**Frans I** (ransk. *François Ier*); (12. syyskuuta 1494 Cognac, Ranskan kuningaskunta – 31. maaliskuuta 1547 Rambouillet'n linna, Yvelines departementti, Île-de-France, 50 km Pariisista lounaaseen, Ranskan kuningaskunta) oli Ranskan kuningas vuosina 1515–1547. Hänet tunnetaan Ranskan renessanssikuninkaana, oppineena ja hienostuneena taiteiden suosijana ja kuninkaanvallan vahvistajana.

Suku ja kasvatus kuninkaaksi
----------------------------

Frans I oli Angoulêmen kreivin, Charles de Valois-Orléansin (1459–1496) ja Louise Savoijilaisen (1476–1531) poika. Serkkunsa Ludvig XII:n kruununperillisenä hänelle annettiin Valois'n herttuakunta. Hänen vanhempi sisarensa oli kulttuurivaikuttaja ja kirjailija, kuningatar Margareeta Navarralainen.

Hänet ja hänen isosisarensa Margueriten kasvatti äiti, joka oli jäänyt leskeksi 20-vuotiaana ja jota hän syvästi kunnioitti; Frans polvistui aina puhuessaan hänelle. Kenelläkään ei ollut niin paljon valtaa häneen kuin näillä kahdella naisella. Palvottuna ainoana poikana hän varttui omien oikkujensa mukaan, ilman kurinalaisuutta ja oli enemmän innostunut ritariromansseista, lauluista ja taisteluharjoituksista kuin klassisista opinnoista. Häntä ihailtiin suuresti äitinsä sivistyneen hovin iloisessa ja nuoressa piirissä urheilullisen vartalonsa sekä käytöksensä ja tapojensa eleganssin vuoksi. Hänen suuri naiskumppaneitten tarpeensa johtui tästä kasvatuksesta, samoin kuin hänen realismin puuttensa ja ritarillinen mielikuvituksensa.

Ludvig XII, joka ei luottanut Fransiin, ei sallinut tämän puuhailla valtion asioiden parissa, vaan lähetti hänet 18-vuotiaana puolustumaan valtakunnan rajoja hyökkääjiä vastaan. Siellä Frans oppi enemmän sodankäynnistä ja aistillisena luonteeltaan leirielämän irstailusta kuin siitä, kuinka hallita valtiota tai vielä enemmän kuinka hallita itseään.

Hän seurasi kuninkaana serkkuaan ja appeaan Ludvig XII:ta, joka kuoli ilman laillista miespuolista perillistä. Hän oli Valois-suvun Angoulêmin haaran ensimmäinen kuningas. 1. tammikuuta 1515 Fransista tuli 20-vuotiaana Ranskan kuningas.

Hänen nopea ja älykäs mielensä, hänen hämmästyttävä muistinsa ja hänen yleinen uteliaisuutensa kompensoivat hänen kokemattomuutensa. Mutta koska hän oli ulospäinsuuntautunut, luottavainen ja kyvytön teeskentelemään, hän oli huono poliitikko. Reimsin katedraalissa tapahtuneiden kruunajaisten loisto, Pariisiin saapuminen ylellisessä kulkueessa ja ylelliset juhlat paljastivat hänen rakkautensa seremonioihin ja ilahduttivat myös pariisilaisia, jotka olivat olleet masentuneita pitkästä sarjasta julmia ja sairaita hallitsijoita.

Kuningas
--------

### Taiteiden suosija

Frans sai houkuteltua Leonardo da Vincin muuttamaan Ranskaan, jonne täten päätyi Leonardon eräitä tärkeitä teoksia, kuten *Mona Lisa*. *Pyhä ehtoollinen* kuitenkin jäi Milanoon, koska sen siirtäminen olisi vaatinut koko seinän purkamista ja kuljettamista Ranskaan. Frans I:n vaikutus Ranskan kulttuurin kehitykseen on huomattava.

Chambordin linna
Fransin hallituskaudella tapahtui merkittäviä kulttuurimuutoksia keskusvallan kasvun, humanismin ja protestantismin leviämisen ja ranskalaisen uuden maailman tutkimuksen alkamisen myötä. Jacques Cartier ja muut vaativat Ranskalle maita Amerikassa ja tasoittivat tietä ensimmäisen Ranskan siirtomaavaltakunnan laajentumiselle.

Roolissaan ​​ranskan kielen kehittämisessä ja edistämisessä hänet tunnetaan lisänimellä *le Père et Restaurateur des Lettres* ("kirjainten isä ja palauttaja"). Hänet tunnettiin myös nimellä *François au Grand Nez* ("Isonenäinen Frans"), *Grand Colas* ja *Roi-Chevalier* ("Ritari-kuningas").

Hän rakennutti Loiren laaksoon renessanssityylisen metsästyslinnan *Chāteau de Chambordin*, jonka upeiden kaksoiskierreportaiden uskotaan olevan Leonardo da Vincin suunnittelemat. Myös Fontainebleaun palatsi on Fransin rakennuttama.

### Ulkopolitiikka

Ulko- ja sotapolitiikan saralla Frans I oli vähemmän menestyksekäs. Hän tavoitteli turhaan Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan kruunua. Hän halusi palauttaa Ranskan vallan Italiassa ja valloitti Milanon vuonna 1515, mutta kärsi pahan tappion Pavian taistelussa joutuen Habsburgien vangiksi. Häntä pidettiin vankina Madridissa ja vapautettiin vasta huomattavien lunnaiden hinnalla. Frans I:n merkittävimpiin ulkopoliittisiin saavutuksiin kuului kontaktien luominen Osmannien valtakuntaan Turkkiin. Frans I:tä seurasi valtaistuimelle hänen poikansa Henrik II. 

Frans I jatkoi edeltäjiensä tavoin Italian sotia. Hänen suuren kilpailijansa keisari Kaarle V:n peräkkäisyys Habsburgien Alankomaihin ja Espanjan valtaistuimeen, jota seurasi hänen valintansa Pyhän Rooman keisariksi, johti siihen, että Ranska oli maantieteellisesti Habsburgien monarkian ympäröimänä. Taistelessaan keisarillista hegemoniaa vastaan ​​Frans etsi tukea Englannin Henrik VIII:lta Val Doréen tapaamisessa Calais´n lähellä. Kun tämä epäonnistui, hän muodosti ranskalais-osmannilaisen liiton sulttaanin Suleiman Suuren kanssa, mikä oli tuolloin kiistanalainen toimi kristitylle kuninkaalle.

Frans I ja Suleiman Suuri, Tizian maalasi molempien muotokuvan erikseen n. 1530

Perintö
-------

Frans ei ehtinyt nähdä Chambordin linnaa valmiina, sillä hän kuoli Rambouillet'n linnassa sydänkohtaukseen maaliskuussa 1547. Hän oli kärsinyt pitkään kuumeilusta ja häntä liikuteltiin linnasta linnaan paareilla.

Linna valmistui vasta 12 vuotta myöhemmin. Tällöin Ranskan valtiontalous oli kääntynyt alamäkeen hovin tuhlailevan tyylin ja monien sotaretkien vuoksi. Lisäksi maata köyhdytti katolisten ja protestanttien välinen sisällissota. Keskusvalta kuitenkin voimistui edelleen ja Pariisista tuli uudelleen maan pääkaupunki sisällissodan päätyttyä.

Avioliitot ja lapset
--------------------

Toukokuussa 1514 Frans I avioitui 14-vuotiaan Bretagnen herttuatar Clauden (1499–1524) kanssa, joka Ludvig XII:n ja Bretagnen herttuatar Anna Bretagnelaisen vanhin tytär.

Ensimmäinen puoliso Claude, Bretagnen herttuatar, Ranskan kuningatar
Hauras kuningatar Claude, joka oli lempeä ja hurskas, synnytti lapsen joka vuosi. Frans kunnioitti häntä ja pyysi häneltä neuvoja. Sillä välin hän rakasti tummatukkaista Françoise de Foix, kreivitär de Châteaubriantia luopumatta kuitenkaan öisistä retkistään lapsuudenkumppaneidensa kanssa, joista oli nyt tullut hänen ministereitään ja suosikkejaan.

Heille syntyi seitsemän lasta:

* Louise (19. elokuuta 1515 – 21. syyskuuta 1518), kihlattiin Espanjan 16-vuotiaan kuningas Kaarle I:n kanssa heti synnyttyään, kuoli 3-vuotiaana
* Charlotte (23. lokakuuta 1516 – 8. syyskuuta 1524), kihlattiin 1518 Espanjan kuningas Kaarle I:n kanssa, kuoli 7-vuotiaana
* Frans III (28. helmikuuta 1518 – 10. elokuuta 1536), seurasi äitiään Bretagnen herttuana, kuoli naimattomana ja lapsettomana 18-vuotiaana
* Henrik II (31. maaliskuuta 1519 – 10. heinäkuuta 1559), seurasi isäänsä Ranskan kuninkaana ja avioitui Katariina de' Medicin kanssa, heillä oli jälkeläisä
* Madeleine de Valois (10. elokuuta 1520 – 2. heinäkuuta 1537), avioitui Skotlannin kuningas Jaakko V:n kanssa, heillä ei ollut jälkeläisiä, kuoli 16-vuotiaana
* Charles (22. tammikuuta 1522 – 9. syyskuuta 1545), kuoli naimattomana ja lapsettomana 23-vuotiaana
* Marguerite de Valois (5. kesäkuuta 1523 – 14. syyskuuta 1574), avioitui Savoijin herttuan Emanuel Filibertin kanssa vuonna 1559 ja heillä oli jälkeläisiä

Toinen puoliso Eleonoora Itävaltalainen, Ranskan kuningatar. Joos van Oost 1531-1534
Frans I avioitui toisen kerran heinäkuussa 1530 Kastilian prinsessa ja Itävallan arkkiherttuatar, Portugalin leskikuningatar Eleonoora Itävaltalaisen kanssa, joka oli Filip Komean ja Johanna I Kastilialaisen vanhin tytär ja keisari Kaarle V:n vanhempi sisar. 

Eleonoora Itävaltalaisen kihlaaminen Ranskan kuningas Frans I:lle liittyi Pavian taistelun jälkeiseen Cambrain rauhanneuvotteluun. Eleonoora kruunattiin Ranskan kuningattareksi Saint-Denis'in katedraalissa 31. toukokuuta 1531. Hän hoiti Ranskan kuningattaren edustusvelvollisuudet kuten poikapuolensa Henrik II:n ja Katariina de'Medicin häät vuonna 1533 ja kasvatti edellisen kuningattaren tyttäret, Madeleine de Valois'n (1520–1537) ja Marguerite de Valois'n (1523–1574). 

Fransille ja Eleonooralle ei syntynyt lapsia. Kun Frans I kuoli vuonna 1547, 50-vuotias leskikuningatar Eleonoora lähti Ranskasta samana vuonna. 

### Rakastajattaret

Françoise de Foix, kreivitär de Châteaubriant
Anne de Pisseleu d'Heilly, Étampesin herttuatar 
Frans piti hovissaan kahta virallista rakastajatarta, ja hän oli ensimmäinen kuningas, joka virallisesti antoi suosikilleen tittelin "maîtresse-en-titre". 

Ensimmäinen heistä oli Françoise de Foix, Châteaubriantin kreivitär (n. 1495–1537). Vuonna 1526 hänet korvattiin vaaleatukkaisella, sivistyneellä Étampesin herttuatar Anne de Pisseleu d'Heillyllä (1508–1580), joka kuningatar Clauden kuoltua kaksi vuotta aikaisemmin käytti paljon enemmän poliittista valtaa hovissa kuin edeltäjänsä. Toisen hänen aiemmista rakastajattaristaan ​​väitetään olleen vuosina 1515-1519 Mary Boleyn (n. 1499–1543), kuningas Henrik VIII:n rakastajatar ja Henrikin tulevan vaimon Anne Boleynin vanhempi sisar.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14  Francis I | King of France & Renaissance Monarch | Britannica *www.britannica.com*. Viitattu 8.2.2024. (englanniksi)
2. 1 2 3  Jonas Bechgaard: Renessanssiajan Monaco.  *Tieteen Kuvalehti Historia*, 2010, nro 4, s. 24–27. Oslo:  Bonnier. ISSN 0806-5209.
3. 1 2 3  Kaisu-Maija Nenonen, Ilkka Teerijoki: *Historian suursanakirja*, s. 783. WSOY, 1998. ISBN 951-0-22044-2.
4. 1 2  Queen of Portugal, Queen of France: Eleanor of Austria *ThoughtCo*. Viitattu 8.2.2024. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Frans I (Ranska)** Wikimedia Commonsissa

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä:**Ludvig XII** | **Ranskan kuningas** | Seuraaja:**Henrik II** |

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Norja
* Espanja
* Ranska
* BnF data
* Katalonia
* Saksa
* Italia
* Israel
* Belgia
* Yhdysvallat
* Ruotsi
* Japani
* Tšekki
* Australia
* Alankomaat
* Puola
* Portugali
* Vatikaani

 |
|  |
| Tieteilijät | 
* CiNii

 |
|  |
| Taiteenala | 
* RKD Artists
* Städel
* ULAN

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Deutsche Biographie
* Trove

 |
|  |
| Muut | 
* Historical Dictionary of Switzerland
* RISM
* IdRef

 |

 |