recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Þorgeir Þorgeirson** (30. huhtikuuta 1933 – 30. lokakuuta 2003) oli islantilainen kirjailija ja elokuvaohjaaja.

Þorgeir Þorgeirsonin läpimurtoromaani oli *Yfirvaldið* (1973). Seuraavana vuonna julkaistiin novellikokoelma *Kvunndagsfólk*, jota seurasi kokeellinen romaani *Einleik á glansmynd* (1976). Þorgeir Þorgeirson kirjoitti myös runoja sekä ohjasi ja tuotti elokuvia.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Þorgeir Þorgeirson *Store norske leksikon*. Viitattu 29.6.2022.

Aiheesta muualla
----------------

* Morgunblaðið: Þorgeir Þorgeirson

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Saksa

 |
|  |
| Muut | 
* IdRef

 |

 |

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.   
Alkuperäinen artikkeli: en:Þorgeir Þorgeirson
**Patrícia Mbengani Bravo Mamona** (s. 21. marraskuuta 1988 Lissabon) on portugalilainen kolmiloikan Euroopan-mestari.

Mamona sijoittui Euroopan nuorten olympiafestivaaleilla Lignanossa 2005 kolmiloikassa viidenneksi ja karsiutui 100 metrin aitajuoksun alkuerissä. Saman vuoden Marrakechin alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa hän oli kolmiloikassa seitsemäs ja eteni 100 metrin aitajuoksussa välieriin. Hän sijoittui kolmiloikassa neljänneksi Pekingin alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa 2006 ja karsiutui loppukilpailusta saman ikäluokan EM-kilpailuissa Hengelossa 2007.

Mamona sijoittui Kaunasin alle 23-vuotiaiden EM-kilpailujen 2009 kolmiloikassa viidenneksi ja Barcelonan EM-kilpailuissa 2010 kahdeksanneksi. Hän sai samassa lajissa 2011 hopeaa Shenzhenin universiadeissa, mutta karsiutui loppukilpailusta Daegun MM-kilpailuissa.

Mamona saavutti kolmiloikassa pronssia Helsingin EM-kilpailuissa 2012 silloisella Portugalin ennätystuloksella 14,52. Lontoon olympialaisissa hän karsiutui loppukilpailusta. Göteborgin sisäratojen EM-kilpailuissa 2013 hän loikki kahdeksanneksi. Sopotin MM-hallikilpailuissa 2014 Mamona sijoittui neljänneksi. Saman vuoden Zürichin EM-kilpailuissa hän karsiutui loppukilpailusta.

Mamona sijoittui 2015 Prahan sisäratojen EM-kilpailujen kolmiloikassa viidenneksi, mutta karsiutui loppukilpailusta Pekingin MM-kilpailuissa. Hän voitti Euroopan-mestaruuden Amsterdamissa 2016 maansa ennätystuloksella 14,58 m. Rio de Janeiron olympialaisissa 2016 hän sijoittui kuudenneksi Portugalin ennätystuloksella 14,65. Belgradin EM-hallikilpailuissa 2017 hän saavutti hopeaa tuloksella 14,32. Lontoon MM-kilpailuissa 2017 hän oli yhdeksäs. Hän karsiutui loppukilpailusta Berliinin EM-kilpailuissa 2018. Glasgow'n sisäratojen EM-kilpailuissa 2019 hän sijoittui neljänneksi ja saman vuoden Dohan MM-kilpailuissa kahdeksanneksi. Hän voitti sisäratojen Euroopan-mestaruuden Toruńissa 2021 ennätyksellään 14,53.

Mamona loikki Portugalin ennätyksen 14,66 Monacossa heinäkuussa 2021. Muutamaa viikkoa myöhemmin järjestetyissä Tokion olympialaisissa hän paransi ennätyksen lukemiin 15,01 saavuttaen hopeaa. Belgradin MM-hallikilpailuissa 2022 hän sijoittui kuudenneksi. Eugenen MM-kilpailuissa 2022 hän sijoittui kahdeksanneksi ja saman vuoden Münchenin EM-kilpailuissa viidenneksi. Hän saavutti Istanbulin sisäratojen EM-kilpailuissa 2023 pronssia tuloksella 14,16.

Mamona on hypännyt pituutta ulkona 623 (2019) ja hallissa 640 (2020), juossut 200 metriä 24,42 (2010) ja 100 metrin aidat 13,53 (2010) sekä kerännyt seitsenottelussa 5293 pistettä (2011) ja hallissa viisiottelussa 4081 pistettä (2009).

Lähteet
-------

* Patrícia Mamona Kansainvälinen yleisurheiluliitto.  (englanniksi)

### Viitteet

1. ↑  Patrícia Mamona *Olympedia*.  (englanniksi)
2. 1 2 3 4 5 6 7 8  Patrícia Mamona Tilastopaja (vaatii kirjautumisen, maksullinen palvelu).  (englanniksi)
3. ↑   (Arkistoitu – Internet Archive)


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt Muokkaa Wikidatassa | 
* World Athletics

 |

 |
**Mathew Hayman** (s. 20. huhtikuuta 1978 Camperdown) on australialainen maantiepyöräilijä, jolla on myös Alankomaiden kansalaisuus. Hän on ajajatyypiltään apuajaja ja yksipäiväisten kilpailujen erikoismies.

Hayman aloitti ammattilaisuransa Rabobank-tallissa, jota hän edusti vuodet 2000–2009. Kausilla 2010–2013 hän ajoi Team Skyssa ja vuodesta 2014 Orica/Mitchelton-Scott-joukkueessa. Hän päätti ammattilaisuransa vuoden 2019 Tour Down Underiin.

Hayman voitti Melbournen Kansainyhteisön kisoissa 2006 kultaa maantieajossa. Hän voitti Pariisi–Roubaix-suurklassikon 2016 kukistettuaan viiden miehen loppukirissä Roubaix'n velodromilla Tom Boonenin, Ian Stannardin, Sep Vanmarcken ja Edvald Boasson Hagenin.

Saavutuksia
-----------

Lähteet: Cyclingbase, Cycling Archives, Pro Cycling Stats

1996
Junioreiden MM-kilpailut, aika-ajossa hopeaa
1997
GP Stad Geel, voitto
1998

Le Transalsace International (alle 23-v. kilpailu), 1. etapin voitto
1999
Maantieajon alle 23-v. Alankomaiden-mestaruus
Le Triptyque des Monts et Châteaux - Frasnes (alle 23-v. kilpailu), kokonaiskilpailun voitto
Tweedaagse van de Gaverstreek, kokonaiskilpailun ja 1. etapin voitto
2001
Challenge Mallorca, kokonaiskilpailun ja Manacor-Picafort-kilpailun voitto
2005
Sachsen-Tour, kokonaiskilpailun voitto
2009
Gent-Wevelgem, neljäs
2011
Omloop Het Nieuwsblad, kolmas
Pariisi–Bourges, voitto
2012
Pariisi–Roubaix, kahdeksas
2013
Dwars door Vlaanderen, kolmas
2016
Pariisi–Roubaix, voitto

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Hayman Mathew *cyclingbase.com*.  Arkistoitu 24.4.2016. Viitattu 11.4.2016. (englanniksi)
2. 1 2  Hayman to leave Team Sky for ORICA-GreenEDGE *eurosport.com*.  21.8.2013. Viitattu 11.4.2016. (englanniksi)
3. 1 2 3 4  Mathew Hayman *cyclingarchives.com*. Viitattu 11.4.2016. (englanniksi)
4. 1 2  Mathew Hayman *procyclingstats.com*. Viitattu 11.1.2017. (englanniksi)
5. ↑  Tour Down Under wrap: time to party, plus Porte's new pre-Tour de France plan *sbs.com.au*.  21.1.12019. Viitattu 21.1.2019. (englanniksi)
6. ↑  Hayman wins Paris-Roubaix *velonews.com*.  10.4.2016. Viitattu 11.4.2016. (englanniksi)
**Pellosjärvi** on yhdestä selkävedestä koostuva saareton järvi Savonlinnan keskustan pohjoispuolella Etelä-Savossa. Sen pinta-ala on 1,1 neliökilometriä. Järven pohjoisrannalla sijaitsee Savonlinnan lentoasema.

Maantiede
---------

Pellosjärven ulottuvuus kaakosta luoteeseen on 1,9 kilometriä. Järven keskiosa on kaakkoista ja luoteista osaa leveämpi. Järven luoteisosa jakautuu Vehkalahteen ja Karjolahteen. Pellosjärven pohjoispuolella sijaitsee Kuhajärvi. Järvien väliselle kannakselle on rakennettu Savonlinnan lentoaseman kiitorata, jonka kaakkoispuolella sijaitsee Pellosjärveen rajautuva Pellossuo. Pellosjärven etelä- ja luoteispuolella on peltomaata ja haja-asutusta.

Pellosjärveen laskee Hiisjoki kaakosta Hiisjärveltä (85,2 metriä mpy). Luoteesta laskee Vehkajoki. Pellosjärvi laskee Taipaleenjokea Kuhajärveen (83,4 metriä mpy). Joki virtaa kiitoradan ja Pellossuon välistä.

Pellosjärvi (04.293.1.019) kuuluu Suurijoen valuma-alueeseen (04.293), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen päävesistössä (04). Toinen jakovaihe on Ylä-Enonveden valuma-alue (04.29) ja ensimmäinen on Haukiveden–Kallaveden alue (04.2). Pellosjärvi on kuudenneksi laajin Suurijoen valuma-alueen 25:stä vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Laajimmat ovat Kuhajärvi, Seppäjärvi, Hiisjärvi ja Keplakko.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Pellosjärvi, vakavesi, Savonlinna
2. 1 2 3  Ympäristö.fi : Ympäristötiedon hallintajärjestelmä Hertta Ympäristötiedon hallintajärjestelmä Hertta. Viitattu 27.4.2022.
3. ↑  Pellosjärvi Järviwikissä. Viitattu 27.4.2022.
4. ↑  Suurijoen valuma-alue (04.293) Järviwiki. Viitattu 27.4.2022.
**Patsianós** (kreik. Πατσιανός) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kreetan saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Sfakián kuntaan, Chanián alueyksikköön ja Kreetan alueeseen. Kylän väkiluku on 100 (vuonna 2011).

Patsianóksen kylä sijaitsee Kreetan lounaisosissa noin 78 kilometriä kaakkoon Chaniásta, noin 57 kilometriä lounaaseen Réthymnosta ja vajaa kaksi kilometriä sisämaahan saaren etelärannikosta eli Libyanmeren rannasta. Patsianós muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Πατσιανού, *Topikí Koinótita Patsianoú*), johon kuuluvat varsinaisen Patsianóksen kylän lisäksi kylät Fragkokástello, Kallikrátis ja Kapsodásos. Koko yhdyskunnan väkiluku on 314.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Απογραφή Πληθυσμού - Κατοικιών 2011. Väestönlaskennan tulokset (XLS)  2011. The Hellenic Statistical Authority (Kreikan tilastokeskus ELSTAT).  Arkistoitu 16.10.2015. Viitattu 1.9.2014. (kreikaksi)
2. ↑  The village of Patsianos near Frangokastelo in Crete *Crete Home*. Viitattu 1.9.2020.
**Esa Adrian** (oik. **Esa Adrian Anisimoff**; 17. kesäkuuta 1939 Helsinki – 30. marraskuuta 2007 Järvenpää) oli suomalainen kääntäjä ja kirjailija. Hän suomensi erityisesti venäläistä kirjallisuutta.

Adrian oli tuottelias suomentaja ja suomensi 1960-luvulta Neuvostoliiton hajoamiseen saakka paljon neuvostokirjallisuutta ja venäläisiä klassikoita, kuten Fjodor Dostojevskia, Nikolai Gogolia ja Leo Tolstoita. Hänelle myönnettiin kahdesti Mikael Agricola -palkinto.

Julkista huomiota hänen suomennoksistaan sai luultavasti eniten Aleksandr Solženitsynin *Vankileirien saaristo*, jota Solženitsynin aiempi suomalainen kustantaja Tammi ei ulkopoliittisista syistä halunnut julkaista. Teoksen julkaisijaksi ryhtyi ruotsalainen kustantamo Wahlström & Widstrand (1974), sittemmin pieni suomalainen kustantamo Kustannuspiste (1976) sekä vuonna 2012 Sofi Oksasen perustama Silberfeldt.

Adrian suomensi myös saksasta kirjallisuuden nobelisti Elias Canettin teoksen *Marrakešin ääniä* ja ruotsista Christer Kihlmanin romaanin *Sininen äiti*.

Adrianin isä oli venäjänkielinen ja äiti suomenkielinen, mutta perheen kotikielenä oli ruotsi.

Teokset
-------

* *Heinäsirkka kulkee kankeasti*. Helsinki: WSOY, 1968.

Palkinnot ja tunnustukset
-------------------------

* Mikael Agricola -palkinto 1970 (*Neuvostoproosaa I*) ja 1984 (*Puškinin talo*)

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Marttila, Hannu: Muistot: Esa Adrian *HS.fi*.  30.11.2007.  Arkistoitu 26.1.2016. Viitattu 9.1.2016.

Aiheesta muualla
----------------

* Hannu Marttila: Ennen aikojaan katkennut elämäntyö. Vankileirien saariston suomentaja Esa Adrian (1939–2007) (Arkistoitu – Internet Archive) Gulag.fi

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Suomi (KANTO)

 |

 |
**Sikyonin arkeologinen museo** tai *Sikyónan arkeologinen museo* (kreik. Αρχαιολογικό Μουσείο Σικυώνας, *Archaiologikó Mouseío Sikyónas*) on arkeologinen museo antiikin Sikyonin arkeologisella alueella Sikyónan kunnassa Kreikassa. Se esittelee alueelta tehtyjä esinelöytöjä.

Museo on perustettu vuonna 1930 alueen kaivausten jälkeen. Se toimii matalassa tiilirakennuksessa arkeologisen alueen laidalla. Rakennuksen ydin on parhaiten säilynyttä osaa eräästä alueen roomalaisesta kylpylästä. Museo kunnostettiin 2000-luvun alussa ja avattiin uudelleen vuonna 2004.

Kokoelmat
---------

Museon kokoelmiin kuuluu löytöjä paitsi Sikyonista myös muualta Korinthian alueelta. Sikyonista tehdyt löydöt ovat pääosin veistoksia, piirtokirjoituksia, keramiikkaa ja figuriineja eli pienoispatsaita. Veistokset ovat suurimmaksi osaksi peräisin hellenistiseltä tai roomalaiselta kaudelta. Museon vanhimmat esineet ovat mykeneläisaikaisia vaaseja, jotka ovat peräisin nykyisestä Xylókastrosta.

* Museon kokoelmia.Museon kokoelmia.
* Museon kokoelmia.Museon kokoelmia.
* Museon kokoelmia.Museon kokoelmia.
* Löytöjä Pitsán luolasta.Löytöjä Pitsán luolasta.
* Löytöjä Pitsán luolasta.Löytöjä Pitsán luolasta.
* Lattiamosaiikkia, kentaureja ja eläimiä, 300-luku eaa.Lattiamosaiikkia, kentaureja ja eläimiä, 300-luku eaa.
* Votiivireliefi: Artemis tai Hekate?Votiivireliefi: Artemis tai Hekate?
* Miehen pää (Demetrios Poliorketes?) termeistä.Miehen pää (Demetrios Poliorketes?) termeistä.
* Miespatsas gymnasionista, 1. vuosisata jaa.Miespatsas gymnasionista, 1. vuosisata jaa.
* Artemis Kynegetis termeistä, roomalainen kopio, 100-luku jaa.Artemis Kynegetis termeistä, roomalainen kopio, 100-luku jaa.

Lähteet
-------

1. ↑  Archaeological Museum of Sikyon *Greek Travel Pages*. Viitattu 1.9.2020.
2. 1 2 3  Αρχαιολογικό Μουσείο Σικυώνας *Peloponet*. Viitattu 1.9.2020.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Sikyonin arkeologinen museo** Wikimedia Commonsissa
**Suojärvi** (ven. Суоярви) on Suojoen vesistön keskusjärvi Suojärven piirissä Karjalan tasavallassa Venäjällä. Järven pinta-ala on 58,6 km² ja se sijaitsee pääasiassa Suojärven kunnan alueella, lukuun ottamatta Naistenjärven kuntaan kuuluvaa pohjoispäätä. Pohjoispäästään kaksihaarainen Suojärvi on noin 20 kilometriä pitkä ja sen pinta on 137 metriä merenpinnan yläpuolella Suojärveen laskee lännestä Annankosken ja Karatsalmen kautta lähes samankokoinen Salonjärvi. Pohjoisesta Suojärveen laskee Myrys-, Ylisen- ja Syväjärven yhteinen laskujoki. Suojärven pohjoispään itäisemmästä lahdesta saa alkunsa järven laskujoki Suojoki, joka laskee Ääniseen.

Järvi sijaitsee Suomen Neuvostoliitolle 1940 ja 1944 luovuttamalla alueella. Suomelle kuuluessaan järvi kuului Suojärven kuntaan, joka oli saanut nimensä järven mukaan. Järven pohjoispäässä sijaitsi Suojärven ortodoksinen kirkonkylä, Varpakylä ja eteläpäässä puolestaan luterilainen kirkonkylä, Suvilahti. Lisäksi järven länsirannalla sijaitsi Suojärven kunnan eteläosan käsittäneen Annantehtaan ortodoksisen seurakunnan kirkonkylä. Muita rantakyliä olivat Kaipaa, Mökkö, Vuontele ja Pönttösenvaara.

Lähteet
-------

1. ↑  Муниципальное образование - Суоярвский муниципальный район (Kunnalliset muodostelmat - Suojärven kunnallispiiri) *Karjalan tasavallan verkkosivusto*. Karjalan tasavalta. Viitattu 5.5.2012. (venäjäksi)
2. ↑  *Karjala – Autoilijan tiekartta* 1:800 000. Helsinki: Karttakeskus Oy, 1996.  ISBN 951-593-537-7.
Tukholman kaupunginmuseo. Rakennuksen edustalla oleva aukio tunnetaan nimellä Ryssgården.
**Tukholman kaupunginmuseo** (ruots. *Stockholms stadsmuseum*) on Ruotsin pääkaupungin Tukholman ja sen asukkaiden historiaa dokumentoiva, kokoava ja esillepaneva museo. Museo kuvaa Tukholman kasvua pienestä keskiaikaisesta satamakaupungista nykypäivän suurkaupungiksi karttojen, kuvien, tuoksujen sekä äänien avulla.

Museo sijaitsee Södermalmin kaupunginosassa, Slussenin alueella. Museorakennus on entinen niin sanottu *Södra stadshuset* eli eteläinen kaupungintalo, jossa toimi aiemmin osia kaupungin hallinnosta sekä kauppiaiden varastoja. Talo valmistui alkujaan 1670-luvulla Nicodemus Tessin vanhemman suunnittelemana, mutta tuhoutui pian tulipalossa. Nicodemus Tessin nuorempi suunnitteli sen uudelleen vuoden 1680 jälkeen. Rakennus muutettiin kaupunginmuseon käyttöön 1939–1942.

Museon arkistoihin on yleisöllä vapaa pääsy. Arkistoissa on muun muassa yli miljoona valokuvaa Tukholmasta sen historian varrelta. Museossa sijaitsee myös kahvila sekä museokauppa.

Lähteet
-------

1. ↑  Fredric Bedoire: *Stockholms byggnader: Arkitektur och stadsbild*, s. 256–257. Norstedts, Tukholma 2012.

Aiheesta muualla
----------------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Tukholman kaupunginmuseo**.
* Tukholman kaupunginmuseon viralliset sivut
Periaatepiirros **LANBY**sta.

**LANBY** (**L**arge **A**utomatic **N**avigation **B**uoy) on miehittämätön kelluva merenkulun turvalaite.

LANBY on Isossa-Britanniassa kehitetty laitteisto, jolla alettiin 1980-luvulla korvata miehittämättämiä majakkalaivoja.

Vaikka valtaosa majakkalaivoista korvattiinkin erityisesti toisen maailmansodan jälkeen kasuunimajakoilla, niin silti oli edelleen paikkoja joihin kasuunien rakentaminen tuli liian kalliiksi. Tästä syystä brittien majakkajärjestö, Trinity House, kehittikin tämän laitetyypin. Niitä on palveluksessa runsaasti.

LANBY on teräksinen, 95 tonnia painava pyöreä 12,2 metrin läpimittainen tasakantinen lautta, jonka keskellä on niin ikään 12,2 metriä korkea majakkatorni. Majakka on sähkökäyttöinen ja alun perin niissä oli dieselgeneraattorit, jotka nykyisin ovat varalla. Päävirran kehittävät nykyisin aurinkopaneelit.

Runko on puolipallon muotoinen ja lautan keskipisteessä on ankkurointi. 

Laitteisto on kauko-ohjattava ja sen toimintaa seurataan kaukovalvonnalla rannikolta käsin.

Lähteet
-------

* Seppo Laurell: *Aalloilla keinuvat majakat*: historiikki majakkalaivojen aikakaudesta ja museoalus Kemistä. Hki,Merenkulkuhallitus, 1988 ISBN 951-49-0940-2 (nid.)
**Esa Erkki Hannula** (7. joulukuuta 1915 Lahti – 26. tammikuuta 1982 Iitti) oli suomalainen yritysjohtaja, joka sai teollisuusneuvoksen arvonimen.

Esa Hannulan vanhemmat olivat Toivo Hannula ja Helmi Nuuttila ja puoliso vuodesta 1944 Mirjam Suominen. Hannula kävi Lahdessa kansakoulun ja keskikoulun ja tuli 1934 harjoittelijaksi lahtelaiseen Siltasen auto- ja konekorjaamoon. Työn ohessa hän opiskeli koneteknikoksi vuonna 1939 ja toimi autokorjaamossa työnjohtajana sotiin asti. Sotien jälkeen vuonna 1946 Hannulasta tuli vasta perustetun Lahden Autokori -yhtiön teknillinen johtaja. Vuonna 1950 hän siirtyi kilpailevan yrityksen Kiitokorin toimitusjohtajaksi, yhtiö oli aloittanut autokorien tuotannon vasta edellisenä vuonna. Kiitokorin tehtaassa valmistettiin ja varustettiin linja- ja kuorma-autojen korien ohella myös muun muassa palo- ja myymäläautoja, samoin kuin pankki- ja kirjastoautoja. Hannula oli yhtiön toimitusjohtaja aina vuoteen 1979 asti ja hallituksen puheenjohtaja kuolemaansa saakka. Vuonna 1970 teollisuusneuvoksen arvonimen saaneella Hannulalla oli myös useita alansa luottamustoimia, Iitin kunnanvaltuustossa hän oli vuodesta 1960 alkaen. Hannula oli lisäksi perustamassa Haltonia ja oli yhtiön osakas ja toimi hallituksen puheenjohtajana 1969–1975. Sotilasarvoltaan Hannula oli reservin kapteeni.

Lähteet
-------

1. 1 2  Biografia-sampo: Esa Hannula Viitattu 15.11.2021.
2. ↑  Kuolleita. *Helsingin Sanomat*, 10.2.1982, s. 16.


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt Muokkaa Wikidatassa | 
* Talousvaikuttajat
* Biografiasampo

 |

 |
**Esimodernin** käsitteellä verrataan kulttuurintutkimuksessa modernia ja sitä edeltävää yhteiskuntaa. 

Esimodernilla aikakaudella totuus johdettiin auktoriteeteista (tavallisesti jumalasta tai jumalista) ja se otettiin vastaan henkisten välittäjien kautta uskonnollisten viranomaisten muodossa. Tavallisella henkilöllä ei ollut pääsyä ylhäisön maailmaan muuten kuin välittäjien avulla, jotka olivat usein valta-asemissa. Traditio oli järkkymätön ja pyhä. Asiat nähtiin tavallisesti muuttumattomina ja sosiaalista järjestystä pidettiin tiukasti yllä. Ihmisillä oli vain vähän keinoja ymmärtää maailmaa, joten he selostivat maailmaa pääasiassa myyttien avulla, joiden kautta tuntemattomat asiat tulivat tunnetuksi. 

Länsimainen yhteiskunta siirtyi vähitellen esimodernisuudesta modernisuuteen, kun tieteelliset menetelmät kehittyivät ja saivat monet uskomaan, että tieteen käyttö johtaisi tien kaikkeen tietoon. Totuus nähtiin empiirisen tarkkailun kautta löydettävänä ja uskottiin että kaikki maailman ongelmat voitaisiin ratkaista soveltamalla oikeita välineitä.

Katso myös
----------

* Varhaismoderni
* Moderni
* Postmoderni
*Tämä artikkeli käsittelee virkanimikettä. Arvonimestä kertoo artikkeli esittelijäneuvos.*
**Esittelijäneuvos** on tiettyjen esittelijöiden virkanimike korkeimmassa oikeudessa, korkeimmassa hallinto-oikeudessa ja oikeuskanslerinvirastossa. Korkeimmassa oikeudessa esittelijöinä toimivat esittelijäneuvosten lisäksi kansliapäällikkö ja vanhempia oikeussihteereitä ja oikeussihteereitä. Korkeimmassa hallinto-oikeudessa esittelijöinä on kansliapäällikkö, esittelijäneuvoksia ja oikeussihteereitä. Valtioneuvoston oikeuskanslerin käsiteltäviksi kuuluvat asiat ratkaistaan esittelystä, jota suorittavat kansliapäällikkö, esittelijäneuvokset, neuvottelevat virkamiehet, vanhemmat oikeuskanslerinsihteerit, oikeuskanslerinsihteerit ja esittelijät. Esittelijäneuvokseksi voidaan nimittää muun oikeustieteen ylemmän korkeakoulututkinnon kuin kansainvälisen ja vertailevan oikeustieteen maisterin tutkinnon suorittanut henkilö. Muilta osin kelpoisuusvaatimukset hieman vaihtelevat eri tehtävissä.

Valtioneuvoston ylimmän palkkaluokan esittelijänä toimi alkuaan esittelijäsihteeri, mutta vuodesta 1922 virka oli esittelijäneuvoksen virka, kunnes se vuoden 1944 alusta muutettiin hallitusneuvoksen viraksi.

Lähteet
-------

1. 1 2  Laki korkeimmasta oikeudesta (13 §) *Finlex*.  26.8.2005. Edita Publishing Oy. Viitattu 13.1.2016.
2. 1 2  Laki korkeimmasta hallinto-oikeudesta (14 §) *Finlex*.  22.12.2006. Edita Publishing Oy. Viitattu 13.1.2016.
3. 1 2  Valtioneuvoston asetus oikeuskanslerinvirastosta (4 §) *Finlex*.  1.3.2000. Edita Publishing Oy. Viitattu 13.1.2016.
4. ↑  *Otavan iso tietosanakirja*. Osa 2, palsta 1087, hakusana esittelijäneuvos. Helsinki: Kustannusosakeyhtiö Otava, 1963.
Lounais-Suomen poliisilaitoksen toiminta-alue**Lounais-Suomen poliisilaitos** on Suomen toiseksi suurin poliisilaitos, poliisien määrän osalta Helsingin poliisilaitoksen ja alueensa väkiluvun osalta Sisä-Suomen poliisilaitoksen jälkeen. Pääpoliisiasema sijaitsee Turussa. Poliisiasemia on myös Porissa, Huittisissa, Kankaanpäässä, Kemiönsaaren Kemiössä, Kokemäellä, Loimaalla, Paraisilla, Raumalla, Salossa ja Uudessakaupungissa.

Poliisilaitoksen alueella on 45 kuntaa, joissa asuu yli 694 000 asukasta. Poliisilaitoksella työskentelee 1 000 henkilöä, joista poliiseja on noin 790. Poliisilaitosta johtaa poliisipäällikkö Risto Lammi.

Poliisilaitoksen organisaatio on jaettu kahteen linjaan. Poliisipalvelut-linjaan kuuluvat valvonta- ja hälytystoiminnan, rikostorjunnan sekä lupapalveluiden sektorit. Hallinto- ja esikuntapalvelut -linjaan kuuluvat henkilöstö-, taloushallinto- ja esikuntatoiminnot

Lähteet
-------

1. ↑  Lounais-Suomen poliisilaitoksen yhteystiedot Poliisi. Viitattu 9.2.2014.
2. ↑  Poliisi Lounais-Suomi *poliisi.fi*. Viitattu 4.5.2020.

Suomen poliisilaitokset

|  |
| --- |
| Ahvenanmaa (Maarianhamina) ·
Helsinki ·
Häme (Lahti) ·
Itä-Suomi (Kuopio) ·
Itä-Uusimaa (Vantaa) ·
Kaakkois-Suomi (Kouvola) ·
Lappi (Rovaniemi) ·
Lounais-Suomi (Turku) ·
Länsi-Uusimaa (Espoo) ·
Oulu ·
Pohjanmaa (Vaasa) ·
Sisä-Suomi (Tampere) |
Kristoffer Ajer Celticin pelaajana helmikuussa 2018.
**Kristoffer Vassbakk Ajer** (s. 17. huhtikuuta 1998 Rælingen) on norjalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskuspuolustaja. Hän on pituudeltaan 198-senttimetrinen. Hän edustaa Englannin Valioliigassa pelaavaa Brentfordia. Hän on pelannut Norjan maajoukkueessa vuodesta 2018.

Ajer pelasi Lillestrømin junioreissa vuosina 2008–2014 ja aloitti liigauransa  Startin joukkueessa heinäkuussa 2014. Hän pelasi kolmen kauden aikana 54 liigaottelua ja teki niissä yhdeksän maalia. Hän oli liigakauden 2015 avausottelussa Lillestrømiä vastaan joukkueen kapteeni vähän ennen 17-vuotissyntymäpäiväänsä.

Ajer siirtyi heinäkuussa 2016 skotlantilaisseura Celticiin ja pääsi vielä samassa kuussa kentälle yhdessä Mestarien Liigan karsintaottelussa mutta aloitti Skotlannin Valioliigassa lainasopimuksella Kilmarnockissa vuoden 2017 alkupuoliskolla. Hän pelasi lainapestinsä aikana 16 liigaottelua ja kaikissa niissä täydet minuutit. Kausina 2017–2021 Ajer pelasi Celticissä 115 valioliigaottelua, joissa hän teki viisi maalia, ja 18 Eurooppa-liigan ottelua. Hän voitti kolme kertaa niin liigamestaruuden, cupin kuin liigacupinkin. Vuoden 2020 cupin loppuottelun ratkaisseessa rangaistuspotkukilpailussa hän teki joukkueensa viidentenä laukojana voiton sinetöineen maalin.

Ajer siirtyi kesällä 2021 Englannin Valioliigaan nousseeseen Brentfordiin. Hän pelasi ensimmäisen valioliigaottelunsa 13. elokuuta 2021 Arsenalia vastaan avauskokoonpanossa ja tuli 71. minuutilla loukkaantumisen vuoksi vaihtoon. Hän pelasi kauden 2021–2022 aikana 24 valioliigaottelua, jotka yhtä lukuun ottamatta avauskokoonpanossa, ja teki maalin toukokuussa Southamptonia vastaan. Kaudella 2022–2023 hän pelasi vain yhdeksän valioliigaottelua, jotka kaikki avauksessa.

Ajer on pelannut yli 30 ottelua Norjan eri nuorisomaajoukkueissa. Hän pelasi Norjan A-maajoukkueessa ensimmäisen ottelunsa maaliskuussa 2018 ystävyysottelussa Australiaa vastaan. Hän on pelannut toukokuun 2023 loppuun mennessä 27 A-maaottelua, joissa yhtä lukuun ottamatta avauskokoonpanossa ja 21 ensimmäisessä ottelussa täydet minuutit. Otteluista neljä on ollut MM-karsintaotteluita, yhdeksän EM-karsintaotteluita ja seitsemän Kansojen liigaa.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5 6  Kristoffer Ajer Transfermarkt-sivustolla (englanniksi)
2. ↑  Lindsay, Clive: Celtic – Heart of Midlothian 3–3  20.12.2020. BBC. Viitattu 20.8.2021. (englanniksi)

  

Brentford – Englannin Valioliiga
1 Raya |
2 Hickey |
3 Henry |
5 Pinnock |
6 Nørgaard |
8 Jensen |
9 Schade |
10 Dasilva |
11 Wissa |
13 Jørgensen |
14 Ghoddos |
15 Onyeka |
16 Mee |
17 Toney |
18 Jansson |
19 Mbeumo |
20 Ajer |
22 Strakosha |
23 Lewis-Potter |
24 Damsgaard |
26 Baptiste |
27 Janelt |
30 Roerslev |
33 Stevens |
34 Cox |
Manageri Frank
**Karl August Wigg** (23. huhtikuuta 1864 Helsingin pitäjä – 12. lokakuuta 1927 Helsinki) oli suomalainen seppä ja Helsingissä toimineen K. A. Wiggin takomo- ja ajokalutehtaan, myöhemmin *K. A. Wigg Oy* perustaja. 

Wigg työskenteli aluksi maataloustöissä kotitilallaan mutta meni sitten 16-vuotiaana sepänoppiin Helsinkiin. Hän työskenteli sitten eri liikkeissä ensin seppänä ja sitten 1888–1889 työnjohtajana. Hän oli sitten pari vuotta metallitöiden opettajana Satakunnan maanviljelysseuran teollisuuskoulussa kunnes hän vuonna 1891 perusti Helsinkiin merkittäväksi kasvaneen takomon ja ajokalutehtaan.

1920-luvulla Korkeavuorenkatu 15:ssa toimineen Wiggin tehtaan valmistusohjelmaan kuuluivat rakennustakeet (portit, portaiden ja parvekkeiden kaiteet, palotikkaat, rauta-aidat, rautaovet, kassaholvinovet ym.) sekä ajurinrattaat, erilaiset kuormavaunut ja -rattaat sekä paketti- ja käsikärryt. 1930-luvulla K. A. Wigg Oy toimi Hernesaarenkadulla ja valmisti kaikkia rakennusalaan liittyviä rautatakeita. K. A. Wigg Oy valmisti myös muun muassa Tuisku-merkkisiä lumiauroja.

Wigg valmisti 1905–1913 Korkeasaaren eläintarhaan rautahäkkejä ja rauta-aitauksia. 

Wigg oli Suomen Metalliteollisuudenharjoittajainliiton johtokunnan jäsenenä sekä Suomen Yleisen Työnantajaliiton valtuutettuna ja hallituksen jäsenenä. Hän oli metalliteollisuustyönantajain ja työntekijäin välisen sovittelukomitean jäsenenä metalliteollisuuslakoissa vuosina 1906 ja 1908. Wigg oli lisäksi Helsingin kaupunginvaltuuston jäsenenä, Helsingin Käsityö- Ja tehdasyhdistyksen valtuutettuna ja Helsingin Ammatti- ja Teollisuudenharjoittajainliiton johtokunnan jäsenenä.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Tehtailija K. A. Wigg, Käsityö- ja teollisuuslehti : Suomen teollisuusvaliokunnan äänenkannattaja, 01.10.1927, nro 10, s. 12, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
2. ↑  Karl August Wiggin kuolinilmoitus, Helsingin Sanomat, 14.10.1927, nro 278, s. 1, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
3. ↑  Suomen teollisuuskalenteri, 01.01.1923, s. 300, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
4. ↑  Rakennustaito : Suomen rakennusmestariliiton ammattilehti, 14.02.1936, nro 3-4, s. 66, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
5. ↑  Tie & Liikenne 1-2/2010, sivu 18
6. ↑  Korkeasaari, Hylkysaari ja Palosaari kulttuuriympäristöselvitys, Arkkitehtitoimisto Schulman Oy ja Maisemasuunnittelu Hemgård 2010, sivu 27

Aiheesta muualla
----------------

* Helsingin kaupunginarkisto : K. A. Wigg Oy (1891 - 1948) arkistokokoelma
**Maailmanmestarit 2011** on 2. heinäkuuta 2011 julkaistu jääkiekkoaiheinen, kaksi levyä sisältävä DVD, johon on taltioitu Suomen jääkiekkomaajoukkueen molemmat maailmanmestaruudet MM-kisoista 1995 ja MM-kisoista 2011. DVD on kokonaiskestoltaan lähes 360 minuuttia pitkä, ja se sisältää loppuottelut molemmista MM-kisoista. Lisäksi DVD:lle on sisällytetty vuoden 2011 MM-Leijonajoukkueen tie aina Bratislavassa 2011 pelatusta MM-avauksesta Helsingin Kauppatorilla järjestettyyn maailmanmestaruusjuhlaan. 

DVD julkaistiin ennakkotilaukseen viikolla 26 Suomen jääkiekkomaajoukkueen virallisessa, internetissä toimivassa fanitavarakaupassa. Ensimmäisenä tilauspäivänä DVD:tä oli ennakkotilattavissa yhteensä 100 kappaletta, ja kolme päivää myöhemmin enää 35 kappaletta. Kaikki ennakkotilaukset jotka oltiin tehty viikolla 26, postitettiin seuraavalla viikolla.

Sisältö
-------

* Vuoden 2011 MM-kisojen loppuottelu, Suomi - Ruotsi
* Vuoden 1995 MM-kisojen loppuottelu, Suomi - Ruotsi
* Leijonajoukkue Bratislavassa 2011 - Suomen taival MM-turnauksesta Kauppatorille asti
* Leijonavieraat
* Antero Mertarannan klinikka
* Mertacam
* TOP 5-koosteita

Katso myös
----------

* Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailut 1995
* Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailut 2011
* Suomi jääkiekon maailmanmestaruuskilpailuissa 2011
* Leijonat 2011 – Virallinen Leijonat -kokoelma

Lähteet
-------

1. ↑  Leijonat MM-1995 ja 2011 Tupla-DVD Leijonakauppa.fi. Viitattu 5.7.2011. [vanhentunut linkki]
Vifolkan kihlakunnan sijainti Itä-Götanmaan läänin kartalla.
**Vifolkan kihlakunta** (ruots. *Vifolka härad*) oli kihlakunta Itä-Götanmaan läänissä Ruotsissa. Vuoden 1945 väestönlaskennan mukaan kihlakunnan maapinta-ala oli 289,21 neliökilometriä ja asukasluku 6 273 henkeä. Kihlakuntaan kuuluneet kunnat olivat Västra Harg, Östra Tollstad, Sya, Veta, Viby, Herrberga, Normlösa ja Västerlösa.

Kihlakunnan tuolloisista kunnista Västerlösa kuuluu nykyään Linköpingin kuntaan ja muut Mjölbyn kuntaan.

* Vifolkan kihlakunnan vaakunaVifolkan kihlakunnan vaakuna

Lähteet
-------

1. ↑  I. Areal och folkmängd inom särskilda förvaltnings­områden m.m. befolk­nings­agglomera­tioner (PDF) (Tab. 1. Areal, folkmängd efter kön och civilstånd samt folkmängdstäthet i kommuner, församlingar, municipalsamhällen, härad och län den 31 december 1945, enligt indelningen den 1 januari 1946) *Folkräkningen den 31 december 1945*.  24.3.1947. SCB: Historisk statistik:  Statistiska centralbyrån. Viitattu 3.10.2015. (ruotsiksi)
*Tämä artikkeli käsittelee filosofia. Ukrainalaisesta Patron-nimisestä räjähteitä etsivästä jackrussellinterrieristä kerrotaan sivulla Patron (koira).*
**Patron** (m.kreik. Πάτρων) (ensimmäinen vuosisata eaa.) oli antiikin kreikkalainen epikurolaiseen koulukuntaan kuulunut filosofi. Patron eli jonkin aikaa Roomassa, jossa hän tutustui muun muassa Ciceroon sekä runoilija Gaius Memmiuksen perheeseen. Hän ystävystyi tuolloin tai myöhemmin myös Atticuksen kanssa. Roomasta Patron siirtyi Ateenaan, jossa hän seurasi Faidrosta epikurolaisen koulun johdossa noin vuonna 70 eaa.

Memmiuksen oli tarkoitus rakentaa Ateenaan eräs suuri rakennelma. Tätä varten hän oli Ateenassa käydessään saanut areiopagin neuvostolta luvan purkaa eräs vanha muuri, joka kuului Epikuroksen koululleen jättämään omaisuuteen. Patron näki tämän häväistyksenä, ja otti yhteyttä Atticukseen ja Ciceroon, että nämä käyttäisivät vaikutusvaltaansa Areiopagiin saadakseen päätöksen peruttua. Cicero kirjoitti tapauksen johdosta Memmiukselle tyylikkään kirjeen, joka on säilynyt nykypäiviin.

Lähteet
-------

* Smith, William: *Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology*, s. 140. Osa III. Boston: Little, Brown and Company, 1849. Teoksen verkkoversio.

### Viitteet

1. ↑  Cicero: *ad Fam.* XIII.1. Comp. *ad Att.* V.11, 19.

Antiikin filosofia – Epikurolainen koulukunta

|  |  |
| --- | --- |
| Kreikkalainen aika | Epikuros · Metrodoros · Polyainos · Leontion · Karneiskos · Hermarkhos · Idomeneus · Leonteus · Themista · Kolotes · Polystratos · Dionysios Lamptrailainen · Basileides · Diogenes Tarsoslainen · Demetrios Lakonialainen · Filodemos · Apollodoros · Zenon Sidonlainen |
| Roomalainen aika | Amafanius · Titus Albucius · Lucretius · Faidros · Patron · Siron · Diogenes Oinoandalainen · Catius |
**Tell Sabi Abyad** on Pohjois-Syyriassa sijainnut rauniokumpuryhmä, jossa oli muinainen kylä. Paikalta on löydetty varhaisia maalattuja saviastioita. Noin vuonna 6200 eaa. seudun kulttuuri vaihtui toiseksi. Noin 5100 eaa. tapahtui uusi vaihdos, kun Halaf-perinne levittäytyi tänne. Kylässä oli Keski-Assyrian ajan varuskunta. Kylä hylättiin vuoden 1200 eaa. jälkeen. Paikka ryöstettiin Syyrian sisällissodan aikana vuonna 2014.

Varhaisin asutus
----------------

Paikka on Pohjois-Syyrian Balikhinlaaksossa. Varhaisin asutus on Tell Sabi Abyad II-kummussa. Tämän 4,5 m korkean kummun ala on noin 1 ha. Varhaisin asutus on PPNB-ajalta 7550–6850 eaa.

Saviastiat
----------

Noin 6700 eaa. ilmestyi massatuotetu keramiikka Tell Sabi Abyadiin. Jotkut saviastiat olivat maalattuja, mikä oli tuohon aikaan harvinaista. Mutta keramiikan maalaus jäi aikaa myöten pois, ja saviastioista tuli karkeatekosiempia.

Muutos 6200 eaa.
----------------

Noin 6200 eaa. Lähi-idässä vallitsi suuri kuivuus. Asituksia hylättiin, mutta ei Tell Sabi Abyadia. Vuoden 6200 eaa. jälkeen ilmestyivät suuret varastohuoneet ja pienet ympyräholvit eli tholokset, jotka olivat ehkä varastoja. Keramiikan maalaus ilmestyi uudelleen, ja niihin tuli pieniä nuolenkärkiä. On löytnyt savisia värttinöitä, mikä kertoo varhaisesta kankaanteosta, ja sinettejä ja laskurahoja, mikä viittaa valvottuun hyödykkeiden varastointiin. Noin 6000 eaa. tuhoutui tulipalossa täällä niin sanottu "Palanut kylä".

Halaf
-----

Siirtymäkausi Halaf-perinteeseen oli noin 5200–5100 eaa. Itse Halaf alkoi noin 5100–5000 eaa. Halafia luonnehtivat kupumaiset tholos-rakennukset, jotka olivat ehkä varastoja. Taloissa oli useita huoneita. Kotieläimet olivat pääosin vuohia, mutta myös lampaita, sikoja ja nautoja pidettiin. Viljelyssä oli enimmäkseen emmervehnää, mutta myös einkornia, ohraa ja pellavaa. Linssiä ja hernettä viljeltiin vain vähän, jos vertaa moniin muihin ajan paikkoihin.
**Maailmanrakennus** (engl. *worldbuilding*) on tieteis- tai fantasiakirjallisuudessa tai tietokonepelissä tekovaiheessa tehty peliympäristön rakennus, jossa luodaan kuvitteellisia maita, kaupunkeja, kieliä ja niin edelleen.
Peliympäristö saattaa käsittää tähtienvälisen avaruuden, jossa on tähtiä, joiden ympärillä on planeettoja.

Scifi- tai fantasiapelissä rakennetaan tietyn tyyppinen planeetta, jolle laaditaan kuvitteellinen kartta, ekosysteemi, historia ja niin edelleen. Usein peleissä on maagisia aineksia "kovien" tieteellisten ainesten lisäksi. Maailmanrakennuksessa voidaan käyttää tieteellistä tietoa planeettojen ominaisuuksista. Yhtä hyvin kuvitteellinen maailma voi olla Maa tulevaisuudessa tai menneisyydessä. Voidaan myös luoda rinnakkainen historia ja toinen mahdollinen nykyisyys.

Aurinkokunnan luontijärjestelmät
--------------------------------

Scifi-pelissä aurinkokunta voidaan luoda esimerkiksi WinStarGen-nimisellä ohjelmalla, joka perustuu Dolen kasautumismalliin. Se on nykytieteen tietojen mukaan jossain määrin vanhentunut, sillä ei voi luoda kuumia jupitereita tai soikeita jupitereita.
Silti aurinkokunnan luontiohjelma antaa auttavan alkusysäyksen todellisen oloisen pelin kehitykseen.

Kartan piirtojärjestelmät
-------------------------

Yksinkertaisissa planeettojen karttojen piirto-ohjelmissa luodaan yksinkertaisella fraktaali-algoritmilla planeetan korkeusjakautuma. Nykyään näkee verkossa toteutuksia, joissa jäljitellään mannerlaattojen liikettä.

Katso myös
----------

* Keinotekoinen maailma
* Planeettaluokitus

Aiheesta muualla
----------------

* Holly Lisle talks about Worldbuilding (Arkistoitu – Internet Archive)
* A guide to realistic fantasy
* Computer assisted map drawing
* Basilicus: Free Content World Building resource (Arkistoitu – Internet Archive)
* OmniverseZero Forums: A Growing Internet World Building Community (Arkistoitu – Internet Archive)
**Maailmanpolitiikan arkipäivää** on Yleisradion radiokanavilla vuoden 1964 alusta saakka lähetetty kansainvälistä politiikkaa käsittelevä asiaohjelma. Ohjelman perusti radion uutistoimituksen toimituspäällikkönä tuolloin toiminut Erkki Hatakka, ja ohjelmien tekijöinä ovat vuosikymmenten mittaan olleet kymmenet Ylen ulkomaanasioihin erikoistuneet toimittajat ja kirjeenvaihtajat.

Vajaan puolen tunnin mittaisissa jaksoissa käsitellään yleensä vain yhtä tai kahta aihetta. Laajemmat aiheet, kuten Yhdysvaltojen ja Neuvostoliiton suhteet 1980-luvulla, ovat saaneet useita peräkkäisiä jaksoja. Alkuvuosina *Maailmanpolitiikan arkipäivää* -ohjelman keskeistä sisältöä olivat valtiovierailut. Ohjelman toimittajat saattoivat olla mukana tasavallan presidentin ulkomaanmatkoilla ja raportoivat myös muiden valtioiden johtajien vierailuista Suomessa.

Ohjelmaa lähetettiin alun perin keskiviikkoiltaisin ja uusintana torstain aamupäivässä, aluksi radion yleisohjelmassa, sitten rinnakkaisohjelmassa. Kanavauudistusten myötä ohjelmaa on sittemmin kuultu Radio Suomessa, Yle Radio Peilissä ja sen jatkajassa Yle Puheessa. Nykyisin ohjelmaa lähettää Yle Radio 1, ja ohjelmajaksot ovat kuunneltavissa myös Yle Areenassa.

2020-luvun alun ohjelmatiedoissa *Maailmanpolitiikan arkipäivää* kuvataan näin: "Se kertoo ihmisistä ja elämästä uutisvirran takana ja vie kuuntelijan matkalle toisenlaiseen todellisuuteen."

Lähteet
-------

1. ↑  Kertomus Oy Yleisradio Ab:n toiminnasta 1964, sivu 36. Helsinki: Yleisradio, 1965.
2. ↑  Hatakka, Erkki: YLE-idyllistä Reporadioon ja mediailmiöihin (Arkistoitu – Internet Archive), Wanhat Towerit ry:n sivusto. Artikkeli on julkaistu alun perin Sos. dem. lehtimiesliiton 100 v. juhlakirjassa tammikuussa 2007. Viitattu 30.5.2021.
3. 1 2  Ylen vuosikertomukset *yle.fi*. Viitattu 1.6.2021.
4. ↑  *Kertomus Ylen toiminnasta 1967*, s. 46. Helsinki: Yleisradio, 1968. Teoksen verkkoversio (viitattu 1.6.2021).
5. ↑  Ohjelmahaku: Maailmanpolitiikan arkipäivää *rtva.kavi.fi*. Viitattu 30.5.2021.
6. 1 2  Maailmanpolitiikan arkipäivää *radiot.fi*.  Arkistoitu. Viitattu 30.5.2021.

Aiheesta muualla
----------------

* Ohjelmasarjan jaksoja Yle Areenassa
**Gastroenteriitti** (myös **maha-suolitulehdus** ja **mahan ja ohutsuolen tulehdus**) on ruoansulatuskanavan tulehdus, josta seuraa akuutti ripuli. Vaikka tulehdus yleensä johtuu virustartunnasta, myös bakteerit tai niiden toksiinit, loiset tai jonkin ruoan tai lääkkeen haittavaikutukset voivat aiheuttaa tulehduksen. Gastroenteriitin puutteelliseen hoitoon kuolee vuosittain ympäri maailman 5–8 miljoonaa ihmistä. Sen lisäksi se on alle viisivuotiaiden lasten ja vauvojen yleisin kuolinsyy.

Ainakin puolet ruokaperäisistä gastroenteriittitapauksista on aiheuttanut norovirus. 20 %, johon kuuluu suurin osa lasten vakavista gasteroenteriittitapauksista, johtuu rotaviruksesta. Näiden lisäksi myös adenovirus ja astrovirus ovat merkittäviä virusperäisiä taudinaiheuttajia.

Eri bakteerikannat voivat aiheuttaa gastroenteriittiä, esimerkiksi *Salmonella*, *Shigella*, *Staphylococcus*, *Campylobacter jejuni*, *Clostridium*, *Escherichia coli* ja *Yersinia*. Tulehdus voi johtua huonosti valmistetusta ruoasta, uudelleenlämmitetyistä liharuoista tai kala-, äyriäis-, maito- tai leipomotuotteista. Jokaisesta organismista tulee vähän erilaisia oireita, mutta jokainen aiheuttaa ripulin. Paksusuolen tulehdus eli koliitti saattaa myös esiintyä.

Hengitystieinfektioiden ohella gastroenteriitit ovat kaikkein tavallisin infektiotauti. Ne ovat myös yleisin kuoleman aiheuttaja. Vaarallisin taudeista aliravituille lapsille on rotavirusripuli.

Komplikaatiot
-------------

Vakavin komplikaatio on kuivuminen, jonka yleensä aiheuttaa vaikea ripuli. Joissakin tapauksissa kuivuminen voi osittain johtua väärästä hoidosta, esimerkiksi kun potilas ei saa riittävästi nestettä niin kauan, että ripuli loppuu. Vakava kuivuminen voi johtaa kuolemaan ja vaatii siksi pikaista hoitoa.

Lähteet
-------

1. ↑  Kasper, D.L. ym.: *Harrison's Principles of Internal Medicine*. New York: McGraw-Hill, 2005. ISBN 0-07-139140-1. (englanniksi)
2. ↑  King, C.K. ym.: Managing acute gastroenteritis among children: oral rehydration, maintenance, and nutritional therapy.  *Recommendations and reports : Morbidity and mortality weekly report.*, 2003, 52(RR-16). vsk, s. 1–16. Artikkelin verkkoversio.  (englanniksi)
3. ↑  Norovirus: Technical Fact Sheet National Center for Infectious Diseases, CDC.  (englanniksi)
4. ↑  Murray, P. R. Pfaller, M. A. ja Rosenthal, K. S.: *Medical Microbiology*. Mosby, 2005. ISBN 0323033032. (englanniksi)
5. ↑  Virusten aiheuttamat gastroenteriitit (Virologia, opetusmateriaali) Turun yliopisto.  Arkistoitu 5.2.2009. Viitattu 9.2.2009.

Aiheesta muualla
----------------

* Gastroenteritis (Arkistoitu – Internet Archive). Artikkeli Medpediassa (englanniksi)
Gastrulaatio yksinkertaistettuna
**Gastrulaatio** on alkionkehityksen vaihe, jossa alkiokerroksista endodermi ja mesodermi vaeltavat alkusuun kautta alkiopallon sisälle. Kolmen alkiokerroksen katsotaan muodostuneen täydellisesti gastrulaation lopulla. Solujen vaelluksen mekanismeja ja signalointiteitä ei tunneta tarkkaan.

Gastrulaatiossa eliölle muodostuu alkusuoli, josta nimi 'gastrulaatio' juontaa juurensa (gaster=maha). Gastrula-vaiheen alkion ulkonäkö saattaa vaihdella huomattavasti eliöittäin, johtuen lähinnä ruskuaisen vaihtelevasta määrästä. Parhaiten gastrulaatio tunnetaan kynsisammakolla (*Xenopus*).

*Xenopuksen* gastrulaatio
-------------------------

*Xenopuksen* gastrulaatio alkaa alkiota ympäröivällä mesodermaalisella vyöhykkeellä. Tässä varhaisessa mesodermissa on erityinen alue nimeltä Spemann-organisoija, josta endodermin erityiset pullosolut alkavat vajota alkion sisään. Pullosoluilla on ilmeisesti sisäänrakennettu taipumus vajota kudokseen. Mekanismia ei tunneta tarkkaan, mutta Spemann-organisoijan alueella ilmenevillä *Brachyury* ja *goosecoid* -geeneillä on tutkimusten mukaan gastrulaatiota helpottava vaikutus.

Alkion sisään vaeltava endodermi muodostaa alkusuolen rajat. Sisään vaeltavasta mesodermaalisesta endodermista muodostuu selkäjänne ja somiitit, joista myöhemmin irtoaa soluja muodostamaan lihaksia, ihon verinahkaa ja selkärangan nikamia. Ektodermin solut puolestaan vaeltavat alkion päällä, peittäen sen lopulta liki kokonaan. Ektodermista muodostuu myöhemmin ihon ylin kerros ja hermosto. 

Gastrulaatiota seuraa neurulaatio.

alkionkehitys · alkio
hedelmöittyminen · tsygootti · vakoutuminen · morula (solurykelmä-aste) · blastula · alkiorakkula (blastokysti) · gastrulaatio · alkiolevy · ektodermi: neurulaatio · hermostopiena · endodermi · mesodermi: somiitti
Kostov vuonna 2015.
Kostov 2016
**Kristian Kostov** (bulg.  ja ven. Кристиан Костов) (s. 15. maaliskuuta 2000 Moskova, Venäjä) on bulgarialais-venäläinen laulaja, lauluntekijä ja näyttelijä. Hän edusti Bulgariaa kappaleella "Beautiful Mess" vuoden 2017 Eurovision laulukilpailussa sijoittuen toiseksi. Kostov oli finalisti Venäjän *The Voice Kids* -kilpailussa ja tuli toiseksi *X Factor Bulgarian* 4. tuotantokaudella.

Ura
---

### Lapsuus

Kostov syntyi Moskovassa bulgarialaiselle isälle ja kazakstanilaiselle äidille.

### 2014: The Voice Kids Russia

Kostov osallistui Venäjän *Golos Deti* (Venäjän versio The Voice Kidsistä) -kilpailun ensimmäiselle tuotantokaudelle, jossa hänen ohjaajana toimi Dima Bilan ja hän ylsi finaaliin asti.

### 2015-2016 X-Factor Bulgaria

Menestyksensä jälkeen Venäjällä, Kristian päätti Bulgarian matkallansa koe-esiintyä X-Factor Bulgaria -kilpailussa, sillä hän on alkuperältään bulgarialainen. Hän pääsi kilpailun finaaliin asti mutta tuli toiseksi kilpailun voittaneelle Christiana Louizulle.

### 2016- Virginia Records, debyyttisingle ja Eurovision

7. lokakuuta 2016 Virginia Records julkaisi hänen debyyttisinglensä "Ne si za menin". Kappale oli Venci Vencin sanoittama ja Ray Hedgesin, Nigel Butlerin ja Isaac Evansin säveltämä.

13. maaliskuuta 2017 ilmoitettiin että Kristian Kostov tulisi edustamaan Bulgariaa kappaleella "Beautiful Mess" vuoden 2017 Eurovision laulukilpailussa. Kostov sijoittui kilpailussa toiseksi.

Diskografia
-----------

### Singlet

* *Ne si za men* (2016)
* *Beautiful Mess* (2017)
* *Glubina* (2017)
* *The One (I Need You)* (2018)

Lähteet
-------

1. ↑  15-годишният вицешампион от "X-фактор" Кристиан Костов пред "ШОУ": 40-годишна фенка щеше да ме отвлече *blitz.bg*.  13.2.2016. Blitz. Viitattu 4.11.2017. (bulgariaksi)
2. ↑  Финал шоу «Голос. Дети»: победила Алиса Кожикина из команды Максима Фадеева *vm.ru*.  26.4.2014. Večerniaja Moskva. Viitattu 16.3.2017. (venäjäksi)
3. ↑  Християна Лоизу е новият X Factor на България *xfactor.nova.bg*.  25.1.2016. X-Factor Bulgaria.  Arkistoitu 15.3.2017. Viitattu 16.3.2017. (bulgariaksi)
4. ↑  Bulgaria is a 'Beautiful Mess' in 2017 *eurovision.tv*. Viitattu 13.3.2017. (englanniksi)
5. ↑  PORTUGAL WINS THE 2017 EUROVISION SONG CONTEST! *eurovision.tv*. Viitattu 13.5.2017.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Kristian Kostov** Wikimedia Commonsissa

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Taiteenala | 
* MusicBrainz

 |

 |
**Kristian Palotie** (s. 23. syyskuuta 1987 Helsinki) on suomalainen urheiluselostaja ja koripallovalmentaja. Palotie on viimeksi toiminut Korisliigassa pelaavan Ura Basketin päävalmentajana.

Selostusura
-----------

Palotie on toiminut FIBA:n arvokisojen ja Euroliiga-selostajana vuodesta 2010, jonka oikeudet omistaa kaudella 2020–2021 Viasat. Nelonen Medialla näytettävät NBA-ottelut kaudesta 2013–14 on kuultu pääosin Palotien selostamana. Palotie on toiminut vuodesta 2020 myös Korisliigan ja vuodesta 2021 Suomen koripallomaajoukkueen pääselostajana ja vakituisena studioasiantuntijana Nelonen Median Korisliiga ja Susijengi -lähetyksissä.

Valmentajaura
-------------

Valmennusura alkoi syksyllä 2011 Sykki ry:ssä. Kaudeksi 2015–16, Palotie nimettiin PuHu Junioreiden miesten päävalmentajaksi miesten 1. divisioona B:hen.

Kaudella 2016–17, hän johdatti PuHu Juniorit 1. divisioona B:n mestariksi.

Palotie siirtyi Ura Basketin päävalmentajaksi kaudeksi 2017–18, jossa hän johdatti joukkueen miesten 1. divisioona A:n mestaruuteen ja Korisliiga -paikkaan. Keväällä 2020 Palotien sopimus Ura Basketin päävalmentajana purettiin.

Yksityiselämä
-------------

Kristian Palotie on geenitutkijan ja akateemikon Leena Palotien sekä professori Aarno Palotien poika.

Lähteet
-------

1. ↑
2. ↑   (Arkistoitu – Internet Archive)
3. ↑
4. ↑
5. ↑  Johnston liigajoukkueen pääkäskyttäjän paikalle *urabasket.fi*. Viitattu 26.4.2020.
6. ↑
*Tämä artikkeli käsittelee elokuvaa. Viidakon Ykä on myös animaatiosarja.*

**Viidakon Ykä** (*George of the Jungle*) on 1997 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen komediaelokuva. Tämä Tarzan-parodia kertoo viidakossa varttuneen Ykän (Brendan Fraser) ja valkoisen naisen, Ursulan (Leslie Mann), rakkaustarinan. Ursulan äiti, josta tulee Ykän anoppi, ei siedä heidän suhdettaan ja tekee kaikkensa, jotta he eroaisivat. Ursulan entinen poikaystävä, huono-onninen ja hieman yksinkertainen Lyle van de Groot uhkaa myös heidän avioliittoaan.

Viidakon Ykä asuu puumajassa fiksun gorillaystävänsä Apinan kanssa ja hänellä on lemmikkinorsu nimeltä Musti. Ykä pitää liaaneissa keinumisesta, mutta kolhii itsensä aina törmäämällä puunrunkoon.

Vuonna 2004 valmistui *Viidakon Ykä 2*, joka on ensimmäisen elokuvan jatko-osa.

Elokuva perustuu piirrossarjaan *George of the Jungle* (1967), jota ei ole nähty Suomessa.

Näyttelijät
-----------

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  Brendan Fraser  | … |  Viidakon Ykä
  |
|  Leslie Mann  | … |  Ursula Stanhope
  |
|  Thomas Haden Church  | … |  Lyle van de Groot
  |
|  John Cleese  | … |  Apinan ääni
  |
|  Richard Roundtree  | … |  Herra Kwame
  |
|  Greg Cruttwell  | … |  Max
  |
|  Abraham Benrubi  | … |  Thor
  |
|  John Bennett Perry  | … |  Arthur Stanhope
  |
|  Holland Taylor  | … |  Beatrice Stanhope
  |
|  Keith Scott  | … |  Kertoja
  |