recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Cox’s Bazar** on kaupunki Bangladeshin kaakkoisosan rannikolla Chittagongin alueella. Kaupunki on saanut alkunsa vuonna 1799 ja se nimettiin kapteeni Hiram Coxin mukaan. Viime vuosikymmenten aikana kaupungista on kehitetty kansainvälistä matkailukohdetta. Sen rannikolla kulkee maailman pisimpiin kuuluva yhtenäinen hiekkaranta. Kaupungin asukasluku oli 167 477 vuonna 2011.

Maantiede
---------

Veneitä Cox’s Bazarin hiekkarannalla.
Cox’s Bazar sijaitsee Bangladeshin kaakkoisosassa Bengalinlahden rannikolla. Chittagong sijaitsee Cox’s Bazarista noin 100 kilometriä pohjoiseen. Kaupunki kuuluu Chittagongin alueeseen. Cox’s Bazarin rannikolla kulkee maailman pisin yhtenäinen luonnollinen hiekkaranta. Pituutta yhtäjaksoisella rannalla on noin 120 kilometriä. Matkailualan nopean kehityksen on katsottu mahdollisesti uhkaavan paikallista ympäristöä.

Historia
--------

Nykyinen Cox’s Bazar perustettiin vuonna 1799 ja sen ensimmäiset asukkaat olivat arakanilaisia pakolaisia nykyisestä Myanmarista eli Burmasta. Arakanilaiset olivat paenneet kotiseudultaan Burman hallitsijan vallattua Rakhinen alueen. Pakolaisten asuttamista valvoi Brittiläisen Itä-Intian kauppakomppanian kapteeni Hiram Cox, joka kuoli samana vuonna. Sittemmin paikka sai nimensä hänen mukaansa. Paikkakunta oli sittemmin pitkään varsin hiljainen rannikkokylä. Viimeisten vuosikymmenien aikana alueelle on kuitenkin kehittynyt matkailua, jota ovat seuranneet suuret investoinnit alueelle. Kaupunkiin on rakennettu esimerkiksi uusia asuinrakennuksia, hotelleja ja ravintoloita. Bangladeshin hallitus on pyrkinyt kehittämään alueesta kansainvälistä matkailukohdetta.

Väestö
------

Cox’s Bazarin asukasluku oli 167 477 vuonna 2011. Paikallisten lisäksi kaupungissa on Myanmarin puolelta tulleita rohingya-pakolaisia.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Cox’s Bazar Encyclopaedia Britannica. Viitattu 22.8.2019. (englanniksi)
2. 1 2  Cox’s Bazar District *Banglapedia - the National Encyclopedia of Bangladesh*. Viitattu 22.8.2019. (englanniksi)
3. 1 2 3  Anbarasan Ethirajan: Bangladesh's Cox’s Bazar: A paradise being lost? *BBC News*. BBC. Viitattu 22.8.2019. (englanniksi)
4. ↑  Mofazzal Hossain: Cox’s Bazar *Banglapedia - the National Encyclopedia of Bangladesh*. Viitattu 22.8.2019. (englanniksi)
5. ↑  Kristine Kolstad: Cox’s Bazar: The world’s largest refugee settlement Norwegian Refugee Council. Viitattu 22.8.2019. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Cox’s Bazar** Wikimedia Commonsissa
**Pennsylvaniansaksa** on yläsaksan murre, jota puhutaan osissa Pohjois-Amerikkaa. Kieltä puhutaan Yhdysvalloissa Pennsylvanian, Ohion ja Indianan osavaltioissa sekä Kanadan Ontariossa. Suurin osa eli 83 700 puhujaa asuu Yhdysvalloissa; Kanadassa heitä asuu noin 15 000. Kieli on historiallisilta ajoilta huomattavasti taantunut, ja se on säilynyt parhaiten joidenkin kristittyjen uskontokuntien käytössä. Tällaisia ovat eräät mennoniitat ja amissit. Yhdysvalloissa puhutaan myös toista saksan kielen murretta alasaksaa (*Plattdeutsch*), joka eroaa pennsylvaniansaksasta huomattavasti.

Historia
--------

Penssylvaniansaksan toivat Pohjois-Amerikkaan pääosin Saksasta, Ranskasta ja Sveitsistä tulleet maahanmuuttajat 1700- ja 1800-luvuilla. Kielen alkuaikoina sitä puhuttiin laajemmalla alueella, kuten Marylandissä, Pohjois-Carolinassa ja Virginiassa. Kieltä käytettiin pitkään Pennsylvanian kaupungeissakin, mutta toisen maailmansodan jälkeen se taantui lähes yksinomaan maaseudun kieleksi. Kieli käytännössä pelastui häviämiseltä, kun amissit omaksuivat sen. Vaikka kielen muiden puhujien määrä laskeekin, amissien määrän arvioidaan kaksinkertaistuvan aina 20 vuodessa.

Kielen piirteet
---------------

Kielellä on olemassa kaksi erilaista oikeinkirjoitusjärjestelmää, joista toinen perustuu englantiin ja toinen saksaan. Amissien puhuma pennsylvaniansaksa voidaan luokitella omaksi murteekseen. Koska suurin osa pennsylvaniansaksaa puhuneiden esi-isistä tuli maahan ennen teollista vallankumousta, kieleen on lainattu paljon teollisuuteen ja muihin nykyajan ilmiöihin liittyviä sanoja englannista.

Lähteet
-------

1. ↑  Ethnologue, Languages of United States
2. ↑  Ethnologue, Languages of Canada

WikipediaWikipedia
***Pennsylvaniansaksankielinen*** Wikipedia, vapaa tietosanakirja

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Germaaniset kielet |
| --- |
|  |
| Länsigermaaniset kielet | 
* afrikaans
* alasaksa
* englanti
* friisi
	+ itäfriisi
	+ länsifriisi
	+ pohjoisfriisi
* hollanti
* jiddiš
* limburg
* luxemburg
* saksa
	+ baijeri
	+ elsassi
	+ kölsch
	+ pennsylvaniansaksa
* skotti
* wymysorys
* yola†

 |
|  |
| Pohjoisgermaaniset eli skandinaaviset kielet | 
* fääri
* islanti
* norja
	+ kirjanorja
	+ uusnorja
* norni†
* ruotsi
	+ älvdalska
* tanska

 |
|  |
| Itägermaaniset kielet | 
* burgundi†
* gootti†
	+ Krimin gootti†
* vandaali†

 |
|  |
| † kuollut kieli |

 |
Cowboy Action Shooting**Cowboy Action Shooting** (CAS-ammunta) on ampumaurheilulaji, jossa kilpailijat kilpailevat Villin lännen -ajan mallisilla aseilla; yksitoimisilla revolvereilla, vipulukkoisilla kivääreillä ja ennen vuotta 1899 valmistetuilla haulikoilla tai käytännössä yleensä näiden nykyaikaisilla jäljitelmillä. 

Ampumakilpailut järjestetään Vanhan lännen tyylisissä lavasteissa. Kilpailijat voivat ampua useissa yhden, kahden tai kolmen aseen sarjoissa maaleinaan teräksestä tai pahvista tehdyt silhuettitaulut. Tulokset pohjautuvat osumatarkkuuteen ja nopeuteen, kyse ei silti ole pikavetokilpailusta.

Osa Cowboy Action Shootingia on vaatimus pukeutua Villin lännen aikakaudella tyypillisiin asusteisiin. Jokainen kilpailija myös omaksuu itselleen 1800-luvun loppupuolen Länteen tai Hollywoodin westerneihin pohjautuvan hahmon ja siihen liittyvän nimen, aliaksen.

Aiheesta muualla
----------------

* Classic Old Western Society of Finland
* Single Action Shooting Society
* CAS City - the world of Cowboy & Western Action Shooting
**Myymälävarkaus** on rikollisuuden laji, jossa kauppaliikkeestä otetaan tavaroita maksamatta. 

Ihmisten rikollisesta toiminnasta syntyy taloudellista vahinkoa liiketoiminnan harjoittajalle, koska tavara ei päädy myyntiin tai siitä ei saada asianmukaista maksua. Myymälävarkaus paljastui ennen vasta jälkeenpäin eikä ennaltaehkäiseviä toimenpiteita juurikaan ollut. Nykyisin myymälöissä on valvontakameroita ja vartijoita, jotka pyrkivät etukäteen ehkäisemään varastamista.

Myymälästä varastamiseen voivat osallistua tavaran tilaamiseen ja toimittamiseen osallistuvat henkilöt, kaupan oma henkilökunta tai kaupassa vierailevat asiakkaat.

Myymälävarkaudet Suomessa 1970-luvulla
--------------------------------------

Varastamisen seurauksena syntyy kaupalle hävikkiä, jonka arvioitiin 1970-luvulla Suomessa olevan 1-2 % ja ulkomailla 1-3 % kokonaismyynnistä. Jos hävikin määrä ylittää 3 % liikevaihdosta sen katsotaan olevan hallitsematonta ja johtavan lopulta kaupan konkurssiin.

Eniten Suomessa kaupoista viedään elintarvikkeita. 

|
|  |
*Taulukko % vuosina 1972–1979*| Elintarvikkeet | Tekstiilit, jalkineet | Tupakka, olut | Kasetit, levyt ymv. | Kosmetiikka | Vuosi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 54 | 23 | 6 | 13 | 4 | 1972 |
| 52 | 25 | 8 | 11 | 4 | 1974 |
| 53 | 16 | 7 | 20 | 4 | 1976 |
| 45 | 15 | 5 | 30 | 5 | 1978 |
| 39 | 15 | 5 | 33 | 8 | 1979 |
|  |

Vuosikausia arvioitiin myymälävarkauksien hävikin jakautuvan tasaisesti asiakas ja työntekijä -ryhmien välillä, mutta vuonna 1974 englantilaisessa tutkimuksessa paljastui suurimmaksi ryhmäksi kauppaketjun oma henkilökunta, jonka osuudeksi arvioitiin n. 60 %. Samoihin aikoihin USA:ssa arvioitiin etteivät läheskään kaikki myymälävarkaudet paljastu. Aikaisemmin oli oletettu 1/10 paljastuneen, mutta vähitellen arvio nousi ensin 1/25 ja lopulta 1/55.

Myymälävarkaasta on vaikea luoda tyypillistä henkilökuvaa, koska siihen osallistuvat hyvin erilaiset ihmiset. Myymälävarkauteen voivat syyllistyä kaiken ikäiset miehet ja naiset varallisuudesta riippumatta. Uskonnolla, sivistyksellä, ammatilla tai ihonvärillä ei ole selkeää yhteyttä myymälävarkauksien yleisyyteen.

Myymälävarkauksia alettiin järjestelmällisesti tilastoida 1970-luvulla, sitä ennen tilastointi oli hyvin hajanaista. Tarkempia tilastoja saatiin lähinnä Länsi-Saksasta, jossa myymälävarkauksien määrän arvioitiin kasvaneen 420 % vuosina 1963-77. Itäblokista ei saatu tilastotietoja juuri lainkaan, mutta ilmiö tunnettiin sielläkin.

Muuta
-----

Vuonna 1980 asetettiin Christoffer Taxellin johtama Myymälävarkaustyöryhmä, joka luovutti mietintönsä 5. kesäkuuta 1980. Mietinnön mukaan suurin vastuu myymälävarkauksien ehkäisystä kuului kaupalle itselleen. Työryhmä ehdotti yli 15-vuotiaiden varkaiden ilmoittamista poliisille ja ikärajan alle jäävien lasten vanhemmille.

Katso myös
----------

* Varkaus
* Näpistys

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5 6 7 8  "Myymälävarkaudet", *Mitä Missä Milloin 1981*, s. 1979-183. Helsinki: Otava. ISBN 951-1-05971-8.
**Romano Scarpa** (27. syyskuuta 1927 Venetsia, Italia – 23. huhtikuuta 2005 Málaga, Espanja) oli italialainen Aku Ankka -piirtäjä ja -käsikirjoittaja. 1950-luvulta alkaen hän piirsi lähes 15 000 sivua ankka- ja hiiriseikkailuja.

Scarpa piti lapsena suunnattomasti amerikkalaisista piirretyistä. Lapsena hän luki Topolino-lehdestä Floyd Gottfredsonin Mikki Hiiri -sarjakuvia ja myöhemmin erityisesti myös Carl Barksin tarinoita. Molempia hän piti myöhemmin esikuvinaan. Taidekoulutaustaa hän sai Venetsian taideakatemiasta ja opiskeli myös arkkitehtuuria. Vuosina 1945-1953 hänellä oli oma animaatiostudio, jossa hän teki mainoksia ja muutamia lyhyitä piirrettyjä, joiden juoni oli usein lainattu Hans Christian Andersenin saduista. Hän palasi animaatioiden pariin vielä 1970-80-luvuilla ja piirsi muun muassa Ankronikka-sarjaa.

Kun vuonna 1956 Italian Topolino-sarjakuvalehdellä ei ollut enää uusia Gottfredsonin tekemiä Mikki Hiiri -sarjakuvia julkaistavana, vastuu sarjojen tekemisestä jäi Scarpalle. Hän piirsi kuitenkin myös Ankka-sarjoja. Scarpa kirjoitti moniin tarinoihinsa käsikirjoituksen itse, mutta hän työskenteli myös käsikirjoittajien, kuten Guido Martinan ja Fabio Michelinin kanssa. Scarpan tussaajina toimivat mm. vuosina 1956-1958 Luciano Gatto, 1959-1962 Rodolfo Cimino ja 1961-1971 Giorgio Cavazzano.

Hänen tunnetuimpia sarjojaan on nähty Suomessa Aku Ankan taskukirjoissa vuodesta 1970 lähtien ja hänen Disney-sarjakuvistaan on suomeksi julkaistu kaksi kokoelmaa: Ankantekijät 2: Lentävä skotlantilainen ja Aku Ankan taskukirjan erikoisnumero *Kalin kynsi*. Suuri osa hänen tuotannostaan on kuitenkin vielä julkaisematta Suomessa. 

Scarpa loi Ankkalinnaan lukuisia uusia hahmoja, kuten Riitta Hanhen, Kuuno Kaakkurin, Into Ankan ja Atomiinuksen. Scarpalle myönnettiin vuonna 1990 Luccan sarjakuvafestivaaleilla Yellow Kid -palkinto elämäntyöstään sarjakuvien parissa.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5 6 7 8 9  In memoriam Romano Scarpa. Aku Ankka 22/2005.
2. 1 2  Unohtumaton Romano Scarpa. Aku Ankka 41/2005.

Aiheesta muualla
----------------

* Dimensionedelta
* Scarpa Suomen julkaisuissa
* Romano Scarpa Internet Movie Databasessa. (englanniksi)

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Italia
* Yhdysvallat
* Tšekki

 |
|  |
| Taiteenala | 
* RKD Artists

 |
|  |
| Muut | 
* Europeana
* IdRef

 |

 |
Maskeerauksen tekemistä saksalaisella televisiostudiolla vuonna 1953.
Hahmomaskeerauksessa näyttelijä muutetaan roolihahmonsa näköiseksi.
**Maskeeraus** on esittävän taiteilijan ulkonäkön muuttamista esimerkiksi roolimeikkien ja peruukin avulla.

Maskeerausta käytettiin jo keskiajalla uskonnollisissa näytelmissä, joissa enkeleiden kasvot maalattiin punaisiksi ja Jumalan ja Jeesuksen valkoiseksi tai kultaiseksi. Antiikin Kreikan ja Rooman teattereissa ei vielä tarvittu maskeerausta, sillä näyttelijät käyttivät naamioita. Elisabetin ajan Englannissa maskeerauksessa käytettiin esimerkiksi liitua varkaiden ja kummituksen puuteroimiseksi.

Teatterivalaistuksen kehittymisen jälkeen 1800-luvulla myös maskeerauksesta tuli taidokkaampaa. Ludwig Leichnerin 1860-luvulla kehittämä kasvomaali antoi näyttelijöille mahdollisuuden luoda kekseliäämpiä maskeerauksia. Leichnerin maali oli kuitenkin liian raskasta elokuviin, ja 1910-luvulla Max Factor kehitti puolijuoksevan meikkivoiteen varhaisia elokuvia varten. Hän kehitti lisää maskeerausta 1920-luvulla muiden elokuvatekniikoiden kehittyessä. Ensimmäisenä tunnettuna maskeerajana voidaan pitää näyttelijä Lon Chaney vanhempaa, joka teki maskeja varhaisiin kauhuklassikoihin.

Maskeerausta voidaan käyttää hävittämään elokuvan-, televisiosarjan- tai teatterintekemisessä aiheuttavat näkyvät jäljet tai meikkauksen tavoin vahvistamaan näyttelijän positiivisia piirteitä ja häivyttämään muita piirteitä. Hahmomaskeerauksessa sen sijaan luodaan näyttelijästä se hahmo, jota hän esittää. Tähän kuuluvat esimerkiksi etniset maskit ja ikämuutokset sekä lisäksi myös tieteis- tai kauhuelokuvien hirviömaskit.

Lähteet
-------

* Debreceni, Toni: *Special Make-up Effects for Stage & Screen: Making and Applying Prosthetics*. Focal Press, 2008. ISBN 0240809963. Google-kirjat (viitattu 26.5.2010). (englanniksi)
* *Merriam-Webster's Collegiate Encyclopedia*. Merriam-Webster: Merriam-Webster, Inc, 2000. ISBN 0877790175. Google-kirjat (viitattu 26.5.2010). (englanniksi)

### Viitteet

1. ↑  *maskeerata.* *Kielitoimiston sanakirja*. Helsinki: Kotimaisten kielten keskus, 2022.
2. 1 2  Merriam-Webster, s. 998
3. ↑  Debreceni, s. 2
4. ↑  Debreceni, s. xvii
**Mythos** (kreik. Μύθος, *Mýthos*, "Myytti") on kreikkalainen vaalea lagertyyppinen olut, jota valmistaa Carlsberg-konserniin nykyisin kuuluva Mýthos Zythopoiía (Μύθος Ζυθοποιία, engl. *Mythos Brewery*) -panimo. Se lienee maan tunnetuin olutmerkki ulkomailla.

Mythos-pullo.
Mythos-olutta on valmistettu vuodesta 1997. Se valmistetaan ohramaltaasta ja humalasta ja sen alkoholiprosentti on 5,0.

Mýthos Zythopoiía -yritys perustettiin vuonna 1968 ja toimi alun perin nimellä Henninger Hellas tuoden Kreikkaan saksalaista Henninger-olutta. Yritys muutettiin panimoksi vuonna 1992 ja otti vuonna 1994 nimen Nothern Greece Brewery. Yritys otti käyttöön nykyisen nimensä vuonna 2000, kun Mythos-oluesta oli tullut sen päätuote. Carlsberg osti panimon vuonna 2008.

Lähteet
-------

1. 1 2  Mythos Beer *mythosbeer.gr*. Viitattu 18.6.2018.
2. 1 2  Mythos Carlsberg. Viitattu 18.6.2018.
3. ↑  Mythos Lager Beer Brewery International. Viitattu 18.6.2018.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Mythos-olut** Wikimedia Commonsissa

* Mythos Brewery (kreikaksi)
**Myyntikonfiguraattori**-ohjelmistot (Engl. CPQ) ovat liiketoimintajärjestelmiä, jotka avustavat myyjiä monimutkaisten konfiguroitavien, massaräätälöitävien ja asiakasvarioituvien, eli asiakaskohtaisesti muunneltavien tuotteiden määrittelyssä ja tarjouksen tekemisessä. CPQ-järjestelmä (Configure-Price-Quote) automatisoi tarjousprosessia ja mahdollistaa yhdenmukaisen tarjousdokumentaation hyödyntämällä tuote- ja asiakasdataa yrityksen muista, esim. ERP-, CRM- ja PLM-järjestelmistä. 

Tarjousprosessin ja rutiininomaisten tehtävien automatisointi vähentää merkittävästi massaräätälöitävien tuotteiden ja palveluiden määrittelyyn kuluvaa aikaa. Tarjousprosessin nopeutuessa myyjä ehtii tekemään tarjouksia ja kasvattamaan myyntiä lisääntyneiden kauppojen myötä. CPQ yhdenmukaistaa myyntiorganisaation toimintatavat, hinnat ja dokumentaation sekä vähentää, jopa eliminoi täysin tarjouksiin päätyviä inhimillisiä virheitä sekä niistä seuraavia korjaustoimenpiteitä. Tämä parantaa koko liiketoiminnan tehokkuutta. 

CPQ-markkinajohtajia ovat Salesforce, Apttus ja Oracle.  Valmistavan teollisuuden ja vaativien tuotteiden konfiguroinnissa ruotsalaista Tacton Systemsiä pidetään alan teknologiajohtajana.  Suomalaisia CPQ-järjestelmiä kehittävät mm. KlaroCPQ  , Wapice  ja Variantum .

Lähteet
-------

1. ↑
2. ↑   (Arkistoitu – Internet Archive)
3. ↑   CPQ-Markkinaosuudet
4. ↑   Frost & Sullivan: CPQ Product Leadership -palkinto 2017
5. ↑
6. ↑
7. ↑  Variantum - VariSales *variantum.com*.  Arkistoitu 19.9.2020.

Aiheesta muualla
----------------

* Moniteknisen piensarjatuotteen digitaalinen tuoteprosessi. VTT:n tiedote s. 21-22, 53, 73 (Sisältää myös: Tutkimus myyntikonfiguraattorin kehittämisestä ENOVIA V6 -tuotetiedonhallintajärjestelmään)
* (Arkistoitu – Internet Archive) G2Crowd: Parhaat CPQ-ohjelmistot 2018
**Per-Håkan Daniel Slotte** (s. 9. joulukuuta 1942 Hammarland) on suomalainen virkamies ja poliitikko.

Slotte on koulutukseltaan arkkitehti. Vuosina 1970–1972 hän toimi Helsingin kaupungin toimistoarkkitehtina, Helsingin seutukaavaliitossa seutukaava-arkkitehtina 1972–1980 sekä kauppa- ja teollisuusministeriön ylitarkastajana 1980–1991.

1970- ja 1980-luvulla Slotte toimi Helsingin kaupunginvaltuuston jäsenenä. Vuosina 1991–1995 hän toimi Porvoon maalaiskunnan kunnanjohtajana ja vuosina 1995–2006 Porvoon kaupunginjohtajana. Hän on puoluetaustaltaan RKP:läinen.

Vuonna 2011 Slotte tuomittiin virkavelvollisuuden rikkomisesta 60 päiväsakkoon. Hän ja hänen seuraajansa Marcus Henricson olivat Porvoon kaupunginjohtajina sopineet Slotten entiselle sihteerille erorahan, jota oli perusteltu kirjaamattomilla ylitöillä.

Per-Håkan Slotten veli oli arkkitehti Carl-Johan Slotte.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Kiuru, Kari: Porvoon johtaja hoitaa kestoharmeja. (60-vuotishaastattelu.) *Helsingin Sanomat*, 9.12.2002. Artikkelin verkkoversio. Viitattu 9.12.2022.
2. ↑  Kiuru, Kari: Björn Teir tulossa Porvoon uudeksi kaupunginjohtajaksi.  *Helsingin Sanomat*, 12.6.2005. Artikkelin verkkoversio. Viitattu 9.12.2022.
3. ↑  Porvoon ex-johtajille sakkoja *Iltalehti*.  9.12.2011.  Arkistoitu 26.1.2012. Viitattu 10.12.2011.
4. ↑  Porvoon ex-pomoille lievät tuomiot kohutussa sihteerijupakassa *Helsingin Sanomat*.  9.12.2011. Viitattu 9.12.2022.
5. ↑  Slotte, Per-Håkan hakuteoksessa *Uppslagsverket Finland* (2012). (ruotsiksi)


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt Muokkaa Wikidatassa | 
* Uppslagsverket Finland

 |

 |
**Masi Oka** (jap. マシ・オカ, oikea nimi **Masayori Oka** (岡 政偉), s. 27. joulukuuta 1974 Tokio, Japani) on japanilais–amerikkalainen näyttelijä ja digitaalitehostesuunnittelija.

Oka syntyi Tokiossa Japanissa. Hänen vanhempansa erosivat hänen ollessaan kuukauden ikäinen, eikä hän ole koskaan tavannut isäänsä. Oka muutti äitinsä kanssa Los Angelesiin Kaliforniaan ollessaan kuusivuotias. Hän on aina ollut kiinnostunut luonnontieteistä ja matematiikasta, ja 12-vuotiaana hän sai älykkyysosamäärätestistä tulokseksi 180. Kymmenen vuotta myöhemmin hän valmistui Brownin yliopistosta pääaineinaan tietojenkäsittelytiede ja matematiikka.

Ensimmäisen työpaikkansa opintojen jälkeen Oka sai George Lucasin omistamasta elokuvien erikoistehosteita tuottavasta Industrial Light & Magic -yhtiöstä (ILM). Hän oli muun muassa mukana kehittämässä vesiefekteihin keskittyvää tietokoneohjelmaa, jota on myöhemmin käytetty esimerkiksi elokuvassa *Pirates of the Caribbean: Kuolleen miehen kirstu*. Lisäksi hän kehitti muita vesitehosteisiin suuntautuvia tietokoneohjelmia, joita on käytetty monessa projektissa. Hän työskenteli myös *Tähtien sota* -elokuvasarjan kolmen uudemman elokuvan digitehostetiimeissä.

Oka kokeili näyttelemistä ensimmäisen kerran vuonna 2000. Hän teki pieniä vierailijarooleja useissa televisio-ohjelmissa ja sai pitkäaikaisemman roolin NBC:n komediasarjasta *Tuho-osasto*. Vuonna 2006 Oka valittiin japanilaisen Hiro Nakamuran rooliin televisiosarjassa *Heroes*. Hän käänsi itse roolihahmonsa vuorosanat englanninkielisestä käsikirjoituksesta japaniksi.

Oka sai vuonna 2006 Golden Globe -ehdokkuuden parhaasta televisiosarjan sivuosaroolista *Heroes*-sarjassa. Näyttelemisen lisäksi hän työskentelee edelleen kolme päivää viikossa ILM-yhtiössä suunnitellen tietokoneohjelmia. Vuonna 2007 Oka nimettiin "cooleimmaksi nörtiksi" *Spike TV Guys' Choice Awards* -palkintotilaisuudessa. Hän näyttelee oikeuslääkäri Max Bergmania sarjassa *Havaiji 5-0*.

Lähteet
-------

1. ↑  Televisiohaastattelu, *Tavis Smiley* -keskusteluohjelma (Katsottu 23.11.2007)
2. ↑  "A Surprise TV Star Embraces His Geeky Side", New York Times (Luettu 23.11.2007)
3. ↑  "Heroes" Star: Former "Whiz Kid", TMZ.com (Luettu 23.11.2007).
4. ↑  "Heroes' star Masi Oka living the dream", USA Today (Luettu 23.11.2007)
5. ↑  "Heroes", New York Post (Luettu 23.11.2007)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Masi Oka** Wikimedia Commonsissa

* Masi Oka Internet Movie Databasessa. (englanniksi)

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Espanja
* Saksa
* Israel
* Yhdysvallat

 |

 |
**Phyllonoma** on neljälajinen kasvisuku ja ainoa suku heimossa **Phyllonomaceae** (syn. Dulongiaceae). Lajit kasvavat Meksikosta Peruun ulottuvalla alueella.

Tuntomerkit
-----------

*Phyllonoma*-lajit ovat pensaita tai pieniä puita. Ne voi tunnistaa lehdistään, joiden yläpintaan kukinto on kasvanut kiinni, eli lajeilla on niin sanotut epifylliset kukinnot. Lehtien korvakkeet ovat vähäpätöiset. Sikiäin on kehänalainen ja sen päällä on huomiota herättävä mesiäiskehrä (diskus). Marjamainen hedelmä sisältää muutaman siemenen.

Kasveihin kertyy alumiinia. Nuorten varsien johtojänteet ovat erillään toisistaan. Ruodin johtojänteen poikkileikkaus on rengasmainen. Kasvit ovat karvattomia. Kukinto on terttumainen, usein haaroittunut; siinä ei ole kukkien tukilehtiä. Kukat ovat kaksineuvoisia, ja niissä on neljä tai viisi verholehteä, joiden reunoissa on erityskarvoja, ja kolmesta viiteen terälehteä, joiden yläpinnalla on heikko köli. Heteiden palhot ovat ponsia lyhyempiä. Sikiäimessä on kutakin emilehteä kohden kuusi tai seitsemän siemenaihetta laitaistukoissa. Hedelmä on muutamasiemeninen marja, ja siemenkuoren anatomiassa on erotettavissa monikerroksinen ulkokerros eli testa, jonka uloin kerros koostuu kookkaista ja paksuseinäisistä limasoluista. Endospermi eli siemenvalkuainen on hemiselluloosainen.

Luokittelu
----------

*Phyllonoma*-suvun ja herukkakasvien (Grossulariaceae) siementen välillä on havaittu samankaltaisuuksia. Cronquistin (1981) järjestelmässä *Phyllonoma* onkin sijoitettu herukkakasveihin. Takhtajan (1997) liitti suvun omana heimonaan lahkoon Hydrangeales.

### Lajit

Lajeja suvussa on neljä tai viisi:

* *Phyllonoma cacuminis* Standl. & Steyerm.
* *Phyllonoma laticuspis* (Turcz.) Engl.
* *Phyllonoma ruscifolia* Willd. ex Schult.
* *Phyllonoma tenuidens* Pittier
* *Phyllonoma weberbaueri* Engl.

Lähteet
-------

* Stevens, P. F. 2001–: Angiosperm Phylogeny Website.

### Viitteet

1. 1 2 3  Stevens 2001–, Viitattu 8.11.2014.
2. ↑  , viitattu 8.11.2014.


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Taksonitunnisteet | 
* Wikidata: Q132792
* Wikispecies: Phyllonoma
* CoL: 6PPR
* EoL: 5597766
* EPPO: 1QHNG
* GBIF: 7278590
* GRIN: 9318
* iNaturalist: 273250
* IPNI: 37120-1
* IRMNG: 1330766
* NCBI: 23085
* Open Tree of Life: 559387
* POWO: urn:lsid:ipni.org:names:37120-1
* Tropicos: 40007797
* WFO: wfo-4000029453

 |

 |
**Myyntiprosessi** on tapa kuljettaa asiakasta tiettyjen vaiheiden läpi kohti tilausta. Myyntiprosessi on merkityksellinen sekä asiakkaalle, että myyjälle. Kun molemmilla osapuolilla on sama käsitys siitä, mitä tehdään missäkin vaiheessa, on osapuolilla mahdollisuus tehdä oma osuutensa oikea-aikaisesti ja laadukkaasti tähdäten mahdollisimman hyvään lopputulokseen kummankin osapuolen kannalta. 

Myyntiprosessin tavanomaisia vaiheita voivat olla esimerkiksi seuraavat vaiheet. 

* Ensikontakti, jossa selvitetään asiakkaan perustarpeita oman tarjonnan näkökulmasta
* Tapaaminen ja asiakastarpeiden kartoitus (kvalifiointi)
* Tarjousvaihe, jossa asiakkaalle tehdään tarjous
* Sopimusneuvottelu, jossa asiakkaan kanssa pyritään pääsemään sopimukseen
* Tilaus/Häviö

Jokainen yritys suunnittelee oman myyntiprosessinsa omista lähtökohdistaan ja tarpeistaan. Joissakin tapauksissa myyntiprosessi kestää kuukausia, joissakin tapauksissa koko prosessi käydään läpi yhden asiakaskäynnin aikana. 

Riippuen asiakkaiden tarpeista ja myytävistä ratkaisuista, voidaan prosessiin sisällyttää esim. koekäyttö, tarjouksen esittely johdolle jne. 

Myyntiprosessi auttaa myös myyjää hahmottamaan kaupankäynnin tilannetta ja tekemään oikeita asioita oikeaan aikaan. 

Koska myyntiprosessi on yleensä kallis, on tärkeää tehdä päätös myyntiprosessin aloittamisesta. Kvalifiointi on tällöin avainasemassa. Mikäli kvalifiointi ei anna suotuisaa tulosta, myyntiprosessia ei ole syytä käynnistää. 

Kaikki myyntiprosessissa mukana olevat myyntimahdollisuudet muodostavat *myyntiputken*.

Katso myös
----------

* Asiakkuudenhallinta (CRM)
**Flowpark** on seikkailupuisto, jossa voi kiipeillä erilaisilla yläköysiradoilla. Flowpark avasi ensimmäisen puiston toukokuussa 2010 kauppakeskus Skanssin viereen Turkuun. Toinen puisto avattiin Lappeenrantaan Myllysaaren ulkoilualueelle toukokuussa 2012.

Vuonna 2014 Flowpark avasi kaksi uutta puistoa franchising-mallilla. Ensimmäinen näistä avattiin vappuna 2014 Vierumäelle  ja toinen kesäkuussa 2014 Ähtäriin, Ähtärin eläinpuiston viereen. Kesäkuussa 2015 avattiin viides Flowpark Tampereelle , Varalan urheiluopiston alueelle, ja heinäkuussa 2015 avattiin kuudes puisto Ahvenistossa, Hämeenlinnassa. Uusin Flowpark nousi Vårdön saarelle Ahvenanmaalle kesäkuussa 2019.

Flowparkin seikkailuradat on rakennettu 0,5-25 metrin korkeuteen elävien puiden varaan. Kullakin radalla on puiden ympärille rakennettuja tasanteita sekä puiden välissä olevia tehtäviä, jotka sisältävät muun muassa heiluvia polkuja, liaanihyppyjä, keinuja ja vaijeriliukuja. Jokainen puisto on oma kokonaisuutensa. 

Vuonna 2013 Flowpark sai Matkailun Oskari 2012 -palkinnon Turussa vuoden matkailuteosta. Palkinto annettiin uudenlaisen huvipuistokonseptin tuomisesta Suomeen.

Flowpark-puistot
----------------

Flowparkilla on kuusi puistoa:

* Turku
* Vierumäki
* Ähtäri Zoo
* Varala (Tampere)
* Ahvenisto (Hämeenlinna)
* Åland (Ahvenanmaa).

Lähteet
-------

1. 1 2  Matkailun Oskari 2012 –palkinto Flowparkille *turku.fi*.  11.1.2013.  Arkistoitu 29.11.2014. Viitattu 22.11.2014.
2. ↑  Myllysaaren seikkailuhuvipuisto auki vapuksi  3.4.2012. Yle Uutiset. Viitattu 22.11.2014.
3. ↑  Flowpark kasvaa Vierumäelle *yrittajat.fi*.  undefined.  Arkistoitu 29.11.2014. Viitattu 22.11.2014.
4. ↑  Flowpark täydentää Ähtärissä matkailualueen seikkailutarjontaa ilkka.fi.  Arkistoitu 29.11.2014. Viitattu 21.11.2014.
5. ↑  Roosa Pelkonen: Seikkailupuisto meni puihin *Tamperelainen*.  Arkistoitu 25.10.2019. Viitattu 25.10.2019.
6. ↑  Ahveniston Flow Park avautui - tulossa kaksi pitkää liukurataa *Yle Uutiset*. Viitattu 25.10.2019.
7. ↑  Turkulainen Flowpark avaa uuden seikkailupuiston Ahvenanmaalle *ts.fi*.  1.4.2019. Viitattu 25.10.2019.
8. ↑  Flowparkin kotisivu

Aiheesta muualla
----------------

* Flowparkin kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
*Tämä artikkeli kertoo antiikin kreikkalaisesta filosofista. Leukippos oli myös usean eri hahmon nimi kreikkalaisessa mytologiassa.*
Leukippos
**Leukippos** (m.kreik. Λεύκιππος, 400-luku eaa.) oli kreikkalainen esisokraatikkoihin lukeutunut filosofi. Hän oli atomismin isä. Atomismin mukaan kaikki maailmankaikkeudessa koostui katoamattomista, jakamattomista elementeistä, joita kutsuttiin atomeiksi.

Leukippos syntyi Miletoksessa tai Abderassa. Jotkut kuitenkin sanovat hänen syntyneen Eleassa, sillä hänen filosofiansa liittyy elealaisten filosofiaan. Hän oli elealaisen Zenonin, Empedokleen ja joonialaiseen koulukuntaan kuuluneen Anaksagoraan aikalainen.

Leukippokselta ei ole säilynyt kirjoituksia, jotka voitaisiin varmasti laittaa hänen nimiinsä. Hänen kirjoituksensa näyttävät sulautuneen myöhemmin yhteen hänen kuuluisimman oppilaansa Demokritoksen töiden kanssa. Jälkeenpäin ei ole mahdollista erottaa yhtään asiaa, joissa heidän voitaisiin katsoa olleen eri mieltä. Hänen maineensa jäi kokonaan hänen näkemyksensä systematisoineen Demokritoksen maineen alle. Diogenes Laertioksen mukaan Epikuros jopa epäili Leukippoksen historiallisuutta. Aristoteles ja Theofrastos kuitenkin selkeästi antoivat hänelle kunnian atomismin keksimisestä.

Diogeneen mukaan hän ajatteli, että kaikkeus on rajaton ja muutos on jatkuvaa kaikkien asioiden muuttuessa toisikseen. Kaikkeus koostuu sekä tyhjyydestä että kappaleista eli atomeista ja niiden muodostamista isommista kappaleista. Muutos on jatkuvaa liikettä, jossa kappaleet putoavat, kieppuvat ja törmäilevät tyhjyydessä ja synnyttävät sillä tavalla olemassa olevat maailmat. Tähdet ovat syntyneet liikkeessä ja syttyneet sen vuoksi tuleen. Maa on syntynyt, kun atomit ovat pakkautuneet yhteen keskelle.

Lähteet
-------

* Diogenes Laertios: *Merkittävien filosofien elämät ja opit*, s. 339–340 (IX.6), 574–575. Suomennos ja selitykset Marke Ahonen. Helsinki: Kustannusosakeyhtiö Summa, 2003. ISBN 952-5418-07-3.

Kirjallisuutta
--------------

* Burnet, John: "Leukippos of Miletos", *Early Greek Philosophy*. London: A. & C. Black Ltd, 1920. Teoksen verkkoversio.  (Arkistoitu – Internet Archive)

Aiheesta muualla
----------------

* Berryman, Sylvia: Leucippus *The Stanford Encyclopedia of Philosophy*. The Metaphysics Research Lab. Stanford University.  (englanniksi)
* Diogenes Laertios: *Merkittävien filosofian elämät ja opit*:
	+ Leukippoksen elämäkerta (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
	+ Leukippoksen elämäkerta (muinaiskreikaksi)
* Fieser, James & Dowden, Bradley (toim.): Leucippus *The Internet Encyclopedia of Philosophy*.  (englanniksi)

Antiikin filosofia – Esisokraattinen filosofia

|  |  |
| --- | --- |
| Miletoslaiset | 
* Thales
* Anaksimandros
* Anaksimenes

 |
| Pythagoralaiset | 
* Pythagoras
* Alkmaion
* Filolaos
* Arkhytas

 |
| Efesoslaiset | 
* Herakleitos

 |
| Elealaiset | 
* Ksenofanes
* Parmenides
* Zenon Elealainen
* Melissos

 |
| Pluralistit | 
* Anaksagoras
* Empedokles
* Arkhelaos

 |
| Atomistit | 
* Leukippos
* Demokritos

 |
| Sofistit | 
* Protagoras
* Gorgias
* Prodikos
* Hippias

 |
| Muita | 
* Ferekydes
* Diogenes Apollonialainen

 |
**Isokeihäsrausku** (*Dasyatis brevicaudata*) on keihäsrauskujen heimon suurikokoisin laji. Sitä tavataan Etelä-Afrikan, Mosambikin, Australian ja Uuden-Seelannin rannikkovesillä. Se pysyttelee vesissä, joiden syvyys on vähemmän kuin 470 metriä.

Ulkonäkö ja koko
----------------

Isokeihäsrauskun vartalon halkaisija voi olla kaksi metriä, ja kokonaispituus pyrstö mukaan lukien yli neljä metriä. Isokokoinen yksilö voi painaa 350 kg. Isokeihäsrauskun selkäpuoli on harmaanruskea tai siniharmaa, kummankin kylkievän vieressä on rivi sinisiä pilkkuja ja vatsapuoli on vaalea.

Myrkyllisyys
------------

Lähellä isokeihäsrauskun häntämäisen pyrstön juurta on myrkkypiikki, jolla voi olla pituutta jopa metrin verran. Rausku uusii piikin, jossa on teräviä taaksepäin osoittavia väkäsiä, satunnaisesti pudottamalla sen ja kasvattamalla uuden.

Jos rausku onnistuu iskemään ihmistä, iskukohta turpoaa ja kipu voi kestää kuukausia. Keihäsrausku ei ole aggressiivinen, mutta voi iskeä, jos se tuntee olonsa uhatuksi. Rauskun päälle voi astua vahingossa, koska niillä on tapana maata pohjassa osittain hiekkaan hautautuneena.

Isokeihäsrausku on maailman toiseksi myrkyllisin kala.*lähde?* Myrkyllisin kala on velhokala.

Australialainen televisiojuontaja ja villieläinasiantuntija Steve Irwin kuoli syyskuussa 2006 isokeihäsrauskun pistettyä häntä myrkkypiikillä lähelle sydäntä Isolla valliriutalla Koillis-Australiassa. Irwin oli kuvaamassa vaarallisia merieläimiä käsittelevää luontodokumenttia.

Lähteet
-------

1. ↑  Duffy, C. & Paul, L. (SSG Australia & Oceania Regional Workshop, March 2003): *Dasyatis brevicaudata* *IUCN Red List of Threatened Species. Version 2013.1*.  2003. International Union for Conservation of Nature, IUCN, Iucnredlist.org. Viitattu 03.08.2013. (englanniksi)
2. ↑  Nelson, Valerie J.: 'Crocodile Hunter' killed by stingray *Newsday.com*.  5.9.2006. Viitattu 16.4.2009. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* *Dasyatis brevicaudata* (peilipalvelin) *FishBase*. Froese, R. & Pauly, D. (toim.). (englanniksi)

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Taksonitunnisteet |
| --- |
|  |
| Dasyatis brevicaudata | 
* Wikidata: Q134996
* Wikispecies: Bathytoshia brevicaudata
* ADW: Dasyatis\_brevicaudata
* CoL: 6CBSQ
* GBIF: 2419487
* iNaturalist: 99093
* IRMNG: 10150537
* ITIS: 564341
* NCBI: 443762
* NZOR: 8385d668-f91d-4be6-ab8b-42941738a5c6
* WoRMS: 212249

 |
|  |
| Trygon brevicaudata | 
* Wikidata: Q28927226
* CoL: 7D9YX
* GBIF: 8204070
* IRMNG: 11430958
* WoRMS: 322202

 |

 |
*Tämä artikkeli käsittelee ammattia. Myyjä voi tarkoittaa myös minkä tahansa kaupankäynnin myyvää osapuolta.*

Hedelmien myyjä Ahmedabadissa, Intiassa.
**Myyjä** on kaupallisen alan ammatti. Myyjiä työskentelee erilaisissa liikkeissä, niin kuin ruokakaupoissa tai esimerkiksi
autoliikkeissä, jolloin nimike on autonmyyjä. Nimikkeenä voidaan käyttää myös kassahenkilöä. Tehtäviä ovat esimerkiksi asiakaspalvelu, tavaroiden järjestely, tilaus, vastaanotto, hinnoittelu ja työskentely kassalla. Myyjän tehtävä on ratkaista asiakkaan tarve myymällä siihen sopiva tuote tai palvelu.

**Yritysmyyjäksi** kutsutaan henkilöä, joka tekee kauppaa yritysten välillä. Yritysmyyjät ovat perinteisesti kiertäneet yrityksissä myymässä tuotteita edelleen myytäviksi tai yritysten omaan käyttöön. Nykyisin yritysmyyjä on asiakkaan organisaatiossa kumppani, joka tekee ostajan kanssa aktiivista vuorovaikutusta, asiakkuuden hoitoa. Myyjän on tärkeää tuntea asiakasyritys, toimiala ja kilpailijat. Myyjän palkka perustuu usein kiinteän pohjapalkan lisäksi saavutettuun tulokseen. 

Markkinointi on hyvin lähellä myyjän työtä ja tukee myyntiä. 

Myyjien koulutusnimikkeitä ovat muiden muassa merkonomi ja tradenomi. Myyjäksi voi kouluttautua myös oppisopimuksen tai kokemuksen kautta suorittamalla myynnin ammattitutkinnon. 

Myyntialan ammattinimikkeitä ovat esimerkiksi myyjä, tekninen myyjä, puhelinmyyjä, asiakkuuspäällikkö, avainasiakaspäällikkö, myyntipäällikkö ja myyntiedustaja.

Aiheesta muualla
----------------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Myyjä**.
* Myymälän kassanhoitaja *Ammattinetti*. Työ- ja elinkeinoministeriö.
* Yleismyyjä *Ammattinetti*. Työ- ja elinkeinoministeriö.
* MMA Liitto Myynnin ja markkinoinnin ammattilaiset ry
**Japanin rugby union -maajoukkue** edustaa Japania rugby unionin maajoukkuekilpailuissa. Sitä hallinnoi vuonna 1926 perustettu Japan Rugby Football Union.

Japani on selviytynyt jokaiseen MM-lopputurnaukseen. Ensimmäisen kerran se selviytyi pudotuspeleihin 2019 voitettuaan alkulohkonsa puhtaalla pelillä. Puolivälierissä se hävisi Etelä-Afrikalle. Aiemmissa kisoissa se oli voittanut yhden ottelun 1991 sekä kolme ottelua 2015, jolloin se kukisti muun muassa Etelä-Afrikan pistein 34–32. Pahimman MM-tappionsa se on kärsinyt Uutta-Seelantia vastaan 1995 pistein 17–127.

Japani on voittanut Aasian-mestaruuden lukuisia kertoja, samoin Asian Five Nations Cupin. World Rugby Pacific Nations Cupin Japani voitti 2011, 2014 ja 2019.

Japani oli toukokuussa 2020 kansainvälisen rugbyliitto IRB:n rankingissa yhdeksännellä sijalla.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Rugby - Japan *the-sports.org*. Viitattu 10.5.2020. (englanniksi)
2. ↑  Asia Rugby - More Than a Sport History *asiarugby.com*. Viitattu 20.9.2015. (englanniksi)
3. ↑  World Rankings *worldrugby.org*.  9.3.2020.  Arkistoitu 11.5.2016. Viitattu 10.5.2020. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Japanin rugby union -maajoukkue** Wikimedia Commonsissa
**Metaxas-linja** oli linnoitusketju Kreikan Bulgarian vastaisella rajalla. Kreikkalaiset rakensivat sen 1930-luvulla suojakseen bulgarialaisten mahdollista hyökkäystä vastaan. Se nimettiin kreikkalaisen poliitikon Ioannis Metaxasin (1871–1941) mukaan. Linnoitusketju koostuu konekivääripesäkkeistä, tähystyspaikoista ja niitä yhdistävistä tunneleista. Rakenteet ovat yhä olemassa ja osa niistä on avoinna yleisölle.

Linnoitusketjun muodostavat 21 itsenäistä linnaketta, joista suurin Fort Roupel kattaa 6,1 km kokonaisuudessaan 155 km:n pituisesta linjasta. Tunneleiden ja muiden tilojen valaistus hoidettiin pääasiassa öljylampuilla, mutta myös sähköä tuottavia generaattoreita oli. Ilmanvaihto oli toteutettu sekä vapaakiertoisesti että koneellisesti, vesihuoltoa varten oli rakennettu putkitus.

Linnoitussuunnitelmat laadittiin vuonna 1935 ja rakennustöihin ryhdyttiin seuraavana vuonna Kerkini-vuorella (bulg. Belasica).

Saksalaiset joukot hyökkäsivät linjaa vastaan toisessa maailmansodassa 6. huhtikuuta 1941. He kohtasivat kreikkalaisten rajun vastarinnan ja kolmen päivän ankaran taistelun jälkeen he olivat saavuttaneet vain vähäistä menestystä. Linnoitusketju joutui kuitenkin saarroksiin Jugoslavian kautta tunkeutuneiden saksalaisten miehitettyä Kreikan ja sen oli lopulta antauduttava.
**Myymäläsuunnittelu** on vähittäismyymälän suunnittelemista mahdollisimman hyvin tarkoitustaan palvelevaksi kulkureittiensä, kalustuksensa, tavaroiden esillepanon, opastekylttien ja asiakaspalvelun kannalta. Sen tavoitteena on tehdä myymälässä käynti asiakkaalle mahdollisimman miellyttäväksi ja ostohaluja herättäväksi, ja näin kerryttää myymälää pitävälle yritykselle mahdollisimman suuri tuotto myymälästä.

Myymäläsuunnittelu nähdään nykyisin osana yrityksen visuaalista markkinointia, jonka tarkoituksena on esittää tuotteet mahdollisimman haluttavina, esimerkiksi upeasti valaistuina tai herkullisesti ja värikkäästi ja esille pantuina.[1] Visuaaliseen markkinointiin luetaan myymälätasolla rakennuksen ulkonäkö ja arkkitehtuuri, *layout* eli myymälän pohjaratkaisut kulkureitteineen sekä *display*-ratkaisut, kuten myymälän kalustus, muu sisustus ja somistus sekä opasteet.[2]
Myymäläsuunnittelun piiriin kuuluvat kuluttajan näköaistimusten (tilakokemus, valaistus, värit jne.) lisäksi myös muut aistikokemukset, kuten tuoksut, lämpötila ja taustamusiikki.

Myymäläympäristön osatekijät jaetaan kolmeen ryhmään:[3]

1. myymälän rakenteeseen,
2. myymälän tuotevalikoimaan ja sen esillepanoon, sekä
3. myymälän palveluihin.

Myymälän pohja ja kulkureitit
-----------------------------

Myymälän layout eli pohjaratkaisu jaetaan kolmeen päätyyppiin:

1. *putiikkityylinen* pohjaratkaisu (free flow layout), jossa korkeat kalusteet ovat seinillä ja matalammat keskellä tilaa, mikä tekee mahdolliseksi koko tilan näkemisen yhdellä kertaa. Ennalta määriteltyjä kulkureittejä ei ole.
2. *supermarket-tyylinen* pohjaratkaisu (grid layout): pitkät hyllyrivit luovat selkeitä kulkureittejä ja pakottavat asiakkaan kiertämään.
3. *tavaratalomainen* pohjaratkaisu, joka on putiikki- ja supermarket-tyylien välimuoto, ja vaihtelee osastoittain.

Tuotteiden esillepano
---------------------

Myymälän tuotteiden esillepano voi pääratkaisultaan olla joko *vertikaalista* tai *horisontaalista*. Vertikaalisessa asettelussa tuotteita on hyllyissä tai telineissä useita päällekkäin. Horisontaalisessa esillepanossa tuotteet ovat vierekkäin.[4] Tuotteiden sijainnilla voi molemmissa pääratkaisuissa olla suuri vaikutus myyntiin. On esimerkiksi havaittu, että mikäli tuote siirretään silmänkorkeudelta alahyllylle, myynti voi laskea noin 60 prosenttia.[5]

Myymäläkalusteet
----------------

Myymälän kalusteilla on seuraavia tehtäviä:[6]

* tehdä mahdolliseksi tuotteiden näyttävän ja myyvän esillepanon;
* säilyttää tuotteet myyntikelpoisina;
* tehdä asiakkaille helpoksi tarkastella tuotteita;
* luoda myönteistä brändi- ja myymälämielikuvaa;
* saada aikaan heräteostoksia;
* olla helposti käsiteltävissä, siivottavissa ja muunneltavissa; ja
* tehostaa ja helpottaa myyjien työtä.

Lähteet
-------

* Markkanen, S. 2008. *Myymäläympäristö elämysten tuottajana: myymäläsuunnittelun työkalupakki.* Helsinki: Talentum. ISBN 9789521413131.
* Nieminen, T. 2003. *Visuaalinen markkinointi*. Helsinki: WSOY. ISBN 9789510284520.

1. ↑  Nieminen 2003 s. 159.
2. ↑  Markkanen 2008 s. 125.
3. ↑  Markkanen 2008 s. 101.
4. ↑  Markkanen 2008 s. 127.
5. ↑  Markkanen 2008 s. 128.
6. ↑  Nieminen 2003 s. 246.
**Metasomatoosi** (uudismuodoste kreikan kielestä) on geologinen ilmiö, jossa kiinteä kivilaji muuttuu kemialliselta koostumukseltaan siihen ulkoa tunkeutuvien aineiden (nesteiden tai kaasujen) vaikutuksesta. Metasomatoosissa kivilajista poistuu osittain tai kokonaan yksi tai useampi alkuaine ja nämä korvautuvat ympäristöstä tulleilla aineksilla. Kivilajiin tihkuva aine saa reagoidessaan aikaan uusia mineraaleja alkuperäisten mineraalien kanssa. Metasomatoosi on metamorfoosin muoto, jossa tapahtuu kemiallisia muutoksia.[1][2]

Metasomatoosi muuttaa muun muassa kalkkikiveä niin, että syntyy karsikiviä. Silikaattisista kivilajeista syntyy esimerkiksi antofylliittiä, kordieriittia sekä kvartsia ja kiilteitä sisältäviä kivilajeja. Metasomatoosin vaikutuksesta voi syntyä myös malmeja.[3]

Katso myös
----------

* Kirsimalmi

Lähteet
-------

1. ↑  *Iso tietosanakirja,* WSOY 1995—1997, ISBN 951-0-20153-7, osa 6, hakusana metasomatoosi.
2. ↑  *Suomalainen tietosanakirja,* Weilin+Göös 1989—1993, ISBN 951-35-4644-6, osa 10, hakusana metasomatoosi.
3. ↑  *Otavan iso tietosanakirja,* Otava 1960—1965, hakusana metasomatoosi.
**Elena Gaskell** (s. 17. syyskuuta 2001 Vernon) on kanadalainen freestylehiihtäjä. Hän voitti big airin maailmancupin kokonaiskilpailun kaudella 2018–2019.

Gaskell sijoittui nuorten maailmanmestaruuskilpailuissa vuonna 2018 slopestylessa neljänneksi. Ensimmäisissä aikuisten arvokilpailuissaan Utahin MM-kilpailuissa 2019 hän sijoittui big airissa 15:nneksi. Hänet valittiin vuoden 2022 Pekingin olympialaisin, mutta hän loukkaantui harjoituksissa päivää ennen ensimmäistä olympiakilpailua eikä pystynyt kilpailemaan.

Gaskell on kilpaillut maailmancupissa helmikuusta 2017 alkaen. Hän on voittanut yhden osakilpailun, Cardronan big airin syyskuussa 2018. Hän voitti big airin maailmancupin kokonaiskilpailun kaudella 2018–2019 ja sijoittui kolmanneksi kaudella 2021–2022.

Lähteet
-------

1. 1 2  Elena Gaskell *Olympedia*.  (englanniksi)
2. 1 2 3 4  Elena Gaskell Kansainvälinen hiihtoliitto (FIS).  (englanniksi)
3. ↑  'I am absolutely devastated': Canada's Elena Gaskell suffers torn ACL, meniscus in training run  7.2.2022. CBC. Viitattu 12.3.2023. (englanniksi)
**Elendil** on fiktiivinen hahmo J. R. R. Tolkienin kirjassa *Taru sormusten herrasta*. Hänet tunnettiin nimillä Elendil Pitkä tai Elendil Kaunis, ja hän oli Isildurin ja Anárionin isä, viimeinen Andúniën ruhtinas, ja ensimmäinen Gondorin ja Arnorin Korkea Kuningas.

Elendilin miekka
Elendil syntyi vuonna 3119 T.A. Númenorissa, hän oli Andúniën ruhtinas Amandilin poika ja "Uskollisten" (niiden jotka pysyivät valarille uskollisina) johtaja. Uskollisilla oli luja ystävyys haltioiden kanssa, ja he vastustivat Númenorin kuningas Ar-Pharazônia ja kuninkaan neuvonantajaa Sauronia. Elendilin nimi tarkoittaa Haltian-ystävää tai quenyaksi Tähtien-rakastaja.

Elendil, hänen poikansa Isildur ja Anárion sekä heidän tukijansa pakenivat Keski-Maahan, kun Númenor upposi. He purjehtivat Keski-Maahan seitsemällä laivalla ja perustivat Gondorin ja Arnorin 3320 T.A. Mukanaan he veivät seitsemän palantíria, "Näkykiveä", jotka he olivat saaneet Tol Eressëan haltioilta, ja myös Númenorin valkoisen puun, Nimlothin, siemenen. 

Kun Elendil rantautui Keski-Maan rantaan, hän julisti quenyaksi: *Et Eärello Endorenna utúlien. Sinome maruvan ar Hildinyar tenn' Ambar-metta,* mikä tarkoittaa "Olen tullut Suurelta Mereltä Keski-Maahan. Tässä paikassa minä asun ja minun jälkeläiseni kunnes maailma loppuu." Hänen perijänsä ja 39-vuotias pojanpoikansa Aragorn sanoi nämä samat sanat, kun hänet kruunattiin Yhdistyneiden Valtakuntien kuninkaaksi Kolmannella ajalla.

Elendil asui Arnorissa, minne hän perusti Annúminaksen kaupungin. Hänen poikansa Anárion perusti Minas Anorin kaupungin ja Isildur perusti Minas Ithilin. Anduinin molemmille puolille tehtiin Osgiliath. Näihin kolmeen kaupunkiin sijoitettiin jokaiseen palantír, jonka avulla he pitivät yhteyttä.

Kun Sauron palasi, hän perusti Mordoriin, Gondorin viereen, linnoituksen, Barad-dûrin. Hän hyökkäsi 3428 Minas Ithiliin, ja valtasi sen. Isildur pakeni pohjoiseen isänsä luo, jättäen Anárionin vastuuseen Gondorista. Vuonna 3434 Toista Aikaa Elendil, Isildur, ja Korkea Kuningas Gil-galad saapuvat armeijoineen, ja perustivat Haltiain ja Ihmisten Viimeisen Liiton. Barad-dûrin pitkän piirityksen lopussa, vuonna 3441, Sauron tulee ulos tornistaan taisteluun. Gil-galad ja Elendil kuolevat taistellen, ja Elendilin miekka, Narsil, katkeaa hänen allaan. Isildur käytti katkennutta miekkaa, ja leikkasi Valtasormuksen Sauronin kädestä.

Elendil tunnettiin suurena soturina ja viisaana kuninkaana, ja myös sankarillisena hahmona Dúnedainin historiassa. Isildur rakensi hänelle salaisen haudan Halifirielin roviokukkulalle. Aragorn käytti sotahuutonaan nimeä "Elendil".
Haris Duljević heinäkuussa 2019.
**Haris Duljević** (s. 16. marraskuuta 1993 Sarajevo) on bosniahertsegovinalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Hän on pituudeltaan 185-senttimetrinen. Hän on pelannut Bosnia ja Hertsegovinan maajoukkueessa ja edustaa seuratasolla Ranskan Ligue 1:ssä pelaavaa Nîmesiä.

Duljević on edustanut kotimaassaan Čelik Zenicaa, Olimpicia ja Sarajevoa. Kaudet 2017–2019 hän edusti saksalaista Dynamo Dresdeniä ja pelasi 2. Bundesliigassa 53 ottelua, joissa hän teki kolme maalia. Heinäkuussa 2019 hän siirtyi ranskalaisseura Nîmesiin, ja hän on pelannut Ligue 1:ssä 31 ottelua.

Duljević pelasi Bosnia ja Hertsegovinan alle 21-vuotiaiden maajoukkueessa 12 ottelua, joissa hän teki yhden maalin. Bosnia ja Hertsegovinan A-maajoukkueessa hän pelasi ensimmäisen kerran maaliskuussa 2016 ystävyysottelussa Luxemburgia vastaan. Vuoden 2020 loppuun mennessä hän on pelannut 23 A-maaottelua, joista kaksi ottelua on kuulunut MM-karsintoihin, kuusi EM-karsintoihin ja neljä Kansojen liigaan. Hän teki maalin syyskuussa 2018 Kansojen liigan ottelussa Pohjois-Irlantia vastaan.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Haris Duljević Transfermarkt-sivustolla (englanniksi)
**Myyntiennusteella** yritys pyrkii arvioimaan tulevia tilauksia ja kassavirtaa. Myynnin ennustamisessa on useita erilaisia tapoja kuten

* Ennuste, joka pohjautuu menneeseen myyntiin
* Ennuste, joka pohjautuu myyntiputkessa oleviin myyntimahdollisuuksiin

Projektimyynnissä (eli myyntiprosessi on useita viikkoja ja sisältää erilaisia vaiheita) myyntiputki on luonnollinen tapa tuottaa myyntiennuste. Menneisyyteen katsominen (esim. viime vuoden tiedot) ei ole välttämättä oikea tapa, koska myyntiputkessa ovat nimenomaan ne myyntimahdollisuudet, joista kaupaa voi syntyä. Jos myyntiputki on tyhjä, on kauppojen saaminenkin miltei mahdotonta. 

Tulevien tilausten ennustamisessa on käytössä kaksi päämenetelmää. 

Myyntiprosessiin sidottu myyntiennuste

Myyntiprosessiin sidottu myyntiennuste käyttää kaupan todennäköisyyttä arvioitaessa tulevaa myyntiä. Jokaisella vaiheella (esim. Tarjousvaihe) on oma todennäköisyytensä, jolla kaupan arvoa painotetaan. Jos esim. tarjousvaiheen todennäköisyys on 30 %, se tarkoittaa, että kaikista tehdyistä tarjouksista 30% päätyy tilaukseksi ja 70 prosenttia hävitään kilpailijoille tai kaupat eivät jostakin syystä toteudu ollenkaan.