recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Antti Airio
**Johan Antti Airio** (alk. **Bonett**, 4. heinäkuuta 1877 Pori – 2. lokakuuta 1950) oli suomalainen liikemies ja toimittaja.

Elämä
-----

Lapsena huutolaisena ja äitinsä kuoleman johdosta kaupungin holhokkina ollut Airio toimi nuoruudessaan muun muassa torikauppiaan ja suutarin apulaisena, sekatavaraliikkeiden palveluksessa sekä myöhemmin ulosottomiehenä ja vuodesta 1908 lähtien toimittajana Satakunnan Kansan edeltäjässä Satakunta-lehdessä. Vuosina 1914–1915 Airio oli myös lehden päätoimittaja.

Vuonna 1917 hän perusti oman kauppaliikkeen Porin Antinkadulle ja osti kaksi vuotta myöhemmin toimintansa lopettaneen lasitavaraliikkeen varaston. Airio avasi 1919 Porin lasi- ja porsliinikauppa -nimisen liikkeen Yrjönkadulle, joka vuonna 1933 muutti nykyiselle paikalleen saman kadun varrelle kauppatorin kulmaukseen. Vuonna 1939 yrityksen nimi vaihtui Antti Airio Oy:ksi ja vuodesta 1961 lähtien se on toiminut Airionkulma-nimisessä liike- ja asuintalossa. Nykyään liikkeen valikoimaan kuuluvat keittiö- ja taloustavaroiden lisäksi muun muassa sisustus- ja lahjatavarat.

Kauppaneuvoksen arvo Airiolle myönnettiin vuonna 1946 ja 1949 hän julkaisi muistelmansa nimellä *Elämäni kertomus, Antti Airio*. Porin Raatihuoneenpuistossa sijaitseva suihkulähde on Antti Airion lahjoittama.

Lähteet
-------

1. 1 2  Anna-Maria Vilkuna: Kauppaneuvos Antti Airio (1877–1950). *Suomen talouselämän vaikuttajat* -verkkojulkaisu (maksullinen). 18.12.2013. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura. Viitattu 17.7.2014.
2. 1 2 3  Antti Airio Oy:n historia perustajasta ja yrityksestä (Arkistoitu – Internet Archive) Antti Airio Oy. Viitattu 17.7.2014.
3. ↑  Salmenperä, Eino: "Sata vuotta satakuntalaista sanomalehteä" s. 39, (teoksessa Satakunnan Kansa ja sen edeltäjät 1873–2003). Satakunnan Kirjateollisuus Oy, Pori 2007. ISBN 951-95029-0-4.

Aiheesta muualla
----------------

* Antti Airio Oy:n kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt Muokkaa Wikidatassa | 
* Talousvaikuttajat
* Biografiasampo

 |

 |
Hunzah
**Hunzah** (ven. Хунза́х, avaariksi Хунзахъ) on kylä, maalaiskunta ja Hunzahin piirin hallinnollinen keskus Dagestanissa Venäjällä. Se sijaitsee Dagestanin keskiosan vuoristoseudulla 183 kilometriä tasavallan pääkaupungista Mahatškalasta lounaaseen. Asukkaita on 3 700 henkeä (vuonna 2002).

Hunzah oli 1800-luvulle saakka Avarian kaanikunnan keskus. Imaami Šamilin joukot hävittivät sen vuonna 1844. Vuodesta 1864 lähtien Hunzah toimi Avarian piirikunnan hallinnollisena keskuksena. Sen lähistöllä sijaitsee 1800-luvun lopulla rakennettu linnoitus. Valtaosa kylän asukkaista on avaareja.

Lähteet
-------

1. ↑  Vserossijskaja perepis naselenija 2002 goda: Tom 1 - Tšislennost i razmeštšenije naselenija: 4. Tšislennost naselenija Rossii, federalnyh okrugov, subjektov Rossijskoi Federatsii, raionov, gorodskih poseleni, selskih naseljonnyh punktov - raitsentrov i selskih naseljonnyh punktov s naselenijem 3 tysjatši i bolee tšelovek *perepis2002.ru*.  Arkistoitu 7.2.2012. Viitattu 28.3.2011. (venäjäksi)
**Glukoosisiirappi** on teollinen tärkkelyssiirappi, jota valmistetaan esimerkiksi happo- tai entsyymikäsittelyn avulla tai keittämällä tärkkelyksen happamaksi tehtyä vesiseosta ylipaineessa. Glukoosisiirappi valmistetaan maissitärkkelyksestä, riisistä, vehnästä, perunasta tai jostain muusta tärkkelyspitoisesta raaka-aineesta. Sen makeus tulee glukoosista ja maltoosista.

Elintarviketeollisuus käyttää glukoosisiirappia muun muassa lisätäkseen elintarvikkeiden vedensitomiskykyä sekä estääkseen sokerin (sakkaroosin) kiteytymistä.[vanhentunut linkki]

Glukoosisiirapilla makeutetut elintarvikkeet aiheuttavat enemmän verensokerin heilahteluita kuin tavallisella sakkaroosilla maketetut.

Lähteet
-------

1. ↑
2. ↑  Elintarvike - Fineli *fineli.fi*. Viitattu 4.8.2023.
3. ↑  Syrup Conversion - Corn Refiners Association *web.archive.org*.  16.4.2016.  Arkistoitu 16.4.2016. Viitattu 24.8.2022.
4. ↑
5. ↑  Fiona S. Atkinson, Kaye Foster-Powell, Jennie C. Brand-Miller |Otsikko= International Tables of Glycemic Index and Glycemic Load Values: 2008. Supplementary materials: Taulukko A1. Glykeemisen indeksin (GI) ja glykeemisen kuorman (GL) arvoja henkilöillä, joilla on normaali glukoosinsietokyky.
**Suomen Poikien ja Tyttöjen Keskus – PTK ry** oli Suomen evankelis-luterilaisen kirkon varhaisnuorisotyön palvelujärjestö. PTK tavoitti jäsenseurakuntiensa kautta yli 72 000 varhaisnuorta ja 7 000 vapaaehtoista varhaisnuorten ohjaajaa poika- ja tyttökerhoissa, tapahtumissa ja leireillä*lähde?* ollen Suomen suurimpia varhaisnuorisotyöjärjestöjä.

PTK, Seurakuntien Lapsityön Keskus ja Nuorten Keskus yhdistyivät vuonna 2017 Nuori kirkko -nimiseksi keskusjärjestöksi.

Toiminta
--------

PTK:n jäseninä oli 356 seurakuntaa ja seurakuntayhtymää ja kuusi järjestöä. Järjestö järjesti muun muassa ohjaajakoulutusta, valtakunnallisia ja alueellisia tapahtumia, leirejä ja vaelluksia. Se toimi myös varhaisnuorten ja heidän perheidensä edunvalvontajärjestönä.

PTK:n päätoimipaikka oli Pieksämäellä sijaitsevassa Partaharjun toimintakeskuksessa, jonka yhteydessä toimi Partaharjun leirikylä. Lisäksi siellä toimi myös Partaharjun kansanopisto vuosina 1960–2013. Järjestö omisti Partaharjun lisäksi Tievatuvan retkeilykeskuksen Saariselällä.

PTK myös kustansi ja välitti kirjallisuutta sekä lisäksi muuta toimintamateriaalia, kuten ParAs-askartelumateriaalia.*lähde?* PTK:n julkaisema lehti JiiPee alkoi ilmestyä nimellä Joka Poika vuonna 1938. JP-nimen se sai 1985. Vuoden 2012 alusta JiiPee-lehti siirtyi verkkojulkaisuksi

PTK piti yllä kansainvälisiä yhteyksiä muun muassa Global Fellowshipin ja sen eurooppalaisen järjestön European Fellowshipin kautta.

### Rahoitus

| Rahoituksen lähde | 2016 | 2015 | 2014 | 2013 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Opetus- ja kulttuuriministeriön yleisavustus nuorisojärjestöille | 415 000 € | 395 000 € | 395 000 € | 395 000 € | 395 000 € |
|

Historiaa
---------

Poikien ja Tyttöjen Keskuksen historia juontaa vuoteen 1919, jolloin NMKY perusti Poikien liiton ja Suomen Nuorten Kristillinen Liitto perusti tyttötyön osaston. Näiden pohjalta syntyivät järjestöt Poikien Keskus vuonna 1946 ja Tyttöjen Keskus vuonna 1967. Järjestöt yhdistyivät Poikien ja Tyttöjen Keskukseksi vuonna 1989.

Lähteet
-------

1. ↑  Otavan Iso tietosanakirja, Otava 1967, osa 6, palsta 1359, art. "Poikien Keskus"
2. ↑  Jiipeenetti.fi (Arkistoitu – Internet Archive)
3. ↑  Avustukset valtakunnallisten nuorisoalan järjestöjen toimintaan  23.5.2018. Opetus- ja kulttuuriministeriö.  Arkistoitu 24.5.2018. Viitattu 23.5.2018.
4. ↑  Tietoa meistä Nuori kirkko.  Arkistoitu 26.1.2020. Viitattu 26.1.2020.

Aiheesta muualla
----------------

* Suomen Poikien ja Tyttöjen Keskuksen kotisivut
**Kamalari** (suomeksi: lujasti työtä tekevä nainen) on velkaorjuuden muoto, joka on vallalla Nepalissa. Kamalari-orjat ovat tyttöjä ja nuoria naisia, jotka tekevät kotiapulaisen töitä orjuudessa. Velkajärjestelmä kiellettiin lailla vuonna 2006, minkä seurauksena orjien määrä on laskenut 12 000:sta noin 500-600:aan.

Järjestelmä
-----------

Etelänepalilaisen *tharu*-heimon jäseniä on orjuutettu jo vuosisatojen ajan velkajärjestelmällä nimeltä *kamaiya*. Orjuus lisääntyi 1950–1970-luvuilla, kun muut etniset ryhmät alkoivat asuttaa thalien asuinaluetta, Terrain tasankoa.

Pienviljelyä harjoittavilla tharuilla ei ole virallisia papereita maan omistuksesta, jolloin muut ovat ottaneet maat haltuunsa. Tharut ovat joutuneet ottamaan lainaa, mutta jos velkaa ei pystytä maksamaan takaisin, joudutaan tyttäriä myymään velan pantiksi maanomistajille tai ylempien kastien varakkaille ihmisille. Velkajärjestelmässä velka periytyy sukupolvelta toiselle. Orjiksi joutuvat kouluikäiset tytöt joskus jo alle 10-vuotiaana. Kamalarit ovat isäntäperheiden orjina useita vuosia. Tytöt pakotetaan tekemään työtä palkatta ja perheet saavat tyttärensä käytöstä noin 25 euroa vuodessa.

### Työ

Työhön kuuluu tiskaaminen, siivoaminen, ruoanlaitto ja lastenhoito. Osa kamalareista työskentelee myös pelloilla. Usein tyttöjä kuritetaan ja kidutetaan henkisesti sekä käytetään seksuaalisesti hyväksi. Sairastuneita kamalari-orjia ei hoideta ja koulua ei välttämättä saa käydä kuin parina päivänä viikossa.

Lainmuutos
----------

Vuonna 2002 Nepalin hallitus mitätöi kamalari-orjien velat erillislailla. Velkajärjestelmä kiellettiin Nepalissa lailla vuonna 2006. Vuonna 2006 Kamalari-orjia oli 12 000. Vuoden 2014 arvion mukaan orjien määrä oli laskenut noin 500–600:aan. Vapautuneet ovat yleensä parikymppisiä nuoria naisia. Plan Nepal -järjestö on ollut mukana edesauttamassa orjuuden kitkemistä Nepalista.

Orjuudessa ollessaan tharu-heimon naiset käyttivät sukunimenä etnisen ryhmän nimeä, joka viittaa jo historiallisestikin orjuutettuun kansanosaan. Siksi orjuudesta vapautuneet naiset ovat usein vaihtaneet sukunimekseen *Chaudhary*, joka on menestykseen viittaava intialaisten kauppiaiden sukunimi.

Muut vastaavat järjestelmät
---------------------------

Kamaiya-järjestelmän kieltänyt laki ei poistanut orjuutta Nepalissa, sillä se ei koskenut kaikkea velkaorjuutta. Esimerkiksi haruwat pysyvät yhä pakkotyössä kyntäjinä, charuwat orjuutettuina karjapaimenina. Myös haliya-alkuperäiskansan jäseniä orjuutetaan yhä, vaikka heitä koskeva orjuuden kieltävä laki astui voimaan vuonna 2008.

Katso myös
----------

* tharu (kieli)

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5 6 7  Nykypäivän orjat.  *Helsingin Sanomat*, 5.10.2014.  Sanoma Media Finland.
**Nieuwe Kerk** (suom. *Uusi kirkko*) on 1400-luvulla rakennettu kirkkorakennus Alankomaiden pääkaupungissa Amsterdamissa. Kirkkoa käytetään kuningaskunnan kruunajaisiin sekä kuninkaallisiin häihin. Kirkko tunnetaan myös alankomaalaisten laivastosankarien viimeisenä leposijana. 

Utrechtin piispa myönsi luvan kirkon rakentamiseen vuonna 1408, sillä Oude Kerk (suom. *Vanha kirkko*) oli tullut liian pieneksi kasvavalle kaupungille. Nieuwe Kerk pyhitettiin Neitsyt Marialle ja pyhälle Katariinalle. Kirkko vaurioitui kaupunkipaloissa vuosina 1421 ja 1542. Se paloi lähes täydellisesti vuonna 1645, jonka jälkeen se rakennettiin uudelleen goottilaiseen tyyliin. 

Vuosina 1892–1914 kirkkoa uudistettiin laajalti, siihen lisättiin muun muassa uusia uusgoottilaisia yksityiskohtia. Vuosina 1959–1980 kirkkoa kunnostettiin. Nykyisin kirkossa ei järjestetä säännöllisiä jumalanpalveluksia, vaan kuninkaallisten tapahtumien välillä se toimii näyttelytilana.

Vuonna 2002 kirkossa vihittiin kruununprinssi Willem-Alexander ja hänen morsiamensa Maxime.

Kuvia
-----

* 
* 
* 
* Saarnastuoli.Saarnastuoli.
* Sisätiloja.Sisätiloja.
* Kirkon lasimaalauksia.Kirkon lasimaalauksia.
* 
* Vaakunoita kirkon seinällä.Vaakunoita kirkon seinällä.

Lähteet
-------

1. 1 2  Nieuwe Kerk *amsterdam.info*.  Amsterdam Info. Viitattu 13.5.2015.
2. ↑  Dutch prince marries his Maxima  2002. BBC. Viitattu 15.5.2015.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Nieuwe Kerk (Amsterdam)** Wikimedia Commonsissa

* Viralliset sivut
* Kirkon historiaa (Arkistoitu – Internet Archive)
Polvista alaspäin amputoitu nainen työntää sauvoilla hiihtokelkkaa.Kelkkahiihtoa talviparalympialaisissa 2010
**Paramaastohiihto** on vammaisurheilulaji, jossa vammaisurheilijat kilpailevat luokituksen mukaan maastohiihtomatkoilla. Se on talviparalympialaji liikunta- ja näkövammaisille urheilijoille ja Special Olympics -laji kehitysvammaisille.

Pystyhiihdossa hiihdetään perinteisellä ja vapaalla tyylillä. Pystyhiihtäjien varusteet eivät poikkea tavallisista hiihtovarusteista. Toinen pääluokka on kelkkahiihto. Siinä hiihtokelkka räätälöidään aina hiihtäjän mittojen mukaan. Näkövammaisilla urheilijoilla on näkevä opas mukana.

Säännöt
-------

Paramaastohiihdossa kilpaillaan henkilökohtaisilla matkoilla ja viestimatkoilla sekä perinteisellä että vapaalla tyylillä. Hiihtomatkat ovat vammaluokasta riippuen yhdestä kilometristä 20 kilometriin.
Pystyhiihtäjät hiihtävät omassa sarjassaan sekä kelkkahiihtäjät omassa sarjassaan. Kaikki näkövammaiset hiihtäjät kilpailevat samassa sarjassa.

Jokainen kilpailija saa omaan vammaluokkaansa oikeuttavan hyvitysprosentin tulosten laskussa. Esimerkiksi näkövammaisten luokituksessa B1-luokan hiihtäjät, jotka ovat sokeita, saavat 12 % aikahyvityksen reaaliajasta.

Luokitus
--------

Paramaastohiihdossa kilpaillaan yhteensä 15 eri vammaluokassa. Pystyhiihtäjillä on seitsemän luokkaa LW2−LW9 ja kelkkahiihtäjillä viisi luokkaa LW10−LW12. Näkövammaisilla hiihtäjillä on käytössä kolme luokkaa B1−B3.

Lähteet
-------

1. ↑  Hiihto *www.paralympia.fi*. Viitattu 23.3.2023.
2. ↑  About the Sport *www.fis-ski.com*. Viitattu 23.3.2023. (englanniksi)
3. 1 2  Säännöt ja luokittelu *www.paralympia.fi*. Viitattu 23.3.2023.

Aiheesta muualla
----------------

* Paralympiakomitean sivut hiihdosta
Ranskan ilmavoimien Nieuport 10
**Nieuport 10** oli ranskalaisen Nieuportin valmistama puurakenteinen, yksi- ja kaksipaikkainen tiedustelukone. Koneen suunnitteli Nieuportille tullut Gustave Delage, jonka menestyksekäs Nieuport-kaksitasojen sarja alkoi tästä mallista. Eturunkoa lukuun ottamatta Nieuport 10 oli verhoiltu kokonaan kankaalla. Kone lensi ensimmäisen kerran vuonna 1914.

Nieuport 10 oli käytössä tiedustelukoneena ja hävittäjänä ensimmäisessä maailmansodassa länsirintamalla vuosina 1914-1915. Tyyppiä valmistettiin lisenssillä myös Italiassa (Nieuport-Macchi) ja Venäjän keisarikunnassa (A/O Duks). Kone oli käytössä Ranskan lisäksi ainakin Britanniassa, Italiassa ja Venäjällä.

Tekniikkaa
----------

Nieuport 10 C.1
* Kärkiväli: 7,78 m
* Pituus: 6,88 m
* Korkeus: 2,65 m
* Siipipinta-ala: 18 m²
* Tyhjäpaino: 410 kg
* Lentopaino: 658 kg
* Moottori: 80 hv:n 9-sylinterinen ilmajäähdytteinen pyörivä Le Rhone C-tähtimoottori

Suorituskyky
------------

* Huippunopeus: 140 km/h
* Nousuaika 2.000 metriin: 16 min
* Lentoaika: 3 h

Aseistus
--------

* Eteenpäin ampuva Lewis-konekivääri, suomalaisissa koneissa yksi konekivääri tähystäjällä
* Suomalaisissa koneissa pommeja, tähystäjän heittämänä

Käyttö Suomessa
---------------

Punakaartin Nieuport 10- (vasemmalla) ja Nieuport 21 (oikealla) -hävittäjät Tampereen Naistenlahden jäällä.
Valkoinen armeija sai ensimmäisen Nieuport 10 -koneensa sotasaaliiksi Lylyjärvellä Vilppulan eteläpuolella 17. maaliskuuta 1918 Lento-osasto I:n siirryttyä entiselle punaisten lentoasemalle. Pietarista hankittiin siellä olleiden suomalaisten toimesta vuoden 1918 alkupuolella kaksi Nieuport 10 -konetta värväämällä viisi punaisten palveluksessa ollutta entistä tsaarin armeijan upseeria lentämään koneet Suomeen. Ohjaajat Mihail Safonov (Mikko Vuorenheimo) ja Igor Zaizewsky (Erik Ilmarinen) lensivät koneet Antreaan 11. huhtikuuta 1918 ja liittyivät valkoiseen armeijaan.

Lylyjärveltä saatu kone oli purettuna ainakin joulukuulle 1918 asti, mutta venäläisten Suomeen lentämiä koneita käytettiin heti. 

| **Suomen ilmavoimien Nieuport 10-lentokoneet** |
| --- |
| Käyttöönottopäivä | Valmistenumero | 1. rekisteri | Myöhempi rekisteri | Poisto |
| 17.3.1918 | 755 |  | D64/18 | Ympäri Santahaminassa 23.2.1919, poisto 11.8.1919 |
| 11.4.1918 | 748 | F38 |  | Tuhoutui Antreassa 13.4.1918 pakkolaskussa |
| 11.4.1918 | 743 | F36 | D63/18, 2C450 | Särkyi Santahaminassa 15.8.1919 |

Lähteet
-------

* Kalevi Keskinen, Kyösti Partonen, Kari Stenman, Suomen Ilmavoimat I 1918-27, 2005. ISBN 952-99432-2-9.
* Kalevi Keskinen, Kari Stenman, Klaus Niska, Suomen ilmavoimien lentokoneet 1918-1939, Tietoteos, 1976.
* Timo Heinonen, Thulinista Hornetiin, Keski-Suomen Ilmailumuseon julkaisuja 3, Gummerus Kirjapaino Oy, 1992. ISBN 951-95688-2-4.
Stefan Jungermann lyömässä aloitusta Wimbledonissa 2005.
**Pyörätuolitennis** on tenniksen pohjalta kehitetty vammaisurheilulaji, jota pelataan pyörätuolissa istuen. Lajissa käytetyt pyörätuolit tehdään jokaisen pelaajan tarpeiden mukaan, mutta lajin harrastuksen voi aloittaa myös tavallisella aktiivikäyttöön tarkoitetulla pyörätuolilla. Pyörätuolissa voi olla kolme tai neljä pyörää. Tavallisesta tenniksestä säännöt eroavat siten, että pallo saa pompata kentästä kaksi kertaa. Lajia voivat harrastaa myös vammattomat pelaajat.

Pyörätuolitennistä on pelattu noin kolmekymmentä vuotta, laji on peräisin Yhdysvalloista. Lajin kattojärjestö, kansainvälinen pyörätennisliitto, perustettiin vuonna 1988. Suomessa lajia on pelattu vuodesta 1993. Aluksi lajin levittämisestä vastasi Suomen Invalidien Urheiluliitto (SIU). Myöhemmin mukaan tuli myös Suomen Tennisliitto, joka järjesti lajin maajoukkuetoimintaa. Paralympialaisissa suomalaisia pyörätuolitenniksen pelaajia on nähty vuoden 1996 Atlantan kisoista lähtien.

Lähteet
-------

1. 1 2  Pyörätuolitennis *Tennisverkko*. Suomen Tennisliitto.  Arkistoitu 15.3.2008. Viitattu 7.4.2009.
2. ↑   Viitattu 7.4.2009

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Pyörätuolitennis** Wikimedia Commonsissa
**Wellcome Trust** on Lontoossa vuonna 1936 perustettu hyväntekeväisyyssäätiö, joka rahoittaa ihmisten ja eläinten terveyden parantamiseen tähtäävää tutkimusta. Sen perusti testamenttilahjoituksella lääketehtailija Sir Henry Wellcome. Se oli v. 2018 maailman neljänneksi varakkain hyväntekeväisyyttä harjoittava säätiö Bill ja Melinda Gatesin säätiön, Novo Nordiskin säätiön, ja IKEAn perustaja Ingvar Kampradin INGKA-säätiön jälkeen.

*Financial Times*-lehti on kutsunut Wellcome Trustia Yhdistyneen kuningaskunnan suurimmaksi ei-valtiolliseksi tieteellisen tutkimuksen rahoittajaksi, ja yhdeksi suurimmista maailmassa.

Säätiön puheenjohtajana toimii paronitar Eliza Manningham-Buller, ja toiminnanjohtajana tohtori Sir Jeremy Farrar, entinen trooppisen lääketieteen professori Oxfordin yliopistosta.

Toiminnot
---------

Wellcome Trust, yhdessä Britannian Medical Research Councilin kanssa, perusti 1993 Sanger-instituutin genomiikan tutkimukseen, ja on sen tärkein rahoittaja.

Säätiö rahoittaa lukuisia merkittäviä biolääketieteen tutkimusprojekteja ja -ryhmiä sekä Isossa-Britanniassa että ulkomailla. Näihin kuuluu mm. UK Biobank-biopankki; ALSPAC-pitkittäistutkimus jossa seurataan vuosina 1991–92 entisessä Avonin kreivikunnassa syntyneiden lasten terveyttä; sekä erilaiset trooppisten sairauksien voittamiseen tähtäävät projektit Afrikassa ja Kaakkois-Aasiassa.

Wellcome Trust on myös tukenut lääketiedettä suurelle yleisölle tutuksi tekeviä projekteja, ja vuosina 2009–19 se jakoi vuosittain *Wellcome Book Price* -kirjapalkintoa lääketieteestä ja terveydestä kertoville, maallikoille suunnatuille kirjoille.

Lähteet
-------

1. ↑  Andrew Jack. "Wellcome challenges science journals", *Financial Times*, 2012-04-10. Luettu 2012-04-16.  (vaatii rekisteröitymisen)
2. ↑  Eliza Manningham-Buller to be next Chair of the Wellcome Trust *wellcome.ac.uk*.  Arkistoitu 22.5.2016. Viitattu 28.11.2019.
3. ↑   "Clinician to head Wellcome Trust: Jeremy Farrar to lead one of world's largest research charities"  (2013). *Nature* **497** (7447). doi:10.1038/497019a. PMID 23636375. Bibcode: 2013Natur.497...19V.
4. ↑  MRC Centre United Kingdom: Wellcome Trust Sanger Institute Medical Research Council.  Arkistoitu 21.5.2012. Viitattu 22.12.2008.
5. ↑  Biomedical science funded projects *wellcome.ac.uk*.  Arkistoitu 3.5.2016. Viitattu 28.11.2019.
6. ↑  About the Wellcome Trust Book Prize (Arkistoitu – Internet Archive)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Wellcome Trust** Wikimedia Commonsissa
Tanelinkulma
**Tanelinkulma** on Waldemar Aspelinin suunnittelema vuonna 1889 valmistunut rakennus Haminassa. Uusrenessanssista tyyliä edustavan puurakennuksen pinta-ala on noin 1000 m². Rakennus on suojeltu asemakaavalla.

Tanelinkulman rakennutti Venäjältä Haminaan tullut kauppaneuvos Konstantin Aladin (1833–1896) itselleen kaupunkipalatsiksi. Hän ehti asua talossa vain muutamia vuosia ennen kuolemaansa. 1960-luvulla uusi rakennuskaava mahdollisti tehokkaamman rakentamisen tontille, jolloin Aladinin taloa uhkasi purkaminen. Rakennuksen osti vuonna 1968 Aladinien perikunnalta rakennusneuvos Veli O. Klami, joka alkoi kunnostaa taloa. Talo nimettiin Tanelinkulmaksi rakennustöissä 1880-luvun lopulla olleen Veli O. Klamin isoisän Taneli Klamin mukaan. Rakennuksen omistaa Veli O. Klamin perustama Oy Rakennuspartio.

Raatihuoneentorin kulmassa sijaitseva ensimmäisen kerroksen huoneisto on ollut Aladinin jälkeen monenlaisessa käytössä: asuntona, baarina, Prihan liimatehtaan konttorina, Haminan kaupungin teknisen toimen virastona sekä samovaarimuseona, jonka toiminta päättyi vuonna 2010. Nykyisin talossa on asuntoja, konditoria-kahvila, Kakspy Ry Haminan klubitalo ja yritysten toimitiloja.

Tanelinkulma on äänestetty Haminan kauneimmaksi rakennukseksi.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Katajisto, Tiina: Puinen helmi säilyi Raatihuoneentorilla.  *Kymen Sanomat*, 7.2.2015, s. 6–7.
2. ↑  "Lumoava" Tanelinkulma voitti Haminan kaunein rakennus -äänestyksen – Ääniä annettiin lähes 2 000, katso tulokset!
Taklaus
**Pyörätuolirugby** on vammaisurheilulaji, jota pelaavat pyörätuolia käyttävät henkilöt, joilla on neliraajahalvaus tai muu sekä ylä- että alaraajoihin vaikuttava vamma.

Säännöt lyhyesti
----------------

Kenttä
Pyörätuolirugbya pelataan koripallokentällä, ja pelivälineenä on lentopallo. Kenttäpelaajia on neljä per joukkue. Pyrkimyksenä on saada maali koskettamalla tai ylittämällä vastustajan maaliviiva pitäen samalla palloa hallussaan. Maalista saa yhden pisteen. Enemmän pisteitä saanut joukkue on voittaja. Pallon liikuttelu on sallittua ojentamalla, heittämällä, lyömällä, vierittämällä, pompottamalla tai kantamalla mihin suuntaan tahansa. Peliaika on 4 × 8 minuuttia, ensimmäinen ja kolmas tauko ovat yhden, ja keskimmäinen tauko viiden minuutin mittaisia. Joukkueessa saa olla yhteensä 12 pelaajaa.

Historia
--------

Pyörätuolirugby kehitettiin 1970-luvun lopulla Kanadassa lajiksi neliraajahalvauspotilaille, jotka eivät kyenneet pelaamaan varsin suosittua, mutta taitavia ja tarkkoja käsien liikkeitä vaativaa pyörätuolikoripalloa. Alun perin pyörätuolirugbya kutsuttiin nimellä *murderball* (murhapallo), koska se on luonteeltaan varsin raju ja aggressiivinen. Nimi muutettiin pyörätuolirugbyksi 1980-luvun lopulla, jolloin järjestettiin myös ensimmäiset kansainväliset kilpailut Torontossa.

Kansainvälinen lajiliitto IWRF (*International Wheelchair Rugby Federation*) perustettiin vuonna 1993 ja ensimmäiset maailmanmestaruuskilpailut järjestettiin 1995 Zürichissä. Laji oli paralympialaisissa näytöslajina Atlantassa 1996 ja kuului ensimmäistä kertaa viralliseen ohjelmaan seuraavissa paralympialaisissa Sydneyssä 2000. Nykyisin kansainvälisellä lajiliitolla on 23 jäsenmaata.

Katso myös
----------

* *Murderball*, yhdysvaltalainen dokumenttielokuva vuodelta 2005

Lähteet
-------

1. ↑  Wheelchair Rugby Australian Paralympics Committee. Viitattu 31.8.2013.

Aiheesta muualla
----------------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Pyörätuolirugby**.
* 
* International Wheelchair Rugby Federation
* Pyörätuolirugby paralympialaisten sivuilla (englanniksi)
**La storia di una donna** ("Erään naisen tarina") on vuonna 1920 valmistunut italialainen mykkäelokuva. Eugenio Peregon ohjaaman melodraaman pääosaa esittää elokuvadiiva Pina Menichelli.

Juoni
-----

Ampumahaavan saanut kaunis nainen tuodaan sairaalaan. Lääkäri löytää päiväkirjan, joka kertoo tuntemattoman naisen tarinan. Orvoksi jäänyt Beatrice on palkattu seuraneidoksi rikkaalle kreivittärelle, jonka poika Paolo viettelee hänet. Kreivitär ajaa pois Beatricen, joka joutuu huijari Fabianon uhriksi. Lapsen synnyttänyt Beatrice päättää kostaa Paololle, jonka morsian näkee heidät arveluttavassa tilanteessa. Fabiano yrittää saada haltuunsa Paololle uskotut salaiset asiakirjat. Beatrice katuu, paljastaa kaiken Paololle ja joutuu Fabianon ampumaksi. Paolo saapuu lapsensa kanssa sairaalaan lohduttamaan kuolevaa Beatricea.

Näyttelijät
-----------

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  Pina Menichelli  | … |  Beatrice
  |
|  Luigi Serventi  | … |  Paolo
  |
|  Livio Pavanelli  | … |  Fabiano
  |

Teemat ja vastaanotto
---------------------

*La storia di una donna* on tyypillinen esimerkki 1910-luvun elokuvadiivojen tähdittämistä melodraamoista, joissa oikeudeton nainen joutuu kaikin tavoin sadistisen miesten maailman uhriksi: raiskatuksi, aviottomaksi äidiksi, prostituoiduksi ja lopulta sijaiskärsijänä tapetuksi. Yleisön ja kriitikkojen positiivisesti vastaanottama elokuva on samalla havainnollinen todiste Italian elokuvateollisuuden uusiutumiskyvyttömyydestä, joka lamautti sen 1920-luvun alussa: päiväkirjaan perustuvasta uudenlaisesta kerrontatavastaan huolimatta se kuvaa maailmaa, jota ei ensimmäisen maailmansodan jälkeen ollut enää olemassa. Samaan aiheeseen perustuu Amleto Palermin vuonna 1928 ohjaama *La confessioni di una donna* ("Erään naisen tunnustukset").

Restaurointi
------------

Elokuva on restauroitu Bolognan elokuva-arkistossa osana EU:n rahoittamaa projektia. Restauroitu versio perustuu Brasilian ja Belgian elokuva-arkistoissa säilyneisiin alkuperäisiin nitraattifilmikopioihin. Portugalin- sekä ranskan- ja flaaminkieliset välitekstit on käännetty italiaksi. Alkuperäisestä 2000 metrin pituudesta on säilynyt 1300 metriä.

Lähteet
-------

* Dalle Vacche, Angela: *Diva: Defiance and Passion in Early Italian Cinema*. Austin: University of Texas Press, 2008. ISBN 978-0-292-71661-2.

### Viitteet

1. 1 2 3 4 5    *Bianco e Nero*, luglio/dicembre 1980. Il cinema muto italiano: I film del dopoguerra / 1920, s. 346–349.
2. ↑  Dalle Vacche, s. 131–132.
3. ↑  Dalle Vacche, s. 282, 299–290.
4. ↑  Brunetta, Gian Piero: *The History of Italian Cinema*, s. 58–59. Princeton, Ocford: Princeton University Press, 2003. ISBN 978-0-691-11988-5.
5. ↑  Elokuvan alkutekstit.

Aiheesta muualla
----------------

* *La storia di una donna* Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Paul & Paula
**Paul & Paula** oli vuonna 1962 Texasin Brownwoodissa perustettu popduo. Sen jäsenet olivat Jill "Paula" Jackson ja Ray "Paul" Hildebrand.

Jackson ja Hildebrand opiskelivat Howard Payne Collegessa kun esiintyjiä haettiin vapaaehtoistyöhön American Cancer Societyn hyväksi. Hildebrandin tätä tarkoitusta varten tekemä laulu "Hey Paula" sai niin hyvän vastaanoton, että kaksikkoa kannustettiin levyttämään. Alun perin duosta käytettiin nimeä Jill & Ray, mutta nimi muutettiin Paul & Paulaksi, jotta se sopisi yhteen laulun kanssa. Levytettynä kappale nousi listaykköshitiksi. "Hey Paula" -singleä seurasivat "Young Lovers" ja "First Quarrel". "Hey Paulan" alkuperäisestä versiosta poistetut osuudet otettiin kappaleeseen "Young Lovers". Paul & Paula julkaisi myös albumeita, kuten yhden joululaululevyn. Kaksikon tiet eriytyivät jo vuonna 1965, jolloin duo hajosi. Yhtye kuuluu West Texas Music Hall of Fameen.

Jackson ja Hildebrand palasivat yhteen ajoittain esittääkseen vanhan "Hey Paula" -hittinsä, esimerkiksi vielä vuonna 2012. Hildebrand kuoli elokuussa 2023.

Lähteet
-------

1. 1 2  Paul & Paula AllMusic, viitattu 20.8.2023
2. ↑  Riia Pakkanen, Paul & Paula -popduosta tuttu Ray Hildebrand on kuollut Iltalehti 20.8.2023, viitattu 20.8.2023
**Hondurasin presidentti** on Hondurasin valtionpäämies.
Vuoden 1982 perustuslaki määrittelee vahvan presidentinvallan. Presidentti on sekä maan että hallituksen päämies. Presidentti valitaan nelivuotiskausille. Kansallispuolueen Porfirio Lobo Sosa vannoi virkavalansa 27. tammikuuta 2010, seuraavat vaalit olivat vuonna 2013, ja valituksi tuli saman puolueen Juan Orlando Hernández.

Hernández valittiin uudelleen vuoden 2017 vaaleissa, jossa päävastustajavastustaja, korruptionvastaisen rintaman ehdokas Salvador Nasralla hävisi noin puolentoista prosenttiyksikön erolla. Amerikan valtioiden järjestö OAS:n pääsihteeri Luis Almagro epäilee vaalien rehellisyyttä. Vaaliprosessin aikana esiintyi väkivaltaisuutta.

Hondurasin historiassa presidentin virka on ollut vuoroin Liberaalipuolueen eli PLH:n, vuoroin Kansallispuolue PN:n käsissä. Maan historiassa on myös sotilasvallan kausia.

Katso myös
----------

* Luettelo Hondurasin presidenteistä

Lähteet
-------

1. ↑  Background note: Honduras US Department of state
2. ↑  
Honduras *The World Factbook*. Washington, DC:  Central Intelligence Agency.  (englanniksi)
3. ↑  Presidents of Honduras *honduras.com*.  2015.  Arkistoitu 1.12.2017. Viitattu 29.11.2017.
4. ↑  Arto Huovinen: OAS ei hyväksy Hondurasin vaalitulosta *Kansan Uutiset*.  18.12.2017. Viitattu 19.12.2017.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Hondurasin presidentti** Wikimedia Commonsissa
Byparkenin keskellä on kahdeksankulmainen Lilla Lungegårdsvann -lampi.
**Byparken** on Bergenin keskustassa sijaitseva kaupunkipuisto. Sen pinta-ala on noin 7,2 hehtaaria. Byparken perustettiin vuoden 1855 kaupunkipalon jälkeen, ja se oli Bergenin ensimmäinen julkinen puisto. Puiston keskellä on Lille Lungegårdsvann -niminen lampi. Byparkenin länsiosassa on torimainen Festplassen-aukio, ja sen vieressä viheralue, jossa on Edvard Griegiä esittävä patsas ja Harald Sæverudin muistomerkki.

Kuvia
-----

* Edvard Griegin patsas (Ingebrikt Vik, 1917)Edvard Griegin patsas (Ingebrikt Vik, 1917)
* Harald Sæverudin muistomerkki. Taustalla Permanenten.Harald Sæverudin muistomerkki. Taustalla Permanenten.
* Norjan kansallispäivän juhlintaa Festplassenilla vuonna 2009.Norjan kansallispäivän juhlintaa Festplassenilla vuonna 2009.

Lähteet
-------

1. ↑  Byparken *Store norske leksikon*.  22.6.2020. Viitattu 5.8.2023. (norjaksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Byparken** Wikimedia Commonsissa
**Ylioppilasoikeisto** oli suomalainen joulukuussa 1945 perustettu ylioppilaiden aatteellinen järjestö, joka oli lähellä kokoomusta. Perustamisensa jälkeen siitä tuli maan suurin opiskelijajärjestö. Järjestön puheenjohtajana toimi kokoomuksen kansanedustaja Päiviö Hetemäki ja varapuheenjohtajana Kokoomuksen Nuorten Liiton koulutuspäällikkö Veikko Sjöblom. Järjestö lakkautettiin 16. toukokuuta 1946 välirauhansopimuksen 21. artiklan nojalla "fasistisena" Punaisen Valpon päällikön Aimo Aaltosen vaikutuksesta. Lakkauttaminen liittyi vappuna 1946 Helsingissä sattuneisiin vähäisiin välikohtauksiin, joiden yhteydessä ylioppilaat olivat muun muassa laulaneet Vanhan ylioppilastalon edessä Vala-laulua kommunistien vappumarssin kulkiessa ohi.

Ylioppilasoikeisto julkaisi toimintansa aikana pamfletin *Vapaa! Vankka! Vakaa!: Suomen onnellisen tulevaisuuden puolesta ; Ylioppilasoikeiston vetoomus kaikille akateemisille kansalaisille*.

Lähteet
-------

1. ↑  Ilkka Ahtokivi: Kokoomus Valpon silmätikkuna  17.5.1996. Nykypäivä. Viitattu 27.2.2015.
**Kymenlaakson kauppakamari** on Kymenlaakson alueella toimiva elinkeinoelämän edunvalvonta-, palvelu- ja asiantuntijajärjestö. Kauppakamari tarjoaa vaikuttamiskanavan, koulutusta, kontakteja ja hyödyllistä tietoa yritystoiminnan tueksi. Vuonna 1929 perustetun kauppakamarin toiminnan tavoitteena on Kymenlaakson ja siellä toimivien yritysten vetovoiman kasvattaminen ja kilpailukyvyn vahvistaminen. 

Kymenlaakson kauppakamariin kuuluu noin 550 jäsentä seitsemän kunnan alueella (Etelä-Kymenlaaksossa Kotka, Hamina, Pyhtää, Miehikkälä, Virolahti ja Pohjois-Kymenlaaksossa Kouvola ja Iitti). Kamarin toimintaa johtaa hallitus ja puheenjohtajisto, joka valitaan vuosittain. Vuosittain nimetään myös kahdeksan valiokuntaa, joiden toiminta on keskeinen edunvalvonnan työväline. Kymenlaakson kauppakamarin hallituksen puheenjohtajana toimii Kotkan Energia Oy:n kehitysjohtaja Tuija Suur-Hamari ja toimitusjohtajana Jouko Lehtoranta. 

Kauppakamaritoiminta Suomessa perustuu kauppakamarilakiin ja yritysten vapaaehtoiseen jäsenyyteen. Suomessa toimii 19 alueellista kauppakamaria ja niiden yhteistyöelin Keskuskauppakamari.

Katso myös
----------

* Nuorkauppakamari

Lähteet
-------

1. ↑  Tietoa meistä (Arkistoitu – Internet Archive)
2. ↑  Puheenjohtajat (Arkistoitu – Internet Archive)
3. ↑  Kymenlaakson kauppakamarin toimistot (Arkistoitu – Internet Archive)

Aiheesta muualla
----------------

* Kymenlaakson kauppakamarin sivusto
Michael Jackson vuonna 1988.
**Heal the World Foundation** oli alun perin Michael Jacksonin vuonna 1992 perustama hyväntekeväisyysjärjestö. Järjestön perustaminen sai alkunsa saman nimisestä hyväntekeväisyyssinglestä. Järjestön kautta Jackson muun muassa lennätti 46 tonnia tarvikkeita Sarajevoon, perusti koulutuksen huumeiden ja alkoholin väärinkäyttöä vastaan ja lahjoitti miljoonia dollareita vähemmän onnekkaille lapsille, sisältäen kokonaan maksetun unkarilaisen lapsen maksasiirron. Jackson tuki järjestöä muun muassa lahjoittamalla kaikki tulot Dangerous World Tour -kiertueesta. Epäonnistuneen vuosittaisen tilinpäätöksen takia hyväntekeväisyysjärjestö menetti verovapaan asemansa vuonna 2002.

Eri organisaatio, jolla ei ole mitään tekemistä Michael Jacksonin järjestön kanssa, rekisteröi Kalifornian osavaltiossa samannimisen järjestön ja haki verovapaata asemaa vuonna 2008. Jacksonin perikunta on parhaillaan*milloin?* ryhtymässä oikeustoimiin vilpillisen kilpailun ja tavaramerkin rikkomisen takia.

Lähteet
-------

* J. Randy Taraborrelli: *Michael Jackson:The Magic and the Madness the Whole Story 1958–2009*. Grand Central Publishing, 2009. ISBN 978-044-6564-748.
*Tämä artikkeli kertoo taideteoksesta. Kuukkelin muita merkityksiä on lueteltu täsmennyssivulla.*
Villu Jaanisoo, *Kuukkeli*, 2016.
*Kuukkeli* kuvattuna vuonna 2023 dronella.
**Kuukkeli** on Villu Jaanisoon tekemä taideteos, joka paljastettiin vuonna 2016 Helsingissä.

*Kuukkeli* on lähes kuusi metriä korkea veistos. Se koostuu värillisistä uusiomuovin palasista. Lähellä sijaitsevan Kalasataman koulurakennuksen pintapaneelit ovat samaa materiaalia. Teoksen runko on terästä, kuten myös nokka ja jalat. Linnun varpaat ovat palloventtiilejä. Veistos sijaitsee näkyvällä paikalla Helsingin Kalasatamassa, Junonkadun ja Leonkadun risteyksessä.

Teoksen lähtökohtina ovat kuukkelille kansantaruissa annetut erityisominaisuudet. Kuukkelia pidettiin metsässä liikkuvien ystävänä ja suojelijana, jonka näkemiselle annettiin erilaisia merkityksiä.

Helsingin kaupunginkanslian tilaama veistos on valmistumisjärjestyksessä toinen Kalasataman ympäristötaidehankkeen mukainen taidehankinta. Hankkeen tavoitteena on asukkaiden viihtyvyyden parantaminen sekä alueellisen identiteetin muodostuminen. Teos kuuluu Helsingin taidemuseon taidekokoelmaan.

Lähteet
-------

1. 1 2  Roth, Raili: Pirkkalalaistaiteilijan kuusimetrinen kuukkeli kuoriutuu Helsingin Kalasatamassa *Aamulehti*.  21.4. 2016. Alma Media.  Arkistoitu 26.4.2016. Viitattu 30.4.2016.
2. ↑  Kalasatamaan ilmestyi jättimäinen veistos *City*.  28.4.2016. City Digital Oy. Viitattu 30.4.2016.

Aiheesta muualla
----------------

* Taiteilija Villu Jaanisoon "Kuukkeli"-teoksen julkistustilaisuus. YouTube.
Aikakausmedian toimisto on Helsingin Etelärannassa. Kuvassa rakennuksen sisäänkäynti.
**Aikakausmedia ry** (aik. Aikakauslehtien liitto) on vuonna 1946 perustettu aikakauslehtikustantajien ja -julkaisijoiden yhteistyöfoorumi, jonka jäseniä ovat kaikki merkittävät suomalaiset aikakauslehtikustantajat. Kustantajajäseniä on noin 250, ja ne julkaisevat yhteensä lähes 500 aikakauslehteä ja verkkojulkaisua. Edustettuina ovat yleisö-, ammatti- ja järjestölehdet sekä asiakaslehdet.

Liiton keskeisimpiä tehtäviä ovat toimialan edunvalvonta, aikakauslehtialan markkinointi, tutkimus ja viestintä, nuorten lukutaidon edistäminen, koulutus ja kansainvälinen toiminta.

Aikakausmedia ylläpitää mediakorttipalvelua Mediakortit.fi, josta voi hakea yli 200 aikakauslehden tietoja useilla eri hakukriteereillä: aakkosten, lehtiluokkien, asiasanojen ja teemojen perusteella. Palvelussa pystyy myös vertailemaan lehtien tietoja keskenään ja laskemaan mainoskampanjalle kontaktihinnan. Vertailuun saa lisäksi KMT:ssa mukana olevien lehtien profiilitiedot. Palvelu toimii sekä suomeksi että englanniksi.

Editkilpailu on Aikakausmedian järjestämä kilpailu, jossa palkitaan vuosittain aikakauslehtialan parhaita tekijöitä toimituksellisissa ja mainonnallisissa sarjoissa.

Aikakausmedia ADS
-----------------

Aikakausmedia ADS Oy on Aikakausmedian omistama yritys, jonka palveluja ovat mainostilan varausjärjestelmä, mainosaineistojen tarkistusjärjestelmä ja mediakortit. Yritys on perustettu vuonna 1997.

Lähteet
-------

1. 1 2  Toiminta Aikakausmedia. Viitattu 11.8.2021.
2. ↑  Aikakausmedian mediakortit Aikakausmedia. Viitattu 11.8.2021.
3. ↑  Kilpailun säännöt ja arviointiperusteet Aikakausmedia.  Arkistoitu 11.8.2021. Viitattu 11.8.2021.
4. ↑  Aikakausmedia ADS:n palvelut Aikakausmedia ADS. Viitattu 11.8.2021.

Aiheesta muualla
----------------

* Aikakausmedian verkkosivut
* Aikakausmedia ADS
* Mediakortit.fi
* Ratecards.fi, Mediakorttipalvelu englanniksi
Erivärisiä peittoja.
Kaksi ihmistä peiton alla. Henri de Toulouse-Lautrec, *Vuode*, 1893.
**Peitto** on yleensä kankaasta tehty vuodevaate, joka toimii suojana ja lämmöneristeenä. Käyttäjä pysyy peiton alla lämpimänä, peitto on näkösuoja, ja se suojaa myös esimerkiksi hyönteisiltä.

Peittoa suojataan lakanalla, joka sijaitsee peiton alla nukkuvan ihmisen ja peiton välissä. Lakana on helppo pestä käytön jäljiltä. Peitossa voi olla myös niin sanottu *pussilakana*, jonka sisään peitto asetetaan.

Rakenne
-------

Peitto sisältää lämmöneristettä kuten höyheniä, untuvia tai tekokuituja. Ennen vanhaan 1900-luvun alussa ja 1800-luvulla peiton eristeenä voitiin käyttää jopa heiniä.

Peiton lämmöneristysominaisuudet voidaan kuvata synteettisten kuitujen eristeissä grammamäärillä per neliö. Mitä enemmän eristettä, sen lämpimämmältä peitto tuntuu. Kylmässä ihminen tarvitsee paksumman peiton kuin lämpimässä. Jos peiton lämmöneristys on tarvetta suurempi, ihminen alkaa hikoilla peiton alla.

*Peite* on yleisemminkin eristeenä käytetty suojain. Lämmöneristykseen on olemassa eristeaineita sisältäviä peitteitä. Peite voi olla myös pelkkä näkösuoja.

Erilaisia peittoja
------------------

Tavallinen yhden hengen peitto on 150 cm leveä ja 200 cm pitkä peite. Parivuoteen peite voi olla 200 cm x 200 cm. Parivuoteen peiton on tarkoitus peittää kaksi henkilöä.

Peiton päällä sängyssä voi olla *päiväpeitto* suojaamassa peittoa ja antamassa esteettistä ulkonäköä nukkumatilaan.

Peiton huolto
-------------

Peitto huolletaan tuulettamalla ja ravistamalla se säännöllisesti. Pesun jälkeen höyhen- ja untuvapeitot on paras rumpukuivata.

Lähteet
-------

1. ↑  Oikeanlainen peitto – peitto-opas - Hemtex I Sisustus & Inspiraatio *www.hemtex.fi*. Viitattu 1.8.2023.
2. ↑  Pussilakanat ja pussilakanasetit | Finlayson *Finlayson FI*. Viitattu 1.8.2023.
**4 Vallées'** on talvi- ja kesäurheilualue Lounais-Sveitsissä Valais’n Alpeilla. Se sijaitsee Valais’n kantonissa Sionin ja Martignyn kaupunkien välillä Rhônen eteläpuolella. Nimensä alue on saanut neljästä jokilaaksosta Drance de Bagnes, Borgne, Printse ja Fare. Alueen korkeusero on noin 2,5 kilometriä: korkein vuori on Mont Fort (3 330 m); matalin hissiala-asema on Le Châblessa 820 metrin korkeudessa.

Talviurheilualue
----------------

Laskettelua varten alueella on rinteitä 410 kilometriä. Myös perinteisen hiihdon harrastaminen ja esimerkiksi koiravaljakkoajelu on mahdollista. Muun muassa Verbierin, Nendazin ja Veysonnazin vuoristoalueet ovat osa 4 Vallées -aluetta.

Kesäurheilualue
---------------

Kesäretkeilyreittejä alueella on lähes 1 000 kilometriä. Myös esimerkiksi pyöräilyä tai vuorikiipeilyä voi harrastaa.

* Verbier lounaasta nähtynä.Verbier lounaasta nähtynä.
* Köysirata Mont Fortille.Köysirata Mont Fortille.
* Veysonnazin kylä, taustalla Rhônen takana Bietschhorn.Veysonnazin kylä, taustalla Rhônen takana Bietschhorn.

Lähteet
-------

* 4 Vallées (Alueen esittely verkkosivullaan) *4vallees.ch*.  Arkistoitu 28.12.2018.  (ranskaksi), (saksaksi), (englanniksi)
* National map: swisstopo (Sveitsin valtion julkinen karttapalvelu) *map.geo.admin.ch*. Wabern:  Bundesamt für Landestopografie swisstopo.  (saksaksi), (ranskaksi), (italiaksi), (retoromaaniksi), (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Alueen matkailusivusto (ranskaksi), (saksaksi), (englanniksi)
Carl Ernst Wrede af Elimä
**Carl Ernst Wrede af Elimä** (17. toukokuuta 1850 Rabbelugnin kartano, Anjala – 3. kesäkuuta 1927 Arrajoen kartano, Nastola) oli suomalainen metsähallituksen ylijohtaja.

Wreden vanhemmat olivat Vaasan läänin maaherra Carl Gustaf Fabian Wrede (1819–1892) ja Margareta Sofia Eleonora Glansenstjerna (1821–1864). Gustaf Wreden sisaruksia olivat Parkanon paronina tunnettu metsänhoitaja Gustaf Wrede af Elimä, senaattori Otto Wrede sekä vankien ystävä Mathilda Wrede.

Wrede kävi Haminan kadettikoulun 1861–1868. Hän oli keisarin paašikunnassa vuodesta 1868 ja kamaripaašina vuodesta 1869. Wrede palveli sitten vänrikkinä Henkikaartin Semjonovin rykmentissä 1869–1873 ja aliluutnanttina 23. tykistöprikaatissa 1873–1874. Wrede erosi armeijasta luutnanttina 1874 ja opiskeli sitten Evon metsäopistossa valmistuen metsäkonduktööriksi 1876. 

Wrede oli tilapäisenä metsientarkastajana Länsi-Suomen alueella 1878–1888 ja vakinaisena metsientarkastajana 1888–1890. Hän oli sitten Viipurin ja Mikkelin tarkastusalueen ylimetsänhoitajana 1890–1893 ja metsähallituksen ylijohtajana 1893–1902. Virasta erottuaan Wrede oli Kuusankosken paperitehtaan isännöitsijänä 1902–1905 ja tämän jälkeen Helsingin metsätoimiston omistajana 1905–1916. Wrede omisti Arrajoen kartanon Nastolassa ja Oulojan kartanon Iitissä. Arrajoen kartanoa hallinoi kuitenkin Wreden vanhemman veljen Rabbe Wladimir Wreden (1846–1903) leski Eugenie Wrede o.s. Hisinger (1845–1931). Tila on vuonna 1915 kooltaan 5 246 hehtaaria käsittäen Arrajoen ja Säyhteen kylät kokonaan. Ernst Wrede myi 1917 Säyhteen kylän Iitin kunnalle ja vähn myöhemmin myös kartanoon kuuluneet Mankalan kosket. 

Wrede oli aatelissäädyssä edustaja valtiopäivillä 1897, 1899, 1900, 1904–1905 ja 1905–1906.

Wrede oli naimisissa vuodesta 1884 serkkunsa Sigrid Naema Maria Schulmanin (s. 1865) kanssa. Heidän poikiaan olivat toimitusjohtaja Ernst Fabian Wrede ja kuvanveistäjä Carl Henrik Wrede.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5  Adelsvapen-Wiki : Friherrliga ätten Wrede af Elimä nr 44, tabell 66
2. 1 2  Kuka kukin oli Viitattu 22.2.2021.
3. ↑  Matti Oijala 10.2.2008 : Lydia Vakimon haastattelu 1918 tapahtumista Arrajoella
4. ↑  Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1897 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen 1897. Tredje häftet. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1897, ss. 1699-1707.
5. ↑  Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1904–1905 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen år 1904–1905. Andra häftet. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1905, ss. 795-804.
*Tämä artikkeli käsittelee musiikkikappaletta. Over the Rainbow on myös Rainbow-yhtyeen uuden kokoonpanon nimi.*
Musiikkinäyte"Over the Rainbow"Näyte elokuvan *Ihmemaa Oz* soundtrack-albumilta.Äänitiedostojen kuunteluohjeet

"**Over the Rainbow**" (suomeksi "**Sateenkaaren tuolla puolen**") on Harold Arlenin säveltämä ja E. Y. Harburgin sanoittama musiikkikappale vuoden 1939 elokuvasta *Ihmemaa Oz*. Sen esitti elokuvassa Judy Garland ja kappale voitti parhaan laulun Oscar-palkinnon. Suomenkieliset sanat kirjoitti Usko Kemppi ja sen ovat Suomessa levyttäneet muun muassa Vieno Kekkonen, Olavi Virta ja Reijo Taipale. Kappale valittiin 1900-luvun parhaaksi lauluksi vuonna 2001 yhdysvaltalaisten musiikkiyhtiöiden Recording Industry Association of America ja National Endowment for the Arts -viraston järjestämässä äänestyksessä. American Film Institute valitsi sen vuonna 2004 kaikkien aikojen parhaaksi elokuvakappaleeksi.

Vuonna 1939 Yhdysvaltojen singlelistalle nousi kappaleella neljä eri artistia: Garland, Bob Crosby, Larry Clinton sekä Glenn Miller, jonka levytys laulaja Ray Eberlen kanssa nousi listaykköseksi. Garland levytti kappaleen useita kertoja urallaan. Hänen alkuperäinen levytyksensä valittiin vuonna 1981 Grammy Hall of Fameen. Kappaleen ovat levyttäneet lukuisat laulajat ja instrumentalistit eri tyylilajeissa ja sitä on käytetty monissa elokuvissa, televisio-ohjelmissa ja teatterinäytelmissä.

Lähteet
-------

1. 1 2  Sateenkaaren tuolla puolen Suomen Äänitearkisto ry. Viitattu 14.12.2010. [vanhentunut linkki]
2. 1 2 3 4 5  Jeremy Wilson: Over the Rainbow *JazzStandards.com*. Viitattu 9.12.2010. (englanniksi)
3. ↑  Grammy Hall of Fame *Grammy.com*.  Arkistoitu 24.12.2010. Viitattu 12.12.2010. (englanniksi)
**Kungssången** eli **Ur svenska hjärtans djup en gång** (suom. *Ruotsalaisten sydänten syvyydestä*) on Ruotsin virallinen – tosin nykyään harvoin käytetty – kuningashymni, joka lauletaan virallisissa tilaisuuksissa kuninkaan läsnä ollessa. Laulun sanoitti ruotsalainen runoilija C. V. A. Strandberg kuningas Oskar I:n kruunajaisjuhliin vuonna 1844. Laulun alkuperäinen nimi on "Kungssången" (Kuninkaan laulu). Vapaamielinen runoilija odotti kuninkaasta vapaamielistä hallitsijaa, ja hänen toiveensa käyvät ilmi myös tekstistä. Samoin tekstistä käy ilmi epäsuora kannanotto Suomen kysymykseen. Strandberg elätteli toiveita, että kuningas Oskar I saisi aikaan Suomen jälleenyhdistämisen Ruotsin kruunun alaisuuteen, mitä Strandberg kuvitteli suomalaisten itsensäkin toivovan. Laulun sävelsi Otto Lindblad. Se julkaistiin ensi kerran Strandbergin kokoelmassa *Sånger i Pansar* vuonna 1845.

Kungssångenin sanat
-------------------

Ur svenska hjärtans djup en gång
en samfälld och en enkel sång,
som går till kungen fram!
Var honom trofast och hans ätt,
gör kronan på hans hjässa lätt,
och all din tro till honom sätt,
du folk av frejdad stam!
O konung, folkets majestät
är även ditt: beskärma det
och värna det från fall!
Stå oss all världens härar mot,
vi blinka ej för deras hot:
vi lägga dem inför din fot -
en kunglig fotapall.
Men stundar ock vårt fall en dag,
från dina skuldror purpurn tag,
lyft av dig kronans tvång
och drag de kära färger på,
det gamla gula och det blå,
och med ett svärd i handen gå
till kamp och undergång!
Och grip vår sista fana du
och dristeliga för ännu
i döden dina män!
Ditt trogna folk med hjältemod
skall sömma av sitt bästa blod
en kunglig purpur varm och god,
och svepa dig i den.
Du himlens Herre, med oss var,
som förr du med oss varit har,
och liva på vår strand
det gamla lynnets art igen
hos sveakungen och hans män.
Och låt din ande vila än
utöver nordanland!
### Suomenkielinen käännös

Ruotsalaisten sydämistä kerran
nousee yhteen ääneen yksinkertainen lauluu,
kuninkaallemme!
Ole hänelle ja suvulleen uskollinen,
tee kruunu hänen kutreillaan keveäksi,
usko yksin häneen,
sinä rauhassa elävä kansa!
Oi kuningas, kansan valta
on sinunkin, siis suojaa sitä
ja estä sitä lankeemasta!
Vastusta tähtemme kaikkia maailman sotajoukkoja,
mekään emme kavahde heidän uhkaansa:
vaan laskemme ne jalkojesi juureen -
kuninkaan jalkojen alustaksi.
Mutta jos häviömme näyttää joskus koittavan,
ota harteiltasi purppuraviitta,
nosta kruunun paino yltäsi
ja pue yllesi rakkaat värit,
vanhat keltainen ja sininen,
ja käy miekkä kädessäsi
taistelua, tuhoakin kohti!
Ja tartu viimeiseen lippuumme
ja uhmassakin johda vielä
miehesi aina kuolemaan!
Uskollinen kansasi kutoo urheasti
sydänverestänsä
lämpimän ja jalon purppuraviitan,
ja kietoo sinut siihen.
Taivahan Herra, ole kanssamme,
niin kuin olet ollut kanssamme aiemminkin,
ja elähdytä rannoillamme
vanha mielemme jälleen
ruotsalaisten kuninkaalle ja hänen miehillensä.
Ja anna Henkesi vieläkin levätä
pohjoisen maan yllä!