|  |
| --- |
| Osa artikkelisarjaa |
| Kommunitarismi |
| Käsitteet
* Kansalaisyhteiskunta
* Partikularismi
* Positiiviset vapaudet
* Sosiaalinen pääoma
* Arvopluralismi
 |
| Henkilöt
* Benjamin Barber
* Robert N. Bellah
* Alasdair MacIntyre
* Stephen Marglin
* Robert D. Putnam
* Jean-Jacques Rousseau
* Michael Sandel
* Charles Taylor

 |
| Lisää aiheesta
* Kristillisdemokratia
* Radikaali keskusta
* Tasavaltalaisuus
* Sosialidemokratia

 |
| * n
* k
* m
 |

Kokoontuminen Hanoissa, Vietnamissa vuonna 2012.
**Kansalaisyhteiskunta** tarkoittaa yleisimmän määritelmän mukaan kaikkea vapaaehtoisesti järjestäytynyttä inhimillistä toimintaa ja/tai instituutioita, jotka eivät kuulu julkiseen sektoriin eli lähinnä valtioon ja kuntiin. Yleensä myös virallinen voittoa tavoitteleva taloudellinen toiminta jätetään siitä pois. Kansalaisyhteiskunnan käsitteen on kehittänyt saksalainen filosofi Georg Wilhelm Friedrich Hegel. Kansalaisyhteiskunnasta on myös kirjoittanut Hegeliä tulkiten ja käsitettä uudelleen määritellen filosofi Karl Marx.

Kansalaisyhteiskunnan voidaan myös määritellä koostuvan kolmanteen sektoriin kuuluvista liikkeistä, kuten kansalaisjärjestöistä, urheiluseuroista, liikeyrityksistä ja uskonnollisista yhteisöistä. Kansalaisyhteiskunta voidaan myös hahmottaa ihmisten välisenä suhdejärjestelmänä, jossa jokainen yksilö rationalisoi oman toimintansa tai suhteensa muihin ihmisiin omiin etuihinsa, yhteisiin intresseihin tai yhteisiin arvoihin perustuen.

Kansalaisyhteiskunnan käsitteet
-------------------------------

Anglosaksinen ja saksalaisen perinteen käsityksen kansalaisyhteiskunnasta eroavat suuresti.

### Anglosaksinen kansalaisyhteiskunta

Englantilaiselle John Lockelle kansalaisyhteiskunta oli tasa-arvoisella yhteisellä sopimuksella tehty luonnonlakiin perustuva kaiken elämän, vapauden ja omaisuuden toimintakenttä. Samoin myöhemmässä anglosaksisessa traditiossa kansalaisyhteiskunta on vapaan ja tasa-arvoisen keskustelun kenttä, jota kautta voitiin kritisoida uhkaavaa valtiota. Locken näkemys syntyi absoluuttisen monarkismin vastustamisen kontekstissa. Taustalla tässä on Thomas Hobbesin negatiivinen vapauskäsitys: vapaus on esteiden poissaoloa. Brittiläiset liberalistit ajoivat vahvasti negatiivista vapautta, jonka tarkoitus oli mahdollistaa järkevä ja tasa-arvoinen keskustelu kansalaisyhteiskunnassa. Valtio nähtiin uhkana tälle rationaalisuudelle.

Adam Ferguson on kehittänyt myös kansalaisyhteiskunnan käsitettä. Hänen mukaansa kansalaisyhteiskunnan avaimet ovat ihmisten luonnollisissa moraalisissa tuntemuksissa, ja kansalaisyhteiskunta on inhimillisen olemisen luonnollinen muoto. Hän sai ajatuksilleen pohjaa Hugo Grotiukselta ja Samuel Pufendorfilta. Hän otti vaikutteita myös Montesquieulta. Ystävällisyys, keskinäinen avunanto ja hyväntahtoisuus ovat inhimillisiä ominaisuuksia kuten ahneus, julmuus ja tunnekylmyyskin. Ihmisluonnolle on ominaista kyky sympatiaan ja empatiaan sekä kyky asettua toisen asemaan. Kyvyssä sympatian tuntemuksiin on Fergusonin mukaan moraalisen ajattelun perusta.

### Hegelin kansalaisyhteiskunta

Hegel erotti toisistaan kansalaisyhteiskunnan ja valtion käsitteet ja antoi samalla kansalaisyhteiskunnalle uuden sisällön. Kansalaisyhteiskunnan käsitettä oli käytetty yhteiskuntafilosofisessa keskustelussa jo antiikista lähtien, mutta eri tavalla kuin mitä Hegel sillä tarkoitti. Aikaisemmin valtio (*polis*) oli ollut samalla yhteiskunta, kansalaisten yhteenliittymä. Antiikin kreikan *koinonia politike* ja latinan *societas civilis* viittasivat valtion eli yhteiskunnan jäsenten perheen ulkopuoliseen, julkisen toiminnan alueeseen. Valtiollisen ja yhteiskunnallisen toiminnan samastaminen jatkui uudella ajalla. Esimerkiksi Immanuel Kantille käsitteet *Staat*, *societas civilis* ja *Gesellschaft* tarkoittivat samaa.

Hegelin keskeinen väite oli työntää yksityisen (perheen) ja julkisen (valtio) väliin kansalaisyhteiskunta. Hegelin filosofisella terminologialla ilmaistuna kansalaisyhteiskunta on *ulkoinen valtio* eli *pakollisen tarpeen ja ymmärryksen valtio*, erotukseksi varsinaisesta, poliittisesta valtiosta. Kansalaisyhteiskunta on *tarpeiden järjestelmä* (System der Bedürfnisse), joka koostuu omia tavoitteitaan ja tarpeitaan ajavista yksilöistä, mutta myös julkisista tai yksityisistä toimielimistä tai järjestelmistä, joilla yksilöiden hyvinvointia ja etuja turvataan ja edistetään.

Katso myös
----------

* Kansalaisuus
* Yhdistys
* Yhteisö
* Seurakunta

Lähteet
-------

1. ↑  Tuija Pulkkinen: "1", *Postmoderni politiikan filosofia*. Helsinki: Gaudeamus, 1998.
2. ↑  Esa Konttinen: Adam Ferguson – kansalaisyhteiskunnan moraaliset perustukset. Jyväskylän yliopiston Kansalaisyhteiskunnan tutkimusportaali 8.9.2009.
3. ↑  Jarkko Tontti: Kansalaisyhteiskunta Hegelin Oikeusfilosofiassa. Lakimies 2/2000. *jarkkotontti.net*. Viitattu 5.5.2020.

Kirjallisuutta
--------------

* Hautamäki, Antti ym.: *Yhteisöllisyyden paluu*. Helsinki: Gaudeamus, 2005. ISBN 951-662-928-8.
* Wiberg, Matti: *Politiikka Suomessa*. Porvoo Helsinki: WSOY, 2006. ISBN 951-0-26700-7.

Aiheesta muualla
----------------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Kansalaisyhteiskunta**.
* Jarkko Tontti: Kansalaisyhteiskunta Hegelin Oikeusfilosofiassa. *Lakimies* 2/2000.
* Esa Konttinen: Kansalaisyhteiskunta. Jyväskylän yliopiston Kansalaisyhteiskunnan tutkimusportaali 15.8.2008.

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Kansalaistottelemattomuus internetissä |
| --- |
|  |
| Tiedon julkistaminen | 

|  |  |
| --- | --- |
| Sotarikokset ja valtiosalaisuudet | 
* WikiLeaks (Julian Assange, Chelsea Manning)

 |
|  |
| Eläintuotannon ongelmien paljastukset | 
* Oikeutta eläimille

 |

 |
|  |
| Haktivismi | 
* Anonymous
* Hakkerietiikka
* Haktivismi

 |
|  |
| Toimintaa avoimuuden puolesta | 

|  |  |
| --- | --- |
| Tieteen avoimuus | 
* Aaron Swartz (*katso myös Open access*)

 |
|  |
| Kulttuurin avoimuus | 
* Jon Lech Johansen

 |
|  |
| Tiedostojen jakaminen | 
* Hong Lei
* Piratbyrån (The Pirate Bay, Gottfrid Svartholm)

 |

 |
|  |
| 
* Katso myös: Aktivismi
* Avoin lähdekoodi
* Kansalaisyhteiskunta (vaikuttaminen)
* Suora toiminta

 |

 |

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Kansalaisvaikuttamisen tavat |
| --- |
|  |
| Viralliset tavat | 

|  |  |
| --- | --- |
| Vaalit | 
* Äänestäminen
* Ehdokkuus vaaleissa

 |
|  |
| Aloitteet | 
* Kansalaisaloite
* Kuntalaisaloite
* Eurooppalainen kansalaisaloite
* Yhteydenotto kansanedustajaan

 |
|  |
| Luottamustoimet | 
* Puolueessa toimiminen
* Luottamustoimi (esim. kunnanvaltuustossa, aluevaltuustossa, eduskunnassa, europarlamentissa tai kuntayhtymässä)

 |
|  |
| Kantelut ja valitukset | 
* Kantelu eduskunnan oikeusasiamiehelle tai oikeuskanslerille
* Valitus Euroopan ihmisoikeustuomioistuimeen

 |

 |
|  |
| Työtaistelut | 
* Lakko (yleislakko)
* Työtaistelu

 |
|  |
| Vaikuttaminen | 
* Aktivismi
* Kansalaisjärjestö
* Kansalaistottelemattomuus
* Lobbaus
* Mielenosoitus
* Suora toiminta

 |
|  |
| Julkisuus | 
* Adressi eli vetoomus
* Boikotti
* Lentolehtisten levittäminen
* Kantaaottavat julisteet
* Protestilaulut
* Mielipidekirjoitus

 |
|  |
| 
* Katso myös: Kansalaisyhteiskunta ja siinä vaikuttaminen

 |

 |