recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Suomen Punaisen Ristin Kontti-kierrätystavaratalo Vantaan Tammistossa.**Kontti-kierrätystavaratalot** ovat Suomen Punaisen Ristin kierrätystavarataloja, joissa myydään lahjoituksena saatuja tuotteita. Konttien tuotto käytetään Punaisen Ristin avustustyöhön Suomessa ja maailmalla.

Lahjoitukset
------------

Kontti-kierrätystavaratalot ottavat lahjoituksina vastaan ehjiä, puhtaita ja hyväkuntoisia vaatteita, huonekaluja ja kodin käyttötavaroita.

Kontteihin saadut lahjoitukset päätyvät joko myyntiin tai ne annetaan apua tarvitseville. Suomessa tavaralahjoituksia voivat saada esimerkiksi perheet, joiden koti on palanut tulipalossa. Maailmalle apua lähetetään sotien ja luonnonkatastrofien uhreille.

Konttien tuotosta kaksi kolmasosaa jaetaan Punaisen Ristin vapaaehtoistoiminnan tukemiseen Suomessa ja yksi kolmasosa katastrofirahastoon.

Kontit työllistäjänä
--------------------

Kontit on työpaikka palkkatukeen tai työkokeiluun oikeutetuille. Kontti on monimuotoinen työyhteisö, jossa henkilöstölle tarjotaan tukea, koulutusta ja muita valmiuksia työelämään.

Konteissa on erilaisia työtehtäviä: lahjoitustavaran lajittelu, tavarankäsittely, silitys, kunnostus, siistiminen, tuotehinnoittelu, esillepano, myynti, varastotyö, kuljetuspalvelu, huonekalumyynti, urheiluväline- ja pienkonehuolto, myymäläkassa, somistus ja myymälämarkkinointitehtävät.

Sijainti
--------

Kontti-ketjun hallintokonttori sijaitsee Jyväskylässä. Kontti-kierrätystavaratalot sijaitsevat Espoossa, Helsingissä, Joensuussa, Kuopiossa, Lahdessa, Lappeenrannassa, Oulussa, Porissa, Rovaniemellä, Tampereella, Turussa ja Vantaalla.

Kontilla sijaitsi myymälä myös Tikkurilassa kunnes Anttilan vanha liikerakennus purettiin vuonna 2016.

Kesällä 2020 uutisoitiin suunnitelmista avata verkkokauppa. Verkkokauppa avautui helmikuussa 2021 Kontti-ketjun 20-vuotisjuhlan kunniaksi.

Lähteet
-------

1. ↑  Mitä lahjoitukselleni tapahtuu Kontissa? *Suomen Punainen Risti*. Viitattu 22.11.2020.
2. ↑  Töihin Konttiin? *sprkontti.fi*. Viitattu 4.8.2023.
3. 1 2  Kontti työllistää *sprkontti.fi*. Viitattu 4.8.2023.
4. ↑  Missä on lähin Kontti? *Suomen Punainen Risti*. Viitattu 22.11.2020.
5. ↑
6. ↑  Kontti-verkkokauppa tulossa syksyllä 2020 *Suomen Punainen Risti*.  23.6.2020. Viitattu 22.11.2020.
7. ↑  Punaisen Ristin Kontin verkkokauppa avattu, SPR 11.2.2021

Aiheesta muualla
----------------

* SPR Kontti
**Miinanraivaaja Ajonpää** oli Suomen merivoimien miinanraivaaja.

Omistaja 2019 alkaen hänen isänsä annettua laivansa Jussi Oskari Lahtiselle 80-vuotissynttäreille.

Valmistus
---------

Alus rakennettiin Tanskassa 1941–1942 ja otettiin palvelukseen 1942.

Palvelus
--------

Alus osallistui magneettiraivauskalustolla varustettuna sodan jälkeiseen miinanraivaukseen, minkä jälkeen se oli Miinakoeaseman koealuksena. Se poistettiin palveluksesta 1960 ja myytiin turkulaiselle yritykselle.

Nykyisin *Ajonpää* on Jussi Lahtisen omistuksessa. Sen sisustus on uusittu ja koko runko vahvistettu ulkopuolelta lujitemuovilla.

Laivassa myös 7h-puusauna, ilmalämpöpumppu, paneeleja ja kaksi WC-tä.

Ajonpään Jollina toimii mm. Ghost Buster ja Kaistapää

*Ajonpään* sisaralus oli *Kallanpää*. Ne on nimetty Pansion laivastoasemaa lähimpien Naantalin Luonnonmaan ja Turun Ruissalon niemenkärkien mukaan.

Lähteet
-------

* Auvinen, Visa (toim.): *Leijonalippu merellä*. Pori: EITA Oy, 1983. ISBN 951-95781-1-0.

### Viitteet

1. ↑  Auvinen, Visa s. 87
**Andrei Gennadjevitš Botikov** (ven. Андрей Геннадьевич Ботиков; 1974 – 2. maaliskuuta 2023 Moskova) oli venäläinen virologi.

Botikov työskenteli vuodesta 2014 Gamalejan mikrobiologian ja epidemiologian tutkimusinstituutissa, jossa hän oli vanhempi tutkija Aleksandr Gintsburgin alaisuudessa. Hän oli mukana kehittämässä Sputnik V -rokotetta ja sai vuonna 2021 Vladimir Putinilta kunniamerkin ansioista isänmaalle. Botikov patentoi lukuisia keksintöjä virologian alalla.

Maaliskuussa 2023 Botikov löydettiin viranomaisten mukaan vyöllä kuoliaaksi kuristettuna asunnostaan Moskovassa. 29-vuotias rikostaustainen Aleksei Zmanovski pidätettiin epäiltynä henkirikoksesta, ja Venäjän viranomaisten mukaan hän tunnusti syyllisyytensä. Rikoksen esitettiin olleen seurausta raha-asioita koskeneesta riidasta. Toisaalta Botikovin kerrottiin myös joutuneen useiden puukoniskujen uhriksi, olleen löydettäessä alaston ja tavanneen tappajansa mahdollisesti sattumalta. Kansainvälisissä tiedotusvälineissä Botikovin surma yhdistettiin Venäjän lukuisten erikoisten sodanaikaisten kuolemantapausten sumaan.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Lynn Chaya, Russian scientist behind Sputnik COVID vaccine found strangled to death with a belt National Post 6.3.2023, viitattu 24.12.2023 (englanniksi)
2. ↑  Ботиков Андрей Геннадьевич Zdrav.Expert, viitattu 24.12.2023 (venäjäksi)
3. ↑  Aleksandr Rogoza, Sergei Kudrin, В Москве убили одного из разработчиков вакцины от коронавируса «Спутник V» Komsomolskaja Pravda 3.3.2023, viitattu 24.12.2023 (venäjäksi)
4. 1 2  Aleks Phillips, Mysterious Death of COVID Vaccine Creator Sparks Conspiracy Theories Newsweek 6.3.2023, viitattu 24.12.2023 (englanniksi)
5. 1 2 3  Russian scientist who developed Covid vaccine found dead, was strangled with belt: Report India Today 4.3.2023, viitattu 24.12.2023 (englanniksi)
6. 1 2 3  Sergei Nikolajev, Вирусолога не удовлетворил спутник Kommersant 3.3.2023, viitattu 24.12.2023 (venäjäksi)
7. ↑  Katariina Kähkönen, Venäläismediat: Sputnik-koronarokotteen kehittänyt tutkija tapettu Moskovassa MTV Uutiset 3.3.2023, viitattu 24.12.2023
**Jérémy Mathieu** (s. 29. lokakuuta 1983 Luxeuil-les-Bains) on ranskalainen jalkapalloilija. Mathieu on luontaiselta pelipaikaltaan vasen laitapuolustaja, mutta hän pystyy pelaamaan myös keskuspuolustajana tai vasempana laitalinkkinä. Hän tunnetaan erityisesti voimakkaasta vasemman jalan laukauksestaan sekä kovasta työmoraalista.

Ura
---

Mathieu aloitti uransa Sochauxista. Ensiesiintymisensä Ranskan pääsarjassa hän teki kaudella 2002–2003 ottelussa Sedania vastaan. Nuoresta iästään huolimatta hän nousi nopeasti joukkueen avauskokoonpanoon ja teki ensimmäisen maalinsa pääsarjassa jo kolmannessa ottelussaan. Ensimmäisellä kaudellaan hän pelasi 23 pääsarjaottelua ja teki niissä neljä maalia.

Seuraavina kahtena kautena Mathieu jatkoi hyviä otteitaan pelaten 63 ottelua, joissa hän onnistui maalinteossa viidesti. Kansainvälisissä kilpailuissa hän pelasi 14 ottelua. Vuonna 2004 Mathieu sai myös ensimmäisen pokaalinsa, kun Sochaux voitti Ranskan liigacupin.

Vuonna 2005 hän siirtyi Toulouseen nelivuotisella sopimuksella. Uudessa joukkueessaan hän teki ensiesiintymisen vanhaa seuraansa Sochauxia vastaan. Hän pelasi kauden aikana yhteensä 36 ottelua, joissa syntyi kaksi maalia. Kausi 2007–2008 sujui Mathieulta epäonnisesti, kun hänen jalastaan murtui luu. Loukkaantumisen seurauksena hän oli poissa pelikentiltä liki puoli kautta.

19. kesäkuuta 2009 Mathieu siirtyi espanjalaisseura Valenciaan kolmivuotisella sopimuksella, ja ollen näin joukkueen uuden kauden ensimmäinen hankinta. Ensimmäisen ottelunsa hän pelasi Sevillaa vastaan.

23. heinäkuuta 2014 ilmoitettiin Barcelonan ja Valencian päässeen sopimukseen Mathieun siirtymisestä katalonialaisseuraan. Hänestä maksettiin 20 miljoonan euron siirtokorvaus.

7. heinäkuuta 2017 ilmoitettiin, että Sporting CP on hankkinut Jeremy Mathieun ilmaissiirrolla FC Barcelonasta.

Saavutukset
-----------

  

**Sochaux:**

* Ranskan liigacup: 2003–2004; toinen sija 2002–2003

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Jérémy Mathieu Soccerway-sivustolla (englanniksi)
2. ↑  Feuille de match lfp.fr. Viitattu 19.12.2009.
3. ↑  Feuille de match lfp.fr. Viitattu 19.12.2009.
4. ↑  Mathieu to undergo surgery Sky Sports. Viitattu 19.12.2009.
5. ↑  Jeremy Mathieu, nuevo jugador del VCF (Arkistoitu – Internet Archive) Valencia CF. Viitattu 19.12.2009.
6. ↑  Valencia y Barça llegan a un acuerdo con Mathieu en Barajas Marca. Viitattu 23.7.2014. (espanjaksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Jérémy Mathieun esittely ja tilastot L'Equipen sivustolla (ranskaksi)
* Jérémy Mathieun tilastot BDFutbol-sivustolla (englanniksi)
**KC/MD Mafia** (kirjoitetaan myös KCMD Mafia, lausutaan "keisii ämdee mafia") on suomalainen rap-musiikkia esittävä yhtye. Yhtye on julkaissut yhden albumin, joululevyn *Kauheimmat joululaulut* vuonna 2012. Vuotta aiemmin yhtye julkaisi digitaalisen EP:n *Mustajoulu*, jonka materiaali on myös Kauheimmat joululaulut -albumilla. Lisäksi yhtye esiintyy Eevil Stöön levyllä *Proud to Be a Stöö*. Yhtyeen jäsenien määritelmä on häilyvä, mutta heihin kuuluvat ainakin Eevil Stöö, Koksukoo, Pikku Herkko, DJ Kotka, DJ Kridlokk ja Ex Tuuttiz; myös Aztra ja Lommo ovat esiintyneet usein Mafia-nimikkeen alla heidän konserteissaan. Yhtye on konsertoinut muun muassa Tavastialla, Ilosaarirockissa ja Qstockissa.

Pikku Herkko
------------

Pikku Herkko on suomalainen Eevil Stöön kasvattama rap-artisti, joka tunnetaan myös nimellä Hercules. Hän on aloittanut uransa Eevil Stöön levyillä vieraillen. Tämän lisäksi hän kuuluu KC/MD Mafia-yhtyeeseen. Hänen roolihahmonsa on 8-vuotias poika, joka harrastaa gangsta-rap musiikkia, pikkurikoksia ja kannabiksen polttoa yhdessä KC/MD Mafian kanssa. Hän juontaa Eevil Stöön *Pure Ana & Happyhappy Joyjoy Memphis Underground Mix Pt.1* -mixtapen. Eevil Stöön varhaisilla levyillä mainostettiin tulevaa Pikku Herkon soololevyä, mutta sitä ei ole toistaiseksi julkaistu. Pikku Herkko mainitaan myös monissa Eevil Stöön ja Kridlokkin kappaleissa, joissa hän ei ole itse mukana. Herkolta on julkaistu soolokappale "Sä tiedät mut" vuonna 2014 ja vuonna 2013 hän vieraili Tuuttimörön albumilla On totta.

KC/MD Mafian diskografia
------------------------

* *Mustajoulu* (digitaalinen EP-julkaisu, 2011)
* *Kauheimmat joululaulut* (CD, LP, 2012)

Lähteet
-------

* Proud to Be a Stöö (2006 World Tour Promo CD) -levyn kansi
* Kauheimmat joululaulut -levyn kansi
* 

### Viitteet

1. ↑
2. ↑   (Arkistoitu – Internet Archive)
3. ↑   (Arkistoitu – Internet Archive)
4. ↑
5. ↑
Dylan Gambrell vuonna 2017.
**Dylan Gambrell** (s. 26. elokuuta 1996) on yhdysvaltalainen jääkiekkoilija, joka edustaa NHL-seura Toronto Maple Leafsiä. San Jose Sharks varasi keskushyökkääjänä pelaavan Gambrellin vuoden 2016 varaustilaisuuden toisella kierroksella. Gambrell on kätisyydeltään right. Heinäkuussa 2021 Gambrell teki Sharksin kanssa yksivuotisen jatkosopimuksen. Lokakuussa 2021 Sharks kauppasi Gambrellin Ottawa Senatorsiin vaihdossa seitsemännen kierroksen varausvuoroon vuoden 2022 varaustilaisuudessa. Kesäkuussa 2022 Gambrell teki yksivuotisen jatkosopimuksen Senatorsin kanssa. Kaudella 2017–2018 alkaneella NHL-urallaan Gambrell on pelannut 233 runkosarjaottelua, joissa on tehnyt 17 maalia ja 23 syöttöä eli 40 tehopistettä. Kahdessa pelaamassaan pudotuspeliottelussa hän on tehnyt yhden maalin. Tilastot päivitetty 11. kesäkuuta 2023. Heinäkuussa 2023 Gambrell teki vapaana agenttina Toronto Maple Leafsin yhden vuoden ja 775 tuhannen dollarin arvoisen sopimuksen.

Lähteet
-------

* 

1. ↑
2. ↑
3. ↑
Patsas armenialaisessa postimerkissä
**Äiti Armenia** (arm. Մայր Հայաստան, *Mair Hajastan*) on Armenian pääkaupungissa Jerevanissa oleva suurikokoinen patsas. Se sijaitsee lähellä kaupungin ydinkeskustaa. Sillä korvattiin paikalla aiemmin 12 vuotta olleen Josif Stalinin patsas, joka pudotettiin jalustalta vuonna 1962. Tilalle pystytetty Äiti Armenia-patsas valmistui vuonna 1967 puolustamaan miekkansa kanssa jerevanilaisia ja muita armenialaisia.

Patsaan jalusta on 50 metriä ja itse patsas 23 metriä korkea. Patsas kuvaa Sose Mairig -nimistä naista, joka taisteli miekkoineen armenialaisten sotilaiden kanssa turkkilaisia vastaan. Patsas symboloi myös vanhemman naisen asemaa armenialaisessa sukuyhteisössä.

Äiti Armenia on maan kansallishenkilöitymä.

Katso myös
----------

* Äiti synnyinmaa (Volgograd)
* Äiti synnyinmaa (Kiova)
* Sosialistinen realismi

Lähteet
-------

1. 1 2  Aamulehti sivu B23, 1.10.2010

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Äiti Armenia** Wikimedia Commonsissa
**Hemmets Vän** (lyh. **HV**) on ruotsalainen vuonna 1887 perustettu kristillinen viikkolehti. Lehteä julkaistaan viikoittain ja sen aiheet käsittelevät etiikkaa, kansainvälistä avustustoimintaa, vapaaehtoistyötä ja kanssaihmisistään välittävästä yhteiskunnasta. Lehden sisällöt käsittelevät aiheita uutisten, yhteiskunnallisten raporttien, keskustelun, henkilökuvien ja kulttuurijuttujen kautta. Lehden päätoimittaja on Åke Hällzon.

Historia
--------

Hemmets Vän perustettiin vuonna 1887 Örebrossa ja se oli alun perin Ruotsin lähetyskirkon Kronobergin piirin lehti. Vuonna 1921 Florentius Hällzon osti lehden ja lehti on siitä lähtien ollut Hällzonin suvun omistuksessa. Lehteä julkaisi pitkään Evangeliipress-kustantamo ja lehti toimi pitkään myös Örebrolähetyksen virallisena äänenkannattajana.

Lehden linja on vuosien saatossa palvellut hengellisiä ympäristöjä ja herätysliikkeitä. Lehti on halunnut heijastaa kristillisissä yhteisöissä ja niiden ulkopuolella tapahtuvia ilmiöitä. Vuosien mittaan lehti on kritisoinut suorasanaisesti laajaa ekumeniaa ja Kirkkojen maailmanneuvostoa. Lehden kanta on ollut selkeän sionismimyönteinen ja lehti on tukenut Israelin valtiota. 1970- ja 1980-luvulla lehdestä on tullut yhä selkeämmin ruotsalisten evankelis-kristillisten järjestöjen lehti, mikä on ilmentynyt myös lehden toimituksellisessa linjassa.

HV:n toimitus kannatti varhain menestysteologian syntyä Ruotsissa ja samaistui tähän liikkeeseen. Kesällä 1987 tämä johti avoimeen kriisiin. Lehden johtoon kuuluneet Stig Hällzon ja Ingemar Hällzon jättivät paikkansa ja lehti siirtyi kolmannen sukupolven johtoon. Uusi johto otti etäisyytttä helluntailaiseen Livets Ord-lehteen edustaen samalla teologisesti sovittelevaa linjaa helluntailiikkeen kanssa.

Lehdellä oli 1970-luvulla yli 50 000 tilaajaa ja 1980-luvun lopulla noin 40 000 tilaajaa ja on tänä aikana ollut yksi Ruotsin suurimmista kristillisistä viikkolehdistä.

Lehden piirissä on tehty useita aloitteita evankelisten järjestöjen käyttöönotosta ja sanomalehden rooli näissä järjestöissä on ollut merkittävä.

Lähteet
-------

1. ↑  Annonsera *Hemmets Vän*. Viitattu 6.2.2024.
2. 1 2 3 4 5  Nilsson, Fred: *Parakyrkligt*, s. 132–133. Om business och bön i Sverige. Verbum, 1988. ISBN 91-526-1539-1. (ruotsiksi)
**Kristillinen politiikka** käsittää liikehdinnän ja toiminnan, jonka tavoitteena on saada kristilliseen etiikkaan tai ideologiaan perustuvia muutoksia aikaan yhteiskunnassa.

Politiikan kentässä toimivat kristilliset liikkeet vaihtelevat huomattavasti niin menetelmien kuin tavoitteiden osalta. Liikkeet voivat jakautua poliitisesti esimerkiksi niin vasemmistoon kuin oikeistoon. Konservatiivisten järjestöjen määritteleminen poliittisesti ei kuitenkaan ole yksinkertaista.

Useat liikkeet pyrkivät mielipidejohtajan asemaan sekä vaikuttamaan keskeisiin henkilöihin. Kaikissa tapauksissa poliittiset tai ideologiset pyrkimykset eivät ole selkeitä.

Kristillinen politiikka Ruotsissa
---------------------------------

Ruotsissa kristillinen politiikka on ilmentynyt muun muassa pyrkimyksenä vaikuttaa parlamentaarisesti Ruotsin valtiopäivillä. Osa liikkeistä on työskennellyt muun muassa aborttikysymysten parissa ja osallistunut siihen liittyvään lääketieteen eettiseen keskusteluun. Ruotsissa on vaikuttanut myös merkittävän kokoinen kristillinen rauhanliike, jolla on yksinään ollut laaja pohja kristillisten kirkkojen keskuudessa. Joillakin liikkeellä on yhteys kansainväliseen järjestöön, mutta useimmat ovat ruotsalaisia ja riippumattomia. Kansainvälisillä vaikutteilla on kuitenkin useissa tapauksessa ollut ratkaiseva merkitys järjestöjen syntymisessä.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Nilsson, Fred: *Parakyrkligt: Om business och bön i Sverige*, s. 31. Verbum, 1988. ISBN 91-526-1539-1.
**Kottila** on kylä entisen Vuokselan kunnan itäosassa Neuvostoliitolle luovutetulla alueella. Virallisesti Kottila oli osa Noisniemen kylää, mutta se sijaitsi erillään muusta Noisniemestä ja muodosti oman kyläyhteisönsä, jonka vuoksi se käytännössä katsottiin omaksi kyläkseen. Kottila rajoittui etelässä Vuoksen pohjoisen laskuhaaraan, idässä Sakkolan kuntaan sekä pohjoisessa ja lännessä Räihärannan kylään. 

Omaa koulua Kottilassa ei ollut vaan koulua käytiin läheisen Räihärannan kylän koulussa.

Ennen Vuokselan kunnan perustamista, vuonna 1917, Kontula kuului Sakkolan kuntaan, osana Noisniemen kylää. Osa Kottilan tiloista oli entisiä Noisniemen hovin torppia.

Talvisodassa Kottilaa ei vallattu, mutta vuoden 1940 rauhansopimuksen mukaan se oli kuitenkin luovutettava ja väestö evakuoitiin muualle Suomeen. Jatkosodassa alue vallattiin takaisin vuonna 1941 ja väestö pääsi palaamaan koteihinsa, mutta 1944 oli alue taas luovutettava ja väestö evakuoitava. Nykyisin kylässä on jonkin verran asutusta, mutta kylällä ei ole omaa asutusnimeä.

Lähteet
-------

1. ↑  Vuoksela-seura – Noisniemi (Arkistoitu – Internet Archive)
2. ↑  Karjalan kannas, historia ja nykyaika 1938-2001, Karta -suljettu Oy 2001. Pietari, Venäjä (kartta)

Vuokselan kylät
Alhola 1 • Hirvisaari 1 • Kontula 2 • Kottila 2 • Kuninkaanristi • Noisniemi • Päiväkivi • Räihäranta • Uusikylä ja Virkkilä 3 (kirkonkylä)

**Huomautuksia**

1 Alhola ja Hirvisaari kuuluivat virallisesti Uuteenkylään, mutta katsottiin yleensä omiksi kylikseen.  

2 Kontula ja Kottila kuuluivat virallisesti Noisniemen kylään, mutta katsottiin yleensä omiksi kylikseen.  

3 Virkkilä kuului virallisesti Päiväkiven kylään, mutta katsottiin yleensä omaksi kyläkseen.
Maaselän Kone Oy valmisti ketjusahallisia Hakki Pilke-klapikoneita.
**Maaselän Kone Oy** oli Haapajärvellä Pohjois-Pohjanmaalla sijaitseva maa- ja metsätalouskoneita valmistava yritys. Sen pääasiallisena tuotteena olivat Hakki Pilke -klapikoneet, jotka kuuluvat nykyään Terra Patrisin omistaman TP Silvan valikoimiin.

Historia
--------

Maaselän Kone Oy perustettiin vuonna 1984.

Maaselän Kone Oy liitettiin Terra Patris -konserniin vuonna 2002.

Vuonna 2014 yrityksellä oli lähes sata työntekijää ja sen liikevaihto oli yli 10 milj. euroa. Yhtiön liiketoimintaan kuului tuotteiden vienti ulkomaille, polttopuukoneita se myi kuudessa maanosassa yli 35 maassa.*lähde?*

Vuonna 2020 Terra Patris Oy yhdisti polttopuukoneliiketoiminnan yhteen yritykseen. TP Silva Oy -yhtiöön liitettiin Maaselän Kone Oy, Ylistaron Terästakomo Oy ja Laitilan Rautarakenne Oy.

Tunnustuksia
------------

* TP Silva Oy:lle on myönnetty ISO 9001 laatusertifikaatti.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Maaselän Kone Oy *Finder*. Viitattu 10.8.2020.
2. 1 2 3  Terra Patris kokosi yhteen kolme kotimaista klapikoneyhtiötä – tuotteet ja tuotemerkit luvataan säilyttää *Maaseudun Tulevaisuus*.  9.12.2021. Viitattu 11.9.2023.
3. ↑  Terra Patris: Hakki Pilke *terrapatris.fi*. Viitattu 10.8.2020.
4. ↑  Hakki Pilkkeen menestystarina perustuu asiakkaiden kuuntelemiselle ja jatkuvalle kehittämiselle *terrapatris.fi*. Viitattu 11.9.2023.

Aiheesta muualla
----------------

* Kalevan verkkouutinen 2006
* Hakki Pilke verkkosivut
* Yritysesittely Terra Patris verkkosivuilla
**Oulun Villatehdas Oy** (Uleåborgs Yllefabrik Ab ) oli suomalainen tekstiiliteollisuusyritys, joka toimi Oulun Pikisaaressa. Yhtiö harjoitti villatuotteiden tehdasvalmistusta ja kauppaa.

Oulun Villatehtaan rakennuksia Oulun Pikisaaressa talvella 2006.
Värjärimestari Otto Lindgren (myöhemmin Karhi) perusti 1877 Oulun Pikisaareen kankaiden värjäämön ja kehräämön. Vuonna 1915 Otto Lindgren muutti veljensä Iivarin kanssa yrityksen osakeyhtiöksi Otto Lindgren Oy. Vuonna 1918 omistajaksi tuli Walde Hyry, ja tehtaan nimi muuttui Oulun Villatehdas Oy:ksi. Alueelle valmistui vuonna 1925 kangaskutomo ja 1937 kehräämörakennuksen laajennus. Vuonna 1932 laajensi toimintaansa kaupungin keskusta-alueelle ostamalla tontin Aleksanterinkadun ja Pakkahuoneenkadun kulmasta, jossa toimi yrityksen villakudinosasto ja myymälä. Tärkeä myyntiartikkeli oli tällöin sarkakangas. Talvisodan aikaan tehdas vaatetti Pohjois-Suomen suomalaisia sotajoukkoja.

Sotien jälkeinen aika 1940-luvun lopulla oli tehtaalla kiireistä aikaa. Tehdas valmisti tällöin pääasiassa sarkaa, paksua puserokangasta ja peitehuopaa. Työntekijämäärä oli suurimmillaan lähes 500. Tehdas oli silloin Oulun suurimpia työllistäjiä. Tehtaan käyttämä raaka-aine
paikallinen lampaanvilla oli merkittävä tulonlähde Pohjois-Pohjanmaan lampaankasvattajille. Vuonna 1958 villateollisuutta kohtasi yleismaailmallinen lama, joka johti tehtaan tuotannon supistumiseen ja työvoiman vähennyksiin. Kansainvälisen kilpailu lisääntyminen johti vuonna 1963 tehtaan toiminnan alasajoon. 

Oulun Villatehdas Oy toimi sen jälkeen omaisuudenhoitoyhtiönä ja vuokrasi Pikisaaren tehdastilojaan muille yrityksille ja Oulun kaupungille.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Hautala, Kustaa: *Oulun kaupungin historia V*. Oulu: Oulun kaupunki, 1982. ISBN 951-9234-01-2.
2. 1 2  Manninen, Turo: *Oulun kaupungin historia VI*. Jyväskylä: Gummerus, 1995. ISBN 951-9234-48-9.

Aiheesta muualla
----------------

* Pörssitieto: Oulun Villatehdas Oy.
**Åströmin teknillinen tehdas osakeyhtiö** oli turkulainen yritys, joka omisti monialaisen teknillisen tehtaan Turussa satamaradan varrella. Sen osakepääoma oli noin vuonna 1917 kolme miljoonaa markkaa. Vuonna 1917 oli tuotannon arvo neljä miljoonaa markkaa ja työntekijöitä oli 200 henkeä.

Tehdas sai alkunsa Edvard Åströmin 1886 perustamasta teknillisestä tehtaasta, joka kehittyi etenkin 1904 ja 1910 tehtyjen laajennusten jälkeen. Perustaja oli edelleen 1910-luvun loppupuolella yrityksen johdossa. Tehdas jakautui tuotannollisesti neljään osastoon: ravintoaineiden osasto (aleuronaattivalmisteet, pöytäsuola, hunajat, rintapastillit, terveyssuola, viinietikka, etikkaesanssit, hedelmämehut), hajuvesitehdas (suuvedet, hiusvedet, eau de cologne, ihovoiteet, hammastahna, puuteri), saippuaosasto (lääkesaippuat, ihosaippuat, taloussaippuat) ja puhdistusaineiden osasto (kiillotusjauheet ja -voiteet, kenkävoiteet, kiillotusvaha, lysoli, rotanmyrkky, hyönteisjauheet, kirjoitus- ja kopiomusteet, leimasinvärit, Syndetikon-liima). Lisäksi tehtaaseen kuului osasto, jossa valmistettiin tuotteiden pakkaamiseen tarvittavat pahvikotelot. Käyttövoima eli sähkö tuli kaupungin sähkötehtaasta.

Lähteet
-------

1. 1 2  Åström 3. Åströmin teknillinen tehdas. Tietosanakirja osa 10. Tietosanakirja-osakeyhtiö 1917
**Gummerus-konserni** on perheyritys, jonka toimialoja ovat kiinteistöt, sähköiset sanakirjat, sijoittaminen ja osakkuusyhtiönä kirjalogistiikka eli Gummerus Kiinteistöt Oy, Kielikone Oy, G Capital Oy ja Kirjavälitys Oy. Konsernin liikevaihto oli 26,9 miljoonaa euroa vuonna 2008. Siihen kuului myös kustannusyhtiö Gummerus vuoteen 2019 asti, jolloin sen osti Storytel.

Gummerus Kirjapaino Oy yhdistyi 2009 WS Bookwellin kanssa, ja Gummerus Oy:stä tuli uuden Bookwell Oy:n osakas 20 prosentin osuudella. Tammikuussa 2010 Bookwell ilmoitti lopettavansa painon Jyväskylän Seppälässä, ja työttömäksi jäi 89 henkilöä. Sen sijaan Vaajakosken digipaino sekä kotimaan myyntikonttori Jyväskylässä säilyivät.

Gummerus on myös yksi Kirjavälityksen omistajista.

Lähteet
-------

1. ↑  Kustannusyhtiö Gummerus on myyty, Keskisuomalainen 17.9.2019, viitattu 2.8.2021
2. ↑  Gummerus Oy *Kauppalehti*. Viitattu 19.1.2010.
3. ↑  Kirjojen suoratoistopalvelu Storytel ostaa Suomen kolmanneksi suurimman kustantamon Gummeruksen *Helsingin Sanomat*.  17.9.2019. Viitattu 2.7.2021.
4. ↑  Saara Koho: Seppälän paino ajetaan alas - 89 irtisanotaan *Keskisuomalainen*.  19.1.2010.  Arkistoitu 22.1.2010. Viitattu 19.1.2010.
Supernova SN 1987A:n ympäristöä ja lähikuva supernovaa ympäröivistä renkaista
**SN 1987A** oli läheisessä kääpiögalaksissa Suuressa Magellanin pilvessä (LMC), sen Tarantula-kaasusumussa, räjähtänyt tähti eli supernova.

Supernova SN 1987A on 168 000 valovuoden etäisyydellä. Supernovan valo saavutti maan 23. helmikuuta 1987. Pian räjähdyksen havaitsemisen jälkeen tunnistettiin, että räjähtänyt tähti oli ollut +12 magnitudin Sanduleak -69° 202, sininen superjättiläistähti. Tämä oli odottamatonta, koska tuolloisten käsitysten mukaan sinisten superjättiläisten ei pitänyt räjähtää supernovina.

SN1987A:n löysivät ensiksi 24. helmikuuta 1987 Ian Shelton ja Oscar Duhalde Las Campanasin observatoriossa Chilessä sekä heistä riippumattomasti Albert Jones Uudessa Seelannissa. Supernova oli eteläisellä pallonpuoliskolla nähtävissä paljain silmin ja se kirkastui +2.9 magnitudin tähdeksi.

Tämä oli Maata lähin ja paljain silmin havaittu supernova liki 400 vuoteen, sillä edellisen kerran supernovan paljain silmin löysi Johannes Kepler vuonna 1604 omasta galaksistamme.

Pian jälkeenpäin huomattiin että jo 3 tuntia ennen visuaalisia havaintoja supernovasta oli iskeytynyt yli parikymmenen neutriinon ryöppy eri puolilla maapalloa oleviin neutriinoilmaisimiin. Klo 7.35 UT-aikaa Japanissa Kamiokande II-neutriinokammio havaitsi 11 antineutriinoa, Yhdysvalloissa IMB-neutriinokammio havaitsi 8 antineutriinoa ja Venäjällä Baksanin gallium-germanium-neutriinoteleskooppiin iskeytyi 5 antineutriinoa. Kaikki tämä tapahtui 13 sekunnin sisällä. Näistä neutriinohavainnoista saatiin ylärajat neutriinon massalle ja varaukselle.

Supernovaa edeltänyt tähti oli aiemmin puhaltanut tähtituulena materiaa ympärilleen ja nyt se syttyi näkyviin renkaina kun supernovasta leviävä ultraviolettivälähdys ionisoi ne. Syttymisen viiveajasta ja renkaiden koosta voitiin laskea supernovan etäisyys trigonometrisesti. Vuonna 2001 räjähdyksessä leviävä supernova-aines törmäsi sisempään renkaaseen ja se kuumeni, kirkastui ja alkoi säteillä röntgensäteitä.

Lähteet
-------

1. ↑  The Dawn of a New Era for Supernova 1987a  24.2.2017. www.nasa.gov. Viitattu 5.1.2021.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **SN 1987A** Wikimedia Commonsissa

Paljain silmin näkyneet supernovat

|  |  |
| --- | --- |
| Linnunradassa | 
* SN 185
* SN 393
* SN 1006
* SN 1054
* SN 1181
* SN 1572
* SN 1604

 |
| Linnunradan ulkopuolella | 
* SN 1885A
* SN 1987A

 |
**Fredrik Axberg** (1747 Helsingin pitäjä – 15. heinäkuuta 1820 Pernaja) oli suomalainen Helsingin pitäjän Veromiehenkylän Nygrenin talosta kotoisin ollut maallikkosaarnaaja, joka kierteli mm. Etelä-Suomen alueilla pitämässä valistus- ja hartaushetkiä. Axberg kohosi 1770-luvulla Uudenmaan herätysliikkeen johtohahmoksi. Naimattomana koko elämänsä elänyt Axberg muutti 1800-luvun alussa Helsingin pitäjästä Pernajan Liljendaliin.

Toiminta maallikkosaarnaajana
-----------------------------

Axberg toimi räätälinä kunnes ryhtyi n. 20-vuotiaana saarnaajaksi. Omakohtaisen herätyksen Axberg oli kokenut ahkeran raamatuntutkimuksen jälkeen. Axberg noudatti pietismiläistä oppia ja pyrki hillitsemään kannattajiaan ns. "hurmosilmiöiltä", jotka saivat usein jopa kansanliikemäisiä piirteitä. Eräiden aikalaisten mukaan Axberg edusti *raitista kristillisyyttä,* joka oli lähellä herrnhutilaisuutta. Hänen johtamansa herätysliike sai kannatuksensa sääty-yhteiskunnassa osattomiksi jääneiltä ihmisiltä, vaikka se ei ollutkaan varsinainen protestiliike. Samalla Axberg loi pohjaa myöhemmälle evankeliselle liikkeelle.

Saarnamatkoillaan Axberg joutui usein vaikeuksiin epäluuloisen esivallan kanssa. Hänet määrättiin oikeuden eteen ja tuomiokapitulin kuulusteluihin. Hänen kokouksiaan myös kiellettiin konventikkeliplakaatin nojalla. Axberg oli luotettu henkilö mm. papiston ja säätyläisten keskuudessa, joten hänen toimintaansa ei koskaan kokonaan kielletty. Axbergin suojelijoihin kuuluivat Porvoon piispa Gabriel Fortelius, maaherra Anders de Bruce ja Helsingin pitäjän kirkkoherra Fredrik Collin.

Lähteet
-------

1. ↑  Axberg, Fredrik (1747 - 1820) Kansallisbiografia.fi. Viitattu 27.1.2017.
2. 1 2 3 4  Kuisma, Markku: *Helsingin pitäjän historia III. Isostavihasta maalaiskunnan syntyyn 1713-1865*, s. 404-405. Vantaan kaupunki, 1991. ISBN 951-8959-12-9.
3. 1 2  Ilmari Heikinheimo: *Suomen elämäkerrasto*, s. 48. Porvoo: WSOY, 1955.


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Suomi (KANTO)

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Kansallisbiografia
* Biografiasampo

 |

 |
**Itäisten Salomonsaarten taistelu** oli toisessa maailmansodassa Yhdysvaltojen ja Japanin välinen meritaistelu, joka käytiin Salomonsaarten itäpuolella olevan Santa Isabelin saren lähistöllä 24.–25. elokuuta 1942.

Tausta
------

Japanilaiset olivat kesällä 1942 ryhtyneet rakentamaan lentokenttää Guadalcanalin saarelle. Yhdysvaltalaiset valtasivat lentokentän elokuun alussa. Itäisten Salomoninsaarten taistelu käynnistyi, kun japanilaiset lähettivät laivasto-osaston tavoitteenaan karkottaa yhdysvaltalaiset.

Tulos
-----

Taistelussa Yhdysvaltain laivaston lentotukialus *USS Enterprise* vaurioitui pahoin ja 20 lentokonetta ammuttiin alas. Keisarillisen Japanin laivasto menetti yhden kuljetusaluksen *Kinryumarun* ja kevyt lentotukialus *Ryūjō* upposi hyökkäyksen seurauksena. Lisäksi lentokoneiden kuljetusalus *Chitose* ja hävittäjä *Jintsu* vaurioituivat pahasti ja 75 lentokonetta ammuttiin alas.

Taistelu oli liittoutuneiden strateginen voitto, vaikka molemmat osapuolet vetäytyivät alueelta taistelun jälkeen. *USS Enterprise* purjehti Pearl Harboriin korjattavaksi, jonka jälkeen se osallistui Santa Cruzin saarten taisteluun. Alus vaurioitui pahasti myös siinäkin taistelussa. Toinen lentotukialus *USS Saratoga* selvisi vahingoittumatta.

Vaurioitunut *Ryūjō* (keskellä oikealla) B-17 pommittajien hyökkäyksen kohteena 24. elokuuta 1942. Hävittäjät *Amatsukaze* (keskellä alhaalla) ja *Tokitsukaze* (keskellä oikealla) evakuoivat aluksen miehistön ennen uppoamista.

Lähteet
-------

* Erkki Arni: *Taistelu Tyynen meren herruudesta*. WSOY, 1964.
* Dan van der Vat: *The Pacific Campaign*. Simon&Schuster, 1991. ISBN 0-671-79217-2.

### Viitteet

1. 1 2  Arni s.151-152
2. 1 2  v.d.Vat s.220-221
3. ↑  Arni s.139-143
4. ↑  Arni s.152
**Ernest Louis Octave Courtot de Cissey** (23. joulukuuta 1810 Pariisi – 15. kesäkuuta 1882 Pariisi) oli ranskalainen kenraali. Hän toimi myös Ranskan pääministerinä 1874–1875.

Cissey palveli nuorempana Algeriassa ja osallistui everstinä Krimin sotaan. Inkermanin taistelun jälkeen hänet ylennettiin prikaatinkenraaliksi ja vuonna 1863 divisioonankenraaliksi. Ranskan–Saksan sodassa hän toimi divisioonankomentajana ja osallistui Metzin luona elokuussa 1870 käytyihin taisteluihin, kunnes jäi marsalkka F. A. Bazainen joukkojen mukana saarroksiin. Bazainen antauduttua Cissey joutui sotavangiksi Saksaan, mistä hän palasi vuoden 1871 alussa ja osallistui Pariisin kommuunin kukistamiseen. Cissey valittiin Ranskan kansalliskokouksen jäseneksi ja Adolphe Thiers nimitti hänet sotaministeriksi, missä asemassa hän rupesi tarmokkaasti kehittämään armeijaa. Thiersin erottua Cissey jätti hallituksen ja siirtyi armeijakunnan komentajaksi Toursiin.

Cissey tuli 16. toukokuuta 1874 uuden hallituksen pää- ja sotaministeriksi. Hän jatkoi sotaministerinä myös kahdessa seuraavassa hallituksessa aina elokuuhun 1876 asti. Sen jälkeen hänet valittiin elinikäiseksi senaattoriksi. Cissey oli vielä 1878–1880 armeijakunnan komentajana Nantesissa. Hän joutui eroamaan jouduttuaan vakoilusyytösten kohteeksi, mutta parlamentin asettama tutkintakomitea totesi hänet syyttömäksi vuonna 1881.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  *Nordisk familjebok* (1906), s. 345–346 (ruotsiksi) Runeberg.org. Viitattu 9.3.2014.


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Yhdysvallat

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Sycomore

 |
|  |
| Muut | 
* IdRef

 |

 |
**Yrjö Wigren Oy** on suomalainen lihanjalostusalan yritys. Vuonna 1917 perustettu Yrjö Wigren Oy on Suomen vanhin yhtäjaksoisesti toiminnassa ollut lihanjalostusyritys. Yrityksen tuotteita ovat muun muassa meetwurstit, maksamakkarat ja nakit.

Wigrenin perhe omisti yrityksen 1917–1987 ja Salosen perhe 1987–2011. Nykyisin yrityksen omistaa Inter­avanti Oyj.

Historia
--------

Yrjö Wigren aloitti uransa juoksupoikana Tampereen kauppahallissa toimineessa Granbergin liha- ja leikkelemyymälässä. Kesällä 1917 hän osti Tampereen Tammelan kaupunginosassa sijainneen K. A. Silanderin makkaraliikkeen ja käynnisti oman yrityksensä. Vuonna 1922 hän rakensi Wigrenin tehtaan Tampereen keskustaan Näsilinnan­katu 22:een. Kyseessä on saattanut olla yksi ensimmäisistä höyrykeittoon siirtyneistä tehtaista. Tehdas siirtyi Tampereen keskustasta Nekalaan Vihiojantie 2:een 1960-luvun alussa ja vuonna 1989 Sarankulmaan osoitteeseen Patamäenkatu 2. Wigrenin uudesta tehtaasta tuli Pirkanmaan ensimmäinen EU-hyväksytty lihanjalostuslaitos.

Lähteet
-------

1. 1 2  Etusivu | Yrjö Wigren Oy
2. 1 2  Historia | Yrjö Wigren Oy[vanhentunut linkki]

Aiheesta muualla
----------------

* Yrjö Wigren Oy:n viralliset kotisivut
* Wigren Catering
**Narjana vynder** (Няръяна вындер, "Punainen tundralainen") on Venäjällä Nenetsian hallintokeskuksessa Narjan-Marissa ilmestyvä sanomalehti.

Lehti alkoi ilmestyä marraskuussa 1929 Nenetsien kansallisen piirikunnan silloisessa keskuksessa Telviskassa. Sitä julkaistiin aluksi joka viides päivä 400 kappaleen painoksena. Vuonna 1932 painosmäärä oli kasvanut 3 500 kappaleeseen ja Ilmestymistiheys 15 kertaan kuukaudessa. Seuraavana vuonna lehti ilmestyi jo 25 kertaa kuukaudessa.

*Narjana vynder* oli ensimmäinen Neuvostoliiton pohjoisille kansoille tarkoitettu lehti. Nenetsinkielisestä nimestään huolimatta se alkoi ilmestyä venäjäksi jo senkin takia, että nenetsin kirjakieltä ei vielä ollut olemassa. Ensimmäinen nenetsinkielinen kirjoitus julkaistiin vuonna 1930. Vuonna 1932 alettiin julkaista venäjästä käännettyä aineistoa, jonka rinnalla ilmestyi toisinaan alkuperäistä kaunokirjallisuutta ja kansanperinnetekstejä.

Lehti toimi neuvostoaikana NKP:n Nenetsian piirikuntakomitean ja piirikuntaneuvoston äänenkannattajana. Se ilmestyi 1970-luvulla viidesti viikossa 7 500 kappaleen painoksena. Nenetsinkielisen aineiston julkaiseminen lakkasi kokonaan vuonna 1963, ja se alkoi uudestaan vasta vuonna 1989.

*Narjana vynder* on nykyään Nenetsian autonomisen piirikunnan hallinnon ja edustajakokouksen äänenkannattaja. Se ilmestyy kolmesti viikossa yli 5 000 kappaleen painoksena ja leviää etupäässä ilmaiseksi eläkeläisten keskuuteen. Lehdellä on myös Internet-sivusto sekä vakituinen nenetsinkielinen sivu *Jalumd*.

Lähteet
-------

1. 1 2  7 nojabrja 2019 goda – 90 let so dnja vyhoda v svet (1929) pervogo nomera nenetskoi okružnoi gazety "Narjana vynder" ("Krasnyi tundrovik") *Russki Sever*. Viitattu 9.2.2024.
2. ↑  Jakimov, O.D.: *Petšat natsionalnyh regionov Sibiri i Dalnego Vostoka: Ot vozniknovenija do naših dnei*, s. 99. Novosibirsk: Nauka, 2000. ISBN 5-02-032291-1.
3. ↑  Kuznetsov, I. V. & Fingerit, Je. M.: *Gazetnyi mir Sovetskogo Sojuza, 1917–1970 gg. Tom 2: Respublikanskije, krajevyje, oblastnyje i okružnyje gazety*, s. 73–74. Moskva: Izdatelstvo Moskovskogo universiteta, 1976.
4. ↑  Svedenija o sredstvah massovoi informatsii *Nenetski avtonomnyi okrug: portal gosudarstvennyh organov*. Viitattu 9.2.2024.
5. ↑  Arhiv gazety "Narjana vynder" *Nenetskaja tsentralnaja biblioteka*. Viitattu 9.2.2024.

Aiheesta muualla
----------------

* Lehden sivusto
* Lehden 90-vuotisjuhlajulkaisu
**John Wilkes Booth** (10. toukokuuta 1838 Bel Air, Maryland – 26. huhtikuuta 1865 Port Royal, Virginia) oli yhdysvaltalainen teatterinäyttelijä, joka salamurhasi presidentti Abraham Lincolnin 14. huhtikuuta 1865.

**J. Wilkes Booth** (kuten hänet teatteripiireissä tunnettiin) oli varsin tunnettu ja suosittu näyttelijä. Hän oli Konfederaation kannattaja ja katkeroitui etelän hävittyä Yhdysvaltain sisällissodan. 9. marraskuuta 1863 presidentti Lincoln näki Boothin esityksen vieraillessaan Fordin teatterissa (istuen samalla paikalla, jolle hänet myöhemmin tapettiin).

Pitkänäperjantaina 14. huhtikuuta 1865 presidentti Lincoln oli Fordin teatterin aitiossa, kun Booth onnistui hiipimään sinne ja ampui presidenttiä päähän .44 kaliiperin Derringer-pistoolilla. Paetessaan paikalta Booth huusi "Sic semper tyrannis", suomennettuna "Näin käy aina tyranneille".

Booth pakeni paikalta loukaten jalkansa ja meni tohtori Samuel Muddin luo, joka paranteli sitä. Tohtori tuomittiin myöhemmin elinkautiseen vankeuteen, josta hänet vapautettiin melko nopeasti (hän auttoi keltakuume-epidemian taltuttamisessa).*lähde?*

Booth pakeni maatilalla sijainneeseen tupakkalatoon, jossa hän kuoli yhteenotossa häntä jahdanneiden sotilaiden kanssa.

Myös Boothin veli Edwin Booth ja isä Junius Brutus Booth olivat näyttelijöitä.

Salaliittoteoria
----------------

Salaliittoteoreetikkojen mukaan Garrettin farmin tupakkaladossa ei tapettukaan John Wilkes Boothia vaan kaksoisagentti James William Boyd. Hallitus teki kaikkensa peitelläkseen tapahtuman jäljet. Kirjassa *The Lincoln Conspiracy* (ISBN 1-56849-531-5) kerrotaan salamurhan yksityiskohdista, Boyd-kuviosta ja Boothin paosta suoalueelle.*lähde?*

Lähteet
-------

1. ↑  Murhayritys Mac Kinleytä vastaan.  *Suomalainen Wirallinen Lehti*, 11.09.1901, nro 211, s. 1-2. Kansalliskirjasto. Viitattu 22.07.2014.
2. ↑  Abraham Lincoln.  *Helsingin Kaiku*, 06.02.1909, nro 5, s. 5. Kansalliskirjasto. Viitattu 22.07.2014.
3. 1 2  Amerikan Yhdysvaltain presidentit (II).  *Uusi Suometar*, 29.07.1885, nro 172, s. 2. Kansalliskirjasto. Viitattu 22.07.2014.
4. ↑  Booth Edwin, Tietosanakirja osa 1, palsta 1155, Tietosanakirja Osakeyhtiö 1909

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **John Wilkes Booth** Wikimedia Commonsissa

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Chile
* Espanja
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Israel
* Yhdysvallat
* Japani
* Tšekki
* Kreikka
* Alankomaat
* Puola
* Venäjä

 |
|  |
| Tieteilijät | 
* CiNii

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Deutsche Biographie

 |
|  |
| Muut | 
* NARA
* SNAC
* IdRef

 |

 |
Aukeama vuoden 1565 kuvitetusta laitoksesta.
**Raivoisa Roland** (ital. *Orlando Furioso*) on Ludovico Arioston kirjoittama ritarirunoelma, jonka ensimmäinen versio on vuodelta 1516. Se kertoo ritari Rolandin seikkailuista. Lopullinen versio teoksesta on vuodelta 1532, ja se käsittää 46 laulua ja 38 736 säettä. Barokkiaikana teoksen pohjalta sävellettiin useita oopperoita, tunnetuimpina Antonio Vivaldin ja Georg Friedrich Händelin teokset.*lähde?*

*Orlando Furioso* vuodelta 1551.
Runoelman *Orlando furioso* aihe on peräisin Kaarle Suuren tarustosta. Sillä oli Italiassa kaksi edelläkävijää: Luigi Pulein groteskin koominen sankariruno *Il Morgante maggiore* ja Matteo Maria Boiardon ritarieepos *Orlando innamorato*. Ariosto jatkoi siitä, mihin Bojardo oli lopettanut. Ariosto kuvaa, miten Kaarle Suuri sekaantuu Orlandon (Rolandin) ja Rinaldon välillä riehuvaan taisteluun. Molemmat ovat rakastuneet kauniiseen pakanalliseen prinsessa Angelicaan. Kuningas lupaa Angelican sille, joka kunnostautuu taistelussa saraseeneja vastaan.

Eepos oli saanut nimensä siihen sisältyvästä välikertomuksesta, jossa Orlando muuttuu mielipuoleksi kuultuaan, että Angelica on mennyt nuoren saraseenin Medoran vaimoksi ja paennut hänen kanssaan. Runo on kansallisesti italialainen, ei niinkään juonensa vaan henkensä puolesta. Ariosto pyrki teoksellaan tekemään kunniaa d’Este-suvulle, mutta suku ei ymmärtänyt antaa täyttä tunnustusta hovirunoilijalleen.

Juoni
-----

Boiardon *Rakastunut Roland* kertoo ritari Rolandista ja neito Angelicasta, jotka juovat metsässä taikalähteiden vettä. Se, joka juo taikalähteestä, rakastuu ensimmäisenä kohtaamansa ihmiseen.

*Raivoisan Rolandin* alussa Angelica on paennut ahdistelijaa, mutta Rinaldo juo taikavettä ja taistelee ahdistelijan kanssa. Myös Rinaldon serkku Orlando rakastuu Angelicaan, mutta Angelica valitseekin toisen miehen. Mustasukkaisuudesta raivostunut Orlando riehuu taistelutantereilla niin kristittyjä kuin pakanoita vastaan.

Yrjö Jylhä on suomentanut teoksesta katkelman teokseen *Italian kirjallisuuden kultainen kirja*.

Lähteet
-------

1. 1 2  Ariosto Tietosanakirja osa 1, palsta 547–548, Tietosanakirja Osakeyhtiö 1909
2. ↑  Ariosto, Ludovico: Orlando Furioso *italianverse.rdg.ac.uk*. Viitattu 5.10.2012. (italiaksi) (englanniksi)[vanhentunut linkki] (Arkistoitu sivu)
3. ↑  *Maailmankirjallisuuden kultainen kirja: Italian kirjallisuuden kultainen kirja*, toimittanut Tyyni Tuulio, WSOY, 1945

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Raivoisa Roland** Wikimedia Commonsissa
**Nuestra Señora de Begoña** oli Espanjan laivaston vuonna 1699 vesille laskettu kaksikantinen 64-tykkinen linjalaiva.

Valmistus
---------

Alus tilattiin 23. joulukuuta 1694 Bilbaosta Zorrozalta. Alus laskettiin vesille 1699 ja otettiin palvelukseen vielä samana vuonna.

Palvelus
--------

Heinäkuussa 1699 alus lähti Zorrozasta Portugaleteen, mistä se jatkoi 24. elokuuta Santoñaan. Alus lähti 9. syyskuuta 1699 Santoñasta *Santísima Trinidad y Nuestra Señora de Atochan*, *San Franciscon* ja *Santa María de Tézano y las Ánimasin* kanssa Cádiziin, missä aluksen miehistö ja aseistus täydennettiin. Alus liitettiin 19. kesäkuuta 1701 Pedro Fernández de Navarreten yhdeksän linjalaivan muodostamaan laivastoon, jonka mukana se lähti samana päivänä Cádizista Dariénin sotaretkelle Skotlannin laivastoa vastaan. Alus palasi 17. maaliskuuta 1702 laivaston mukana Cádiziin.

Alus lähti 4. kesäkuuta 1703 Cádizista kaappari *Nuestra Señora del Rosaríon* ja neljän kauppa-aluksen kanssa Veracruziin päällikkönään Francisco Antonio Garrote. Saattue saapui 20. heinäkuuta Cartagena de Indiasiin ja Veracruziin 23. lokakuuta. Alus lähti 11. tammikuuta 1704 Veracruzista aseistetun saman saattueen, johon oli lisätty yksi kauppa-alus, kanssa. Myrsky pakotti 10. helmikuuta saattueen hakemaan suojaa Havannasta, mistä alus lähti 25. helmikuuta kahden fregatin ja muiden alusten kanssa. Alus palasi 26. huhtikuuta Cádiziin, missä se joutui Britannian kuninkaallisen laivaston George Rooneyn laivaston saartamaksi.

Alus lähti 10. maaliskuuta 1706 *Nuestra Señora de Guadalupen* ja 13 rahtialuksen kanssa Puerto Ricoon päällikkönään Juan Cordero de León. Saattue saapui 29. toukokuuta Puerto Ricoon ja Veracruziin vielä samana päivänä.

Alus saattoi 10. toukokuuta 1708 Ranskan laivaston amiraali Ducassen laivastoa. Alus saapui 28. toukokuuta Havannaan, mistä se lähti 4. heinäkuuta Cádiziin. Alus saapui 27. elokuuta saattueen ja Ranskan laivaston kanssa Cádiziin tai Pasajesiin.

Alus lähti 7. toukokuuta 1710 Cádizista Veracruziin päällikkönään Manuel López Pintado. Se saapui 28. heinäkuuta Veracruziin. Alus myytiin 4. syyskuuta 1710 Veracruzissa heikon kunnon vuoksi romutettavaksi.

Lähteet
-------

* Winfield, Rif; Tredrea, John; Garcia-Torralba Pérez, Enrique & Blasco Felip, Manuel: *Spanish Warships in the Age of Sail 1700-1860: Design, Construction, Career and Fates*. Seaforth Publishing, 2023. ISBN 978-1-5267-9078-1. (englanniksi)

### Viitteet

1. 1 2 3 4 5 6  Winfield et al 2023 s. 167


|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Edeltäjä:***Santa María de Tézanos y las Ánimas*** | **Espanjan laivaston linjalaivat** | Seuraaja:**San José -luokka** |
Metsämarssin muistomerkki Järvenpäässä.
**Metsämarssi 1950** oli valtakunnallinen tapahtuma, joka järjestettiin 15.–20. kesäkuuta 1950. Sen tavoitteena oli yksityismetsien puuntuotannon lisääminen metsänhoidollisin toimenpitein ja kansalaisten innostaminen ja kannustaminen metsänhoitotöihin. Marssi koostui erilaisista metsätöistä ja niiden toteutukseen osallistumisesta. Metsätyöksi katsottiin hakkuualan raivaus ja laikutus, istutustaimistojen vapauttaminen ja mahdollisesti muu taimiston hoito, metsäojien perkaus, karsiminen, pätevän ammattimiehen johdolla suoritettu kulotus sekä istutus ja kylvö.

Metsämarssi 1950 -tapahtuman ensimmäiseen marssipäivän metsätöihin – metsäpuiden siemenien kylvöön – osallistui Tuusulan Järvenpäässä maan korkeinta johtoa muun muassa presidentti presidentti Paasikivi, hallitus ja muita julkisuuden henkilöitä osoittaen tukensa marssin tavoitteelle.

Metsämarssi-laatalla palkittiin voittoisa maakunta, pitäjä tai asutuskeskus, joka Metsämarssin aikana sai alueen metsälöiden kokonaismäärään verrattuna eniten henkilöitä vähintään yhden päivän ajaksi osallistumaan metsätyöhön. 

Maakuntien välisen kilpailun voitti Itä-Savon metsänhoitolautakunta. Maakuntien välisessä kilpailussa palkittiin lisäksi Pohjois-Savo, Pohjois-Häme, Kainuu, Keski-Pohjanmaa ja Lappi.

Pitäjien välisessä kilpailussa reliefilaatan kunniakirjoineen saivat Siilinjärvi, Paimio, Vesanto, Rautavaara, Suonenjoki, Tervo, Kuru, Karttula, Kuopion mlk, Rantasalmi, Jämsänkoski, Karjala Tl (Mynämäki), Metsämaa, Honkilahti, Vahto, Uukuniemi, Sauvo ja Rusko. Lisäksi Kainuussa arvottiin yksi palkinto pitäjien kesken.

Asutuskeskusten välisessä kilpailussa reliefipalkintoja jaettiin Varkaudelle, Tampereelle, Lahdelle, Äänekoskelle, Kajaanille, Raahelle, Hangolle ja Joensuulle.

Metsämarssin järjestivät Keskusmetsäseura Tapio ja metsänhoitolautakunnat. Tapahtumaan osallistui yli 480 000 henkeä, ja metsänhoitotöitä tehtiin yli 60 000 hehtaarin alalla.

Metsämarssi 2023
----------------

Valtakunnallisen Metsämarssi:n järjestäjinä olivat Maa- ja metsätaloustuottajain Keskusliitto (MTK), Metsänhoitoyhdistykset ja Svenska Lantbruksproducenternas Centralförbund r.f. (SLC). 

Metsämarssi toteutettiin eri puolilla Suomea 11.– 17. syyskuuta 2023. Viikon aikana tuotiin esille erityisesti metsänhoidon metsien monipuolisen käytön roolia suomalaisessa yhteiskunnassa.

Lähteet
-------

1. ↑   Keuruun veräjä Keuruun veräjä. Viitattu 21.1.2021.
2. ↑  Kantapuu Lusto.fi. Viitattu 21.1.2021. [vanhentunut linkki]
3. ↑   Kysy museolta Lusto. Viitattu 21.1.2021.
4. ↑  Kuvia ja tarinoita Tapion taipaleelta Tapio. Viitattu 21.1.2021.
5. ↑  Valtakunnallinen Metsämarssi järjestetään syyskuussa – Tule metsänomistajien mukaan nauttimaan metsistä MTK. Viitattu 14.9.2023.

Kirjallisuutta
--------------

* *Metsämarssi 1950: selostus Metsämarssin tarkoituksesta, toteuttamisesta ja tuloksista*. Keskusmetsäseura Tapio.
**Free-laskutus Oy,** joka toimii myös aputoiminimellä **FREE.fi - Laskutuspalvelu** on suomalainen laskutuspalveluyritys. Se tarjoaa laskutus- ja kirjanpitopalvelua sekä kevytyrittäjille että toiminimiyrittäjille. Palvelulla on noin 20 000 rekisteröitynyttä käyttäjää vuoden 2021 lopussa.  Vuonna 2020 yrityksellä oli kymmenen työntekijää. Sen liikevaihto oli 30 miljoonaa euroa ja tappio 36 000 euroa.

Historia
--------

Yrityksen perusti vuonna 2016 yrityksen perustaja ja toimitusjohtaja Joonas Tuompo.*lähde tarkemmin?* Vuonna 2020 henkilöstöyritys Barona lähti osasijoittajaksi Free.fi-palveluun kehittämään kevytyrittäjyysmarkkinaa,*lähde tarkemmin?* ja vuonna 2021 Baronasta tuli Free-laskutuksen enemmistöomistaja.  Free-laskutus on viiden laskutuspalveluyrityksen muodostaman Uusi työ -yhdistyksen jäsen.

Vuonna 2023 yritys jättäytyi pois Uusi Työ Ry:n toiminnasta vedoten yhdistyksen toiminnan rajoittavan yrityksen toimintaa. Samana vuonna HS uutisoi Free.fi:n virheellisesti maksamista palkoista ja verottajan antamasta ohjauksesta yrityksen maksamien verovapaiden kustannusten käsittelyyn.*lähde?*

Kauppalehti uutisoi syksyllä 2023 yrityksen joutuneen talousvaikeuksiin virheellisen toiminnan johdosta.*lähde?*

Palvelut
--------

Free-laskutus tarjoaa laskutuspalvelua niin kevytyrittäjille kuin toiminimiyrittäjille. Palvelu kevytyrittäjille on ohjattu henkilöille, jotka haluavat laskuttaa työstään ilman omaa yritystä. Palvelu toiminimiyrittäjille on suunnattu henkilöille, jotka tarvitsevat oman Y-tunnuksen sekä kirjanpidon. Yritys tarjoaa mahdollisuuden oppia yrittäjyydestä FREE Akatemiassa. Yritys myös yhdistää toimeksiantajat sekä itsensätyöllistäjät FREE Talentin avulla.

Lähteet
-------

1. 1 2  FREE.fi siirtyy Baronan enemmistöomistukseen *FREE.fi*.  13.10.2021. Viitattu 21.1.2022.
2. ↑  Tietoa meistä *FREE.fi*. Viitattu 21.1.2022.
3. ↑  FREE-Laskutus Oy | Yrityksen tiedot *Taloussanomat*. Viitattu 4.2.2022.
4. ↑  Kauppalehti, viitattu 18.03.2021
5. ↑  Barona Group Oy, lehdistötiedote, viitattu 18.03.2021
6. ↑  Yhteystiedot *Uusi työ ry*. Viitattu 13.6.2022.
7. ↑  FREE.fi-yrityksen verkkosivut, Viitattu 18.03.2021