**Koski Tl** (*Tl. Koski*, "Turun läänin Koski", ruots. *Koskis*) on Suomen kunta, joka sijaitsee Varsinais-Suomen maakunnassa. Kunnassa asuu 2 208 ihmistä ja sen pinta-ala on 192,42 km², josta 0,92 km² on vesistöjä. Väestötiheys on 11,53 asukasta/km².

Kosken naapurikunnat ovat Loimaa, Marttila, Pöytyä, Salo, Somero ja Ypäjä. Entisistä kunnista Kosken naapurikuntia ovat olleet aiemmin Kuusjoki, Mellilä ja Loimaan kunta.

Kunnan nimi
-----------

Kirjainyhdistelmä Tl viittaa entiseen Turun ja Porin lääniin erotukseksi toisesta, Hämeen läänissä sijainneesta Kosken kunnasta (Koski Hl, sittemmin Hämeenkoski, vuodesta 2016 osa Hollolaa). Kosken Hl kunnan nimenmuutoksesta ja Turun ja Porin läänin lakkauttamisesta huolimatta Tl. Kosken kunta päätti pitää oman nimensä entisellään. Kunta käyttää nimeä "Koski Tl", jolla se myös tunnetaan virallisissa yhteyksissä. Kielenhuolto ohjeistaa käyttämään nimeä "Tl. Koski", koska nimi luetaan muodossa "Turun läänin Koski".

Historia
--------

Kosken kellotapuli vuodelta 1777 Hämeen Härkätien varressa.
Koskelta on löytynyt merkkejä ihmisasutuksesta jo kivikaudelta. Kosken vanhat kantakylät mainitaan Varsinais-Suomen ensimmäisessä maakirjassa vuodelta 1540. Alueen asukasluvun arvioidaan 1500-luvulla olleen noin 400–550. Katovuosina 1696–1697 yli 18 prosenttia asukkaista menehtyi.

Koski muodosti kappeliseurakunnan Marttilan emäseurakunnan alaisuuteen vuonna 1647 pian Koskenkartanon perustamisen jälkeen.

Vanhimmista asukasluvuista on voitu esittää vain epävarmoja arvioita, mutta vuodesta 1775 lähtien niistä pidettiin kirjaa. Kosken väkiluku oli vuoden 1865 lopussa 2 242 ja suurimmillaan vuonna 1949 4 266. Nykyään kunnassa asuu 2 208 henkilöä.

Kunnaksi Koski muodostettiin vuonna 1869 ja Kosken seurakunta itsenäistyi omaksi kirkkoherrakunnakseen vuonna 1913.

Kuntakuva
---------

### Luonto

Luonnonmaisema Koskella koostuu kalliosydämisten moreenimäkien rikkomasta savitasangosta. Vaihtelua siihen tuovat kallioperän murroksia seurailevat jokilaaksot, sekä kaksi harjujaksoa. 

Patakoski Paimionjoessa. Kosken myllyranta myllynraunioineen on kunnostettu nähtävyydeksi EU-hankkeena.
Kosken suurin vesistö on Paimionjoki, joka halkaisee kunnan suurin piirtein puoliksi virraten kunnan keskikohdalta idästä länteen. Sen varrella kunnan kaikki vanhat kylät sijaitsevat melko säännönmukaisesti joen kahden puolen siten, että kylien vanhat asutuspaikat ovat joen rannassa ja kylät ulottuvat siitä pitkinä ja kapeina pohjoiseen/pohjoisluoteeseen ja etelään/kaakkoon. Pellot keskittyvät nykyäänkin enimmäkseen joen ympärille levittyvälle savimaaperäiselle peltoaukealle, kun eteläiset ja pohjoiset osat ovat enemmän metsien hallitsemaa harjumaastoa.

Kappelin ja myöhemmän kunnan nimeen aiheen antaneista Paimionjoen koskista suurin on Patakoski Kosken keskustaajaman itälaidalla Patakosken kylän yläpuolella. Siitä vähän yläjuoksulle päin Koskenkartanon luona on pienempi Karjakoski. Koskia on yksi vielä kauempana yläjuoksulla Sorvaston kylän kohdalla ja yksi alajuoksulla Myllykylän kohdalla lähellä kunnan länsirajaa. Kaikki kosket juoksevat vapaana, mutta niissä on jäljellä myllyjen ja sahalaitosten voimanlähteeksi käytettyjen rakenteiden jäänteitä. Lähes koko kunta kuuluu Paimionjoen valuma-alueeseen, mutta aivan pohjoisimmat osat kuuluvat Loimijoen sivujoen Niinijoen valuma-alueeseen ja Kosken eteläosiin ulottuu Halikonjoen vesistöön kuuluvan Kuusjoen sivuhaara Viepjoki.

Pohjoisessa Kosken alueelle ulottuu Säkylän–Mellilän harjujakso, jota pitkin kulkee historiallinen Huovintie. Harjun laajentumana Koskella on Hevonlinnanharju, jolla sijaitsee laskujoeton pieni Hevonlinnanjärvi. Etelässä, Kiikalan, Kuusjoen ja Someron suunnasta Koskelle ulottuu toinen harjujakso, jonka kupeessa on Kosken suurin järvi, Paimionjoen vesistöön kuuluva Liipolanjärvi.

Suurimpia soita Koskella ovat kunnan pohjoiskärkeä Pirttiniemennokan rajapaikalla koskettava Loimaan Eksyssuo ja pääosin Someron puolella sijaitseva Reksuo idässä, jotka molemmat kuuluvat Natura 2000 -suojeluohjelmaan. Pohjoisessa Loimaan, aiemmin Mellilän rajalla, Hevonlinnanharjun kupeessa on Linturahka, josta suuri osa on turvetuotannon käytössä.

### Kylät

Halikkola, Harmaa, Hongisto, Iso-Sorvasto, Jättälä, Kattelus, Koivukylä, Koski, Liipola, Myllykylä, Partela, Patakoski, Penninkulma, Talola, Tapala, Tausela, Tuimala, Vähä-Sorvasto, Värmälä

Kunnalliset asiat
-----------------

### Väestö

Koskella asui 31.12.2021 yhteensä 2271 henkeä. Näistä suomenkielisiä oli 2167 eli 95,4% väestöstä. Ruotsinkielisiä oli 6 eli 0,3%. Vieraskielisiä oli kunnassa 98 eli 4,3%. Vieraskielisistä ryhmistä tärkeimmät olivat viro (54 puhujaa) sekä venäjä (14 puhujaa).

Väestöstä 81,5% kuului vuonna 2021 Suomen evankelis-luterilaiseen kirkkoon ja 0,8% muihin uskonnollisiin yhdyskuntiin. 17,7% ei kuulunut mihinkään uskonnolliseen yhdyskuntaan.

### Väestönkehitys

Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.


| Tl. Kosken väestönkehitys 1980–2020 |
| --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1980 |    | 2 878 |
| 1985 |    | 2 898 |
| 1990 |    | 2 803 |
| 1995 |    | 2 685 |
| 2000 |    | 2 550 |
| 2005 |    | 2 528 |
| 2010 |    | 2 436 |
| 2015 |    | 2 399 |
| 2020 |    | 2 307 |
| Lähde: Tilastokeskus. |

### Taajamat

Vuoden 2017 lopussa Koskella oli 2 359 asukasta, joista 1 252 asui taajamassa, 1 092 haja-asutusalueilla ja 15:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Kosken taajama-aste on 53,4 %. Tl. Kunnassa on vain yksi taajama, Kosken Tl kirkonkylä.

### Koulutus

Koskella sijaitsee kolme koulua: Talolan koulu (alakoulu), Kosken seudun yläaste ja Kosken Lukio.

### Liikenne

Kosken kautta kulkee Turusta Hämeenlinnaan johtava valtatie 10, jonka eteläpuolella Paimionjokea noudattelevat tämän edeltäjänä toimineeseen Hämeen Härkätiehen kuuluvat Marttilan suunnasta tuleva yhdystie 2264 ja Somerolle jatkuva yhdystie 2810. Yhdystiehen 2264 yhtyy Tauselan kylässä Salosta tuleva yhdystie 2407 ja siitä ja yhdystiestä 2810 erkanee Kosken keskustassa Mellilään johtava yhdystie 2260. Ypäjälle johtaa yhdystiestä 2810 Sorvastolla erkaneva yhdystie 2805.

Kulttuuri
---------

### Nähtävyyksiä

Yrjö Liipolan taidemuseo
Koskella on kolme valtakunnallisesti merkittävää rakennettua kulttuuriympäristöä: Hämeen Härkätie kulkee Kosken läpi ja ylittää Paimionjoen Kosken keskustassa. Vuonna 1935 valmistuneen Kosken kirkon on suunnitellut arkkitehti Toivo Paatela ja hautausmaan yhteydessä Hämeen härkätien varrella sijaitseva kellotapuli on vuodelta 1777. Kolmas valtakunnallisesti merkittävä kulttuuriympäristö on Koskelle Ulvilan–Säkylän suunnasta ulottuva historiallinen Huovintie. Sen lähituntumassa Hevonlinnan harjun korkeimpien kohtien ja Hevonlinnanjärven lähellä on myös näkötorni.

Yrjö Liipolan taidemuseossa on näytteillä Koskella syntyneen kuvanveistäjä Yrjö Liipolan taidekokoelma. Toisen koskelaissyntyisen taiteilijan taidemaalari ja professori Olavi Hurmerinnan teoksia on esillä muun muassa kunnan kirjastossa. Kellotapulin vieressä seurakunnan vanhassa lainamakasiinissa toimii Museokahvila Kahviaitta. Myllyrannan koskialue Paimionjoen Patakosken luona on kunnostettu EU-hankkeena. Santion nummella Vähänsorvaston kylässä tien varrella on Koskelaisseuran pystyttämä Marttilan taisteluun liittyneen Santion taistelun muistomerkki.

### Uskonto

Vuoden 2019 aluejaon mukaan Koskella on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:

* Martinkosken seurakunta

Aikaisemmin alueella toimi Kosken Tl seurakunta.

Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Kosken alueella toimii Turun ortodoksinen seurakunta. Kirkon sisäisistä herätysliikkeistä paikkakunnalla toimii evankelisuus.

### Tunnettuja koskelaisia

* Jukka Alihanka (1949–2013), unitutkija, vietti lapsuutensa ja kävi koulunsa Koskella
* Simo Helenius (s. 1942), kuvanveistäjä, syntynyt Koskella
* Olavi Hurmerinta (1928–2015), taidemaalari ja pilapiirtäjä, syntynyt Koskella
* Urho Kittilä (1897–1977), Maalaisliiton sanomakeskuksen johtaja, pakinoitsija, opetusneuvos
* Heikki Liipola (1865–1936), päätoimittaja
* Selim Liipola (1871–1932), koulunjohtaja, maanviljelysneuvos
* Yrjö Liipola (1881–1971), kuvanveistäjä
* Elina Sallinen (s. 1994), runoilija
* Martti Tiuri (1925–2016), radiotekniikan professori ja kansanedustaja
* Yrjö Toivonen (1890–1956), kielentutkija ja akateemikko
* Kaarlo Tuominen (1908–2006), estejuoksija, olympiamitalisti Berliinistä 1936
* Maria Vakkuri (s. 1990), kirjailija
* Martti Vainio (1921–2001), taidemaalari ja kuvanveistäjä
* Marjatta Väänänen (1923–2020), ministeri ja kansanedustaja (Keskusta), sukujuuret Koskella

### Ruokakulttuuri

Kosken pitäjäruoaksi nimettiin 1980-luvulla *paakelssit ja kräämi*, sitruunankuorella maustetut vehnäleivokset puolukkakreemin ja kermavaahdon kera.

Katso myös
----------

* Luettelo Kosken Tl julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

Lähteet
-------

1. 1 2  Pinta-alat kunnittain (Excel) 1.1.2022  1.1.2022. Maanmittauslaitos. Viitattu 29.1.2022.
2. 1 2 3  Väkiluku kasvoi eniten Uudellamaalla vuonna 2023  31.12.2023. Tilastokeskus. Viitattu 26.1.2024.
3. ↑  Väestö iän (1-v.) ja sukupuolen mukaan alueittain, 1972–2020  31.12.2020. Tilastokeskus. Viitattu 13.5.2021.
4. ↑  Väestörakenne  26.5.2022. Tilastokeskus. Viitattu 12.9.2023.
5. ↑  Kuntien ja seurakuntien tuloveroprosentit vuonna 2024  22.11.2023. Verohallinto. Viitattu 23.1.2024.
6. ↑  Kuntien avainluvut Tilastokeskus. Viitattu 22.11.2021.
7. ↑  Kuntavaalit 2021, Koski Tl Oikeusministeriö. Viitattu 22.11.2021.
8. ↑  Svenska ortnamn i Finland (Hakusana Koskis) Institutet för de inhemska språken. Viitattu 23.12.2017.
9. ↑  Kosken kunta Kosken kunta. Viitattu 16.7.2015.
10. ↑  Valtioneuvoston päätös maakunnista 5.2.2015/100 *finlex.fi*. Viitattu 16.7.2015.
11. ↑  Tl. Koski eli Turun läänin Koski Kotimaisten kielten keskus. Viitattu 16.7.2015.
12. ↑  Kosken Tl seurakunnan historiaa Kosken Tl seurakunta. Viitattu 21.6.2009. [vanhentunut linkki]
13. 1 2  Kosken kirkko Kosken Tl seurakunta.  Arkistoitu 23.9.2012. Viitattu 21.6.2009.
14. 1 2  Tunnuslukuja väestöstä alueittain, 1990-2021 *Tilastokeskus*. Viitattu 24.5.2022. [vanhentunut linkki]
15. ↑  Kieli sukupuolen mukaan kunnittain, 1990-2021 *Tilastokeskus*. Viitattu 24.5.2022. [vanhentunut linkki]
16. ↑  Väestö kielen mukaan sekä ulkomaan kansalaisten määrä ja maa-pinta-ala alueittain 1980 - 2016  29.3.2017. Tilastokeskus.  Arkistoitu 17.6.2018. Viitattu 16.1.2018.
17. ↑  Taajama-aste alueittain 31.12.2017  28.9.2017. Tilastokeskus.  Arkistoitu 16.7.2019. Viitattu 4.12.2018.
18. ↑  Taajama- ja haja-asutusalueväestö iän ja sukupuolen mukaan kunnittain 31.12.2017  28.9.2017. Tilastokeskus.  Arkistoitu 14.7.2019. Viitattu 4.12.2018.
19. ↑  Koulutoimi *Koski Tl*. Viitattu 21.11.2023.
20. ↑  *Tienumerokartta.* 1:250 000. Alue 02 Varsinais-Suomi.  Helsinki: Liikennevirasto.  Kartan verkkoversio (viitattu 9.7.2012)
21. ↑  Hämeen Härkätie *Valtakunnallisesti merkittävät rakennetut kulttuuriympäristöt RKY*. Museovirasto.
22. ↑  Kosken kirkko *Valtakunnallisesti merkittävät rakennetut kulttuuriympäristöt RKY*. Museovirasto.
23. ↑  Kosken kirkko *Rakennusperintörekisteri*. Museovirasto. Viitattu 21.6.2009. [vanhentunut linkki]
24. ↑  Kosken tapuli *Rakennusperintörekisteri*. Museovirasto.  Arkistoitu 5.3.2016. Viitattu 21.6.2009.
25. ↑  Huovintie *Valtakunnallisesti merkittävät rakennetut kulttuuriympäristöt RKY*. Museovirasto.
26. ↑  Yrjö Liipolan taidemuseo Kosken TL kunta.  Arkistoitu 25.9.2011. Viitattu 22.9.2015.
27. ↑  Olavi Hurmerinta Kosken Tl kunta. Viitattu 21.6.2009.
28. ↑  Nähtävyyksiä Kosken Tl kunta.  Arkistoitu 19.1.2004. Viitattu 29.11.2009.
29. ↑  Yrjö Liipolan taidemuseo Kosken Tl kunta.  Arkistoitu 25.9.2011. Viitattu 29.11.2009.
30. ↑  Kahvilat ja ravintolat Kosken Tl kunta.  Arkistoitu 19.1.2004. Viitattu 29.11.2009.
31. ↑  Koskimiljöön kehittäminen Kosken Tl kunta.  Arkistoitu 20.1.2004. Viitattu 21.8.2010.
32. 1 2  Etusivu *www.martinkoskenseurakunta.fi*.  Arkistoitu 6.3.2019. Viitattu 4.3.2019.
33. ↑
34. ↑  Suomen Luterilainen Evankeliumiyhdistys Uskonnot Suomessa.  Arkistoitu 8.10.2011. Viitattu 24.1.2012.
35. ↑  Vakkuri, Maria: Tietoa minusta ja CV *Vakkurin kotisivu* Ajatusmaailma'**. Viitattu 21.1.2024.**
36. ↑  Kolmonen, Jaakko 1988. *Kotomaamme ruoka-aitta: Suomen, Karjalan ja Petsamon pitäjäruoat*, s. 21. Helsinki: Patakolmonen Ky.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Koski Tl** Wikimedia Commonsissa

* Kosken kunnan kotisivut
* Tilastokeskus: Kosken avainluvut
* Kosken seurakunnan kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
* Suominen, Olli: *Kosken seudun luonto*. [Koski Tl]: [Kosken T.l. kunta], 1989. Julkaisun verkkoversio Ympäristöhallinnon sivuilla (viitattu 23.9.2015).

### Karttoja

* *Senaatin kartasto* 1:21 000. XI.21.  Kansallisarkisto. Maanmittaushallitus. Maanmittaushallituksen historiallinen kartta-arkisto, 1877.  Kartan verkkoversio Kansallisarkiston digitaaliarkistossa (viitattu 23.7.2011)
* *Suomen taloudellinen kartta* 1:100 000. III:4 Loimaa.  Helsinki: Maanmittaushallitus, 1927.  Kartan verkkoversio Kansallisarkiston digitaaliarkistossa (viitattu 23.7.2011)

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Koski Tl |
| --- |
|  |
| Taajamat | 
* Kosken Tl kirkonkylä

 |
|  |
| Rekisterikyliä | 
* Halikkola
* Harmaa
* Hongisto
* Iso-Sorvasto
* Jättälä
* Kattelus
* Koivukylä
* Koski
* Liipola
* Myllykylä
* Partela
* Patakoski
* Talola
* Tapala
* Tausela
* Tuimala
* Vähä-Sorvasto
* Värmälä

 |
|  |
| Koulupiirejä | 
* Kangas
* Palojoki (osa)
* Parravaha (osa)
* Penninkulma (osa)
* Satopäänkulma
* Sorvasto
* Verhonkulma

 |

 |

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Varsinais-Suomen maakunnan kunnat |
| --- |
|  |
| Nykyiset kunnat | 
* Aura
* Kaarina
* Kemiönsaari
* Koski Tl
* Kustavi
* Laitila
* Lieto
* Loimaa
* Marttila
* Masku
* Mynämäki
* Naantali
* Nousiainen
* Oripää
* Paimio
* Parainen
* Pyhäranta
* Pöytyä
* Raisio
* Rusko
* Salo
* Sauvo
* Somero
* Taivassalo
* Turku
* Uusikaupunki
* Vehmaa

 |
|  |
| Entiset kunnat | 
* Alastaro
* Angelniemi
* Askainen
* Dragsfjärd
* Halikko
* Hiittinen
* Houtskari
* Iniö
* Kakskerta
* Kalanti
* Karinainen
* Karjala
* Karuna
* Kemiö
* Kiikala
* Kisko
* Korppoo
* Kuusisto
* Kuusjoki
* Lemu
* Loimaan kunta
* Lokalahti
* Maaria
* Mellilä
* Merimasku
* Metsämaa
* Mietoinen
* Muurla
* Naantalin maalaiskunta
* Nauvo
* Paattinen
* Paraisten maalaiskunta
* Perniö
* Pertteli
* Piikkiö
* Pyhämaa
* Rymättylä
* Somerniemi
* Suomusjärvi
* Särkisalo
* Tarvasjoki
* Uskela
* Uudenkaupungin maalaiskunta
* Vahto
* Velkua
* Västanfjärd
* Yläne

 |

 |

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Israel
* Yhdysvallat

 |

 |