**Virrat** (ruots. *Virdois*) on Suomen kaupunki, joka sijaitsee Pirkanmaan maakunnassa. Ruoveden pitäjästä erotettu kunta perustettiin vuoden 1868 alussa, perustamispäätös tehtiin vuonna 1867. Virrat muuttui maalaiskunnasta kauppalaksi 1. tammikuuta 1974, ja kauppalasta kaupungiksi 1. tammikuuta 1977. Virrat kuului aiemmin Vaasan lääniin, josta se siirrettiin Hämeen lääniin vuoden 1969 alussa.

Vuonna 1928 julkaistussa *Pienessä tietosanakirjassa* Virtain katsotaan kuuluvan Pohjois-Satakuntaan. 1960-luvulla julkaistussa *Uudessa tietosanakirjassa* Virrat mainitaan Etelä-Pohjanmaan maakuntaan kuuluvaksi. Vuoden 1968 *Suomi-käsikirja* määrittelee Virtain sijaitsevan Pirkanmaalla Etelä-Pohjanmaan ja Keski-Suomen rajoilla historiallisessa Satakunnassa.

Virroilla asuu 6 274 ihmistä, ja sen pinta-ala on 1 299,07 km2, josta 136,39 km2 on vesistöjä. Väestötiheys on 5,4 asukasta/km2.

Virtain naapurikunnat ovat Alavus, Keuruu, Kihniö, Mänttä-Vilppula, Ruovesi, Seinäjoki, Ylöjärvi ja Ähtäri.

Virtain kirkko on rakennettu 1772–1774 kirkonrakentaja Antti Hakolan johdolla. Virtain seurakunta kuuluu Tampereen hiippakuntaan.

Virrat-nimeen liittyvää
-----------------------

Virrat on Suomen kunnista ainoa, jolla on monikkomuotoinen nimi. Myös Virrat-nimeen liittyvät taivutusmuodot ovat omanlaisiaan: sitä taivutetaan ulkopaikallissijoissa: *Virroilla*, *Virroilta*, *Virroille*; nimen omistusmuoto kuuluu *Virtain* (ei Virtojen). *Virtolainen* tarkoittaa Virtain asukasta.

Historiaa
---------

Virroilta on löydetty muutamia noin 7 500 vuotta vanhoja esikeraamisen ajan kiviesineitä sekä yksi noin 4 500 vuotta vanha kampakeramiikan aikainen saviastia. Suomalaisia erämiehiä liikkui Virtain seudulla jo rautakaudella, mistä todistavat Härkösen kylän liepeiltä löydetyt keihäänkärjet ja miekkojen kappaleet. Myös lappalaisten arvellaan liikkuneen näillä seuduilla vielä varhaiskeskiajalla, minkä jälkeen yläsatakuntalaiset alkoivat harjoittaa täällä laajaa eränkäyntiä. Eräomistuksia oli Pirkkalan, Vesilahden ja Ylä-Sastamalan talollisilla. Kuningas Kustaa Vaasa lakkautti eräomistukset 1500-luvun puolivälissä.

Ensimmäiset uudisasukkaat asettuivat 1500-luvun puolivälin jälkeen Virtainkylään, Vaskivedelle, Liedenpohjaan ja Hauhuuseen. Vuonna 1570 Virroilla oli 25 veroa maksanutta taloa ja 1700-luvun alkuun mennessä taloluku oli kasvanut 47:ään. Virrat kuului alun perin Suur-Pirkkalasta erotettuun Ruoveden pitäjään, kunnes se liitettiin vuonna 1776 vasta perustettuun Vaasan lääniin. Virtain ensimmäinen kirkko rakennettiin 1650-luvulla.

Keisari Aleksanteri II määräsi vuonna 1858 Vaasan läänin maaherran suorittamaan Virtain seudulla tarpeelliset tutkimukset kaupungin perustamista varten. Suomen senaatti laaditutti kolme asemakaavaluonnosta, mutta kaupungin perustaminen jäi toteuttamatta. Vuonna 1886 perustettiin Killinkoskelle villankehräämö, joka muutettiin puuhiomoksi vuonna 1911. Tehtaan ympärille muodostuneen yhdyskunnan ansiosta Killinkoski kehittyi Virtain kirkonkylän kokoiseksi taajamaksi.

Suomen sodan aikana vääpeli Jakob Johan Rothin ja kersantti Carl Johan Spoofin johtama sissiosasto ryösti venäläisten sotajoukkojen varastoja (Rothin ja Spoofin sissiretki). Kansalaissodan aikana käytiin Vaskivedellä miltei yhtämittaisia taisteluja helmi- ja maaliskuussa 1918, ja niiden vuoksi punaisten oli peräännyttävä tästä rintamansa pohjoisimmasta tukikohdasta.

Vuoden 1973 alussa Virtaihin liitettiin tuolloin lakkautetun ja pääosin Vilppulaan liitetyn Pohjaslahden kunnan luoteisosa, mm. Monoskylä. Virroilla siirryttiin peruskoulujärjestelmään syyslukukauden 1975 alussa.

Virroilla sattui tammikuussa 1979 vanhainkodin palo, jossa sai surmansa 27 vanhusta. Kyseessä on Suomen toiseksi eniten kuolonuhreja vaatinut palo vuonna 1966 tapahtuneen Lapinlahden kunnalliskodin tulipalon jälkeen. Tuhoutuneen vanhainkodin paikalla Jäähdyspohjan kylässä on vuonna 1989 paljastettu muistomerkki. Kotalan kylässä sijaitsee vuonna 1936 paljastettu karhunkaataja Martti Kitusen muistomerkki.

### 2000-vuosituhannella

Killinkosken pankkiryöstö vuonna 2009 ylitti kansallisen uutiskynnyksen. Pakenemisen yhteydessä liettualaissyntyinen ryöstäjä ampui käsiaseellaan poliisimiestä, joka kuoli vammoihinsa. Ryöstäjä tuomittiin elinkautiseen vankeusrangaistukseen.

Virtain sote-yhtiön sote-palvelujen toimitus johti valtioneuvostotason käsittelyyn.

Vuonna 2020 joulukuussa Perinnekylän alueelle ilmestyi selittämätön metallipylväs-monoliitti, joka myöhemmin löytyi Toisvedestä.

Liikenne ja turismi
-------------------

Virtain keskustaa Virtaintieltä nähtynä.
Kunta on hyvien tieyhteyksien varrella Tampereen, Porin ja Jyväskylän välimaastossa. Keskustan tuntumassa risteävät Porin ja Jyväskylän välinen valtatie 23, Oriveden ja Lapuan välinen kantatie 66, Killinkosken kautta Ähtäriin ja edelleen Pietarsaareen kulkeva kantatie 68 sekä Tampereelta Näsijärven länsipuolitse tuleva kantatie 65. Alueella on runsaasti pienteollisuutta ja kauppoja. Tuurin kyläkauppa, Ähtärin eläinpuisto, Herraskosken kanava ja Perinnekylä ovat lyhyen ajomatkan päässä.

Kaupungin läpi kulkee vuonna 1938 käyttöön otettu Haapamäki–Pori-rata, josta suurin osa lakkautettu 1985. Henkilöliikenne lakkautettiin 1981 ja viimeinen juna kulki kaupungin läpi 27.12.1984. Nykyisin lähimmät rautatieasemat sijaitsevat ns. vanhalla Pohjanmaan radalla (Haapamäki–Seinäjoki-rata) Haapamäellä ja Ähtärissä. Tampereelta Virroille johtaa laivareitti, Runoilijan tie.

Pori-Haapamäki-radan rautatiesilta on korvattu kevyen liikenteen sillalla.
### Luonto

Virtain maisemakuvassa on nähtävissä keskisuomalaisia piirteitä harvoine, lähinnä järvien rannoille keskittyneine asutuksineen, laajoine metsäalueineen ja suurine maaston korkeuseroineen. Korkeimmat mäkien huiput ulottuvat yli 200 metrin korkeuteen merenpinnasta. Suuri vedenjakaja Suomenselkä kulkee Virtain luoteisosan poikki. Alkuperäistä metsää, järviä ja luontoa on runsaasti. Pari kilometriä keskustasta Ruoveden suuntaan, kantatie 66:n varrella, ovat luonnonnähtävyytenä tunnetut Torisevan rotkojärvet. Järviä kunnan alueella on kaikkiaan 269 ja sisävesiä on kunnan pinta-alasta 10,5 %. Järvistä suurimmat ovat Vaskivesi–Visuvesi, Toisvesi ja Seinäjärvi. Virtain järvet kuuluvat pääosin Kokemäenjoen vesistön latvavesiin Ähtärin ja Pihlajaveden reitteihin. Luoteessa sijaitseva Seinäjärvi ja sen lähijärvet laskevat Seinäjokea myöten Kyrönjokeen, joka puolestaan laskee Pohjanlahteen Vaasan itäpuolella. Palolammintiellä sijaitsee luonnonnähtävyys syvä Palolammin rotkoluoma kallioineen.

### Juhannuskunta

Virrat on Suomen "virallinen" Juhannuskaupunki – tavaramerkki on rekisteröity 31. heinäkuuta 2002. Juhannusjulistus lähetetään Virroilta joka juhannusaatto kello 18.00. Runomuotoinen juhannusjulistus on virtolaisen Markku Sorvarin kirjoittama. Aikaisempina vuosina julistus on ollut kuultavissa radiossa ja vuonna 2007 se lähetettiin suorana Yle TV2 -kanavalla. Virtain maine monipuolisena kesämökkikuntana on kasvanut tittelin myötä. Virroilla sijaitsee merkittävä osa Pirkanmaan loma-asunnoista. Vuosina 1984–1994 Virroilla järjestettiin myös juhannuksena nuorta yleisöä kymmentuhatpäisin kerännyt Rantarock.

### Ruokakulttuuri

Virtain pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla lantusta ja muikuista keitetty *lohkosoppa*, imelletty ruispuolukkapuuro eli *jälkiruokatirri* sekä kuminalla maustettu varilimppu.

### Välimatkat

Vaikka Virtain sijainti on keskeinen ja liikenneyhteydet hyvät, välimatkat ovat pitkähköt lähikuntiin. Virrat sijaitsee Seinäjoen, Jyväskylän, Porin sekä Tampereen väliin jäävällä alueella. Lähin kaupunkikeskus on Seinäjoki Etelä-Pohjanmaan puolella. Tuurin matkailukeskukseen on matkaa 51 kilometriä.

#### Teiden päätepisteet

* Helsinki 285 km
* Kouvola 276 km
* Hanko 385 km
* Turku 255 km
* Vaasa 174 km
* Kalajoki 279 km
* Varkaus 242 km
* Joensuu 361 km
* Kajaani 401 km
* Oulu 417 km
* Kuusamo 626 km
* Rovaniemi 637 km
* Utsjoki 1087 km
* Enontekiön Kilpisjärvi 1005 km

#### Lähimmät maakuntakeskukset

* Seinäjoki 90 km
* Jyväskylä 114 km
* Pori 152 km
* Tampere 105 km

#### Lähikunnat

* Ruovesi 37 km
* Ähtäri 41 km
* Alavus 43 km
* Keuruu 54 km
* Parkano 60 km
* Mänttä-Vilppula 61 km
* Jalasjärvi 69 km

#### Lähimmät rautatieasemat

* Keuruun Haapamäen rautatieasema 41 km
* Ähtärin rautatieasema 41 km
* Alavuden rautatieasema 46 km
* Parkanon rautatieasema 53 km

#### Sisäiset välimatkat

Yläinen Torisevajärvi
* Kirkonkylästä Liedenpohjaan 18 km
* Kirkonkylästä Killinkoskelle 20 km
* Kirkonkylästä Kotalaan 16 km
* Kirkonkylästä Koroon 13 km
* Kirkonkylästä Vaskivedelle 21 km
* Kirkonkylästä Kurjenkylään 24 km

Elinkeinot ja teollisuus
------------------------

Virrat on rakenteellisesti teollistunut maatalouskunta. Virroilla merkittävä osa elinkeinorakenteesta on maataloudessa, mutta Virroilla on myös laajalti pienteollisuutta. Myös matkailu on Virroilla merkittävä elinkeino.

Politiikka
----------

### Valtuusto

Virtain valtuuston paikkajakauma kaudella 2021–2025:

* Kesk.: 8
* Virtain Valtin yhteislista: 6
* SDP: 5
* PS: 4
* Vas.: 2
* Kok.: 1
* KD: 1
* Yhteensä: 27

Lähde: Oikeusministeriö

### Eduskuntavaalit 2019

*Pääartikkeli: Eduskuntavaalit 2019*
Eduskuntavaaleissa 2019 puolueiden kannatusprosentit Virroilla olivat seuraavat:

* Suomen Keskusta: 31,0 %
* Suomen Sosialidemokraattinen Puolue: 18,8 %
* Perussuomalaiset: 16,5 %
* Kansallinen Kokoomus: 10,0 %
* Vasemmistoliitto: 8,5 %
* Suomen Kristillisdemokraatit (KD): 6,9 %
* Vihreä liitto: 3,7 %
* Kansalaispuolue: 1,7 %
* Seitsemän tähden liike: 1,0 %
* Liike Nyt ry Pirkanmaa yhteislista: 1,0 %
* Muut: 0,9 %

Väestönkehitys
--------------

Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kaupungin väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2013 tilanteen mukainen.


| Virtain väestönkehitys 1980–2020 |
| --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1980 |    | 9 621 |
| 1985 |    | 9 391 |
| 1990 |    | 9 143 |
| 1995 |    | 8 879 |
| 2000 |    | 8 236 |
| 2005 |    | 7 851 |
| 2010 |    | 7 514 |
| 2015 |    | 7 002 |
| 2020 |    | 6 536 |
| Lähde: Tilastokeskus. |

Seurakunnat
-----------

Vuoden 2018 aluejaon mukaan Virroilla on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:

* Virtain seurakunta

Evankelisuuden evankeliumijuhla järjestettiin Virroilla vuosina 1982 ja 2016.

Itsenäisinä helluntaiseurakuntina Virroilla toimivat Kurjenkylän helluntaiseurakunta ja Virtain helluntaiseurakunta.

Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Virtain alueella toimii Tampereen ortodoksinen seurakunta.

Kyliä
-----

* Herranen
* Härkönen
* Jäähdyspohja
* Ikkala
* Killinkoski
* Koro
* Kotala
* Kurjenkylä
* Lahdenkylä
* Liedenpohja
* Monoskylä
* Ohtola
* Rantakunta *lähde?*
* Vaskivesi
* Vaskuu
* Äijänneva

### Taajamat

Vuoden 2017 lopussa Virroilla oli 6 844 asukasta, joista 3 492 asui taajamassa, 3 307 haja-asutusalueilla ja 45:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Virtain taajama-aste on 51,4 %. Kunnassa on kaksi taajamaa, Virtain keskustaajama ja Killinkoski.

Virrat kirjallisuudessa
-----------------------

* Kankaanpää, Matti J. & Lerkkanen, Lea: *Kimaltelevilta vesiltä - Virrat kuvin ja sanoin 1867-2018*, s. 338. Seinäjoki: Virtain Kaupunki, 2018. ISBN 978-952-69101-0-9. Liisä tietoja kirjasta.

Virrat esiintyy kirjallisuudessa mm. useissa Teuvo Saavalaisen romaaneissa sekä Kauno Vuorenpään kansalais­sotaa käsittelevässä kirjassa *Virrat 1918*.

Merkittäviä ja tunnettuja Virroilla syntyneitä tai siellä vaikuttaneita
-----------------------------------------------------------------------

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Kansanedustajia* Harri Jaskari (s. 1964), kansanedustaja (Kok)
* Hilma Koivulahti-Lehto (1881–1955), kansanedustaja (SDP)
* Matti Maijala (1923–2007), kansanedustaja (Kesk.)
* Helmi Morri (s. 1938), kansanedustaja (Kesk.)
* Lauri Perälä (1881–1942), kirjailija, kansanedustaja (ML)
* Eino Syrjä (1928–2002), kansanedustaja (SMP)
* Lempi Tuomi (1882–1958), kansanedustaja (SSTP)
* Onni Tuomi (1875–1933), kansanedustaja (SDP)
* Jaana Ylä-Mononen (s. 1961), kansanedustaja (Kesk.)
 | Muita henkilöitä* Marjaana Aumasto (s. 1958), kirjailija
* Väinö Hanhijoki (1896–2005), iäkkääksi elänyt mies
* Reino Heinonen (1898–1944), jääkärieverstiluutnantti
* Salomon Hellsten (1864–1922), ammattiyhdistysjohtaja
* Paavo Hietanen (s. 1931), pesäpalloilija
* Seppo Hovinen (s. 1951), keihäänheittäjä
* Hannu Häme (1904–1962), runoilija
* I. K. Inha (1865–1930), kirjailija, kääntäjä ja valokuvaaja
* Heikki Jartti (1887–1951), kirjailija
* L. J. Järvinen (1904–1957), kirjailija
* Risto Kangas-Ikkala (s. 1937), yritysjohtaja
* Matti J. Kankaanpää (1943–2017), tietokirjailija ja sukututkija
* Jouko Kilpi (s. 1961), korkeushyppääjä
* Katja Kilpi (s. 1974), korkeushyppääjä
* Martti Kitunen (1747–1833), metsästäjä, karhunampuja
* Vesa Korjus (s. 1981), aitajuoksija
* Pirkko Korkee (s. 1927), hiihtäjä
* Tapio Kuula (1957–2017), Fortumin toimitusjohtaja
* Tuula Laaksalo (s. 1953), keihäänheittäjä
* Jutta Larm (s. 1973), fitness-kilpailija ja yrittäjä
* Keijo Leppänen (s. 1960), uutisankkuri, kirjailija
 | * Helena Leveelahti (s. 1999), kiekonheittäjä
* Antti Lieroinen (k. 1643), noita ja selvänäkijä
* Verneri Liinamaa (1898–1972), kirjailija
* Pertti Niittylä (s. 1956), pikaluistelija
* Uolevi Nojonen (1939–2021), lasten- ja nuortenkirjailija
* Marjaliisa Pitkäranta (1941–2003), kuvittaja
* Mika Polku (s. 1975), korkeushyppääjä
* Vesa Rantanen (s. 1975), seiväshyppääjä
* Teuvo Saavalainen (1927–2002), kirjailija
* Kari Sainio (s. 1975), jalkapalloilija
* Kalervo Salo (1913–1994), kauppaneuvos
* Armid Sandberg (1876–1927), taidemaalari
* Yrjö Sariola (1932-2016), piispa
* Jukka Sihvonen (s. 1953), elokuvatutkimuksen professori
* Tom Sukanen (1878–1943), amerikansiirtolainen, laivanrakentaja
* Onni Tarjanne (1864–1946), arkkitehti
* Pellervo Uotila (1912–1990), järjestövaikuttaja
* Jussi Viitala (s. 1940), tiedemies ja kirjailija
* Frans Viitanen (1864–1932), kirjailija
* Jari Yliaho (s. 1957), kitaristi
* Veeti Nikkinen (s. 2002), lentopalloilija.
 | Yhtyeitä* Donna, rock-yhtye
* Oliver, rock-yhtye
* Siberia, rock-yhtye
 |

Ystävyyskaupungit
-----------------

* Tanska Aulum-Haderup, Tanska
* Norja Gol, Norja
* Ruotsi Årjäng, Ruotsi

Katso myös
----------

* Luettelo Virtain julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

Lähteet
-------

1. 1 2  Pinta-alat kunnittain (Excel) 1.1.2022  1.1.2022. Maanmittauslaitos. Viitattu 29.1.2022.
2. 1 2  Väkiluku kasvoi eniten Uudellamaalla vuonna 2023  31.12.2023. Tilastokeskus. Viitattu 26.1.2024.
3. ↑  Väestö iän (1-v.) ja sukupuolen mukaan alueittain, 1972–2020  31.12.2020. Tilastokeskus. Viitattu 13.5.2021.
4. ↑  Väestörakenne  26.5.2022. Tilastokeskus. Viitattu 12.9.2023.
5. ↑  Kuntien ja seurakuntien tuloveroprosentit vuonna 2024  22.11.2023. Verohallinto. Viitattu 23.1.2024.
6. ↑  Ylönen, Jorma: Virrat valitsi Henna Viitasen  22.2.2021. Kuntalehti. Viitattu 22.6.2021.
7. 1 2  Kuntavaalit 2021, Virrat Oikeusministeriö. Viitattu 21.8.2021.
8. ↑
9. ↑  Virtain kirkko (Arkistoitu – Internet Archive)
10. 1 2 3 4 5 6 7 8  Hannu Tarmio, Marketta Heinonen ja Kalevi Korpela (toim.): *Suomenmaa 7: maantieteellis-yhteiskunnallinen tieto- ja hakuteos*, s. 445–447. Porvoo-Helsinki: WSOY, 1978. ISBN 951-0-06467-X.
11. ↑  *Mitä-Missä-Milloin, Kansalaisen vuosikirja 1980*, s. 40. Helsinki: Otava, 1979.
12. ↑  Virrat Järviwikissä. Viitattu 2.8.2014.
13. ↑  Patentti- ja rekisterihallitus
14. ↑   (Arkistoitu – Internet Archive)
15. ↑  Kolmonen, Jaakko 1988. *Kotomaamme ruoka-aitta: Suomen, Karjalan ja Petsamon pitäjäruoat*, s. 79. Helsinki: Patakolmonen Ky.
16. ↑
17. ↑
18. ↑  Eduskuntavaalit 2019, Virrat Oikeusministeriö. Viitattu 21.8.2021.
19. ↑  Väestö kielen mukaan sekä ulkomaan kansalaisten määrä ja maa-pinta-ala alueittain 1980 – 2015  22.11.2016. Tilastokeskus.  Arkistoitu 23.11.2016. Viitattu 1.4.2013.
20. ↑  Yhteystiedot – Suomen evankelis-luterilainen kirkko evl.fi.  Arkistoitu 23.8.2018. Viitattu 23.8.2018.
21. ↑  Juhlapaikkakunnat *Evankeliumijuhla*. Viitattu 6.11.2022.
22. ↑  Seurakunnat *Suomen helluntaikirkko*.  Arkistoitu 6.9.2021. Viitattu 6.9.2021.
23. ↑
24. 1 2 3  Kyläyhdistys (Arkistoitu – Internet Archive)
25. ↑  Kyläyhdistys
26. ↑  Kyläyhdistys
27. ↑  Kyläyhdistys
28. ↑  Kyläyhdistys
29. ↑  Taajama-aste alueittain 31.12.2017  28.9.2017. Tilastokeskus.  Arkistoitu 16.7.2019. Viitattu 11.12.2018.
30. ↑  Kangosjärvi, Jaakko: Tuhansien julkkisten maa.  *Helsingin Sanomat*, 5.7.2008. Artikkelin maksullinen verkkoversio. Viitattu 12.3.2024.
31. ↑  Koulumies, Jyrki: *Kohtalona Kostamus. Risto Kangas-Ikkalan muistelmat*. Siltala 2012.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Virrat** Wikimedia Commonsissa

* Virtain kaupunki
* Virtain kaupunki Facebookissa
* Tilastokeskus – Virtain avainluvut

Virrat

* Hauhuu
* Herranen
* Härkönen
* Jäähdyspohja
* Killinkoski
* Koro
* Kotala
* Kurjenkylä
* Liedenpohja
* Ohtola
* Vaskivesi
* Vaskuu
* Äijänneva


|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Pirkanmaan maakunnan kunnat |
| --- |
|  |
| Nykyiset kunnat | 
* Akaa
* Hämeenkyrö
* Ikaalinen
* Juupajoki
* Kangasala
* Kihniö
* Kuhmoinen
* Lempäälä
* Mänttä-Vilppula
* Nokia
* Orivesi
* Parkano
* Pirkkala
* Punkalaidun
* Pälkäne
* Ruovesi
* Sastamala
* Tampere
* Urjala
* Valkeakoski
* Vesilahti
* Virrat
* Ylöjärvi

 |
|  |
| Entiset kunnat | 
* Aitolahti
* Akaa
* Eräjärvi
* Ikaalisten epäitsenäinen kauppala
* Ikaalisten maalaiskunta
* Karkku
* Keikyä
* Kiikka
* Kiikoinen
* Kuhmalahti
* Kuru
* Kylmäkoski
* Luopioinen
* Längelmäki (osa)
* Messukylä
* Mouhijärvi
* Mänttä
* Pohjaslahti
* Sahalahti
* Suodenniemi
* Suoniemi
* Sääksmäki
* Teisko
* Toijala
* Tottijärvi
* Tyrväntö (osa)
* Tyrvää
* Vammala
* Viiala
* Viljakkala
* Vilppula
* Äetsä

 |

 |

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Israel
* Suomi (KANTO)
	+ 2
* Yhdysvallat
* Tšekki

 |
|  |
| Maantieteelliset | 
* MusicBrainz area

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Yle
* Uppslagsverket Finland

 |

 |