recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Ferdinand I** (31. lokakuuta 1345 Lissabon – 22. lokakuuta 1383 Lissabon) oli Portugalin kuningas vuosina 1367–1383. Häntä edelsi Pietari I ja seurasi Juhana I.

Ferdinand I oli Pietari I:n toinen, mutta vanhin eloonjäänyt poika.

Hänen noustessaan valtaistuimelle vuonna 1367 maan talous oli huonossa jamassa, koska se ei ollut vieläkään toipunut vuosina 1348 ja 1349 riehuneen ruton vaikutuksista. Ferdinand määräsi vuonna 1375 viljelykelpoisen maan omistajat joko viljelemään maata itse tai myymään tai vuokraamaan sen jollekin viljelyhalukkaalle. Samalla hän määräsi kaikki toimettomat ryhtymään maanviljelijöiksi. Hän antoi laivanrakentajille luvan kaataa puutavaraa valtion metsistä ja vapautti kauppalaivat ensimmäisellä matkallaan veroista. Hän perusti myös laivavakuutusyhtiön. Toimenpiteet kohensivat maan taloutta.

Ferdinandin valtakaudella Portugali kävi kolme sotaa Kastiliaa vastaan. Kastilian kuninkaan Pietari I Julman kuoltua vuonna 1369 Ferdinand tavoitteli Kastilian kruunua. Henrik II Äpärä liittolaisineen löi Portugalin vuosina 1371 ja 1373. Vuonna 1383 tehtiin sopimus, jolla Ferdinandin ainoa eloon jäänyt laillinen perillinen prinsessa Beatriz naitettiin Kastilian Juhana I:lle, ja tämä luopui oikeuksista Portugalin kruunuun. Ferdinandin velipuoli Portugalin Juhana I löi kastilialaiset ja nousi Portugalin valtaistuimelle 1385.

Lähteet
-------

1. ↑  Eric Solsten, toim.: Development of the Realm *Portugal: A Country Study.*.  1993. Library of Congress. Viitattu 4.12.2014.
2. ↑  Ferdinand I Encyclopedia Britannica. Viitattu 4.12.2014.
3. ↑  Fernando I de Portugal *Biografias y Vidas*. Viitattu 4.12.2014. (espanjaksi)


|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Portugali | Edeltäjä:**Pietari I** | **Portugalin kuningas**1367–1383 | Seuraaja:**Juhana I** |

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Israel
* Yhdysvallat
* Alankomaat
* Vatikaani

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Deutsche Biographie

 |
|  |
| Muut | 
* IdRef

 |

 |
**Merikissa** eli **kissakala** (*Anarhichas lupus*) on pohjoisissa merissä elävä tylppähampainen ja vahvaleukainen kala. Virheellisesti myös monneja ja etenkin piikkimonnia kutsutaan kissakalaksi niiden englanninkielisen nimen (*catfish*) mukaan.

Ulkonäkö ja koko
----------------

Merikissan kallo, josta näkee hyvin kalan huomattavan vahvan leuan ja hampaat.
Merikissa on yleensä alle metrin mittainen kala, väriltään harmaanvihreä tai mustan tai punaisen ruskea. Ruumiissa on 10–15 tummempaa poikkijuovaa.

Elintavat
---------

Merikissa elää kalliopohjilla, harvemmin hiekka- tai mutapohjilla, yleensä 20–100 metrin syvyydessä. Se syö kalaa ja kovakuorisia pohjaeläimiä kuten simpukoita, merisiilejä ja taskurapuja.

Levinneisyys
------------

Merikissa elää Pohjois-Atlantin molemmilla rannikoilla ja pohjoisessa Grönlannin, Islannin ja Huippuvuorten vesillä. Se esiintyy Vienanmeressä, Skandinavian rannikolla ja Pohjanmeressä ja myös lounaisessa Itämeressä, sekä etelämpänä Biskajanlahdella ja Välimeren Genovanlahdella. Amerikan rannikolla se on yleinen Cape Codiin saakka etelässä, mutta sitä tavataan joskus New Jerseyssä asti.

Pyydystys
---------

Sukeltajat pyydystävät merikissoja tavallisimmin pitkällä tukevavartisella keihäällä, koska silloin kala ei pääse hyökkäämään sukeltajan kimppuun. Haavoitettuna ja ärsytettynä kissakala käyttäytyy erittäin aggressiivisesti hyökäten kaiken lähellä olevan kimppuun. Norjalaiset kalastajat murskaavat merikissan pään veneensä laitaa vasten otuksen tartuttua heidän pyydyksiinsä; he käyttävät tarkoitukseen erityistä puunuijaa.

Lähteet
-------

1. 1 2  Collette, B. Fernandes, P. & Heessen, H.: *Anarhichas lupus* *IUCN Red List of Threatened Species. Version 2018.1*.  2015. International Union for Conservation of Nature, IUCN, Iucnredlist.org. Viitattu 9.9.2018. (englanniksi)
2. ↑  *Anarhichas lupus* (peilipalvelin) *FishBase*. Froese, R. & Pauly, D. (toim.). (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Dagbladet: Verdens største steinbit Uutinen ennätyskokoisen merikissan pyydystämisestä (norjaksi)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Taksonitunnisteet | 
* Wikidata: Q934761
* Wikispecies: Anarhichas lupus
* ADW: Anarhichas\_lupus
* BioLib: 127116
* BOLD: 34621
* CoL: DGB7
* EoL: 222376
* EPPO: ANRRLU
* FishBase: 2501
* GBIF: 8006460
* iNaturalist: 213519
* IRMNG: 10148548
* ITIS: 171341
* NatureServe: 2.104965
* NBN: NBNSYS0000173810
* NCBI: 8204
* OBIS: 126758
* uBio: 119845
* WoRMS: 126758
* ZooBank: A62D4021-F844-4149-9E38-ADCEFAD0D74C

 |

 |
**Reippahasti käypi askeleet** (ruots. "Raska fötter springa tripp, tripp, tripp") on alkuperältään ruotsalainen joululaulu. Laulun on vuonna 1901 säveltänyt Emmy Köhler (1858–1925) ja sanoittanut Sigrid Sköldberg-Pettersson (1870–1941). Laulun alkuperäinen nimi oli "Liten julvisa" (Pieni joululaulu)*.*

Laulu kertoo äidin joulukiireistä, joulukuusen hausta, joulupukista ja lahjojen jakamisesta. Laulussa eletään vielä aikaa, jolloin jouluaattona koteihin tuli nuuttipukki jakamaan lahjoja. Nuuttipukista kerrotaan laulun neljännessä säkeistössä: "Vem står där i pappas rock? Jo, det är vår julebock. Han har säkert klappar.*"* Nykyaikainen punanuttuinen ja valkopartainen joulupukki yleistyi kodeissa vasta 1900-luvun alussa. Suomen joulupukki-sanassa pukki on alun perin tarkoittanut vuohea.

Emmy Köhler on säveltänyt ja sanoittanut myös joululaulun "Nyt syttyy valot tuhannet" *(Nu tändas tusen juleljus).*

Laulun suomenkielinen versio
----------------------------

Laulun suomenkielinen versio on varsin tarkka käännös ruotsinkielisestä laulusta. Laulun sanoittajaa ei tunneta. Suomenkielinen laulu ilmestyi ensi kerran vuonna 1913 Anna Sarlinin joululaulukokoelmassa *Kuusen ympärillä*. Laulu alkaa sanoilla: "Reippahasti käypi askeleet; äidin hommat on niin kiireiset; Lahja peittyi kääröihin; Ukset kiinni pantihin; Vaan on hauska sentään!".

Laulu on ollut suosittu joululaulu kouluissa ja koulujen joulujuhlissa. Suomenkielisen laulun ovat levyttäneet muun muassa Candomino-kuoro (1994) ja Lauluyhtye A-men (2016).

Lähteet
-------

1. ↑  Emmy Köhler: Liten julvisa *Painetut nuotit - Bells.fi*. Viitattu 18.12.2020.
2. 1 2  Raska fötter springa tripp, tripp, tripp *Julsånger.se*. Viitattu 18.12.2020.
3. ↑  Håkan Strömberg: Så blev bocken jultomte *PopularHistoria.se*.  18.11.2013. Viitattu 18.12.2020.
4. ↑  Nyt syttyy valot tuhannet *Joululaulu.fi*. Viitattu 18.12.2020.
5. 1 2  Reippahasti käypi askeleet *Joululauluja.fi*. Viitattu 18.12.2020.
6. 1 2  Candomino-kuoro: Reippahasti käypi askeleet *Äänitetietokanta Fono.fi*. Viitattu 18.12.2020.
7. ↑  Partituuri: Kuusen ympärillä - Sarlin Anna *Tampereen yliopiston kirjasto - Hakupalvelu*. Viitattu 18.12.2020.
8. ↑  Reippahasti käypi askeleet - Sivu 24 *Joulun koululaulut*. Helsingin kaupunginmuseo. Viitattu 18.12.2020.
9. ↑  Lauluyhtye A-men: Reippahasti käypi askeleet *Äänitetietokanta Fono.fi*. Viitattu 18.12.2020.
**Markku Tapio "Make" Lievonen** (16. helmikuuta 1947 Lahti – 14. joulukuuta 2016 Helsinki) oli suomalainen muusikko ja säveltäjä, joka tuli tunnetuksi 1960- ja 1970-luvulla basistina monista jazz- ja progressiivisen rockin kokoonpanoista. Hän teki hyvät arvostelut saaneen sooloalbumin *Make Lievonen* (1977), jolta paljon radiosoittoa sai instrumentaalikappale "Rain Dance".

Lahdessa varttuneen Make Lievosen isä oli harmonikansoiton opettaja ja harmonikkojen korjaaja Aarre "Aki" Lievonen ja kummisetä soittimen legenda Vili Vesterinen. Hanureiden lisäksi kotona oli myös piano, jota tapailemalla ja kidekoneella Voice of Americaa kuunnellen poika alkoi kiinnostua jazzista. Koulunkäynnin ja Lahden musiikkiopiston piano-opintojen ohella Make Lievonen alkoi keikkailla kontrabassonsa kanssa eri yhtyeissä.

1960-luvun puolivälissä Lievonen vietti puolisen vuotta Olavi Virran kiertueyhtyeessä eri puolilla Suomea, sitten ravintolamuusikkona Suomen ja Saksan välisellä laivalla kunnes pääsi opiskelemaan Sibelius-Akatemiaan. Kontrabasso-opintojen ohella Lievonen hankki Fender Jazz -bassokitaran ja perusti ensimmäisen oman yhtyeensä Make Lievonen Quintet. Siinä soittivat Olli Ahvenlahti (piano), Hasse Walli (kitara), Pekka Untovuori (saksofonit) ja Reino Laine (rummut), ja kaikki sävellykset olivat basisti Lievosen. Sitä seurasivat Edward Vesalan Karelia ja siviilipalvelusvuoden jälkeen Dave Lindholmin Pen Lee & Co.

Vuonna 1977 Lievonen pääsi tekemään ainoaksi jäänyttä sooloalbumiaan Love Recordsin upouudessa studiossa, elokuvaäänitöistä musiikin pariin siirtyneen Paul Jyrälän ja Suomen huippumuusikoiden kanssa. Sen avausraita "Rain Dance" nousi Yleisradiossa paljon soitetuksi radiohitiksi, vaikka Lievonen olisi halunnut jättää kappaleen pois albumilta. Lievonen menehtyi pitkään sairastettuaan Haartmanin sairaalassa 69-vuotiaana. Hänen tuhkansa on siroteltu Hietaniemen hautausmaan uurnalehdossa sijaitsevaan muistolehtoon.

Diskografia
-----------

* 1977: *Make Lievonen* (Love Records, uusintajulkaisu v. 2016 Svart Records)
* 1988: *Loru*, yhdessä Jarmo Savolaisen kanssa (Beta)
* 2016: *Jazz-Liisa 1 & 2 - Unisono Quartet / Taivaantemppeli* (Yleisradion Studio Liisan nauhoitukset vuodelta 1973, Svart Records)

Lähteet
-------

1. ↑  Uusitorppa, Harri: Make Lievosen muistokirjoitus Helsingin Sanomissa (maksumuuri)
2. 1 2 3 4  Tegelman, Pekka: Make Lievonen, Not War (Arkistoitu – Internet Archive), *Selvis* 2/2008. Viitattu 5.10.2016.
3. ↑  Markku Lievonen - Muistot *Helsingin Sanomat*.  20.12.2016. Viitattu 19.5.2023.
4. ↑  Markku Tapio Lievonen 1947-2016 *Hautahaku*. Viitattu 19.5.2023.


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Suomi (KANTO)

 |
|  |
| Taiteenala | 
* MusicBrainz

 |

 |
**León** oli vuonna 1729 vesille laskettu Espanjan laivaston Galicia-luokan kaksikantinen 70-tykkinen linjalaiva.

Valmistus
---------

*Pääartikkeli: Galicia-luokka (1729)*
Alus tilattiin Grañasta Ferrolista. Se laskettiin vesille 5. joulukuuta 1729 ja otettiin palvelukseen 27. elokuuta 1731.

Palvelus
--------

Marraskuussa 1730 alus saapui Ferroliin Cádizista Francisco Javier Cornejon laivueessa, jonka muut alukset olivat *Guipúzcoa*, *Santa Ana*, *San Isidro*, *Rubí*, *Princesa*, *Príncipe* ja rahtialus *San Diego*. Se osallistui 25. elokuuta 1731 alkaen Livornon operaatioihin Marqués del Marin alaisuudessa aina joulukuuhun. Marraskuusta 1732 alkaen alus osallistui Algerian merirosvoja vastaan käytyihin retkiin, joista se vapautui 15. helmikuuta 1733. Alus osallistui Napolin ja Sisilian sotaretkiin sekä algerialaisten merirosvojen torjuntaan joulukuuhun 1733. Se oli helmikuussa 1734 korjattavana Cádizissa, missä se oli sijoitettuna sen jälkeen 14 linjalaivan osastossa.

Alus siirrettiin 19. joulukuuta 1737 Cádizista Veracruziin Pizarron laivueessa, johon kuuluivat 60-tykkiset linjalaivat *Nuestra Señora del Pilar*, *Guipúzcoa*, *Incendio* ja *África*. Alus palasi 15. elokuuta 1739 Santanderiin suojaten saattuetta. Se lähti 31. toukokuuta 1741 Ferrolista Navarron 11 linjalaivan laivaston mukana. Laivasto kohtasi 18. maaliskuuta 1748 Britannian kuninkaallisen laivaston 20-30 aluksen saattueen, josta upotettiin neljä tai viisi.

Alus lähti 12. toukokuuta 1749 Havannasta Andrés Reggion laivastossa, joka kuljetti 22,5 miljoonan peson edestä aarteita. Se saapui 13. heinäkuuta Ferroliin. Alus romutettiin 1749-1750 heikon kunnon vuoksi.

Lähteet
-------

* Winfield, Rif; Tredrea, John; Garcia-Torralba Pérez, Enrique & Blasco Felip, Manuel: *Spanish Warships in the Age of Sail 1700-1860: Design, Construction, Career and Fates*. Seaforth Publishing, 2023. ISBN 978-1-5267-9078-1. (englanniksi)

### Viitteet

1. 1 2 3 4  Winfield et al 2023 s. 128

*Galicia*-luokan linjalaivat

|  |
| --- |
| *Galicia* - *León* |
| Edeltäjä: Santa Ana -luokka (1729) – Seuraaja: Invencible-luokka |
Sköldvikin satama satama Porvoossa  
Sköldvikin satama satama PorvoossaSköldvikin satamaKilpilahden sataman sijainti
**Kilpilahden satama** eli **Sköldvikin satama** (LOCODE: FI SKV) on Nesteen Porvoon öljynjalostamon yhteydessä oleva satama Porvoon Kilpilahdessa. Satama palvelee myös muiden Kilpilahden teollisuusalueen yritysten merikuljetustarpeita.

Tankkeri Kilpilahden satamassa Nesteen jalostamon edustalla
Satamaan johtava laivaväylä on syvyydeltään 15,3 metriä ja siellä on viisi öljylaituria, kaksi kaasu- ja kemikaalilaituria sekä kuivarahtilaituri. Satamassa on myös tullipiste laivausten vienti- ja tuontitullauksia varten. Sataman liikenneyhteyksiä palvelee Keravalle johtava Sköldvikin rata.

Sataman rahtimäärä
------------------

Kilpilahden satama on tonnimäärältään Suomen suurin satama. Satamassa kuljetetaan muun muassa raakaöljyä, valmiita öljytuotteita sekä kaasuja ja kemikaaleja.

Esimerkiksi Kilpilahden sataman vuoden 2011 kokonaisrahtimäärä oli 18,4 miljoonaa tonnia, mikäli tarkastellaan vain ulkomaanliikennettä. Tuonti (11,8 miljoonaa tonnia) oli pääosin raakaöljyä (8,3 milj. tonnia), öljytuotteita (3,0 milj. tonnia) ja kemikaaleja (0,3 milj. tonnia). Vienti (6,6 milj. tonnia) koostui vuorostaan öljytuotteista (vajaa 6,2 milj. tonnia) ja kemikaaleista (vajaa 0,5 milj. tonnia). Raakaöljyä tuodaan esimerkiksi Suomenlahdella sijaitsevasta Primorskin öljysatamasta Koivistosta. Jos tilastoihin otetaan mukaan rannikkoliikenne myös kotimaan osalta, oli vuoden 2011 kokonaisrahtimäärä Kilpilahden satamassa 22,2 miljoonaa tonnia.

Alla on kuvattu sataman kautta kulkenutta kokonaisrahtimäärää (ulkomaan ja kotimaan rahtiliikenteen yhteismäärä).

**Kilpilahden sataman vuosittainen rahtimäärä**  
| vuosi | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ulkomaan liikenneyhteensä milj. t. | 17,5 | 19,2 | 17,4 | 19,7 | 19,8 | 21,6 | 20,8 | 20,5 | 22,2 | 23,2 | 23,1 | 22,4 | 20,6 |

Lähteet
-------

1. ↑  United Nations Code for Trade and Transport Locations (UN/LOCODE) (YK:n koodi kauppa- ja liikennepaikoille (UN/LOCODE)) United Nations Economic Commission for Europe. Viitattu 3.3.2013. (englanniksi)
2. 1 2 3  Satama – Neste Oil *www.nesteoil.fi*. nesteoil.fi. Viitattu 2.11.2010.
3. ↑  Satamien ulkomaan tavaraliikenne tavararyhmittäin, 2011 (Liikenneviraston satamatilastot ulkomaan tavaraliikenteen osalta 2011) Liikennevirasto.  Arkistoitu 9.10.2015. Viitattu 10.10.2012. (suomeksi)
4. ↑  Statistics produced by Finnish Port Association – Foreign traffic by shipping methods (imports and exports) – Goods traffic (Satamaliiton vuositilasto 2011, vuotta vaihtamalla muut vuodet vastaavasti) Suomen Satamaliitto. Viitattu 1.3.2013. (englanniksi)
5. 1 2  Annual statistics, Goods traffic, 2015 (linkki vuoden 2015 tilastoon, vastaavasti aiemmat vuodet 2009–2014) Suomen Satamaliitto. Viitattu 1.6.2016. (englanniksi)
**Anna laulu lahjaksi** on Sony Music Finlandin ja Yleisradion yhteistyö, jonka tarkoituksena on uudistaa suomalaista joululauluperinnettä ja tarjota henkilökohtaisia sekä koskettavia elämyksiä. Paikan päällä koettavan sekä televisioitavan konserttielämyksen lisäksi kappaleet on julkaistu myös levynä sekä musiikkipalveluissa.

Formaatti on luotu joulukuussa 2017, jolloin Radio Suomi keräsi kuuntelijoiltaan tarinoita, joita he haluavat kertoa lähimmäisilleen. Joukko suomalaisia muusikkoja muutti kuuntelijoiden koskettavimmat ja kiinnostavimmat tarinat uusiksi joululauluiksi. Hector, Janna, Mikko Kuustonen, Leo, Arja Koriseva, Aleksanteri Hakaniemi, Nomi, Redrama, Jonsu, Samae Koskinen, Pihlaja ja Ollie esittivät uudet joululaulut konsertissa Helsingin Kulttuuritalolla järjestetyssä konsertissa 15. joulukuuta 2018. Konsertissa kuullut laulut on omistettu lahjana jollekin ja kappaleiden tarinoilla on syvä merkitys kertojalleen ja vastaanottajalle.

Orkesteri: Riku Karvonen – kitara, Jussi Turunen – kitara, Mikko Kaakkuriniemi – rummut, Joonas Kaikko – perkussiot, Jesse Mäläskä – basso, Jukka Eskola – trumpetti, Jusu Berghäll – saksofoni ja koskettimet, Jennie Storbacka – taustalaulu, Jepa Lambert – taustalaulu.

Anna Laulu Lahjaksi – Radio Suomen joulukonsertti taltioitiin ja Yle TV1 esitti sen joulupäivänä 2018. Ohjelmassa TV1 sekä Radio Suomi seuraavat kappaleiden syntyä ja katsoja pääsee näkemään kuinka artisti, hänen kappaleensa ja alkuperäinen tarinankertoja kohtaavat.

Anna Laulu Lahjaksi sai jatkoa vuonna 2019 kun artisteina kuultiin ja nähtiin Paula Koivuniemi, Arja Saijonmaa, Antti Ketonen, Kyösti Mäkimattila, Aste, Irina ja Mira Luoti. Irina esiintyi kahdessa kappaleessa, "Juuret&siivet" (Aste feat. Irina) ja "Aattoaamu".

Lähteet
-------

1. ↑
2. ↑
3. ↑
**Bassadone Automotive Nordic Oy** (vuosina 2005–2014 **Simetron Group Oy**) on suomalainen autojen maahantuontiin erikoistunut yritysryhmä. Sen perustivat 1997 Toyotan maahantuojan Korpivaaran toimitusjohtajana toiminut Mikko Ennevaara vaimonsa Caritan kanssa. He myivät osake-enemmistön vuonna 2008 espanjalaiselle Bassadone Automotivelle.

Bassadone Automotive Nordic perustettiin alun perin Suzuki-autojen maahantuontia varten. Yritys laajensi vuonna 2001 korealaisen Hyundai-automerkkiin ja vuonna 2007 japanilaisen Isuzun lava-autoihin. Nykyiseen konserniin kuuluvat Suzuki Motor Finland Oy, Hyundai Motor Finland Oy, Isuzu Motor Finland Oy sekä Nordic Automotive Services Oy, jonka osto vuonna 2010 laajensi Bassadone Automotive Nordicin merkkivalikoimaa Renault- ja Dacia-automerkkeihin. Opel-autojen maahantuonti siirtyi LänsiAutolta Bassadone Automotive Nordicille vuonna 2022.

Toukokuussa 2017 Citroën-, DS- ja Peugeot-autojen maahantuonti siirtyi Veholta Bassadone Automotive Nordicille.

Maaliskuussa 2023 Bassadone Automotive Nordic ilmoitti ostavansa Fiat-, Alfa Romeo- ja Jeep-autoja maahantuovan Astara Ital Finland Oy:n.

Bassadone Automotive Nordic-konserniin kuului myös Ennevaarojen perustama autokauppaketju ME-Auto, jonka liikkeet joko lopetettiin tai myytiin muille autoliikkeille 2000–2010-lukujen vaihteessa.

Bassadone Automotive Nordicin omistaja Bassadone Automotive Group on vuonna 1904 perustettu autoalan perheyritys, joka toimii monien automerkkien maahantuojana ja vähittäismyyjänä muun muassa Espanjassa, Britanniassa ja Gibraltarilla.

Lähteet
-------

1. ↑  Bassadone Automotive Nordic Oy *Kauppalehti*. Viitattu 21.5.2017.
2. 1 2 3  Jukka Saastamoinen: Mikko Ennevaara myi autokauppansa ulkomaille, Simetronia ja ME-Autoa isännöi nyt gibraltarilainen Scandy Ltd  27.8.2008. Kauppalehti. Viitattu 9.9.2013. [vanhentunut linkki]
3. 1 2  Etusivu Simetron Group. Viitattu 9.9.2013.
4. ↑  Jalovaara, Toni: Opelin maahantuonti siirtyy LänsiAutolta Bassadone-konsernille *Tekniikan Maailma*.  29.11.2022. Viitattu 13.4.2023.
5. ↑  Näillä merkeillä on nyt uusi maahantuoja: Citroën, DS ja Peugeot *Autotoday*.  2.5.2017. Viitattu 13.4.2023.
6. ↑  Suomeen on muodostumassa autojätti, joka tuo pian maahan peräti 13 eri merkin autoja – yhteys myös Terrafameen *Ilta-Sanomat*.  23.3.2023. Viitattu 13.4.2023.
7. ↑  Yrityskaupan hyväksyminen; SOK Autokauppa Oy / ME-Auto Helsinki Oy:n liiketoiminta Helsingissä, Espoossa ja Vantaalla  16.3.2011. Kilpailu- ja kuluttajavirasto. Viitattu 7.9.2013.
8. ↑  ME-Auton liiketoiminnot Autosalvalle  10.5.2010. Autosalpa Oy. Viitattu 7.9.2013. [vanhentunut linkki]
9. ↑  Jenni Kimpimäki: ME-auto lopettaa Raision toimipisteen ja kolme muuta  6.12.2008. Turun Sanomat. Viitattu 7.9.2013.

Aiheesta muualla
----------------

* Bassadone Automotive Nordicin kotisivut
**Kolme yötä jouluun** on Petter Ohlsin vuonna 1974 säveltämä ja sanoittama joululaulu.

Laulu ilmestyi ensi kerran levyllä *Anni tannin joululaulut* 8-vuotiaan Eevamaija Kankaan esittämänä vuonna 1990. Arja Korisevan joululevyllä *Saa joulu aikaan sen* se ilmestyi vuonna 1991 Korisevan tulkitsemana ja Markku Johanssonin sovittamana. Laulun ovat levyttäneet myös muun muassa Espoonlahden Kamarikuoro (1993) ja Lauluyhtye A-Men (2016).

Laulun sanat kertovat minä-muodossa joulun odotuksesta ja jouluvalmisteluista lapsen kertomana. Laulu alkaa sanoilla: "Kolme yötä jouluun on, laskin aivan itse eilen, kun näin silmät tonttusen." Laulu päättyy sanoihin: "Leivotaan ja siivotaan, kuusikin jo sulaa saa, kun kolme yötä enää on!".

Sävellys on melodialtaan kaunis ja herkkä, siinä on käännöksiä ja tarkka bassonkulku. Laulu on ollut mukana koulujen laulukirjoissa syntymästään alkaen. Suosituksi joululauluksi se muodostui Arja Korisevan esityksen myötä.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Arvo Vuorela: Koska on kolme yötä jouluun? - Lauluntekijä vastaa usein toistuvaan kysymykseen *YLE Uutiset*.  21.12.2016. Viitattu 26.11.2020.
2. ↑  Anni tannin joululaulut - Kolme yötä jouluun *Äänitetietokanta fono.fi*. Viitattu 26.11.2020.
3. ↑  Saa joulu aikaan sen - Kolme yötä jouluun *Äänitetietokanta fono.fi*. Viitattu 26.11.2020.
4. ↑  Kolme yötä jouluun *Äänitetietokanta fono.fi*. Viitattu 26.11.2020.
5. ↑  Kolme yötä jouluun – Sanat *Seutukunnalliset erityisopettajat peda.net*. Viitattu 26.11.2020.
6. ↑  Veera Pennanen: Milloin on oikea päivä laulaa "Kolme yötä jouluun on, laskin aivan itse eilen"? *Ilta-Sanomat*.  21.12.2016. Viitattu 26.11.2020.
**LGBT Health** on yhdysvaltalainen tieteellinen julkaisu, joka on erikoistunut seksuaali- ja sukupuolivähemmistöjen terveyteen. Julkaisu on vertaisarvioitu. Sitä julkaisee New Rochellessa, New Yorkin osavaltiossa sijaitseva Mary Ann Liebert, Inc. -julkaisuyhtiö. Julkaisun päätoimittaja on tohtori William Byne, joka on kliinisen psykiatrian professori Columbian yliopistossa, New Yorkissa.

Kuvaus
------

Julkaisijan mukaan LGBT Healthin aihealueisiin kuuluu kaikkien seksuaali- ja sukupuolivähemmistöjen terveyteen liittyvät asiat. Näitä ovat muun muassa terveyserot, pääsy terveydenhoitoon, syrjinnän ja väkivallan vaikutus mielenterveyteen sekä hoitotapojen vertailu. Lisäksi julkaisu käsittelee muitakin terveydelle olennaisia asioita, kuten lainsäädäntöä. Julkaisijan mukaan tukee tutkijoita, lääkäreitä ja päättäjiä poistaakseen seksuaali- ja sukupuolivähemmistöjen kohtaamat esteet terveydenhoidossa. Julkaisu toivoo artikkeleita kaikkialta maailmasta. Kuitenkin lähes kaikki julkaistut artikkelit oli kirjoitettu Yhdysvalloissa. Vuosina 2016–2018 julkaisuista 218:sta artikkelista 185 oli yhdysvaltalaisia. Toiseksi yleisin artikkeleiden alkuperävaltio tällä aikavälillä oli Kanada, josta oli peräisin kymmenen artikkelia.

Clarivate Analyticsin julkaiseman, tieteellisiä julkaisuja vertaileva *Journal Citation Reports* antoi LGBT Healthille vaikuttavuuskertoimeksi luvun 3.307 vuonna 2018. Se sai vaikuttavuuskertoimellaan sijan 14 kaikkiaan 162:sta tuolloin kategoriaan *"Public, Environmental and Occupational Health"* kuuluvasta julkaisusta. Ilman julkaisun sisäisiä viittauksia vaikuttavuuskerroin oli 3.055. Eigenfactor -pistemäärä vuonna 2018 oli 0.00372.

Lähteet
-------

1. 1 2  LGBT Health Mary Ann Liebert, Inc.. Viitattu 2.7.2019. (englanniksi)
2. 1 2 3  "2018 Journal Performance Data for: LGBT Health", *Journal Citation Reports* (2019). Clarivate Analytics. Luettu 2.7.2019. (englanniksi)
3. ↑  Columbian yliopisto: William M. Byne *directory.columbia.edu*. Viitattu 2.7.2019. (englanniksi)
**Kouvolan kaupunginvaltuusto** on Kouvolan ylin päättävä elin. Kaupunginvaltuusto kokoontuu kaupungintalolla (Torikatu 10). Kaupunginvaltuustossa on 59 valtuutettua. 

Vuoden 2017 vaaleissa äänestysprosentti oli 57,6 %. Suurin puolue oli sosiaalidemokraatit (25,2 %, 16 paikkaa). Muita valtuustoon paikkoja saaneita puolueita oli Kokoomus 21,9 % (13 paikkaa), Keskusta (14,7 %, 9 paikkaa), Vihreät (10,2 %, 6 paikkaa), Perussuomalaiset (9,2 %, 5 paikkaa), Kristillisdemokraatit (6,4 %, 4 paikkaa), Kouvolan Sitoutumattomat yhteislista (4,5 %, 2 paikkaa), Vasemmistoliitto (4,4 %, 2 paikkaa) ja Suur-Kouvolan Sitoutumattomat yhteislista (3,3 %, 2 paikkaa)

### Kaupunginjohtaja

* Erkki Tuuli (1949–1963)
* Eino Brofeldt (1963–1987)
* Aimo Ahti (1994–2008)
* Lauri Lamminmäki (2009–2017)
* Marita Toikka (2017–)

### Kaupunginvaltuuston puheenjohtajat

* Jari Suomela (–2013)
* Harri Helminen (2013–2017)
* Jouko Leppänen (2017–2021)
* Paula Werning (2021–)

Lähteet
-------

1. ↑  Kouvola.fi: Kaupunginvaltuusto
2. ↑  YLE Kuntavaalit: Kouvola
**Sonni Michael Angelo Ngesala** (s. 5. toukokuuta 1985) on Kongossa syntynyt australialainen ammattilaisnyrkkeilijä.

Taustaa
-------

Sonni kohtasi nuoruudessaan suuren traumaattisen kokemuksen, kun valta vaihtui Kongossa. Kapinallisryhmä halusi Sonnin liittyvän heihin, mutta hän kieltäytyi. Seurauksena kapinallisryhmä saapui hänen kotinsa ovelle ja ampuivat oven läpi. Sonnin isä kuoli heti. Kapinalliset puukottivat hänen veljensä hengiltä ja tappoivat Sonnin äidin.

Nyrkkeilyura
------------

Ennen haastajaa Sonni on kohdannut myöhemmin tulevat Haastaja-toverinsa Les Piperin ja Israel Kanin, jotka molemmat hän voitti.

Sonni on uransa aikana otellut 10:stä eri tittelistä, mutta on voittanut vain neljä kertaa.

Australian Haastaja
-------------------

Haastajan aikana Sonni hankkiutui aika monen henkilön kanssa riitoihin, koska ei suostunut tekemään kunnollista tiimityötä (Esim. Les Piper, Junior Talipeua ja Pradeep Singh). 

Ensimmäisen kierroksen viimeisellä viikolla Sonni kohtasi sinisen joukkueen Pradeep Singhin. Aiemmin kyseisellä viikolla nämä kaksi olivat ystävystyneet kun Sonni lohdutti Pradeepia siitä että siniset haukkuivat ja liittoutuivat Pradeepia vastaan. Ottelu päättyi yksimielisesti Sonnin voittoon. 

Toisella kierroksella Sonni kohtasi Victor Oganovin, turnauksen kovimman iskijän. Sonni näytti todellista sydäntä, mutta Victor sai käytettyä tätä kanveesissa. Victor voitti ottelun yksimielisesti ja Sonni poistui talosta seitsemäntenä.

Haastajan jälkeen
-----------------

Joulukuussa 2009 Sonni pidätettiin syytettynä raiskauksesta. Oikeus päästi hänet ehdonalaiseen, mutta Sonni joutuu pysyttelemään kotonaan ja ilmoittautumaan päivittäin paikalliselle poliisille.

Lähteet
-------

* (Arkistoitu – Internet Archive)
*
**Ilma Lindgren**  (1883-1957) oli suomalainen kauppias ja oikeustaistelija.  Lindgren kävi pitkän oikeustaistelun marjastusoikeudesta vuosina 1914-1920.  Hän voitti asiansa Suomen korkeimmassa oikeudessa 6.2.1920. Päätös antoi laillisen vahvistuksen oikeudelle liikkua metsissä ja marjastaa. 

Ilma Maria Lindgren (os. Karjalainen) syntyi Hankasalmella 21.6.1883 talollisen tyttäreksi. Hän muutti 17-vuotiaana töihin Hausjärvelle. Siellä hän avioitui **Viktor Lindgrenin** kanssa vuonna 1903. Pari muutti Tainionkosken Siitolaan ja sai kolme lasta. Ilma Lindgren jäi leskeksi 1912. Hän hankki työntökärryt ja alkoi elättää perhettään torikaupalla.

Syyskuussa 1914 Ilma Lindgren ystävineen lähti poimimaan puolukkaa Saimaan saariin. Äitsaaren Lempiälässä naiset törmäsivät maanomistajaan, joka otti naisten marjasaaliin itselleen. Lindgren suivaantui asiasta ja haastoi maanomistajan kihlakunnanoikeuteen. Kihlakunnanoikeus ja myöhemmin hovioikeus asettuivat asiassa maanomistajan puolelle. Lindgren vei asian korkeimpaan oikeuteen ja voitti jutun yli viiden vuoden oikeusprosessin jälkeen.

Lindgrenin oikeudenkäynnillä on ollut merkittävä osa suomalaisten jokaisenoikeuksien kehittymisessä.

Myöhemmin Lindgren toimi kauppiaana Imatran Asemäellä, missä hänellä oli siirtomaatavarakauppa ja myöhemmin ompelimo. Sotavuosina Lindgren perheineen siirtyi evakkoon Puumalaan. Lindgren hankki myös Puumalasta liikekiinteistön, missä hänen perheensä jatkoi liiketoimintaa.

Lähteet
-------

1. ↑   Huttunen, Anu: Nainen, joka muutti tulevaisuutta – Ilma Lindgren jokamiehenoikeuksien tienraivaajana *Vuosilusto 14*.  2022, s. 118. Viitattu 23.12.2023.
2. ↑   Korkeimman oikeuden päätös marjanpoiminnasta ja omankädenoikeudesta *fi.wikisource.org*.  6.2.1920. Viitattu 23.12.2023.
3. ↑   La Mela, Matti: The politics of property in a European periphery : the ownership of books, berries, and patents in the Grand Duchy of Finland 1850-1910 *EUI; HEC; PhD Thesis*.  2016. Viitattu 23.12.2023.
4. ↑  Manneri, Tuija: Sata vuotta sitten maanomistaja takavarikoi Ilma Lindgrenin puolukat – "Sen jälkeen Lindgren teki jotain sellaista, mistä hän ansaitsisi enemmän huomiota" *Maaseudun Tulevaisuus*.  5.9.2020. Viitattu 23.12.2023.
5. ↑   Huttunen, Anu: Nainen, joka muutti tulevaisuutta – Ilma Lindgren jokamiehenoikeuksien tienraivaajana *Vuosilusto 14*.  2022, s. 125. Viitattu 23.12.2023.

Aiheesta muualla
----------------

* [ ]

[[Luokka:]]
[[Luokka:]]
**Avoimen tieteen ja tutkimuksen kansallinen koordinaatio** on suomalainen asiantuntijayhteisö, jonka tehtävänä on taata avoimen tieteen ja tutkimuksen linjausten mahdollistaminen organisaatioissa sekä pohtia avoimen tieteen ja tutkimuksen kysymyksiä. 

Koordinaation keskiössä on Avoimen tieteen ja tutkimuksen kansallinen ohjausryhmä, joka muodostuu suomalaisen tutkimus­yhteisön nimeämistä jäsenistä. Ohjausryhmä hyväksyy koordinaation linjaukset ja toimii täten koordinaation päätöksentekijänä. Ohjausryhmän toimikausi on kaksivuotinen, ja se kokoontuu vähintään kuusi kertaa vuodessa. 

Ohjausryhmä toimii yhteistyössä neljän asiantuntijaryhmän kanssa. Jokainen asiantuntijaryhmä keskittyy yhteen neljästä avoi­men tieteen osa­alueesta, joita ovat toimintakulttuurin avoimuus, tutkimusaineistojen avoimuus, julkaisujen avoimuus ja oppimisen avoimuus. 

Asiantuntijaryhmissä toimii avoin kutsumenettely, eli jäsenyys perustuu jokaisen omaan asiantuntijuuteen ilman erityistä organi­saation edustusta. Asiantuntijaryhmien asettamat työryhmät puolestaan toimivat määräaikaisina ja tietyn määritellyn tehtävän edistämiseksi.

Koordinaation työtä tukee Avoimen tieteen ja tutkimuksen sihteeristö, joka toimii Tieteellisten seurain valtuuskunnassa.

Avoimen tieteen ja tutkimuksen julistus
---------------------------------------

Avoimen tieteen ja tutkimuksen julistus 2020-2025 toimii perustana avoimen tieteen ja tutkimuksen kansallisille linjauksille ja suosituksille, jotka rytmittävät avoimen tieteen edistämistä Suomessa. Julistuksen ovat laatineet Avoimen tieteen ja tutkimuksen kansallinen koordinaatio sekä suomalainen tutkimusyhteisö. Sen ovat allekirjoittaneet kaikki kotimaan tutkimusta tekevät organisaatiot.

Lähteet
-------

1. ↑  Avoimen tieteen ja tutkimuksen koordinaatio: *Avoimen tieteen ja tutkimuksen julistus 2020–2025*. {{{Julkaisija}}}, 2022-05-10. Teoksen verkkoversio (viitattu 15.12.2022). fi
**Amanda Palo** (s. 1989) on helsinkiläinen näyttelijä ja teatterintekijä. Palo on vaikuttanut mm. Ryhmäteatterissa, Kansallisteatterissa ja Helsingin kaupunginteatterissa, minkä lisäksi hän on Helsingin Kellariteatterin jäsen vuodesta 2011. Palo kuuluu taidekollektiivi Helsingin Feministisen Salaseuran jäseniin. Amanda Palon esikoiskäsikirjoitus *Kilari* tuli ensi-iltaan Teatteri Kapsäkkiin 27. marraskuuta 2017. Kyseessä on Amanda Palon käsikirjoittama ja esittämä omaelämäkerrallinen monologiesitys seksuaalisesta väkivallasta ja mielenterveysongelmista, jonka on ohjannut Olga Palo.

Palo on esiintynyt näyttelijä Markku Haussilan musiikkivideolla "Walk of shame" sekä Ville Vierikon ohjaamalla Aino Vennan musiikkivideolla "Waltz to Paris". 

Palon isovanhemmat olivat näyttelijät Tauno Palo ja Kirsti Ortola, ja hänen vanhempansa ovat näyttelijä Jukka-Pekka Palo sekä teatteripukusuunnittelija Riitta Anttonen-Palo.

Lähteet
-------

1. ↑  Tiina Kristoffersson: Kilari antaa ääneen seksuaalisen väkivallan uhreille *kapsakki.fi*.  3.10.2017.  Arkistoitu 12.3.2018. Viitattu 11.3.2018. [vanhentunut linkki]
**Serkusavioliitto** on kahden serkuksen välinen avioliitto. Joissakin kulttuureissa serkusavioliittoa pidetään insestinä, mutta valtaosassa maailmaa serkkuavioliitto on silti laillista.

Maailmanlaajuisesti serkusten väliset avioliitto ovat yleisiä: on arvioitu, että maailmanlaajuisesti jopa 20 prosenttia avioliitoista solmitaan serkkujen välillä. Arabien keskuudessa serkusavioliittoja avioliitoista on keskimäärin 40 prosenttia. BBC:n mukaan Isossa-Britanniassa asuvista pakistanilaisista 55 prosenttia on naimisissa serkkunsa kanssa.

Synnynnäisiä epämuodostumia esiintyy 4,5–6 prosentilla serkkujen välisistä lapsista, kun muulla väestöllä luku on 3 prosenttia.

Myös Suomessa serkukset voivat solmia avioliiton. Ruotsin valtakunnan Vuoden 1734 lain naimiskaaren säännös määritteli, että serkkujen avioituminen vaati kuninkaan luvan: "*Orpanat ei mahda otta toinen toistans awioxi, ellei Cuningas sijhen lupaa anna.*" Venäjän vallan aikana keisarillinen asetus kumosi tämän 1872 ja serkut saivat normaalin avioliitto-oikeuden.

Joissakin kulttuureissa serkusten välisiä sukupuolisuhteita pidetään insestinä: serkusavioliitot ovat laittomia esimerkiksi eräissä Yhdysvaltain osavaltioissa sekä Etelä-Koreassa. Serkusavioliitot eivät ole kiellettyjä missään Euroopan valtiossa, mutta niiden osuus maanosan avioliitoista laski huomattavasti 1900-luvun toisella puoliskolla.

Lähteet
-------

1. ↑  Rowlatt, Justin: The risks of cousin marriage *BBC News*.  16.11.2005. Viitattu 7.11.2019. (englanniksi)
2. ↑  Marriages among cousins increasing in UAE *Khaleej Times*.  20.11.2009.  Arkistoitu 30.10.2019. Viitattu 7.11.2019. (englanniksi)
3. ↑  Serkusten lapsilla enemmän epämuodostumia *Yle Uutiset*.  7.8.2013. Viitattu 7.11.2019.
4. ↑  Ruotsin valtakunnan vuoden 1734 laki: Naimisen Caari 1-10 *Agricolaverkon vintti*. Viitattu 7.11.2019.
5. ↑  Häät Suomessa *Amoriini.com*. Viitattu 7.11.2019 . [vanhentunut linkki]
6. 1 2  Paul, Diane B. & Spencer, Hamish G.: "It's Ok, We're Not Cousins by Blood": The Cousin Marriage Controversy in Historical Perspective.  *PLOS Biology*, 2008, 6. vsk, nro 12, s. e320. doi:10.1371/journal.pbio.0060320. Artikkelin verkkoversio. Viitattu 7.11.2019.  (englanniksi)
7. ↑  Marriage in South Korea *Travel.State.gov*.  Arkistoitu 24.5.2012. Viitattu 7.11.2019. (englanniksi)
**Karjakaivo** on noin kolmen hehtaarin laajuinen syvä korpijärvi luoteisessa Espoossa. Virallisen kaupunginosajaon mukaan se sijaitsee Nuuksion kaupunginosassa. Sen naapurijärviä ovat Urja idässä ja Orajärvi pohjoisessa. Nuuksion Pitkäjärvi sijaitsee puolisentoista kilometriä Karjakaivosta länteen. Karjakaivon itäistä, lammenomaista laajentumaa kutsutaan nimellä Lehmänämpäri.

Karjakaivo lienee ollut lehmien vakituinen juottopaikka. Lehmänämpäri-nimi on ainoa laatuaan Suomessa, ja se merkittiin karttaan vasta 1972.

Karjakaivon ympäristö on Karjakaivon ulkoilualuetta, jonka pinta-ala on noin 4,6 neliökilometriä.

Lähteet
-------

1. ↑  Paikannimihaku *Retkikartta.fi*. Metsähallitus. Viitattu 7.8.2019.
2. 1 2  Karjakaivo *Järviwiki*. SYKE. Viitattu 6.8.2019.
3. ↑  Karjakaivo Espoon karttapalvelussa
4. ↑  Riikka Tervonen: Karjakaivo *Espoo.fi*.  2013. Espoon kaupunki. Viitattu 6.8.2019.
5. 1 2  Marika Luhtala: Viikon nimi 36/2017: Lehmänämpäri *Espoo.fi*.  5.9.2017. Espoon kaupunki. Viitattu 6.8.2019.

Aiheesta muualla
----------------

* Hel.fi: Karjakaivo
**Karl-Erik Lång** (6. elokuuta 1918 Turku – 27. maaliskuuta 1942 Loviisan kaakkoispuolella) oli suomalainen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan maalivahti.

"Kiki" Lång edusti SM-sarjaurallaan Åbo IFK:ta. Hän pelasi SM-sarjassa 23 ottelua vuosina 1936–1941. Hän oli Suomen maajoukkueen mukana Ruotsiin, Saksaan ja Sveitsiin suuntautuneella kiertueella alkuvuonna 1941, ja kauden kahdesta virallisesta maaottelusta hän oli Helsingissä Ruotsia vastaan varamaalivahtina mutta pelasi maaliskuussa Baselissa Sveitsiä vastaan ottelun, jonka Suomi hävisi maalein 12–0.

Lång palveli talvisodassa rannikkopuolustuksessa mutta siirtyi sittemmin ilmavoimiin. Hän kuoli jatkosodassa 27. maaliskuuta 1942 Suursaareen suunnatulla pommituslennolla ollessaan tähystäjänä Kaarlo Salaksen ohjaamassa Bristol Blenheim 149 -koneessa, joka putosi maahan huonossa säässä Loviisan lähellä. Vuonna 2002 Loviisassa paljastettiin operaatiossa pudonneiden kahden koneen miehistöjen muistomerkki, ja vuonna 2007 Lång ja Salas saivat Loviisan hautausmaalle muistolaatat.

Myös Långin pikkuveljet Karl-Bertil Lång ja Karl-Henrik Lång pelasivat jääkiekkoa Åbo IFK:n mestaruussarjajoukkueessa. Heistä Karl-Bertil kuoli pommikoneonnettomuudessa heinäkuussa 1944. Veljesten isä Lauri Lång voitti Suomen-mestaruuksia viestijuoksussa.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5 6 7 8  Arponen, Antti O.; Kasila, Markku; Peltola Vesa-Matti: *He antoivat kaikkensa – Viime sodissa menehtyneet suomalaiset mestariurheilijat*. Auditorium, 2014. ISBN 978-952-7043-03-5.
2. 1 2 3  Sihvo, Timo: Viimeinen syöksy.  *Urheilulehti: MM-kiekko 2023*, s. 60–63.
3. ↑  Kallioniemi, Riku (vt. päätoim.): *Jääkiekkokirja 2016–2017*, s. 513. Jääkiekon SM-liiga Oy, 2016. ISSN 0784-3321.
4. ↑  Kallioniemi, Riku (vt. päätoim.): *Jääkiekkokirja 2016–2017*, s. 322. Jääkiekon SM-liiga Oy, 2016. ISSN 0784-3321.

Kirjallisuutta
--------------

* Sipiläinen, Esko: *Mahdoton tehtävä – Ilmavoimien osuus 27.03.1942 Suursaaren valtauksessa*. , 2005. ISBN 952-91-9380-7.
Apoptoosi
**Apoptoosi** eli **ohjelmoitunut solukuolema** on solujen jakautumista säätelevien geenien määräämä solujen ohjelmoitu kuoleminen, joka on normaali osa yksilönkehitystä ja kudosten uusiutumista.

Apoptoosin vaiheet
------------------

Tuman kromatiini tiivistyy ja kasautuu tumakotelon reunoille, ja DNA hajoaa. Tuma hajoaa osiksi, joita tumakotelo yhä ympäröi. Solun tukiranka hajoaa, ja solukalvo poimuuntuu. Solu hajoaa solukalvon ympäröimiksi rakkuloiksi. Fagosytoiva solu tuhoaa solun ottamalla sen sisäänsä. Kaikki makromolekyylit tuhoutuvat. Joskus kuitenkin nämä kutistuneet solut/rakkulat voivat säilyä pitkiäkin aikoja tehtävässään, sillä esimerkiksi silmän linssi koostuu lähinnä kuolleista soluista.

Apoptoosiin johtavat tekijät
----------------------------

Solun pinnalla on reseptoreita, joiden aktivoituminen käynnistää apoptoosin. Reseptorit aktivoituvat välittäjäaineiden sekä tulehdussolun vastinreseptorien avulla. Jos solu on vaurioitunut, se voi sisältäkäsin käynnistää apoptoosin. Mitokondriolla on iso osa apoptoosin säätelyssä. Mitokondriot voivat tunnistaa solussa stressitekijöitä jolloin apoptoosi käynnistyy. Myös DNA:n vaurio voi johtaa apoptoosiin säätelyproteiinin välityksellä. Jos solulta puuttuu eloonjäämistä edistäviä tekijöitä, apoptoosi käynnistyy. Aiheuttajana voi olla esimerkiksi solulle vieras ympäristö tai solun väärä kiinnittyminen.

Apoptoosi kehossa
-----------------

On useita tilanteita, joissa soluista on päästävä eroon. Vaurioituneet tai virusten infektoimat solut saadaan apoptoosin avulla tuhottua. Yksilönkehityksen aikana muun muassa sormien synty on apoptoosin ansiota. Sormet muotoutuvat tarpeettomien solujen kuollessa sormien välistä. Myös auringonvalon vaikutuksesta vaurioituneet ihosolut tuhoutuvat apoptoottisesti. Apoptoosi ei aiheuta tulehdusta. Apoptoosilla on myös keskeinen merkitys immuunipuolustuksessa, ja syöpään liittyy usein apoptoosin estyminen.

Katso myös
----------

* Telomeeri
* Nekroosi

Lähteet
-------

* Heino, Jyrki; Vuento, Matti: *Biokemian ja solubiologian perusteet*. 1. painos. Helsinki: WSOY, 2007. ISBN 9789510325636.

Aiheesta muualla
----------------

* Solunetti: Apoptoosi (ohjelmoitu solukuolema)
* Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Apoptosis - Homo sapiens (human) (englanniksi)
* National Center for Biotechnology Information (NCBI): Apoptosis: Susan Elmore, A Review of Programmed Cell Death (englanniksi)
**Suomen Nuorisovaltuustojen Liiton Lounais-Suomen piiri** (ruots. *Finlands Ungdomsfullmäktiges Förbunds Sydvästra Finlands distriktsorganisation*) on Suomen Nuorisovaltuustojen Liiton yksi kymmenestä piirijärjestöstä. Piiri toimii Varsinais-Suomen ja Satakunnan alueella. Piiri voitti viimeksi vuoden piirin palkinnon vuonna 2018.

Piiri on nuorisovaltuustojen ja muiden paikallisten nuorisovaltuustoihin rinnastettavien nuorten vaikuttajaryhmien alueellinen edunvalvonta-​, tiedotus-​, koulutus-​ ja yhteistyöjärjestö. Piiri pyrkii osaltaan vaikuttamaan nuorten osallistumismahdollisuuksien lisäämiseksi sekä nuorten elinolojen ja tasa-​arvon parantamiseen. Lisäksi piiri pyrkii toiminnallaan lisäämään nuorten demokratiakasvatusta.

Hallitus
--------

Hallitus valitaan yhden vuoden kaudelle joka vuosi järjestettävässä vuosikokouksessa, joka järjestetään loppuvuodesta. Piirihallituksen koko päätetään yleensä vuosikokouksen yhteydessä, jolloin otetaan usein huomioon myös ehdokkaiden määrä. Hallituksen vähimmäiskoko on 3 henkilöä ja enimmäiskoko noin 10 henkilöä, kummassakin puheenjohtaja ja varapuheenjohtaja mukaan laskettuna.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  | Piirihallitus 2022
Puheenjohtaja
* Verna Myllymaa

Varapuheenjohtaja
* Eino Koskinen

Piirihallituksen jäsenet
* Ronja Laakso
* Vilja Haapaniemi
* Amanda Vierjoki
* Vera Kunnari
* Veeti Kantola
* Matti Sjöholm
* Laura Töykkälä
* Cristina Badoi
 | Piirihallitus 2021
Puheenjohtaja
* Verna Myllymaa

Varapuheenjohtaja
* Eemeli Tuominen

Piirihallituksen jäsenet
* Cristina Badoi
* Veeti Kantola
* Aada Hakula
* Viivi Laiho
* Annina Lindh
* Helmi Rantanen
* Matti Sjöholm
 |

Lähteet
-------

1. ↑  Piirijärjestöt *Nuva ry.*. Viitattu 27.6.2021.
2. ↑  Lounais-Suomen piiri *Nuva ry.*.  Arkistoitu 27.6.2021. Viitattu 27.6.2021.
3. ↑  Vuoden piiri vaikuttaa vahvasti Lounais-Suomessa *Nuva ry.*. Viitattu 27.6.2021.

Aiheesta muualla
----------------

* Lounais-Suomen piiri[vanhentunut linkki]
**Djoao Lobles** (s. 14. tammikuuta 2001) on alankomaalainen keskimatkojen juoksija.

Lobles osallistui sisäratojen Euroopan-mestaruuskilpailuihin 2021, mutta ei päässyt 800 metrillä alkueristä jatkoon.

Alankomaiden mestaruuden 800 metrillä Lobles on voittanut ulkoradoilla vuonna 2020 ja sisäradoilla vuosina 2020 ja 2021.

Alle 18-vuotiaiden Euroopan-mestaruuskilpailuissa 2018 Lobles pääsi 800 metrillä välieriin. Alle 20-vuotiaiden Euroopan-mestaruuskilpailuissa 2019 hän pääsi 800 metrillä finaaliin ja oli siinä kahdeksas.

Henkilökohtaiset ennätykset
---------------------------

### Ulkoradat

| *Laji* | *Aika* | *Paikka* | *Päivä* |
| --- | --- | --- | --- |
| 400 m | 47,08 | Heusden-Zolder | 3. heinäkuuta 2021 |
| 800 m | 1.45,93 | Nizza | 12. kesäkuuta 2021 |

### Sisäradat

| *Laji* | *Aika* | *Paikka* | *Päivä* |
| --- | --- | --- | --- |
| 400 m | 47,46 | Apeldoorn | 16. helmikuuta 2020 |
| 800 m | 1.46,65 | Apeldoorn | 21. helmikuuta 2021 |

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5  Djoao Lobles Kansainvälinen yleisurheiluliitto.  (englanniksi)


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt Muokkaa Wikidatassa | 
* World Athletics

 |

 |
**Daniele Rugani** (s. 29. heinäkuuta 1994 Lucca) on italialainen jalkapalloilija, joka edustaa Serie A:ssa pelaavaa Juventusta. Oikeajalkainen Rugani on pelipaikaltaan keskuspuolustaja.

Ura
---

### Seurajoukkueura

Rugani on Empoli FC:n kasvatti. Hän siirtyi vuonna 2012 lainalle Juventukseen, josta hän siirtyi kaudeksi 2013-2014 Serie B:ssä tuolloin pelanneeseen kasvattajaseuraansa. Pelaajan oikeuksista puolet kuului tuolloin Juventukselle ja puolet Empolille. Rugani pelasi kaudella 2013-2014 Serie B:ssä 40 ottelua tehden kaksi maalia, kun Empoli nousi Serie A:han. Hän jatkoi Empolissa ja teki pääsarjadebyyttinsä elokuussa 2014 Udinesea vastaan. Avausmaalinsa hän iski seuraavassa kuussa AC Cesenaa vastaan. Helmikuussa 2015 Juventus osti Empolin puolen Ruganin pelaajaoikeuksista, mutta Rugani jatkoi loppukauden Empolissa. Hän pelasi läpimurtokaudellaan täydet minuutit joka ottelussa tehden kaksi maalia ja Empoli säilyi sarjassa. Kauden päätteeksi Rugani valittiin sarjan tähdistöjoukkueeseen.

Kesällä 2015 Rugani palasi takaisin Juventuksen joukkueeseen. Hän teki debyyttinsä Mestarien liigassa syyskuussa 2015 Sevillaa vastaan. Juventus-debyyttinsä Serie A:ssa Rugani teki joulukuussa 2015 Carpia vastaan. Kaudella 2015–2016 Rugani pelasi 17 Serie A -ottelua ja juhli Serie A:n, Italian cupin ja Italian supercupin voittoa.

### Maajoukkueura

Rugani on edustanut Italiaa monissa nuorten maajoukkueissa. Vuosina 2014–2017 Rugani pelasi Italian alle 21-vuotiaiden maajoukkueessa 19 ottelua ja teki kaksi maalia. Hän kuului joukkueeseen vuoden 2015 ikäluokan EM-kilpailuissa. 

Italian jalkapallomaajoukkueen mukaan Rugani kutsuttiin ensimmäisen kerran marraskuussa 2014. Hänet nimettiin Italian alustavaan ryhmään vuoden 2016 EM-kilpailuihin. Hän ei kuitenkaan päässyt mukaan kisoihin. Ensimmäisen A-maaottelunsa hän pelasi syyskuussa 2016 Ranskaa vastaan.

Saavutukset
-----------

**Seurajoukkuetasolla**

* Serie A: 2015–2016
* Italian cup: 2015–2016
* Italian supercup: 2015

**Henkilökohtainen**

* Serie A:n tähdistöjoukkue: 2014–2015
* Serie B:n vuoden pelaaja: 2014

Lähteet
-------

1. 1 2  Daniele Rugani Transfermarkt-sivustolla (englanniksi)
2. 1 2
3. ↑

Juventus – Serie A
1 Szczęsny |
2 De Sciglio |
3 Bremer |
4 Gatti |
5 Locatelli |
6 Danilo |
7 Chiesa |
9 Vlahović |
10 Pogba |
11 Kostić |
12 Alex Sandro |
14 Milik |
16 McKennie |
17 Iling-Junior |
18 Kean |
20 Miretti |
21 Fagioli |
22 Weah |
23 Pinsoglio |
24 Rugani |
25 Rabiot |
27 Cambiaso |
36 Perin |
41 Nicolussi Caviglia |
Valmentaja: Allegri
**Carmine Tucci** (s. 27. joulukuuta 1933 Bolzano) on italialainen jääkiekkoilija, joka pelasi hyökkääjänä ja puolustajana.

Tucci edusti Italian pääsarjan HC Bolzanoa vuosina 1952–1954 ja 1962–1966 sekä SG Cortinaa vuosina 1954–1962. Hän saavutti urallaan neljä Italian mestaruutta SG Cortinan joukkueessa vuosina 1957, 1959, 1961 ja 1962. Kaudella 1962–1963 hän teki 21 maalia Bolzanon paidassa. Tucci toimi myös Bolzanon päävalmentajana kaudella 1964–1965.

Tucci kuului Italian joukkueeseen Cortina d’Ampezzon talviolympialaisissa 1956, joissa hän pelasi kuusi ottelua tehopistein 2+1=3 keräten kuusi rangaistusminuuttia. Kaksi maaliaan hän teki Saksaa ja Sveitsiä vastaan. Tucci toimi myös Italian kapteenina Tšekkoslovakian MM-kilpailuissa 1959, joissa hän teki kolme maalia pelaamassaan kymmenessä ottelussa.

Lähteet
-------

1. ↑  Carmine Tucci *Olympedia*.  (englanniksi)
2. 1 2 3 4  Carmine Tucci *Elite Prospects*. Everysport Media Group AB.  (englanniksi)
3. ↑  Carmine Tucci Olympic Stats *Hockey-Reference*. Viitattu 29.8.2020. (englanniksi)
**Katholikón luostari** (kreik. Μονή Καθολικού, *Moní Katholikoú*; myös *Katholikoun luostari*) on entinen ortodoksinen luostari Kreetan saarella Kreikassa. Se sijaitsee Akrotírin niemellä Chanián kunnassa. Luostari on nykyisin autioitunut ja raunioitunut.

Katholikón luostarin kirkon rauniot.
Luostari on perimätiedon mukaan Kreetan vanhin. Sen perustajana pidetään Egyptistä noin 1000-luvulla tullutta Johannes Erakkoa, josta se on saanut toisen nimensä *Johannes Erakon luostari*. Varsinainen nimi viittaa luostarin pääkirkkoon (*katholikon*), mikä antaa ymmärtää, että paikalla on ollut luostari pitkään. Luostarin varhaishistoria on kuitenkin epäselvä. Nykyisin nähtävillä olevat rakennukset ovat peräisin 1500- tai 1600-luvulta.

Kerrotaan, että luostari olisi hylätty merirosvojen hyökkäysten johdosta, ja munkit olisivat perustaneet lähellä mutta hieman kauempana merestä sijaitsevan Gouvernéton luostarin. Tämä ei kuitenkaan välttämättä pidä paikkaansa. Joka tapauksessa Johannes Erakkoa pidetään myös Gouvernéton perustajana.

Luostari sijaitsee merenrantaa kohti viettävässä Avlákin rotkossa ja sinne kuljetaan Gouvernéton luostarilta kävelemällä polkua pitkin. Luostarirakennukset ovat tyyliltään venetsialaisia. Kirkko on osittain hakattu kallioon. Lisäksi alueella on Johannes Erakon erakkoluola. Myös merenrannassa on jäänteitä vanhoista rakennuksista.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Katholiko Monastery or Monastery of St John the Hermit *Explore Crete*. Viitattu 14.9.2015.
2. 1 2 3  Katholiko *Minoa.info*.  Arkistoitu 14.12.2015. Viitattu 14.9.2015.
3. ↑  Gouverneto Monastery *Explore Crete*. Viitattu 15.4.2015.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Katholikón luostari** Wikimedia Commonsissa