hyvänä. Myös piispainkokous antoi lausunnon virsikirjaehdotuksesta. Se huomautti että hengellisiä lauluja oli jo Ruotsin ja Suomen ruotsinkielisessä virsikirjassa, jossa "Päivä vain ja hetki kerrallansa" oli ollut vuodesta 1943. Suomen evankelis-luterilaisen kirkon suomenkieliseen virsikirjaan "Päivä vain ja hetki kerrallansa" saatiin siis vihdoin vuonna 1986. Vuoden 1986 virsikirjasta löytyy viisi muutakin Sandellin kirjoittamaa virttä. Hengellisiä lauluja siinä on yhteensä yli 20, joten "Päivä vain ja hetki kerrallansa" oli osana hengellisten laulujen lopullista läpimurtoa.

Virsikirjassa virsi on luokiteltu kiitos- ja ylistysvirsiin. Virsi sopii niin häihin kuin hautajaisiinkin. Kanttoreille tehdyssä kyselytutkimuksessa se osoittautui siunaustilaisuuksien toiseksi käytetyimmäksi alkuvirreksi. Muulla kuin alkuvirren paikalla se oli kolmanneksi suosituin. Egil Hovlandin urkusovituksena se on ollut myös verrattaen suosittu alkuvirttä edeltävänä alkumusiikkina.

*Kirkollisten toimitusten kirja* antaa virren vaihtoehdoksi myös osana seuraavia rukoushetkiä: rukoushetki sairaan luona, surukodissa, avioliittoon vihkimisen vuosipäivänä, läheisen haudalla ja hoitolaitoksen siunaamisen yhteydessä.

Katso myös
----------

* Luettelo Suomen evankelis-luterilaisen kirkon suomenkielisen virsikirjan (1986) virsistä
* Luettelo Ruotsin kirkon virsikirjan virsistä

Lähteet
-------

* Grundstén, Anne-Marie: *Hautausmusiikki ja sen valinta Suomen evankelis-luterilaisen kirkon suomenkielisissä seurakunnissa: kanttorien näkemyksiä musiikin toteutuksesta vuoden 2003 käsikirjauudistuksen jälkeen*. Studia Musica 71. Taideyliopiston Sibelius-Akatemia, 2017. ISSN 0788-3757. ISBN 978-952-329-073-0. Teoksen verkkoversio (viitattu 23.3.2020).

* Pajamo, Reijo; Tuppurainen, Erkki: *Kirkkomusiikki*. Suomen musiikin historia. Helsinki: WSOY, 2004. ISBN 951-0-27707-x.
* Ruonakoski, Leevi: *Virsitekstien muotoutuminen virsikirjaehdotuksesta vuoden 1986 virsikirjaan*. Kirkon tutkimuskeskuksen www-julkaisuja 30. Tampere: Kirkon tutkimuskeskus, 2012. ISSN 1459-2703. ISBN 978-951-693-322-X. Teoksen verkkoversio (viitattu 17.3.2020). [vanhentunut linkki]

### Viitteet

1. 1 2 3 4  Virsi 338; Päivä vain ja hetki kerrallansa *Virsikirja.fi*.  25.6.2019. Viitattu 16.3.2020.
2. ↑  Farran-Lee, Lydia: 300 av Lina Sandells brev funna: avslöjar okända delar av psalmförfattarens liv *Hela Hälsingland*.  29.3.2017. TT. Viitattu 17.3.2020. (ruotsiksi)
3. ↑  Einebrant, Ove: Oscar Ahnfelt - Blott en dag, ett ögonblick i sänder...  4.3.2017. Ruotsin kirkko.  Arkistoitu 17.3.2020. Viitattu 17.3.2020. (ruotsiksi)
4. 1 2  Pajamo & Tuppurainen 2004, s. 286
5. 1 2  Ruonakoski 2012, s. 35
6. ↑  Psalm 391; Blott en dag *Evl.fi*. Viitattu 16.3.2020. (ruotsiksi)[vanhentunut linkki]
7. ↑  Päivä vain ja hetki kerrallansa Sley. Viitattu 16.3.2020.
8. ↑  Viisikielinen – viidennen herätysliikkeen laulukirja *viisikielinen.fi*. Viitattu 21.2.2020.
9. ↑  Hengelliset laulut -yhteislaulutilaisuus 14.8.2011 klo 15 Euran Kauttuan Tallinmäellä Euran helluntaiseurakunta.  Arkistoitu 17.3.2020. Viitattu 17.3.2020.
10. 1 2  Nilsson Brügge, Anne: Inspirationen heter Gud *Nordic Women's Literature*.  6.1.2017. Viitattu 17.3.2020. (ruotsiksi)
11. ↑  Karl-Johan Hansson, Folke Bohin, Joergen Staarup: "De mest uppskattade finska psalmerna,(Hannu Vapaavuori), De mest uppskattade psalmerna i svenka Finland (Karl-Johan Hansson), De mest omtyckta psalmerna i Sverige (Anna J Evertsson)", *Dejlig er jorden Psalmens roll i nutida nordiskt kultur- och samhällsliv*, s. 230, 240, 276. Åbo Akademis förlag. Åbo, ISBN951-765-060-4, 2001.
12. ↑  Päivä vain ja hetki kerrallansa *Kirkko ja kaupunki*.  28.03.2011. Viitattu 16.3.2020.
13. ↑  Ruotsin ja Suomen kirkkojen virsikirjojen yhteiset virret *Evl.fi*. Viitattu 17.3.2020.
14. ↑  Ruonakoski 2012, s. 17
15. ↑  Ruonakoski 2012, s. 24
16. ↑  Ruonakoski 2012, s. 36
17. 1 2  Pajamo & Tuppurainen 2004, s. 365
18. ↑  Ruonakoski 2012, s. 37
19. ↑  "C (Lina) V Berg (f. Sandell)". Teoksessa *Svenskt biografiskt lexikon*, s. 429. Osa 3. Riksarkivet, 1922. OCLC 840066790. Teoksen verkkoversio (viitattu 17.3.2020). (ruotsiksi)
20. ↑  Ruonakoski 2012, s. 28
21. ↑  Ruonakoski 2012, s. 32
22. ↑  Pajamo & Tuppurainen 2004, s. 290
23. ↑  Häämusiikki Keminmaan seurakunta. Viitattu 17.3.2020.
24. ↑  Toimitusten musiikki Mikkelin tuomiokirkkoseurakunta. Viitattu 17.3.2020.
25. ↑  Grundstén 2017, s. 110–111
26. ↑  Grundstén 2017, s. 96
27. ↑  *Kirkollisten toimitusten kirja*. Suomen evankelis-luterilaisen kirkon kirkkokäsikirja III. Suomen evankelis-luterilainen kirkko, hyväksytty kirkolliskokouksessa 8. marraskuuta 2003. Teoksen verkkoversio (viitattu 17.3.2020).

Aiheesta muualla
----------------

WikiaineistoWikiaineisto
Wikiaineistoon on tallennettu tekstiä aiheesta: 
***Blott en dag*** (ruotsiksi)

* Päivä vain ja hetki kerrallansa – *Virsikirja.fi*

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Yhdysvallat

 |
|  |
| Muut | 
* MusicBrainz work

 |

 |