*Tämä artikkeli kertoo kaupungista. Hanko-sanan muita merkityksiä on täsmennyssivulla.*

Hangon huviloita. Kuva vesitornista.
Hangon vesitorni ja kirkko.
**Hanko** (ruots. *Hangö*) on Suomen eteläisin kaupunki, joka sijaitsee Uudellamaalla Suomenlahden rannikolla. Kaupungin sijainti on hyvin merellinen Hankoniemen kärjessä, kolmelta suunnalta meren ympäröimänä. Ominaista Hangolle ovat merenrannat ja eritoten hiekkarannat, joita kaupungissa on yli 30 kilometriä.

Kaupunki on kaksikielinen. 52,6 prosentilla asukkaista on äidinkielenä suomi ja 42,8 prosentilla ruotsi.

Maantiede
---------

### Fyysinen maantiede

Ilmakuva Hankoniemestä.
Hanko sijaitsee lounaisella Uudellamaalla, 127 kilometriä Helsingistä länteen ja 145 kilometriä Turusta kaakkoon. Lähin naapurikaupunki on Raasepori 35 kilometriä koilliseen. Kaupungin naapurikunnat ovat Kemiönsaari ja Raasepori. Hanko on Manner-Suomen eteläisin kunta. Etäisyys Viron luoteiselle rannikolle on noin 70 kilometriä.

Meri ympäröi Hankoa kolmelta puolelta, joten maarajaa on vain Raaseporin kaupunkiin muutama kilometri. Pääosa Hangon maa-alueesta koostuu Hankoniemen lounaisimmasta osasta. Hankoniemi puolestaan on viime jääkauden loppuvaiheessa syntyneen, moreenista, hiekasta, sorasta ja kallioista muodostuvan ensimmäisen Salpausselän lounaisin osa. Niemen rannalla on lukuisia kilometrejä hiekkarantaa sekä myös dyynejä. Hankoniemen lisäksi Hankoon kuuluu lukuisia saaria, joista suurimmat ovat Russarö, Bengtsår, Byön ja Kadermo. Kaupungin merialueella on myös paljon karuja kallioluotoja. Hangon alueella on muutamia pieniä järviä ja lampia, kuten Sandöträsket, Skogbyträsket ja Österfjärden. Russarön saarella on myös useita lampia, kuten Lemmenlampi. Hangossa on myös lukuisia hiidenkirnuja, muun muassa keskustan tuntumassa Puistovuoressa sekä Täktomin kylässä keskustasta noin seitsemän kilometriä itään.

Sijaintinsa ansiosta Hangon ilmasto on lauha ja merellinen, ja lämpötilavaihtelut ovat suomalaisittain pieniä. Vuotuinen keskilämpötila oli 6,5 °C kaudella 1991–2020.

Hanko on kasvi- ja eläinlajistoltaan muuhun Suomeen verrattuna poikkeuksellisen monimuotoinen, ja Hangossa tavataan myös monia uhanalaisia lajeja. Monimuotoisuuteen vaikuttavat leuto ilmasto, maaperän kalkkipitoisuus ja laivojen painolastin mukana tulleet erikoiset kasvilajit. Hankoniemelle saapuvat kevään ensimmäiset muuttolinnut, ja niemellä havaitaan vuosittain noin 270 lintulajia.

### Kaupunginosia

Hangon keskusta (Hangö centrum), Hangonkylä (Hangöby) ja Hanko Pohjoinen (Hangö Norra).

### Taajamia ja kyliä

Henriksberg, Koverhar, Krogars, Tvärminne, Täktom, Lappohja (Lappvik), Santala (Sandö).

Historia
--------

Hangossa on tehty satunnaisia viikinki- ja ristiretkiajan irtolöytöjä, muttei kalmistoja. Hanko mainitaan ensimmäisen kerran 1200-luvun puolivälissä Tallinnassa kirjoitetussa tanskalaisessa itineraariossa vanhalla suomenkielisellä nimellään Kumionpää (*Cumiupe*) sekä latinaksi nimellä *Hangethe*. Niemenkärki oli ollut jo sitä ennenkin tärkeä pysähdyspaikka purjelaivoille, jotka joutuivat odottelemaan suotuisampia tuulia joskus viikkojakin.

Ruotsalaiset tekivät hämäläisiä vastaan niin sanotun toisen ristiretken 1200-luvun puolivälissä. Sotaretken jälkeen tapahtunut ruotsalaisten Uudenmaan kolonisaatio toi siirtolaisia myös Hankoon. Näin sai alkunsa myös alueen ruotsinkielinen nimistö. 1400-luvulla Hangossa alettiin käyttää satamana Tulliniemen kärkeä, jonka edustalla sijaitsee Gambla Tullen- ja Kobben-luotojen välissä Hauensuoli, kapea, mutkitteleva salmi. Sinne merenkulkijat tekivät aikansa kuluksi kalliopiirustuksia. Hauensuolessa on 650 tunnettua vanhaa kalliokaiverrusta, joista vanhimmat ovat 1500-luvulta. Monet ovat merenkulkijoiden jättämiä nimikirjoituksia ja muita merkintöjä, kuten kuvia ja vaakunoita, ja joukossa on myös paikalla käyneiden kuuluisuuksien jättämiä merkintöjä. Tulliniemessä sijaitsee Hangon ulkosatama ja Suomen Vapaasatama.

Kun Ruotsin armeija oli tuhottu suuressa Pohjan sodassa Pultavassa vuonna 1709, Suomen valloituksen esti ainoastaan Hankoniemen edustalle koottu laivasto. Venäjä löi Ruotsin laivaston 1714 Riilahden taistelussa Pietari Suuren johdolla, mikä oli Venäjän laivaston ensimmäinen voitto. Taistelun voiton kunniaksi useat Venäjän taistelulaivat saivat myöhemmin nimekseen "Gangut"*lähde?*. Tapahtumat toistuivat 1743.

Vuonna 1747 Augustin Ehrensvärd suunnitteli Hangon aseistamista tykistöpattereilla. Varojen puutteessa linnoitustyöt jäivät kuitenkin tekemättä.

Kun Venäjän laivasto saapui James Trevenenin johdolla kolmannen kerran puolustamattoman Hankoniemen edustalla elokuussa 1780, Ruotsin kuninkaan veli, Kaarle-herttua antoi viimein rakennuskäskyn. Majuri G. Hans von Kierting, myöhemmin aateloituna Wärnhjelm, sai suunnitelmansa valmiiksi tammikuussa 1789.

Hankoniemen edustalla oleville kallioille rakennettiin vuosina 1789–1808 linnoitus, joka siirtyi Suomen sodan aikana 1808 venäläisten haltuun. Linnoitus puolusti ansiokkaasti Hangon satamaa Krimin sodan aikana kesällä 1854, mutta elokuussa 1854 linnoituksen varusväki räjäytti sen peläten Ahvenanmaan Bomarsundin kohtaloa.

Hankoniemen sijainti ja muoto pitkänä Itämereen työntyvänä sormena, mahdollistivat talvimerenkulun vielä kun maan muut satamat olivat jäätilanteen takia suljettuna. Tämän vuoksi niemelle rakennettiin vuosina 1871–1873 satama sekä rautatie Hyvinkäälle tarkoituksena turvata kuljetukset talviaikaan Pietariin.

Sataman ja rautatien myötä perustettiin Hangon kaupunki vuonna 1874, koska ulkomaankauppaa sai harjoittaa vain tapulikaupungeista.

Kaupunkiin perustettiin kylpylä vuonna 1879. 1900-luvun alkupuolella Hanko olikin vilkas kylpyläkaupunki. Kaupunkiin rakennettiin ravintolarakennus Hangon Casino Plagenin rannalle kylpylävieraille; villoja eli huviloita ja täysihoitoloita rikkaille venäläisille, joita saapui kesänviettoon junilla ja laivoilla.

Hangon pohjoisosaan kasvoi huomattava teollisuusalue 1880-luvulta alkaen. Maineikkain sen yrityksistä lienee Suomalais-Englantilainen Biscuittehdas Oy, myöhemmin Hangon Keksi – Hangö Kex, jonka tehdasrakennukset ovat vanhimmilta osin vuodelta 1916. Toinen merkittävä yritys on ollut 1934 perustettu Hangon lasitehdas, jonka tehdasrakennus on samalta ajalta.

Hanko oli merkittävä kaupunki ensimmäisen maailmansodan aikana. Elokuussa 1914 venäläiset räjäyttivät eräitä satamalaitteita sekä rautatien konepajan saksalaisten tuloa peläten, mutta Hangon tullinhoitaja kapteeni Wikström sai tuhotyöt pysäytettyä. Hanko toimi vuodesta 1914 vuoteen 1918 ainoastaan sotasatamana. 3. huhtikuuta 1918 kenraali Rüdiger von der Goltzin komentama Saksan Itämeren divisioona nousi Hangossa maihin Svinhufvudin itsenäisyyssenaatin kutsumana ja alkoi edetä kohti Helsinkiä, joka vallattiin 13. huhtikuuta 1918. Loviisaan 7. huhtikuuta maihinnoussut eversti Otto von Brandensteinin komentama Osasto Brandenstein eteni Uudenkylän asemalle Nastolaan ja Lahteen Itä-Uudenmaan kautta.

Hankoon ja sen lähisaarille linnoitettiin rannikkotykistöön kuulunut joukko-osasto Hangon Rannikkopatteristo (HanRPsto). Se toimi vuodesta 1921 alkaen erilaisissa kokoonpanoissa ja lakkautettiin vuonna 2002.

Toisen maailmansodan aikana vuonna 1940 Hankoniemi kaupunkeineen vuokrattiin Neuvostoliitolle talvisodan rauhanehtojen mukaisesti sotilastukikohdaksi. Niemelle siirtyi Neuvostoliitosta yli 30 000 sotilasta vuosina 1940–1941. Tukikohdasta on nykyisinkin nähtävinä monia umpeutuneita juoksuhautoja, bunkkereita ja tykkiasemia. Jatkosodan alkuvaiheissa Hankoniemellä ja sen saaristossa taisteltiin lukuisia mittakaavaltaan pieniä, mutta verisiä taisteluita. Syksyllä 1941 Hangon tukikohta oli jäänyt kauas rintaman taakse ja Neuvostoliitto päätti evakuoida sen väen Leningradiin (nyk. Pietariin). Joukkojen evakuointi alkoi lokakuun lopussa ja viimeinen evakuointialus lähti Hangosta 2. joulukuuta 1941.

Vuoden 1977 alussa Hankoon liitettiin Bromarvin kunnasta Santalan ja Täktomin kylät sekä Lappohja Tenholasta ja Tvärminne Tammisaaren maalaiskunnasta. Hankoniemellä sijainnut osa Bromarvin kunnan alueesta oli jo vuonna 1909 päätetty erottaa Hangon maalaiskunnaksi, mutta käytännössä tämä ei koskaan toiminut itsenäisenä kuntana.

Hangon ja Raaseporin kuntajako 1960-luvulla. Hankoon (oranssilla) on liitetty osia Bromarvista, Tammisaaren maalaiskunnasta ja Tenholasta.

Väestö
------

### Väestörakenne

Hanko on asukasluvultaan Suomen 121. suurin kunta. Hangon asukasluku oli vuoden 2023 lopussa 7 718 asukasta, mikä on 0,4 prosenttia Uudenmaan maakunnan asukasluvusta. Hangon väkiluku on ollut laskeva 1990-luvulta lähtien. Hangon väestöllinen huoltosuhde oli vuoden 2021 lopussa 83,2 prosenttia, mikä on noin 31 prosenttiyksikköä korkeampi kuin Uudellamaalla keskimäärin. Alle 15-vuotiaita Hangon väestöstä on 18,4 prosenttia. Työikäisiä Hangossa on 66,4 prosenttia ja yli 65-vuotiaita 15,2 prosenttia. Vieraskielistä väestöä Hangossa oli vuonna 2021 yhteensä 371 eli 4,6 prosenttia kaupungin asukkaista.

### Väestönkehitys

Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kaupungin väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1975 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2022 tilanteen mukainen.


| Hangon väestönkehitys 1975–2020 |
| --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1975 |    | 10 330 |
| 1980 |    | 12 163 |
| 1985 |    | 12 071 |
| 1990 |    | 11 458 |
| 1995 |    | 10 825 |
| 2000 |    | 10 044 |
| 2005 |    | 9 827 |
| 2010 |    | 9 462 |
| 2015 |    | 8 864 |
| 2020 |    | 8 042 |
| Lähde: Tilastokeskus. |

### Taajamat

Vuoden 2020 lopussa Hangossa oli 8 042 asukasta, joista 7 651 asui taajamissa, 278 haja-asutusalueilla ja 113:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Hangon taajama-aste on 96,5 %. Hangon taajamaväestö jakaantuu kahden eri taajaman kesken:

| # | Taajama | Väkiluku(31.12.2020) |
| --- | --- | --- |
| 1 | **Hangon keskustaajama** | 7 197 |
| 2 | Lappohja | 454 |

Kaupungin keskustaajama on lihavoitu.

Seurakunnat
-----------

Vuoden 2018 aluejaon mukaan Hangossa on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:

* Hangon suomalainen seurakunta
* Hangö svenska församling

Nämä seurakunnat muodostavat Hangon seurakuntayhtymän (ruots. *Hangö kyrkliga samfällighet*). Seurakuntayhtymän jäsenten enemmistökieli on ruotsi ja se kuuluu Porvoon hiippakunnan alaisuuteen, vaikka kaupungin enemmistökieli onkin suomi.

Itsenäisenä helluntaiseurakuntana Hangossa toimii Hangon helluntaiseurakunta.

Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Hangon alueella toimii Helsingin ortodoksinen seurakunta.

Ilmasto
-------


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| **Hangon ilmastotilasto 1991-2020**

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | tammi | helmi | maalis | huhti | touko | kesä | heinä | elo | syys | loka | marras | joulu |  |  |
| Vrk:n ka. ylin lämpötila (°C) | 0,0 | −0,8 | 2,0 | 6,8 | 13,1 | 17,6 | 21,0 | 20,0 | 15,2 | 9,4 | 5,0 | 2,2 | **ka.** | **9,3** |
| Vrk:n ka. alin lämpötila (°C) | −4,5 | −5,7 | −3,5 | 0,8 | 5,8 | 10,6 | 14,3 | 13,9 | 10,0 | 5,1 | 1,3 | −1,9 | **ka.** | **3,9** |
| Vrk:n keskilämpötila (°C) | −2,2 | −3,2 | −0,8 | 3,6 | 9,2 | 13,9 | 17,5 | 16,8 | 12,6 | 7,3 | 3,2 | 0,3 | **ka.** | **6,5** |
|  |
| Sademäärä (mm) | 55 | 39 | 36 | 31 | 33 | 49 | 51 | 78 | 53 | 76 | 71 | 62 | **Σ** | **634** |
|  |
| Sadepäivät (d) | 18 | 15 | 13 | 11 | 11 | 12 | 11 | 14 | 14 | 17 | 18 | 19 | **Σ** | **173** |

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lämpötila | 

0,0|  |
| --- |
| −4,5 |

 | 

−0,8|  |
| --- |
| −5,7 |

 | 

2,0|  |
| --- |
| −3,5 |

 | 

6,8|  |
| --- |
| 0,8 |

 | 

13,1|  |
| --- |
| 5,8 |

 | 

17,6|  |
| --- |
| 10,6 |

 | 

21,0|  |
| --- |
| 14,3 |

 | 

20,0|  |
| --- |
| 13,9 |

 | 

15,2|  |
| --- |
| 10,0 |

 | 

9,4|  |
| --- |
| 5,1 |

 | 

5,0|  |
| --- |
| 1,3 |

 | 

2,2|  |
| --- |
| −1,9 |

 |

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sadanta | 55  | 39  | 36  | 31  | 33  | 49  | 51  | 78  | 53  | 76  | 71  | 62  |

**Lähde:**  |

Elinkeinoelämä
--------------

Hangon Itäsataman ravintoloita makasiineissa.
Hangon työllisistä noin 60 % työskentelee palvelualoilla ja jalostuksessa noin 40 %. Suurimpia työnantajia Hangon kaupungin lisäksi ovat Assistor, SE Mäkinen, Helkama ja satamassa toimiva Hangö Stevedoring. Pienemmistä yrityksistä mainittakoon joulukoristevalmistaja Koristevienti, dynamiittitehdas Forcit, makkarankuoria tuottava Visko Teepak ja teollisuuden pyöriä valmistava Mannerin konepaja.

Hangon satama on Hangon kaupungin osakeyhtiö. Se on Suomen eteläisin ja viidenneksi suurin satama. Hangon satama koostuu kolmesta satamanosasta: Länsisatamasta, Ulkosatamasta ja Koverharin satamasta, jotka kuuluvat Hangon Satama Oy:n yhtiön hallintaan. Hangon satama on perustettu vuonna 1872. Eniten Hangossa toimiva varustamo on Transfennica. Hangon sataman ulkomaan tavaraliikenteen tuonti 1 767 054 tonnia ja vienti 1 879 117 tonnia vuonna 2008.

Hangon yksi suurista työllistäjistä on myös KoneCranesin tytäryhtiönä toimiva Levator Oy, raskaiden teräsrakenteiden, sekä nostureiden valmistukseen keskittynyt yritys, joka perustettu 1969. Yritys työllistää suoraan ja välillisesti noin sata henkilöä.

Kesällä kaupungin ravintoloiden määrä kasvaa talveen verrattuna ja järjestettävät tapahtumat sijoittuvat usein kesäkuukausiin. Kaupungissa kesällä järjestettäviä tapahtumia on muun muassa Hangon Regatta.

Urheilu
-------

Hangö IK on vuonna 1903 perustettu urheiluseura. Hangossa on ratsastusseura HunR Hankoniemen Ratsastajat ry – Hangö Udds Ryttare rf. Hanko Riding Teamiin kuuluu kolme seuraa: Hankoniemen Ratsastajat ry, South Coast riders ja Ghost Riders. Vuosina 1997–2023 Hangossa järjestettiin monipäiväinen ratsastuskilpailu SeaHorse Week yhteensä 22 kertaa.

Matkailu
--------

Hangon Casino.
Hanko on kesäkaupunki ja ennen kaikkea merikaupunki. Tämä näkyy parhaiten Itäsataman vierasvenesatamassa, jossa yöpyy veneilykauden aikana noin 7 000 venekuntaa. Purjehduskisoja on lähes joka viikonloppu ja auringonottajia ja uimareita riittää kilometrien pituisille hiekkarannoille.*kenen mukaan?*

Hangossa on myös hyvät majoitusmahdollisuudet. Tyypillinen hankolainen majoitusvaihtoehto on kylpyläpuiston vanha huvila, esimerkiksi Villa Tellina, Villa Thalatta, Villa Maija tai Villa Doris. Itäsatamassa on hotellilaiva ja perinteikäs hotelli Regatta on avattu uudistettuna vuonna 2012. Muihin hoteihin kuuluu esimerkiksi Hotell Boulevard. Neljän kilometrin päässä keskustasta, Hankoniemen pohjoisrannalla on Hopeahietikon leirintäalue motelleineen. Hangossa on myös hyvä yksityismajoitustarjonta.*lähde?*

Tapahtumia
----------

* Hangö Teaterträff -teatterifestivaali kesäkuussa
* Hangon Regatta heinäkuussa
* Hangon Musiikkijuhlat heinäkuussa
* Seahorse week, esteratsastuskilpailu heinäkuun lopulla
* Hanko Pride elokuussa
* Valssifestivaalit elokuussa *lähde?*
* Hangon tennisviikko heinäkuussa
* Hangon elokuvajuhlat loka–marraskuussa. Esityspaikkana Kino Olympia.

Ruokakulttuuri
--------------

Hangon pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla hiillostetut silakat sekä lanttumuhennos sianlihan kera.

Ystävyyskaupungit
-----------------

* Gentofte (Tanska)
* Haapsalu (Viro)
* Halmstad (Ruotsi)
* Stord (Norja)

Päätöksenteko
-------------

Hanko kuuluu Uudenmaan vaalipiiriin, ja sen kaupunginvaltuustossa on 35 kaupunginvaltuutettua.

Kuvagalleria
------------

* Itäsataman rantaaItäsataman rantaa
* Ravintola HSF ItäsatamassaRavintola HSF Itäsatamassa
* Itäsataman makasiinejaItäsataman makasiineja
* Hangon rautatieasemaHangon rautatieasema
* Hangon kirkko ja vesitorniHangon kirkko ja vesitorni
* Hangon kirkko vesitornista kuvattunaHangon kirkko vesitornista kuvattuna
* Långsandan rantaLångsandan ranta
* kahvila Neljän Tuulen Tupakahvila Neljän Tuulen Tupa
* Leijalautailua Hangon Lilla Tallholmen ja Råuddenin välilläLeijalautailua Hangon Lilla Tallholmen ja Råuddenin välillä
* Lumpeikko lammessa Hangon keskustan koulun vieressäLumpeikko lammessa Hangon keskustan koulun vieressä
* Itäsatamasta ilmakuvaaItäsatamasta ilmakuvaa
* Vesitorni ja Kirkko - IlmakuvaVesitorni ja Kirkko - Ilmakuva
* Itäsatama, ilmakuva näköalatorniItäsatama, ilmakuva näköalatorni
* Hangon kirkko, IlmakuvaHangon kirkko, Ilmakuva

Panoraama kesäisestä Hangosta.

Katso myös
----------

* Luettelo Hangon julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

Lähteet
-------

1. ↑  Pinta-alat kunnittain (Excel) 1.1.2022  1.1.2022. Maanmittauslaitos. Viitattu 29.1.2022.
2. ↑  Väkiluku kasvoi eniten Uudellamaalla vuonna 2023  31.12.2023. Tilastokeskus. Viitattu 26.1.2024.
3. ↑  Väestö iän (1-v.) ja sukupuolen mukaan alueittain, 1972–2020  31.12.2020. Tilastokeskus. Viitattu 13.5.2021.
4. 1 2  Väestörakenne  26.5.2022. Tilastokeskus. Viitattu 12.9.2023.
5. ↑  Kuntien ja seurakuntien tuloveroprosentit vuonna 2024  22.11.2023. Verohallinto. Viitattu 23.1.2024.
6. ↑  Hanko – Kaupunginkanslia *hanko.fi*.  Arkistoitu 22.12.2015. Viitattu 21.12.2015.
7. ↑  Grönstrand, Harald: Petra Ståhl valdes till ny stadsdirektör för Hango.  *Hufvudstadsbladet*, 15.11.2023, s. 12. Artikkelin maksullinen verkkoversio.. Viitattu 15.11.2023.
8. ↑  Kaupunginvaltuusto - Hanko Hangon kaupunki. Viitattu 22.8.2020.
9. ↑  Kuntavaalit 2021 – Hanko *Tieto- ja tulospalvelu*. Oikeusministeriö. Viitattu 22.8.2021.
10. ↑  Hanko - pieni kaupunki meren rannalla Hangon kaupunki. Viitattu 20.9.2022.
11. 1 2  Tvärminnen eläintieteellinen asema Helsingin yliopisto.  Arkistoitu 6.10.2009. Viitattu 6.8.2022.
12. ↑  Tuulikerrostumat *Ymparisto.fi*. Suomen ympäristökeskus. Viitattu 6.8.2022.
13. ↑  Kansalaisen karttapaikka *Maanmittauslaitos*. Suomen ympäristökeskus. Viitattu 6.8.2022.
14. ↑  TILASTOJA SUOMEN ILMASTOSTA 1981-2010 *Helda.helsinki.fi*.  2012. Helsinki:  Ilmatieteen laitos. Viitattu 13.1.2020.
15. ↑  Luonto lähelläsi Hangon kaupunki.  Arkistoitu 20.7.2011. Viitattu 6.8.2022.
16. ↑  Georg Haggrén, Petri Halinen, Mika Lavento, Sami Raninen ja Anna Wessman: *Muinaisuutemme jäljet*, s. 324. Gaudeamus, 2015.
17. ↑  Toimittanut Martti Linna: *Suomen varhaiskeskiajan lähteitä*, s. 115. Historian aitta, 1989.
18. ↑  Kung valdemars segelled *people.kth.se*. Viitattu 22.8.2019.
19. ↑
20. 1 2  Kustaanvarustuksen ja Kustaa Aadolfin linnoitukset *Hanko*.  Arkistoitu 30.6.2016. Viitattu 15.6.2016.
21. ↑
22. ↑  Pekka Silvast: *HanRPsto Hangon Rannikkopatteristo 1921-98*. Jyväskylä: Gummerus, 1998. ISBN 952-90-5240-5.
23. ↑  Yhdistyksen toiminta *Hangon Rannikkopatteriston Perinneyhdistys ry*. Viitattu 15.6.2016.
24. ↑  "Valtioneuvoston päätös (680/1975) Tammisaaren maalaiskunnan Tvärminnen kylän ja eräiden Tenholan ja Bromarvin kunnan kylien ja yksinäistalojen siirtämistä Hangon kaupunkiin ja muiden Bromarvin kunnan alueiden siirtämisestä Tenholan kuntaan", *Suomen asetuskokoelma 1975*. Valtion painatuskeskus, 1976.
25. ↑  Tilastot: Väestö *Uudenmaan liitto*. Viitattu 20.3.2024.
26. ↑  Väestö iän (1-v.) ja sukupuolen mukaan alueittain, 1972-2021 Tilastokeskus. Viitattu 25.12.2022.
27. ↑  Taajama-aste alueittain, 2020 Tilastokeskus. Viitattu 25.12.2022. [vanhentunut linkki]
28. ↑  Taajama- ja haja-asutusalueväestö iän ja sukupuolen mukaan kunnittain, 2020 Tilastokeskus. Viitattu 25.12.2022. [vanhentunut linkki]
29. ↑  Yhteystiedot - Suomen evankelis-luterilainen kirkko evl.fi.  Arkistoitu 23.8.2018. Viitattu 23.8.2018.
30. ↑  Seurakunnat *Suomen helluntaikirkko*.  Arkistoitu 6.9.2021. Viitattu 6.9.2021.
31. ↑
32. ↑  Tietoa Hangosta Hangon kaupunki.  Arkistoitu 29.3.2010. Viitattu 2.4.2010.
33. ↑  Satamakäsikirja  9.2.2005. Hangon satama.  Arkistoitu 22.5.2011. Viitattu 2.4.2010.
34. ↑  Hangon sataman logistiikkaselvitys (pdf)  2007. Uudenmaanliitto.  Arkistoitu 20.7.2011. Viitattu 2.4.2010.
35. ↑  laivalista Hangon satama.  Arkistoitu 15.3.2009. Viitattu 2.4.2010.
36. ↑  Satamien ulkomaan tavaraliikenne vuosina 2006-2008 Merenkulkulaitos.  Arkistoitu 20.1.2015. Viitattu 2.4.2010.
37. ↑  Konecranes Suomi *Konecranes Suomi*. Viitattu 9.12.2016.
38. ↑  Levator Oy in brief Levator Oy.  Arkistoitu 25.8.2017. Viitattu 25.8.2017.
39. ↑  Tiainen, Paula: Pitkä perinne Suomen kesäkaupungissa loppuu... *Yle*.  27.7.2023. Viitattu 11.8.2023.
40. ↑  Seahorse week SeaHorse Week ry. Viitattu 4.8.2017.
41. ↑  Hanko pride Hanko Pride. Viitattu 4.8.2017.
42. ↑  Hangon tapahtumat *Hangon kaupunki*.  Arkistoitu 5.5.2018. Viitattu 4.5.2018.
43. ↑  Hangon Elokuvajuhlat Olympian Ystävät ry. Viitattu 4.8.2017.
44. ↑  Kolmonen, Jaakko 1988. *Kotomaamme ruoka-aitta: Suomen, Karjalan ja Petsamon pitäjäruoat*, s. 51. Helsinki: Patakolmonen Ky.
45. ↑
46. ↑  Kaupunginvaltuusto *Hangon kaupunki*.  Arkistoitu 29.5.2016. Viitattu 15.6.2016.

Kirjallisuutta
--------------

* Karlsson, Tomy: *Hanko: kaupunki muutoksessa - Hangö: en stad i förändring*. Hanko: Hangethe Böcker, 2016. ISBN 978-952-99736-8-2. (suomeksi)(ruotsiksi)
* Karlsson, Tomy: *Hankoniemi vieraissa käsissä - Hangöudd i främmande händer*. Hanko: Hangethe Böcker, 2014. ISBN 978-952-99736-6-8. (suomeksi)(ruotsiksi)
* Silvast, Pekka: *Hanko ja Porkkala: Nuevostoliiton meritukikohdat*. Helsinki: AtlasArt, 2015. ISBN 978-952-5671-45-2.

Aiheesta muualla
----------------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Hanko**.
* Hangon kaupungin kotisivut
* Tilastokeskus – Hangon avainluvut
* Hangon matkailun kotisivut
* Hangon sataman sivut
* Rintamamuseo Hankoniemellä
* Hangon venesatama (Arkistoitu – Internet Archive)
* Hangon kylpylässä 1934. Ylen Elävä arkisto.
* Hangon rintama (Arkistoitu – Internet Archive)
* Kuvia Hangosta Flickr sivustolla
* Ilmakuvaa Hangosta, satama, kirkko ja vesitorni
* Hangö hakuteoksessa *Uppslagsverket Finland* (2012). (ruotsiksi)

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Uudenmaan maakunnan kunnat |
| --- |
|  |
| Nykyiset kunnat | 
* Askola
* Espoo
* Hanko
* Helsinki
* Hyvinkää
* Inkoo
* Järvenpää
* Karkkila
* Kauniainen
* Kerava
* Kirkkonummi
* Lapinjärvi
* Lohja
* Loviisa
* Myrskylä
* Mäntsälä
* Nurmijärvi
* Pornainen
* Porvoo
* Pukkila
* Raasepori
* Sipoo
* Siuntio
* Tuusula
* Vantaa
* Vihti

 |
|  |
| Entiset kunnat | 
* Bromarv
* Degerby
* Haagan kauppala
* Huopalahti
* Hyvinkään maalaiskunta
* Karjaa
* Karjaan maalaiskunta
* Karjalohja
* Kulosaari
* Liljendal
* Lohjan kunta
* Nummi
* Nummi-Pusula
* Oulunkylä
* Pernaja
* Pohja
* Porvoon maalaiskunta
* Pusula
* Pyhäjärvi Ul
* Ruotsinpyhtää
* Sammatti
* Snappertuna
* Tammisaaren maalaiskunta
* Tammisaari
* Tenhola

 |

 |

Suomen Neuvostoliitolle 1940-luvulla luovuttamat alueet

| **Kokonaan luovutetut kunnat** |
| --- |
| kaupungit | Käkisalmi | Sortavala | Viipuri |
| kauppalat | Koivisto | Lahdenpohja |
| maalaiskunnat | Antrea | Harlu | Heinjoki | Hiitola | Impilahti | Jaakkima | Johannes | Kanneljärvi | Kaukola | Kirvu | Kivennapa | Koiviston maalaiskunta | Kuolemajärvi | Kurkijoki | Käkisalmen maalaiskunta | Lavansaari | Lumivaara | Metsäpirtti | Muolaa | Petsamo | Pyhäjärvi Vpl | Rautu | Ruskeala | Räisälä | Sakkola | Salmi | Seiskari | Soanlahti | Sortavalan maalaiskunta | Suistamo | Suojärvi | Suursaari | Terijoki | Tytärsaari | Uusikirkko | Valkjärvi | Viipurin maalaiskunta | Vuoksela | Vuoksenranta | Äyräpää |
| **Osin luovutetut kunnat** |
| sodan jälkeen muihin kuntiin yhdistetyt | Jääski | Korpiselkä | Pälkjärvi | Säkkijärvi | Vahviala |
| toimintaansa vuoden 1948 jälkeen jatkaneet | Ilomantsi | Inari | Kitee | Kuusamo | Lappee | Nuijamaa | Parikkala | Rautjärvi | Ruokolahti | Saari | Salla | Simpele | Tohmajärvi | Vehkalahti | Virolahti | Uukuniemi | Värtsilä | Ylämaa |
| **Vuokra-alueeseen sisältyneet kunnat** |
| kokonaan | Hanko |
| osin | Bromarv | Degerby | Espoo | Inkoo | Kirkkonummi | Siuntio |
| **Yksittäisiä mainittavia paikkoja luovutetuilla alueilla** |
|   | Elisenvaara | Enso | Ihantala | Ilmee | Kolosjoki | Konevitsa | Kyyrölä | Liinahamari | Pitkäranta | Pölläkkälä | Uuras | Valamo |



|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Israel
* Suomi (KANTO)
* Yhdysvallat
* Tšekki

 |
|  |
| Maantieteelliset | 
* MusicBrainz area

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Yle
* Uppslagsverket Finland

 |
|  |
| Muut | 
* IdRef

 |

 |