Diogenes tuo Platonille kynityn kukon. Anekdootin mukaan Platon oli määritellyt dihairesis-menetelmällä ihmisen olevan "kaksijalkainen höyhenetön eläin". Diogenes toi Akatemiaan kynityn kukon ja sanoi: "Tässä on Platonin ihminen". Tämän vuoksi määritelmään lisättiin määre "litteäkyntinen".
**Dihairesis** tai *diairesis* (m.kreik. διαίρεσις; jakaminen, erottelu) on filosofinen termi, jota on käytetty erityisesti platonismissa ja stoalaisuudessa. Se on todellisuuden jäsentämisen, käsiteanalyysin tai määrittelyn menetelmä.

Platon
------

Platonilla *dihairesis* on määrittelyn menetelmä, joka perustuu jakamiseen ja erotteluun. Menetelmässä määritelmään päädytään jakamalla suurempi ryhmä toistuvasti suhteellisen samankokoisiin osiin, kunnes määritelmä on löydetty.

*Dihairesista* hyödynnetään Platonin myöhäisemmissä dialogeissa *Faidros*, *Sofisti*, *Valtiomies* ja *Filebos*. Tuossa vaiheessa Platonia alkoivat kiinnostaa ideoiden väliset suhteet, siinä missä varhaisissa, sokraattisissa dialogeissa oli keskitytty tiettyjen yksittäisten ideoiden etsintään.

Esimerkiksi *Sofistissa* elealainen vieras tutkii illuusioita, jotka koostuvat sanoista ja kuvantekotaidosta. *Dihairesista* käyttämällä hän jakaa jälkimmäisen käsitteen kahteen kategoriaan: *eikastikē tekhnē*, taito tehdä samankaltaisuutta (*eikones*) eli jäljennösten tekemisen taito; ja *fantastikē tekhnē*, vaikutelmien luomisen eli jäljitelmien tekemisen taito. Vieras pitää enemmän jäljennöksistä kuin jäljitelmistä, koska jälkimmäisiä tehdään vain kauneuden vaikutelman tuottamiseksi.

*Dihairesiksen*, jakamisen, vastakohta on *synagōgē* (συναγωγή), yhdistäminen. Ne muodostavat yhdessä platonilaisen dialektiikan kaksi vaihetta, joilla käsitteiden merkityksiä on tarkoitus selkeyttää. Yhdistävässä vaiheessa kerätään yhteen kaikki käsitteen käyttötavat, ja pyritään näin muodostamaan yhtenäinen idea sen selventämiseksi, mitä milloinkin halutaan käsitellä. Erottavassa vaiheessa käsitteestä erotellaan siihen sisältyvät alakäsitteet. Näin saavutetaan kuva käsitteen ja sen alakäsitteiden välisestä suhteesta.

Aristoteles hylkäsi Platonin ideaopin ja platonilaisen *dihairesis*-menetelmän. Hän kehitti *dihairesis*-menetelmän, jossa suvut (*genus*) jaetaan lajeihin (*species*) ja ne edelleen alalajeihin, kunnes määriteltävä löydetään.

Stoalaisuus
-----------

Epiktetoksella *dihairesis* ilmenee uudelleen eettisessä käyttötarkoituksessa. Hänellä se on *prohairesiksen* suorittama korkeamman tason arvostelma, joka auttaa erottamaan erilaisia tilanteita koskevista tavallisista arvostelmista ne asiat, jotka ovat meidän vallassamme niistä asioista, jotka eivät ole meidän vallassamme.

Epiktetoksen ajatusta *dihairesiksesta* voidaan havainnollistaa seuraavalla esimerkillä hänen *Keskusteluistaan*:

1. "Minun tulee kuolla. Tuleeko minun myös vaikeroida?"
2. "Minut tulee laittaa kahleisiin. Tuleeko minun myös valittaa?"
3. "Minun tulee lähteä maanpakoon. Estääkö kukaan minua olemasta hymyilevä, hyvällä mielellä ja tyytyväinen?"

Ihmisen *prohairesis* voi olla joko *dihairesiksen* mukainen tai sen vastainen. *Prohairesis* joka omaksuu *dihairesiksen* mukaisen asenteen toimisi seuraavasti: tapauksessa 1, kuolisi eikä valittaisi; tapauksessa 2, ei valittaisi kun ruumis on kahlehdittuna; tapauksessa 3, hyväksyisi karkotuksen tyynesti. *Prohairesis* joka omaksuu *dihairesiksen* vastaisen asenteen toimisi puolestaan seuraavasti: tapauksessa 1, vaikeroisi ja taistelisi kuolemaa vastaan; tapauksessa 2, pyrkisi pakenemaan ja valittaisi kun ruumis on kahlehdittuna; tapauksessa 3, olisi kaikkea muuta kuin tyyni ja pyrkisi välttämään karkotuksen.

Lähteet
-------

1. ↑  Diogenes Laertios: *Merkittävien filosofien elämät ja opit* 6.40.
2. ↑  Liddell, Henry George & Scott, Robert: διαίρεσις *A Greek-English Lexicon*.  1940. Oxford:  Clarendon Press / Perseus Digital Library, Tufts University. Viitattu 27.1.2009. (englanniksi)
3. ↑  Platon: *Faidros* 266b, 267b.
4. 1 2  Platon: *Sofisti* 235b-236c.
5. ↑  Platon: *Valtiomies* 258b-267c.
6. 1 2  Platon: *Sofisti* 253d-e.
7. 1 2 3  Peters, F. E.: *Greek Philosophical Terms: A Historical Lexicon*, s. 34-36. NYU Press, 1970. ISBN 0814765521. Teoksen verkkoversio.
8. ↑  Platon: *Faidros* 265d.
9. ↑  Platon: *Faidros* 265e.
10. ↑  Aristoteles: *Metafysiikka* 1039a-b.
11. ↑  Aristoteles: *Ensimmäinen analytiikka* 46a31; *Toinen analytiikka* II, 96b-97b.
12. ↑  Epiktetos: *Keskusteluja* I.1.22.

Kirjallisuutta
--------------

* Philip, James A.: Platonic Diairesis.  *Transactions and Proceedings of the American Philological Association*, 1966, 97. vsk, s. 335-358.

Aiheesta muualla
----------------

* Gill, Mary Louise: Method and Metaphysics in Plato's *Sophist* and *Statesman* *The Stanford Encyclopedia of Philosophy*. The Metaphysics Research Lab. Stanford University.  (englanniksi)