recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Gaonit** (mon. hepr. ‏גאונים‎, *gaonim* tai *geonim*) olivat juutalaisuuden hengellisiä johtajia Babyloniassa (Mesopotamiassa) Abbasidien kalifaatissa vuosina 589–1039. Gaonit johtivat Suran ja Pumbeditan akatemioita ja toimivat niissä Talmudin opettajina ja uskonnollisen lain ylimpinä säätäjinä. Suran gaon oli arvoltaan Pumbeditan gaonia ylempänä. Aikana, jolloin Babylonia oli maailman juutalaisyhteisön keskus, juutalaiset kautta maailman kysyivät gaoneilta neuvoja juutalaiseen lakiin liittyvissä kysymyksissä.

Akatemiat valitsivat gaoninsa yleensä itse, mutta joskus gaonin valitsi *eksilarkki*, juutalaisten maallinen johtaja Babylonissa. Gaonien merkitys alkoi vähetä 900-luvulla muiden juutalaisuuden keskusten merkitysten kasvaessa, ja viimeinen gaon kuoli vuonna 1039.

Kunnianimenä *gaon* ('viisas') on sittemmin annettu joillekin merkittäville juutalaisille uskonoppineille, kuten Elia Ben Salomonille, *Vilnan gaonille*.

Lähteet
-------

* GAON (plural, Geonim)  1906. Jewish Encyclopedia. Viitattu 19.6.2012.
Gagarinin suvun vaakuna.
**Gagarin** (ven. Гага́рин) on vanha venäläinen ruhtinassuku, joka katsoo polveutuvansa 800-luvulla eläneestä Rurikista. Suku polveutuu edelleen keskiaikaisista Starodubin ruhtinaista, joista ensimmäinen, Vladimirin ruhtinas Vsevolod III:n nuorin poika Ivan Vsevolodovitš, sai isältään läänitykseksi Starodub-na-Kljazmen kaupungin. Eräs Ivanin pojista oli Mihail Ivanovitš Starodubski-Golibesovski, jonka viidestä pojasta kolme tunnettiin lempinimellä *Gagara*, ’kuikka’. Heistä polveutuvat Gagarinin suvun kolme päähaaraa. Merkittäviä Gagarinin sukuun kuuluneita henkilöitä ovat olleet muun muassa valtiomies Pavel Gagarin (1789–1872), taidemaalari Grigori Gagarin (1810–1893) ja jesuiitaksi kääntynyt kirjailija Ivan Gagarin (1814–1882).

Avaruuslentäjä Juri Gagarin ei kuulunut ruhtinassukuun. Hänen esi-isänsä otti nimen mahdollisesti ruhtinassukuun kuuluneelta maanomistajalta, jonka maaorjana hän työskenteli.

Lähteet
-------

1. ↑  Gagarin.com (englanniksi) Viitattu 4.6.2014.
2. ↑  Гагарины (venäjäksi) *Brockhaus-Jefron*-tietosanakirja (1890–1907). Viitattu 4.6.2014.
3. ↑  FAQ (englanniksi) Gagarin.com. Viitattu 11.7.2014.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Gagarin (suku)** Wikimedia Commonsissa
**Garaşsyz, Bitarap,Türkmenistanyň Döwlet Gimni** ("Vapaan, puolueettoman Turkmenistanin kansallishymni") on Turkmenistanin kansallislaulu. Laulun on säveltänyt Veli Muhatov ja sen on sanoittanut maan entinen presidentti Saparmurat Nijazov. Nijazovin kuoleman jälkeen tekstiä muutettiin vuonna 2008. Nijazovin alkuperäisen sanoituksen mukaan Turkmenbashi eli hän itse oli luonut Turkmenistanin, uuden version mukaan maan oli luonut turkmeenien kansakunta. Samalla tekstiin tehtiin muutamia muitakin lisäyksiä. Samalla laulun ennen aloittanut kertosäe poistettiin alusta.

Nijazovin sanat turkmeeniksi
----------------------------

Türkmenbaşyň guran beýik binasy

Berkarar döwletim, jigerim - janym.

Başlaryň täji sen, diller senasy

Dünýä dursun, sen dur, Türkmenistanym!

  

Janym gurban sana, erkana ýurdum

Mert pederleň ruhy bardyr könülde.

Bitarap, Garaşsyz topragyn nurdur

Baýdagyn belentdir dünýan önünde.

  

Türkmenbaşyň guran beýik binasy

Berkarar döwletim, jigerim - janym.

Başlaryň täji sen, diller senasy

Dünýä dursun, sen dur, Türkmenistanym!

  

Gardaşdyr tireler, amandyr iller

Owal-ahyr birdir bizin ganymyz.

Harasatlar almaz, syndyrmaz siller

Nesiller döş gerip gorar şanymyz.

  

Türkmenbaşyň guran beýik binasy,

Berkarar döwletim, jigerim - janym.

Başlaryň täji sen, diller senasy,

Dünýä dursun, sen dur, Türkmenistanym!

  

Arkamdyr bu daglar, penamdyr düzler

Ykbalym, namysym, togabym, Watan!

Sana şek ýetirse, kör bolsun gözler

Geçmişim, geljegim, dowamym, Watan!

Nykyiset sanat turkmeeniksi
---------------------------

Janym gurban saňa, erkana ýurdum  

Mert pederleň ruhy bardyr könülde.  

Bitarap, Garaşsyz topragyň nurdur  

Baýdagyň belentdir dünýan önünde.  

|  

*Halkyň guran baky beýik binasy*
*Berkarar döwletim, jigerim – janym.*
*Başlaryň täji sen, diller senasy*
*Dünýä dursun, sen dur, Türkmenistanym!*
|  

Gardaşdyr tireler, amandyr iller  

Owal-ahyr birdir bizin ganymyz.  

Harasatlar almaz, syndyrmaz siller  

Nesiller döş gerip gorar şanymyz.  

|  

*Halkyň guran baky beýik binasy*
*Berkarar döwletim, jigerim – janym.*
*Başlaryň täji sen, diller senasy*
*Dünýä dursun, sen dur, Türkmenistanym!*
|

Lähteet
-------

1. 1 2  TURKMENISTAN : National Anthem of Turkmenistan Garrassyz, Bitarap, Türkmenistanyn Döwlet Gimni *Anthems*. National Anthems of the World Organisation (NAW). Viitattu 4.7.2019. (englanniksi)
2. 1 2  Turkmenistan National Anthems.info. Viitattu 4.7.2019. (englanniksi)
3. 1 2  Turkmenistan *The World Factbook*. Central Intelligence Agency (CIA). Viitattu 4.7.2019. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuuntele Turkmenistanin kansallislaulu
**Kanelipuodit ja muita kertomuksia** on kokoelma, joka sisältää puolanjuutalaisen kirjailijan Bruno Schulzin tuotannon Tapani Kärkkäisen suomennoksena. Antologian on julkaissut Basam vuonna 2013. Teos on suomennettu Schulzin koottujen proosateosten tieteellisestä editiosta *Opowiadania: wybór esejów i listów*.

Teos sisältää Schulzin eläessä julkaistut kaksi novellikokoelmaa *Kanelipuodit* (Sklepy cynamonowe, 1934) ja *Kuolinilmoituksen sanatorio* (Sanatorium pod Klepsydrą, 1937). Mukaan on otettu lisäksi neljä novellia, jotka on julkaistu aiemmin vain ajan kirjallisuus- ja kulttuurilehdissä. Juri Nummelin luonnehtii teoksen julkaisua kulttuuriteoksi.

Uuden käännöksen ansiosta Schulzin tulkinta muuttuu merkittävällä tavalla. Aiemman kokoelman, antologian *Krokotiilikuja*, Aarno Peromies suomensi välikielen kautta, ja sitä leimaa saksan kautta tulleen koukeroisuuden vuoksi tunnelma, joka saa pitämää Schulzia kauhukirjailijana. Uuden käännöksen ansiosta Nummelin luonnehtii Schulzia "metamorfoosien surrealistiseksi kronikoitsijaksi".

Suomentaja Tapani Kärkkäinen sanoo, etteivät kertomukset ole novelleja eivätkä erillisiä tarinoita vaan toisiinsa liittyviä välähdyksiä samasta maailmasta.

Teoksessa on kertomusten lisäksi Virpi Hämeen-Anttilan artikkeli "Metaforien ja muodonmuutosten mestari" ja suomentajan jälkisanat.

Novellit
--------

|  |  |
| --- | --- |
| * Toinen syksy
* Heinäkuun yö
* Eläkeläinen
* Traktaatti mallinukeista, jatkoa
* Kevät
* Koettelemus
* Nerouden aika
* Mallinuket
* Linnut
* Isän viimeinen pako
* Krokotiilikatu
* Pyrstötähti
* Unelmien tasavalta
* Kuollut kausi
* Vihuri
* Huippusesongin yö
 | * Traktaatti mallinukeista, viimeinen osa
* Nimrod
* Isänmaa
* Edzio
* Karol-eno
* Yksinäisyys
* Elokuu
* Torakat
* Pan
* Kanelipuodit
* Kirja
* Kuolinilmoituksen sanatorio
* Isäni liittyy palokuntaan
* Traktaatti mallinukeista eli Toinen Genesis
* Dodo
* Syksy
 |

Lähteet
-------

1. ↑  Kanelipuodit ja muita kertomuksia, Finna.fi, viitattu 9.9.2021
2. 1 2  Juri Nummelin, Kanelipuodit ja muita kertomuksia, Kiiltomato.net 24.3.2014, viitattu 9.9.2021
3. ↑  Tapani Kärkkäinen, Bruno Schulz, (Arkistoitu – Internet Archive) Suomentajan sivusto, viitattu 9.9.2021
**Seth Woodbury MacFarlane** (s. 26. lokakuuta 1973 Kent, Connecticut) on yhdysvaltalainen animaattori, koomikko, laulaja, käsikirjoittaja, tuottaja, ohjaaja ja näyttelijä, joka tunnetaan luomistaan piirrossarjoista *Family Guy* ja *American Dad!*.

MacFarlane aloitti uransa animaattorina Hanna-Barberan tuottamien piirrettyjen parissa, kuten *Johnny Bravo*, *Cow & Chicken* ja *Dexterin laboratorio*. Sarjojen jälkeen MacFarlane loi omat piirrossarjat, joissa hän myös itse ääninäyttelee ja käsikirjoittaa jaksoja. *Family Guysta* MacFarlane on voittanut muun muassa Emmy-palkinnon ääninäyttelemisestä, sekä Emmy-ehdokkuuksia sarjan tuottajana. Elokuussa 2012 ilmestyi MacFarlanen käsikirjoittama ja ohjaama elokuva *Ted*. Hän juonsi vuoden 2013 Oscar-gaalan. Vuonna 2014 ensi-iltansa sai MacFarlanen ohjaama, käsikirjoittama, tuottama ja tähdittämä lännenelokuva *Miljoona tapaa kuolla lännessä*.

Puoluekannaltaan MacFarlane on demokraatti. Hän on osoittanut tukensa homoavioliitoille.

Katso myös
----------

* Family Guy
* American Dad!
* Johnny Bravo
* Cow & Chicken
* Dexterin laboratorio
* Ted (elokuva)
* Miljoona tapaa kuolla lännessä
* Robot Chicken
* The Orville

Lähteet
-------

1. ↑  Seth MacFarlane: Prop. 8 is 'ridiculous'; Red Sox a safer bet Los Angeles Times. 4.8.2010. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Seth MacFarlane**.
* Seth MacFarlane Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
* Voice Chasers (Arkistoitu – Internet Archive)

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Espanja
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Yhdysvallat
* Tšekki
* Korea
* Alankomaat
* Puola

 |
|  |
| Taiteenala | 
* Emmy Awards
* Grammy Awards
* MusicBrainz

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Deutsche Biographie
* Trove
* Ritva
* Elonet

 |
|  |
| Muut | 
* Europeana
* SNAC
* IdRef

 |

 |
**Koco** oli vuosina 1921-1926 valmistettu saksalainen automerkki.

Koco vuodelta 1922
Koco-autoja valmistettiin vain kolmea mallia, joiden huomattavin ero oli moottorissa: ensimmäisen moottori oli ilmajäähdytteinen ja toisen nestejäähdytteinen nelitahtinen kaksisylinterinen bokserimoottori, jonka iskutilavuus oli 1021 cm³. Sen suurin teho oli 9 kilowattia eli 12 hevosvoimaa. Omapaino oli 510 kiloa ja huippunopeus oli 40 km/t.

Kolmannessa Koco-mallissa oli nelisylinterinen rivimoottori, jonka iskutilavuus oli 1540 cm³.

Koco oli halpa ja yksinkertainen auto. Kori oli vanerirakenteinen avokori. Autoon mahtui kolme ihmistä, kuljettaja etuistuimelle ja kaksi takaistuimelle. Autossa ei ollut sähköjärjestelmää, joten se käynnistettiin magneetolla. Mittareita ei ollut. 

Kaikkiaan Koco-autoja valmistettiin vain 800 kappaletta. Yksi Koco löytyi 1980-luvulla Suomen Kokemäeltä. Se entisöitiin ja merkittiin museoajoneuvorekisteriin 8.6.1990.

Lähteet
-------

1. ↑  Jussi Juurikkala: Elämäni autot, 2000, sivu 28
2. 1 2  Jussi Juurikkala: Elämäni autot, 2000, sivu 29

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia Kocosta Commonsissa
* Koch & Co - KoCo 4/12, Wolfsburg Citytour
**Setaia** (m.kreik. Σήταια, *Sētaia*, lat. *Setaea*) eli **Eteia** (Ἠτεία, *Ēteia*) oli antiikin aikainen kaupunki Kreetan saarella Kreikassa. Se sijaitsi nykyisen Siteían kaupungin paikalla tai lähellä.

Maantiede
---------

Setaian kaupunki sijaitsi Kreetan itäosan pohjoisrannikolla. Sen tarkkaa sijaintia ei kuitenkaan tiedetä. Kaupunki sijoitetaan yleensä nykyisen Siteían kaupungin paikalle Siteíanlahden länsirannalle, joskin varmuudella kyseisen paikan tiedetään olleen asuttu vasta keskiajalta lähtien. On mahdollista, että antiikin aikainen kaupunki on uponnut kokonaan tai osittain mereen. Toiseksi paikaksi on ehdotettu noin 1,5 kilometriä nykyisestä kaupungista sijaitsevaa Petrásta, josta on löydetty vanhemman minolaisaikaisen asutuksen jäänteet, mutta se vaikuttaa epätodennäköiseltä paikalta. Kolmanneksi paikaksi on ehdotettu Trypitóksen niemeä, jolle sijoitetaan nykyisin yleensä Polikhnen kaupunki.

Historia
--------

Setaian historiasta tiedetään vain vähän. Antiikin lähteet mainitsevat, että Kreikan seitsemän viisaan joukkoon luettu Myson oli kotoisin Eteiasta tai Etiksestä, joka tarkoittaa ilmeisesti Setaiaa. Setaian oletetaan olleen sisämaassa sijainneen Praisoksen kaupunkivaltion alaisuudessa ja toimineen sen satamana. Näin se ei ollut itsenäinen polis eli kaupunkivaltio.

Setaia vaikuttaa säilyneen olemassa myös senkin jälkeen, kun Praisos tuhottiin noin vuonna 145–140 eaa. Varhaiskristillisellä ajalla kaupunki oli piispanistuin.

Rakennukset ja löydökset
------------------------

Nykyisen Siteían alueelta on löydetty esineistöä varhais-, keski- ja myöhäisminolaiselta kaudelta; antiikin ajan arkaaiselta, klassiselta ja roomalaiselta kaudelta; sekä keskiajan bysanttilaiselta kaudelta. Rakennuksista ja muista rakennelmista, jotka osoittaisivat kaupungin paikan, on kuitenkin vain vähän merkkejä. Niihin lukeutuu lähinnä joitakin muurien osia, pyhäkön jäänteet sekä roomalaisaikaisia kala-altaita.

Petráksesta puolestaan on löydetty huomattava minolaisaikainen asutus ja rakennusten jäänteitä varhais-, keski- ja myöhäisminolaiselta kaudelta, mutta ei juurikaan merkkejä asutuksesta enää minolaisen kauden jälkeen.

Siteían lähistöltä sekä koko Kreetan itäpään alueelta löydettyä esineistöä on esillä Siteían arkeologisessa museossa.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5 6 7  Stillwell, Richard & MacDonald, William L. & McAllister, Marian Holland (toim.): "SETEIA or Setaia (Siteia) Greece", *The Princeton Encyclopedia of Classical Sites*. Princeton, N. J.: Princeton University Press, 1976. Teoksen verkkoversio.
2. 1 2  Setaia *Pleiades*. Viitattu 1.9.2020.
3. 1 2 3  Setaea (Crete) 6 Siteia - Σήταια *ToposTest*. Viitattu 1.9.2020.
4. ↑  Polichne *Pleiades*. Viitattu 1.9.2020.
5. ↑  Polichna? Trypitos (Crete) 4 Trypitos - Πολίχνα *ToposText*. Viitattu 1.9.2020.
6. ↑  Blackman, David et al.: *Shipsheds of the Ancient MediterraneanKustantaja*, s. 518. Cambridge University Press, 2013. ISBN 9781107001336. Teoksen verkkoversio.
7. 1 2 3  Siteia - History *Explore Crete*. Viitattu 1.9.2020.
**Setaaniluku** on polttoaineen syttymisherkkyyttä ilmaiseva luku. Se kuvaa dieselöljyn laatua polttoaineena vastaavasti kuin oktaaniluku kuvaa bensiinin laatua. Yleensä yhdisteellä, jolla on korkea setaaniluku, on matala oktaaniluku ja toisin päin. Setaaniluku ei kuvaa kaikkien polttoaineiden, esim. alkoholien, kohdalla syttyvyyttä oikein. Muita syttyvyyttä kuvaavia tunnuslukuja ovat diesel-indeksi ja setaani-indeksi. 

Suuri setaaniluku tarkoittaa, että polttoaine syttyy moottorissa nopeasti palotilaan ruiskuttamisen jälkeen. Jos setaaniluku on pieni, polttoaine syttyy hitaasti. Liian pieni setaaniluku kuormittaa moottoria ja aiheuttaa ylimääräisiä päästöjä.

Setaaniluku mitataan vertaamalla polttoainetta setaanin eli n-heksadekaanin ja 1-metyylinaftaleenin seokseen. Helposti syttyvän setaanin setaaniluku on 100 ja vaikeasti syttyvän 1-metyylinaftaleenin setaaniluku on 0. Jos polttoaineen setaaniluku on 40, se syttyy yhtä herkästi kuin seos, jossa on 40 tilavuusprosenttia setaania ja loput 1-metyylinaftaleenia. Dieselpolttoaineen setaaniluku on yleensä 40–55, bensiinin 0–20. Setaaniluku mitataan erityisellä CFR-moottorilla. Mittauksissa 1-metyylinaftaleenin tilalla voidaan käyttää heksadekaanin isomeeria 2,2,4,4,6,8,8-heptametyylinonaania eli isosetaania. Isosetaanin setaaniluku on 15.

Setaaniluvun määrittelyyn on otettu kantaa ASTM International standardissa D613 ja kansainvälinen standardisoimisjärjestön ISO standardissa ISO 5165.

EU:n alueella myytävän dieselpolttoaineen setaaniluvun tulee olla vähintään 51 vuodesta 2011 lähtien kuten on määritelty direktiivissä 2009/30/EY.

Jotkin premium dieselpolttoaineet omaavat vielä korkeamman setaaniluvun. Suomessa myytävät St1:n Diesel Plus, Shellin Diesel powered by GTL ja ABC:n Smart Diesel omaavat setaaniluvun joka on vähintään 60, tyypillisen arvon ollessa 63. Neste MY uusiutuvan dieselin setaaniluku on vähintään 70.

Lähteet
-------

1. ↑  EUR-Lex - 32009L0030 - EN - EUR-Lex *eur-lex.europa.eu*. Viitattu 3.1.2020. (englanniksi)
2. ↑  St1 Diesel plus -20 °C Tuotetieto *content.st1.fi*.  15.3.2018.
3. ↑  Shell Diesel Kesä -20 °C Tuotetieto *shell.fi*.  15.3.2018.  Arkistoitu 3.1.2020.
4. ↑  NEOT DIESEL -10/-20, NEOT DIESEL -10/-20 Premium Smart Diesel Tuotespesifikaatio *abcasemat.fi*.  15.3.2018.
5. ↑  Neste MY tuotetiedote *neste.fi*.  1.1.2019.

Aiheesta muualla
----------------

* Neste Oil, Sanasto: Setaaniluku (Arkistoitu – Internet Archive)
* American Society for Testing and Materials (ASTM) International: ASTM D613 (englanniksi)
* International Organization for Standardization (ISO), ISO 5165:1998 Petroleum products -- Determination of the ignition quality of diesel fuels -- Cetane engine method (englanniksi)
* Prasenjeet Ghosh, Stephen B. Jaffe: Detailed Composition-Based Model for Predicting the Cetane Number of Diesel Fuels, Industrial & Engineering Chemistry Research 2006, 45, 346-351 (Arkistoitu – Internet Archive) (pdf) (englanniksi)
**Pistokalastus** on kalastustapa, jossa saaliskalaa pistetään. Pistokalastustapoja ovat atrainkalastus, koukkukalastus ja ammuntakalastus (*ammuntapyynti*).

Atrainkalastus
--------------

Atrainkalastuksessa eli tuulastuksessa kalaa isketään monipiikkisellä talikkoa muistuttavalla atraimella, jonka piikit läpäisevät kalan. Tämä edellyttää suhteellisen matalaa ja kirkasta vettä, jollainen voi olla kalojen nousupaikoissa. Järvellä tuulastaminen tapahtuu siten, että veneessä oleva kalastaja vaanii kaloja pitkävartisella atraimella ja yrittää veneen nokasta käsin iskeä järvessä uivia kaloja selkään.

Atraimet jaetaan pistoatraimiin ja lyöntiatraimiin. Lyöntiatraimeksi katsotaan myös kalakirves.

Koukkukalastus
--------------

Koukkukalastuksessa käytetään koukkua. Koukkukalastamista kutsutaan onkimiseksi. Pitkäsiima on onkimismenetelmä, jossa pitkään siimaan, kannatuslankaan, kiinnitetään useita onkia siimojen päähän. Uistelemiseksi kutsutaan koukkujen pitämistä liikkeessä veneen avulla.

Ammuntakalastus
---------------

Ammunnassa kalaa ammutaan aseella.
**Kodiakinkarhu** (*Ursus arctos middendorffi*) on karhun eli ruskeakarhun suurikokoisin alalaji.

Kodiakinkarhu elää ainoastaan Kodiakinsaarella ja muutamalla pienemmällä lähisaarella eteläisessä Alaskassa. Suurimmat yksilöt voivat painaa 800 kilogrammaa, mutta yleisemmin uroksen paino on noin 400 kilogrammaa ja naaraat ovat kolmanneksen uroksia kevyempiä. Uroksen säkäkorkeus voi olla 150 senttimetriä, naaraan 120 senttimetriä. Pituus voi olla jopa kolme metriä kahdella jalalla seisten. Kodiakinkarhu muistuttaa ulkoisesti paljon Kamtšatkan ruskeakarhua (*Ursus arctos beringianus*), mutta sen turkki on vaaleampi.

Muiden ruskeakarhujen tapaan kodiakinkarhut ovat kaikkiruokaisia. Alkukesällä ne syövät lähinnä kasvisravintoa, kesällä ja syksyllä muun muassa kutemaan tulevaa lohta. Muiden ruskeakarhujen tapaan kodiakinkarhu nukkuu talviunta. Pennut, joita on kaksi tai kolme, syntyvät talvipesään tammi–helmikuussa. Kodiakinkarhu tulee sukukypsäksi viisivuotiaana ja lisääntyy sen jälkeen noin neljän vuoden välein. Elinikä on yleensä alle 20 vuotta, joskus 30.

Kodiakinkarhu on elänyt saarillaan eristyksissä muista karhuista noin 12 000 vuoden ajan. Kodiankinkarhuja on nykyisin noin 3 500. Kanta voi hyvin ja karhuja metsästetään vuosittain noin 180 yksilöä.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5 6 7 8 9  Kodiak Bear Fact Sheet Alaska Department of Fish and Game. Viitattu 27.5.2017. (englanniksi)


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Taksonitunnisteet | 
* Wikidata: Q237260
* Wikispecies: Ursus arctos middendorffi
* CoL: 5LPWZ
* EoL: 1266086
* GBIF: 6163850
* iNaturalist: 147090
* ITIS: 726993
* MSW: 14000982
* NCBI: 116961

 |

 |
**Tuntsan metsäpalo** oli Suomen lähihistorian suurin metsäpalo. Se riehui kesäkuun 1960 lopulta alkaen Tuntsan erämaassa Sallan kunnan pohjoisosissa sekä vielä laajempana Neuvostoliiton puolella. Palo syttyi luultavasti salamaniskusta, ja sen leviämistä helpotti helteinen kesä. Paloalueita oli Suomen puolella kaksi: Papuoivan–Puitsin–Peuratunturin alueella ja toinen Kuskoivan–Nuolusoivan alueella.

Puitsin savotan rakennuksia 1961.
Paloa oli sammuttamassa Suomessa lähes 500 miestä. Suomen puolella palo tuhosi noin 20 000 hehtaaria, kun taas Neuvostoliiton puolella paloalue oli noin 100 000 hehtaarin laajuinen. Suomen puolella palaneesta alueesta noin puolet oli varsinaista metsämaata ja loput olivat vähämetsäisiä kitu- ja joutomaita sekä tunturipaljakoita.

Palon aiheuttamat metsätaloudelliset vahingot jäivät lopulta pieniksi, mutta palo vaikeutti seudun porotaloutta tuhottuaan parhaita porojen talvilaitumia.

Palon jälkeen järjestettiin suuri *Tuntsan nokisavotta* alueelle jääneen puutavaran korjaamiseksi. Savotta oli Euroopan suurin ja se työllisti enimmillään tuhat henkilöä ja satoja traktoreita. Vuoteen 1967 jatkuneessa savotassa paloalueelta korjattiin yhteensä noin 300 000 kuutiometriä puuta. Puun korjaamisessa kokeiltiin ensimmäistä kertaa kourakonetta, ja myös moottorisahat otettiin savotassa yleisesti käyttöön.

Puun korjuun jälkeen Tuntsan paloalueen metsää pyrittiin uudistamaan kylvöillä ja istutuksilla, mutta tämä ei onnistunut kuin osittain ja osa paloalueesta jäi pysyvästi paljakaksi. Alueella ovat vieläkin näkyvissä sekä palon että puunkorjuun jäljet. Siellä on myös tiheä tieverkko, joka rakennettiin alun perin nokisavottaa varten.

Lähteet
-------

1. ↑  Virhearvio viivästytti Tuntsan sammutusta: Metsäpalon luultiin riehuvan rajan takana.  *Helsingin Sanomat*, 7.10.1996, s. 5. Näköislehden aukeama (tilaajille).
2. ↑  Raunasoja, Viljo: Suomen suurin savotta Tuntsan tulipaloalueella.  *Helsingin Sanomat*, 2.2.1961, s. 21. Näköislehden aukeama (tilaajille).
3. 1 2  Korhonen, Jorma: Suurkulosta kymmenen vuotta: Kemi-yhtiö korjannut alueen hiiltyneet puut.  *Helsingin Sanomat*, 2.8.1970, s. 19. Näköislehden aukeama (tilaajille).
4. ↑  Mainio, Tapio: Suomen suurin paloalue on yhä puuton.  *Helsingin Sanomat*, 7.10.1996, s. 5. Näköislehden aukeama (tilaajille).
**Kodak-oppi** tarkoittaa erittäin hyvin tunnetulle tavaramerkille myönnettyä suojaa, joka on laajempi kuin tavallisen tavaran tai palvelun nimisuoja. Arvioitaessa tavaramerkin sekoitettavuutta muihin tavaramerkkeihin otetaan yleensä huomioon vain samat tai samankaltaiset tuotelajit. Kodak-suojan omaavan tavaramerkin suoja ei rajoitu samankaltaisiin tuotteisiin. Nimitys Kodak-oppi on peräisin Englannista, jossa tuomioistuin 1898 ratkaisi oikeusjutun *Eastman vastaan Griffiths Cycle Corporation (15 RPC 105).* Tuomioistuin kielsi vastaajaa käyttämästä kameroille rekisteröityä Kodak-merkkiä polkupyörien tunnusmerkkinä. Kodak-opin lähikäsite on rotanmyrkkyoppi.

Suomessa
--------

Suomen tavaramerkkilain (7/1964)   6 pykälän 1 momentti säätää, että tunnusmerkkien katsotaan olevan sekoitettavissa vain, jos ne tarkoittavat samoja tai samankaltaisia tavaralajeja. Pykälän 2 momentissa säädetään edelliseen pääsääntöön poikkeus. Tunnusmerkki saa kuitenkin laajemman suojan, jos se on laajalti tunnettu suojan myöntävässä valtiossa ja samankaltaisen merkin käyttö merkitsisi alkuperäismerkin maineen ja erottamiskyvyn epäoikeudenmukaista hyväksikäyttöä. On huomattava, että kyseessä ei ole arkikielen mukainen sekoittaminen, vaan tavaramerkkilain mukainen oikeudellinen käsite. Kodak-oppia sovelletaan myös toiminimilaissa (128/1979, 5 §), jonka mukaan vakiintunutta ja yleisesti tunnettua toiminimeä liiaksi muistuttavan nimen käyttö on sen liikearvon sopimatonta hyväksikäyttöä.

Kirjallisuutta
--------------

* Lauri Drockila: Kodak-suoja tavaramerkkioikeudessa. Teoksessa *Juhlajulkaisu Simo Zitting,* Suomalainen lakimiesyhdistys 1985 s. 34–48.
* Pirkko-Liisa Haarman: *Immateriaalioikeus,* Talentum 2006, ISBN 952-14-1071-X, s. 289 ja 330.

Lähteet
-------

1. ↑  *Encyclopædia iuridica fennica,* Suomalainen lakimiesyhdistys 1994–1999, ISBN 951-855-135-9, osa I palsta 308.
2. ↑  Drockila s. 35–36.
3. ↑  Tavaramerkkilaki, 6 §.
4. ↑  Drockila s. 34.
5. ↑  Toiminimilaki, 5 §.
***Pistis Sofia*** (kreikkaa: "Usko viisaus") on laajin säilynyt gnostilainen kirjoitus. Siitä on säilynyt viisi koptinkielistä kopiota, jotka tutkijat ovat ajoittaneet noin vuosiin 250-300. Kirjoitus on osa ns. Askewin koodeksia, jonka British Museum osti vuonna 1785.

*Pistis Sofia* kertoo ylösnousseen Jeesuksen opetuksista oppilailleen, joihin lukeutuvat muun muassa Magdalan Maria, Maria, Jeesuksen äiti sekä Martta. Kirjoitus kertoo muun muassa taivaan monimutkaisesta rakenteesta ja hierarkioista. Kirjoituksen mukaan Jeesus opetti oppilaitaan yksitoista vuotta ylösnousemuksena jälkeen, ja pystyi tuona aikana opettamaan heille ensimmäisen tason mysteerit.

Kirjoitus käsittää kuusi kirjaa, yhteensä 148 lukua, ja on pisin tunnettu gnostilainen teksti. Se alkaa vertauksella, joka kertoo rinnakkaisesti Jeesuksen kuolemasta ja ylösnousemuksesta, ja kuvaa sielun alaslaskeutumista ja ylösnousemista. Tämän jälkeen kuvataan gnostilaisen kosmologian tärkeitä hahmoja. Lopulta kirjoitus luettelee 32 lihallista himoa, jotka ihmisen on voitettava ennen kuin pelastus on mahdollista.

Kirjoituksen nimi *Pistis Sofia* on salaperäinen, ja se voitaisiin kääntää "Uskon viisaudeksi", "Viisaudeksi uskossa" tai "Uskoksi viisaudessa". Gnostilaisen mytologian kontekstin huomioon ottaen oikeampi käännös saattaisi olla "Sofian usko", koska gnostilaisille Sofia oli naispuolinen jumalhahmo, ei pelkästään sana 'viisaudelle'.

Lähteet
-------

* Legge, Francis: *Forerunners and Rivals of Christianity, From 330 B.C. to 330 A.D.*  (1914), reprinted in two volumes bound as one, University Books New York, 1964. LC Catalog 64-24125.
* Mead, G. R. S. (1921) *Pistis Sophia*.

Kirjallisuutta
--------------

### Suomennokset

* *Pistis Sofia*. Gnostilainen käsikirjoitus 300-luvulta. Toim. Seppo Aalto ja Jouni Marjanen. Suomentanut Kalervo Mielty. Helsinki: AATMA, 2013. ISBN 978-951-8995-15-2.
* *Pistis sophia: Otteita gnostilaisista kirjoituksista, ennen kaikkea "Vapahtajan kirjoista" 3:nnelta vuosisadalta j.Kr.*. Suomennos G. R. S. Meadin englantilaisen käännöksen uuden korjatun painoksen mukaan. Suomentanut Annikki Reijonen. Maailman pyhät kirjat 4. Helsinki: Mystica, 1927.

Aiheesta muualla
----------------

* *Pistis Sophia*, G. R. S. Meadin vuoden 1921 painos (englanniksi)
* *Pistis Sophia*, G. R. S. Meadin vuoden 1921 painos (englanniksi)
* *Pistia Sophia*, Early Christian Writings (englanniksi)
**Pistiöt** (*Blepharis*) on trooppinen ja subtrooppinen ruohokasvisuku, joka kuuluu akanttikasvien (Acanthaceae) heimoon.

Tuntomerkit
-----------

Pistiöt ovat pääasiassa monivuotisia ruohoja, harvemmin yksivuotisia tai pensaita. Lehdet ovat keskenään erikokoisia, lähes tai kokonaan ruodittomia ja sijaitsevat neljän valekiehkuroissa, joskus vastakkaisesti; lapa on ehyt- tai hammaslaitainen. Kukat sijaitsevat yksittäin lehtihangoissa tai ryhmittyneinä terminaalisiksi tiheiksi mykerömäisiksi tähkiksi. Kukinnon nahkeat ja usein väkäskarvahampaiset suojuslehdet ovat usein viiden parin ryhmissä limittäin. Verhiö on joko kahden esilehden sisällä tai paljaana; sen neljä liuskaa sijaitsevat kahtena erikokoisena vastakkaisparina ja ovat paksuuntuneita ja kovia tyveltään. Teriötorvi on laidetta lyhyempi, tyvestä laajentunut, ylempää kuroutunut; laide on yksihuulinen, ja huuli on pitkänomainen ja 3–5-liuskainen. Kaksivaltaisessa hetiössä on neljä hedettä, jotka kiinnittyvät teriötorven suulle tai sen lähelle; palhot ovat kovia, ja kaksi niistä on käyriä, leveitä ja litteitä, tavallisesti kärjestään lisäkkeellisiä; ponnet ovat yksiteekaisia ja karvaisia. Sikiäin on kalju, siinä on kaksi siemenaihetta lokerossaan; luotti on halkoinen. Kota on varreton, pitkänomainen tai soikiomainen, 2–4-siemeninen; siemenet ovat kovan varren, retinakulumin, päässä ja ovat kiekkomaisia ja kosteuteen reagoivien pitkähaaraisten karvojen peitossa.

Levinneisyys
------------

Pistiöt ovat kotoisin Vanhan maailman trooppisista ja subtrooppisista osista.

Luokittelu
----------

Pistiöitä tunnetaan noin 130 lajia, tunnetuimpana afrikkalainen nauhapistiö (*Blepharis linariifolia*).

* Blepharis ciliaris*Blepharis ciliaris*
* Blepharis maderaspatensis*Blepharis maderaspatensis*
* Blepharis mitrata*Blepharis mitrata*

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Flora of China: *Blepharis* *Flora of China*. Viitattu 18.3.2015. (englanniksi)
2. ↑


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Taksonitunnisteet | 
* Wikidata: Q2916107
* Wikispecies: Blepharis
* APDB: 188693
* CoL: 62HM2
* EoL: 2886206
* EPPO: 1BLPG
* FoC: 104077
* FoIO: BLEATT
* GBIF: 3233799
* GRIN: 1503
* iNaturalist: 184613
* IPNI: 427-1
* IRMNG: 1330656
* NCBI: 210325
* Open Tree of Life: 687830
* POWO: urn:lsid:ipni.org:names:427-1
* Tropicos: 40028205
* WFO: wfo-4000004771

 |

 |
**Daniel Jarque i González** (1. tammikuuta 1983 Barcelona, Espanja – 8. elokuuta 2009 Firenze, Italia) oli espanjalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskuspuolustaja. Hän edusti koko ammattilaisuransa barcelonalaista Espanyolia.

Jarque syntyi Barcelonassa, mutta vietti lapsuutensa läheisessä Sant Boi de Llobregatissa. Hän aloitti jalkapalloilun kaupungin paikallisseurassa Ciudad Cooperativassa, josta siirtyi 12-vuotiaana Espanyoliin. Ensiesiintymisensä Espanyolin edustusjoukkueen riveissä Espanjan korkeimmalla sarjatasolla Primera Divisiónissa hän teki 20. lokakuuta 2002 ottelussa Recreativoa vastaan. Kauden 2004–2005 jälkeen hän vakiinnutti paikkansa joukkueessa. Jarque joukkueineen voitti Espanjan cupin Copa del Reyn vuonna 2006 ja ylsi UEFA Cupin loppuotteluun vuonna 2007. Ennen kautta 2009–2010 hän korvasi seuralegenda Raúl Tamudon Espanyolin kapteenina.

Jarque pelasi myös Espanjan juniorimaajoukkueissa. Hän kuului alle 19-vuotiaiden Euroopan-mestaruuden vuonna 2002 voittaneeseen joukkueeseen.

Jarque menehtyi sydänkohtaukseen 8. elokuuta 2009 Firenzessä Italiassa, jossa Espanyolin joukkue oli harjoitusmatkalla. Juuri ennen kuolemaansa hän oli hotellihuoneessaan ja puhui puhelimessa naisystävälleen, joka ilmoitti joukkueen henkilökunnalle puhelun katkettua erikoisesti. Pian tulleesta avusta huolimatta Jarqueta ei saatu elvytettyä. Jarquen ystävä Andres Iniesta omisti MM-loppuottelun 2010 voittomaalin Dani Jarquelle. Iniestan paidassa luki: aina kanssamme Dani Jarque.

Lähteet
-------

1. ↑  Jarque, una vida en blanquiazul  8.8.2009. Sport. Viitattu 9.8.2009. (espanjaksi)
2. 1 2 3  Dani Jarque, una vida entera de periquito  8.8.2009. Marca. Viitattu 9.8.2009. (espanjaksi)
3. ↑  Historia de la Liga Fútbol en la Red. Viitattu 9.8.2009. (espanjaksi)
4. ↑  Jarque: "Es un honor ser capitán del Espanyol"  19.7.2009. Marca. Viitattu 9.8.2009. (espanjaksi)
5. ↑  Torres sparkles for Spain  29.4.2006. UEFA. Viitattu 9.8.2009. (englanniksi)
6. ↑  Fallece Daniel Jarque, capitán del Espanyol  8.8.2009. Marca. Viitattu 9.8.2009. (espanjaksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Daniel Jarquen tilastot BDFutbol-sivustolla (englanniksi)

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Espanja
* Katalonia

 |

 |
**Seondeok** (hangul: 선덕; hanja: 善德; noin 606–647) oli nykyisessä Koreassa sijainneen Sillan valtakunnan hallitseva kuningatar vuosina 632–647

Seondeok vahvisti buddhalaisuuden asemaa valtakunnassaan ja rakennutti kuuluisan Cheomseongdaen observatorion.

Seondeok peri valtaistuimen isältään kuningas Jinpyeongilta aikana, jolloin Silla kukoisti taloudellisesti, ja sillä oli mahdollisuus laahjeta naapureiden Baekjen ja Goguryeon alueille. Hän vahvisti liittolaissuhteita Tang-dynastian hallitseman Kiinan kanssa. Armeijoiden yhteiset hyökkäykset kuitenkin torjuttiin, ja Silla valtasi naapurinsa vasta 660-luvulla.

Yhdeksän metriä korkea Cheomseongdaen observatorio on edelleen jäljellä Sillan pääkaupungissa Gyeongjussa. Se on rakenteeltaan aurinkokello, ja sen eteläseinällä olevasta ikkunasta paistaa sisään kesäpäivän tasauksen aikaan. Sen ympärillä on luultavasti ollut muita tähtitieteeseen ja tieteeseen ylipäänsä liittyviä rakennuksia. Observatorion rakenteesta on haettu myös Seondeokin henkilöön liittyvää symboliikkaa.

Katso myös
----------

* Seondeok yeowang, televisiosarja Seondeokin elämästä.

Lähteet
-------

1. ↑  Szczepanski, Kallie.: Who Was Queen Seondeok of the Silla Kingdom? *ThoughtCo*.  2021. Viitattu 18.4.2022.
2. 1 2 3  Mark Cartwright: Queen Seondeok *World History Encyclopedia*.  2016. Viitattu 18.4.2022.


|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF
	+ 2
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Israel
* Yhdysvallat
* Japani
* Korea

 |

 |
**Kaukjärven työväentalo** oli Tammelan kunnan Kaukjärven kylässä sijainnut työväentalo.

Historiaa
---------

Kaukjärven työväenyhdistys perustettiin vuonna 1905. Talon se rakensi yhteistyössä porvarillisen Käsityöseuran kanssa vuoteen 1915 mennessä. Sisällissodan jälkeen yhdistyksen toiminta oli jonkin aikaa hyvinkin vilkasta, mutta 1930-luvun lama aiheutti jäsenmäärään laskua. Iltamatkin painuivat tappiollisiksi. 1920- tai 1930-luvulla taloa korjattiin, ja sitä varten omistajayhdistykset ottivat yhteisen 5 000 markan lainan, joka vuoteen 1935 mennessä oli kokonaan maksettu. Vuonna 1931 yhdistyksen jäsenluku oli noin 15. Talon vaiheista 1930-luvun jälkeen ei ole tietoa.

Toimintaa työväentalolla
------------------------

Vuonna 1926 kansanedustaja Olga Leinonen oli talolla puhumassa. Vuonna 1936 yhdistys taas järjesti arpajaisjuhlat, joiden osallistujamäärä oli yli 400, ja arvat myytiin loppuun. Juhlan ohjelmassa oli soittoa, puheita, laulua sekä iltama, jossa Kaukjärven työväenyhdistyksen näytelmäryhmä esitti näytelmän *5500 kuin viheltämällä*.

Lähteet
-------

1. ↑  Hämeen Kansa *digi.kansalliskirjasto.fi*.  30.11.1935, no 143. Viitattu 12.1.2023.
2. ↑  Matti Turkia (toim.): SDP:n puoluetilasto 1915  1916. Sos.dem puolue/ Työväen Arkisto. Viitattu 12.1.2023.
3. ↑  Kivisalo, Väinö: *Työväenliike Etelä-Hämeessä 1906–1931*. Hämeen eteläinen sos.dem. piiritoimikunta, 1931.
4. ↑  Hämeen Kansa *digi.kansalliskirjasto.fi*.  22.6.1926, no 67. Viitattu 12.1.2023.
5. ↑  Hämeen Kansa *digi.kansalliskirjasto.fi*.  15.8.1936, no 100. Viitattu 12.1.2023.
4-tahtisen mäntämoottorin männän liike sylinterissä.
**Mäntämoottori** on polttomoottori, jossa polttoaineen sisältämä kemiallinen energia muutetaan lämpö- ja liike-energiaksi sylinterissä liikkuvien mäntien avulla.

Polttoaine syötetään sylinteriin, jossa edestakaisin liikkuva mäntä moottorityypistä riippuen vuoroin imee tuoreen polttoaine-ilmaseoksen sylinteriin, ja toiseen suuntaan liikkuessaan puristaa seoksen kasaan tai poistaa pakokaasut. Toimintaperiaate vaihtelee hieman riippuen siitä onko kyse kaksitahti- vai nelitahtimoottorista. Mäntä tai männät on kiertokankien välityksellä laakeroitu kampiakseliin. Suoraruiskutteisessa nelitahtisessa bensiini- tai dieselmoottorissa männän liike imutahdin aikana täyttää sylinterin pelkällä ilmalla ja polttoaine ruiskutetaan sylinteriin suuttimilla.

Ahdetussa mäntämoottorissa pakokaasujen hukkaenergiasta tai hihnan välityksellä moottorista voimansa saava ahdin puristaa ilmaa sylintereihin. Tällöin palotapahtumaan saadaan suurempi ilmamäärä kuin minkä mäntä yksinään kykenisi imemään. Tämä parantaa moottorin hyötysuhdetta.

* **Nelitahtimoottori**

*Pääartikkeli: Nelitahtimoottori*
Yleisin ajoneuvokäytössä oleva moottorityyppi, toimintavaiheina ovat imutahti, jonka aikana mäntä painuu alas ja imee tuoreen polttoaineseoksen sylinteriin, puristustahti, jonka aikana mäntä nousee ylös ja puristaa polttoaineseoksen kasaan, työtahti, jolloin syttynyt polttoaineseos lyö männän alas sekä poistotahti, jolloin jälleen ylös nouseva mäntä poistaa pakokaasut sylinteristä.
* **Kaksitahtimoottori**

*Pääartikkeli: Kaksitahtimoottori*
Yleisimmin käytössä kevyissä pienkoneissa kuten moottorisahoissa ja vanhemmissa perämoottoreissa. Toimintavaiheina ovat työtahti ja huuhteluvaihe. Koska polttoaineseos ja pakokaasut vaihtuvat sylinterissä yhtäaikaisesti, rakenne on epätaloudellinen mutta moottorin rakenne on yksinkertaisempi, kevyempi ja halvempi valmistaa kuin nelitahtimoottori.

Katso myös
----------

* Kiertomäntämoottori
* Stirlingmoottori
**Kokemäen ulkomuseo** sijaitsee noin kilometrin päässä Kokemäen kaupungin keskustasta Kauvatsalle johtavan yhdystie 2470:n varrella. Se koostuu yhteensä 15 rakennuksesta, jotka siirrettiin Kuoppalassa olevalle alueelle vuosina 1962–1963.

Merkittävin rakennus on 1790-luvulla Pälpälän kylään rakennettu Yli-Pälpälän tilan päärakennus. Se on sisustettu 1800-luvun tyyliin ja käsittää pirtin, kaksi kamaria, porstuan sekä pakarin.

Alueella on myös satakuntalaisia aittoja, savusauna sekä sepän paja ja juhlatilaksi rakennettu talo. Erikoisuutena on lisäksi vanha miilunpolttajan taukotupa ja ruotsalaistyylinen aitta, joka on rakennettu Kravin kanavan kaivutöiden aikana 1800-luvun alussa. Aitan rakentajat olivat suomalaista sotaväkeä, mutta ruotsalaisen työnjohdon ohjeiden mukaan tehty aitta on satakuntalaisesta tyylistä poikkeava ruotsalaismallinen.

Lähteet
-------

* Museoraitti, Kokemäen ulkomuseo[vanhentunut linkki]
* Kokemäen kaupunki, museot

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Perustiedot Wikidatassa: Kokemäen ulkomuseo (Q11872138)ohje |
| --- |
|  |
| esiintymä kohteesta | paikallismuseo, kulttuurihistoriallinen museo, ulkomuseo |
|  |
| valtio | Suomi |
|  |
| sijaitsee hallinnollisessa yksikössä | Kokemäki |
|  |
| katuosoite | Kauvatsantie 161, Kokemäki |
|  |
| koordinaatit | 61°16′16″N 22°20′35″E﻿ / ﻿61.2711°N 22.3431°E﻿ / 61.2711; 22.3431 |
|  |
|  |

 |
**Märehtiminen** on osa eräiden kasvinsyöjäeläinten ruoansulatusta. Symbioottisen mikrobitoimintaan perustuvan ruoansulatuksen etu märehtiville eläimille on muuten sulamattoman ravinnon muuttaminen hyödynnettävään muotoon. Mikrobeille taas märehtijä tarjoaa tasaisen suotuisat olosuhteet.

Luokittelu
----------

Märehtimisestä puhuttaessa on huomattava ero käsitteiden märehtijät ja **märehtivät eläimet** välillä. Märehtijät (*Ruminantia*) on aiemmassa tieteellisessä luokittelussa käytössä ollut sorkkaeläinten alalahko ja yhtenäinen evoluutiolinja, johon kuuluvat muiden muassa onttosarviset kuten nautaeläimet sekä muista sorkkaeläinten heimoista muun muassa hirvieläimet. Märehtiviä eläimiä sen sijaan on myös muissa ryhmissä, kuten esimerkiksi pussieläimiin luetut kengurut tai sorkkaeläimiin mutta ei märehtijöiden alalahkoon luetut kamelit*lähde?*.

Märehtimisen fysiologia
-----------------------

Märehtivät eläimet eivät pureskele syömäänsä ravintoa huolellisesti ennen sen nielemistä. Osaksi hienonnettu ravinto menee nieltäessä pötsi-mahaan, johon se varastoituu ja missä se pehmenee mikrobitoiminnan ansiosta. Nämä mikrobit pilkkovat ruuansulatuksen myöhemmissä vaiheissa selluloosa- ja hemi-selluloosakuituja rasvahapoiksi ja muiksi imeytymiskelpoisiksi ravintoaineiksi.*lähde?*

Märehtiminen alkaa eläimen nopealla uloshengitysliikkeellä kurkun ollessa suljettuna. Rintakehän sisäpuolelle ja siten siihen osaan ruokatorvea syntyy alipaine, joka imaisee ravintomassaa pötsi-verkkomahasta ruokatorveen. Kun massa, ns. märepala, on ruokatorvessa, peristalttiset supistukset kuljettavat märepalan suuhun pureskeltavaksi. Hienonnettuaan märepalan eläin nielee sen uudestaan.*lähde?*

Märehtimistä tapahtuu säännöllisin väliajoin silloin kun eläin lepää. Märehtimisen aikana (kuten yleensäkin pureskelun yhteydessä) erittyy runsaasti sylkeä, jolla on märehtivillä eläimillä erityinen merkitys sen pötsin sisältöä neutraloivan puskurivaikutuksen vuoksi. Sylkeä erittyy vuorokaudessa suurikokoisilla märehtijäeläimillä kymmeniä litroja.*lähde?*

Katso myös
----------

* Yksimahaiset

Lähteet
-------

1. 1 2  https://helda.helsinki.fi/bitstream/handle/10138/17286/Lisensiaattity%C3%B6%20Anu%20Back.pdf?sequence=1
2. ↑  Leena Tähtinen: Kenguru loikkaa, mutta vain Australiassa *Tiede.fi*.  9.2.2007. Tiede -lehti. Viitattu 8.11.2010. [vanhentunut linkki]

Kirjallisuutta
--------------

* Scheunert-Trautmann: "Lehrbuch der Veterinärphysiologie" Paul Parey Verlag, ISBN 3-489-75316-X
* Sirkkola / Tauriainen: "Eläinten lääkintä ja hoito" (Opetushallitus) ISBN 978-952-13-3477-1
* Sirkkola: "Sairaan kipee vuohi" ISBN 978-951-97298-9-3
**Narvan piiritys** oli venäläisten joukkojen suuren Pohjan sodan aikana toteuttama Ruotsin hallitseman Narvan kaupungin piiritys ja valtaus vuonna 1704. Venäläiset olivat yrittäneet piirittää kaupunkia jo vuonna 1700, mutta heidät oli voitettu Narvan taistelussa. Vuoden 1704 piirityksessä kaupungin valtauksessa kuitenkin onnistuttiin, eivätkä ruotsalaiset saaneet sitä vallattua takaisin. Baltia jäi Venäjän haltuun sittemmin vuonna 1721 sodan päättäneessä Uudenkaupungin rauhassa.

Tausta
------

Kartta Narvan linnoituksista.
Suuri Pohjan sota oli syttynyt helmikuussa 1700 Tanskan, Puolan, Saksin ja Venäjän hyökätessä Ruotsia vastaan. Venäjän keisari Pietari I:n joukot olivat piirittäneet tuolloin Ruotsin hallitseman Narvan kaupungin saman vuoden elokuussa. Ruotsin kuningas Kaarle XII:n johtamat joukot ottivat kuitenkin huomattavan voiton venäläisistä Narvan taistelussa vuoden 1700 marraskuussa. Venäläiset toipuivat kuitenkin tappiostaan. Samalla kun Kaarle muutti sodan painopisteensä Puolaan venäläiset palasivat Liivinmaalle ja hävittivät sitä vuosina 1702 ja 1703. Vuonna 1703 Pietari oli myös perustanut Ruotsin Inkerinmaalle uuden Pietarin kaupungin.

Piiritys
--------

Narvan piiritys Johann Christoph Brotzen piirustuksessa.
Narvan uusi venäläispiirtys alkoi toukokuussa 1704. Kaupungin pientä ruotsalaista varuskuntaa komensi kenraali Henning Rudolf Horn. Kaarlen sotaretki Puolassa oli pitkittynyt ja joukkoja oli vedetty sivusotanäyttämönä pidetystä Baltiasta. Joukkojen piirittäessä Narvaa toinen sotamarsalkaksi ylennetyn Boris Šeremetevin johtama venäläinen sotajoukko alkoi piirittää Tarttoa, joka kukistui 13. heinäkuuta. Kaupungin kukistuttua joukot lähetettiin tehostamaan Narvan piiritystä. Šeremetevin ohella toinen venäläinen komentaja piirtyksen aikana oli kenraali Georg Benedikt von Ogilvy. Elokuussa venäläisjoukot tekivät viimein kaupungin kukistumiseen johtaneen rynnäkön. Iivananlinna Narvajoen toisella puolella teki vastarintaa vielä kaksi päivää Narvan kukistumisen jälkeen.

Seuraukset
----------

Venäläiset sotilaat olivat puolestaan saaneet luvan ryöstellä Narvaa kahden päivän ajan. Sen sijaan kaupungin asukkaiden tappaminen kiellettiin. Kielto ei kuitenkaan purenut riehaantuneisiin joukkoihin. Joidenkin arvioiden mukaan noin puolitoista tuhatta ruotsalaista puolustajaa ja satoja kaupunkilaisia surmattiin. Iivananlinnasta puolustajat pääsivät puolestaan vetäytymään kohti Tallinnaa tekemänsä antautumissopimuksen nojalla. Seuraavan muutaman vuoden ajan ruotsalaiset hallitsivat vielä Länsi-Viron linnoituksia, kun taas venäläiset pitivät hallussaan itää. Ruotsin viimeinen tukikohta Baltiassa Tallinna antautui syyskuussa 1710. Alue jäi Venäjälle suuren Pohjan sodan päättäneessä Uudenkaupungin rauhansopimuksessa vuonna 1721.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5  Zetterberg, Seppo: *Viron Historia*, s. 258–263. Helsinki: Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2007. ISBN 9517465203.
2. 1 2  Paul A. Bushkovitch: Narva, Battles of. *Encyclopedia of Russian History*. Encyclopedia.com. Viitattu 31.7.2019. (englanniksi)
**Sanna Laari** (o.s. **Markkanen**, s. 14. huhtikuuta 1990 Leppävirta) on suomalainen ampumahiihtäjä.

Laari aloitti uransa maastohiihtäjänä, mutta vaihtoi kaudella 2010–2011 ampumahiihtoon. Vuonna 2011 hän osallistui nuorten maailmanmestaruuskilpailuihin, joissa hän oli parhaimmillaan 19:s normaalimatkalla.

Aikuisten tasolla Laari debytoi Hanty-Mansijskin MM-kisoissa 2011 ollen pikakilpailussa 95:s. Hänen paras arvokisasijoituksensa on 48:s normaalimatkalla Kontiolahden MM-kisoista 2015.

Maailmancupiin Laari osallistui ensimmäisen kerran Östersundissa kaudella 2011–2012. Hänen paras sijoituksensa on 35:s sija, jonka hän saavutti Anterselvan pikakilpailussa tammikuussa 2016. Tuossa kilpailussa hän saavutti myös ensimmäiset maailmancupin pisteensä. Kaudella 2016–2017 hän pääsi yhteen takaa-ajo kisaan, johon hän lähti sijalta 53. Kuitenkin takaa-ajossa hänet otettiin kierroksella kiinni. Lopullinen sijoitus takaa-ajossa oli 58. eli kolmanneksi viimeinen. Kaudella 2016–2017 hän sai neljä maailmancupin pistettä.

Lähteet
-------

* Sanna Laari Kansainvälinen ampumahiihtoliitto (IBU).  (englanniksi)
* (Arkistoitu – Internet Archive)

### Viitteet

1. 1 2 3  Sanna Markkanen *IBU Datacenter*. Viitattu 20.3.2015. (englanniksi)
**Guenegoré** (myös *Guénégoré*) on maalaiskunta ja sen keskuskylä Kayesin alueen Kéniéban piirissä Malissa. Se sijaitsee piirin keskiosassa 50 kilometriä Kéniébasta itään. Kunnassa on 6 600 ja keskuskylässä 2 800 asukasta (vuonna 2009).

Guenegorén kunta rajoittuu idässä Kéniéban piirin Bayen, etelässä Kouroukoton ja Faraban, lännessä Dabian ja pohjoisessa Dombian kuntiin. Maisemaa leimaavat tasangot ja kalliorinteet. Luonnonvarainen kasvillisuus on savannia.

Kuntaan kuuluu kahdeksan kylää. Asukkaat ovat mandinkoja, jahankoja, bambaroita ja fulbeja.

Guenegoréen on ympärivuotinen yhteys RN24-maantieltä. Paikallisia elinkeinoja ovat maanviljely, karjanhoito, kalastus, käsityöammatit ja kaupankäynti. Tärkeimmät viljelykasvit ovat durra, fonio, maapähkinä ja maissi. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet ja siipikarja.

Palveluihin kuuluu terveyskeskus ja joukko kouluja. Kaikissa kylissä on porakaivot. Sähköverkkoa tai puhelinta ei ole.

Lähteet
-------

1. ↑  4ème Recensement Général de la Population et de l’Habitat du Mali (RGPH). Resultats definitifs. Tome 0: Repertoire des villages *instat-mali.org*.  2013.  Arkistoitu 7.1.2017. Viitattu 13.1.2018.
2. ↑  Mali – Région de Kayes: Carte de référence *reliefweb.int*. Viitattu 13.1.2018.
3. 1 2 3 4  Plan de Securite Alimentaire: Commune Rurale de Guenegore 2007–2011 *fsg.afre.msu.edu*.  Arkistoitu 15.3.2016. Viitattu 13.1.2018.
Elokuvateatteri **Kino Tapio** Joensuussa on yksi Suomen vanhimmista alkuperäisessä käytössä toimivista elokuvateattereista. Se on toiminut vuodesta 1927. Teatterin alkuperäinen nimi on *Oy Elävienkuvien Teatteri Tapio*. Sen ensimmäinen esitys oli 29. marraskuuta 1927 Uuno Eskolan ohjaama *Ei auta itku markkinoilla*. 

Kino Tapio.
Tapion uusitut tilat valmistuivat 30. syyskuuta 2005 ja Kino Tapio muuttui Elokuvateatterikeskus Tapioksi. Paikka on Joensuun keskustassa Kauppakatu 27:ssä sijaitseva suojelutalo. Elokuvateatteri Tapion omistaa perheyritys Savon Kinot Oy, joka hankki Tapion vuonna 1990.

Tilat
-----

Elokuvateatterikeskus Tapiossa on neljä salia, joissa on yhteensä 652 katsojapaikkaa. Saleissa on Dolby Digital -äänimaailma, akustiikka on rakennettu THX-kriteereillä. Teatterissa on myös mahdollisuus katsoa stereoskooppisia 3D-elokuvia.

Erikoistapahtumia
-----------------

* Rokumentti - rockelokuvafestivaali marraskuussa
* Viscult - dokumenttielokuvafestivaali lokakuussa
* Cinemare - kauhu- ja roskaelokuvayö marraskuussa

Historian lehdiltä
------------------

Sanomalehti Karjalaisessa oli 29.11.1927 ilmoitus elokuvasta ja avajaisista:

*"Pyydämme kohteliaimmin ilmoittaa, että tänään avataan teatterimme ja näytellään avajaisnäytäntönä 29/11- 2/12 vauhdikas, voimaa ja rakkautta uhoava kotimainen elokuvauutuus "Ei auta itku markkinoilla". Näytännöt alkavat arkisin klo 6 ip, sunnuntaisin klo 2 ip. Triosoittoa näytäntöjen alusta klo 10 ip. Suljemme alkavan teatterimme arvoisan yleisön suosioon."*

Lähteet
-------

Savon Kinot (Arkistoitu – Internet Archive)