Turkkilaisten kielten puhujamääriä havainnollistava lohkojako: 
  turkki
  azeri
  uzbekki
  kazakki
  uiguuri
  turkmeeni 
  tataari
  kirgiisi
  kaškai
  baškiiri
  tšuvassi
  afšar
  karakalpak
  karatšai-balkaari
  jakuutti (saha)
  Krimintataari
  Muut kielet
**Turkkilaiset kielet** ovat noin kolmekymmentä kieltä sisältävä kielikunta. Turkkilaiset kielet ovat läheistä sukua keskenään, sillä niiden uskotaan eriytyneen verrattain myöhään, ajanlaskun alun aikoina. Turkkilaiset kielet ovat varmuudella sukua vain keskenään: ne on joskus yhdistetty mongoli- ja tunguusikielten kanssa altailaiseksi kielikunnaksi, mutta tämä on jäänyt todistamattomaksi hypoteesiksi, ja näin turkkilaiset kielet nykykäsityksen mukaan muodostavat kielikunnan. Niitä puhuu moninainen ihmisten kirjo, noin 350 miljoonaa, laajalla alueella Itä-Euroopasta Siperiaan ja aina läntiseen Kiinaan saakka. 
Turkkilaiset kielet ovat lähtöisin suppealta alueelta Keski-Aasiasta, josta ne levisivät laajalle alueelle varhaiselta keskiajalta alkaen.

Turkkilaiset kielet ovat agglutinoivia, ja niille on ominaista vokaaliharmonia. Turkkilaisiin kieliin on omaksuttu piirteitä erityisesti kiinasta, iranilais- ja arabikielistä. Turkkilaisista kielistä puolestaan on piirteitä kulkeutunut Kaakkois-Kiinaan ja Venäjän pohjoisimpiin osiin.

Luokittelu
----------

Turkkilaiset kielet valtioiden virallisina kielinä (tummansininen), alueiden virallisina kielinä (sininen), alueiden enemmistökielinä (vaaleansininen) ja vähintään viidentuhannen henkilön turkkilaiskieliset vähemmistöt (punainen).
Turkkilaiset heimot ja kansat ja niiden kielet ovat sekoittuneet keskenään vuosisatojen aikana, minkä vuoksi kielten luokittelu on hyvin vaikeaa. Seuraavaan luokitteluun on yhdistetty kolme eri ryhmittelyä, jotka tässä on erotettu kapiteeli-, lihavoiduin ja kursivoiduin kirjaimin:

**Länsiturkkilaiset kielet** (luoteisturkkilaiset kielet, kiptšak-kielet)

* tataari (Keisarillisen Itä-Venäjän lingua franca)
	+ kazanin murre (assimiloinut Länsi-Siperian turkkilaiskansat)
	+ tiptärin murre (baškiirialueella)
	+ mišäärin murre (voimakkaita suomalais-ugrilaisia vaikutteita)
* baškiiri (lähes tataarin murre)

* kumykki
* karatšai & balkaari (yksi kieli mutta erilliset ortografiat)
* krimintataari
* karaiimi (karai)

* kazakki (Kiinan puolella arabialainen kirjaimisto)
* karakalpakki
* nogai (Balkanin tataarit voivat olla alun perin nogaita)
* kirgiisi (islamin omaksuttuaan erkanivat oirooteista, turkkilaistuneita mongoleja, Kiinan puolella arabialainen kirjaimisto)

**Pohjoisturkkilaiset kielet** (koillisturkkilaiset kielet)

* altai (oirootti) (buddhalaisuuden omaksuttuaan erkanivat kirgiiseistä)
* keltainen uiguuri
* teleutti
* tuva / sojootti / urjanhai
* tofa tofa(lari) / karagassi
* hakassi abakaaninmurteet (kutsutaan usein virheellisesti hakassiksi; ko murteista on yhdistetty kirjakieli, jonka nimi on myös hakassi)
* šoori / Etelä-Siperian tataari (assimiloineet suomalais-ugrilaisia)
* jakuutti (paljon tunguusivaikutusta)
* dolgaani (assimiloituneita nganasaneja)

**Eteläturkkilaiset kielet** (lounaisturkkilaiset kielet, oguz-kielet)

* turkki (Turkin tasavaltaa edeltävällä ajalla virallinen hallintokieli oli osmanin turkki, jota ei kuitenkaan käytetty puhekielenä)
* gagauzi (gagaussi) (paljon eteläslaavin vaikutusta)
* azeri (Kaukasuksen lingua franca)
* haladži (ehkä azerin murre)
* kaškai (läheinen sekä azerille että turkmeenille)
* turkmeeni

**Itäturkkilaiset kielet** (kaakkoisturkkilaiset kielet, karluk-kielet)

* uiguuri
* uzbekki (assimiloinut kiinalaisia ja arabeja, Keski-Aasian lingua franca)
* salaari

**Bolgaarikielet**

* tšuvassi (välittävä kielimuoto mongolikielten suuntaan, vaikutusta suomalais-ugrilaisista kielistä ja toisista turkkilaiskielistä)

Katso myös
----------

* Indouralilaiset kielet
* Uralilais-altailaiset kielet

Lähteet
-------

* Jaakko Anhava. *Maailman kielet ja kielikunnat*. Gaudeamus, [Helsinki] 1998. s. 137–143. ISBN 951-662-734-X.

Aiheesta muualla
----------------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Turkkilaiset kielet**.
* Wikipedia azeriksi
* Wikipedia kazakiksi
* Wikipedia kirgiisiksi
* Wikipedia tataariksi
* Wikipedia turkiksi
* Wikipedia turkmeeniksi
* Wikipedia uzbekiksi

Turkkilaiset kielet
azeri | baškiiri | dolgaani | gagauzi | hakassi | haladži | jakuutti | karaiimi | karakalpakki | karatšai-balkaari | kaškai | kazakki | krimintataari | kumykki | nogai | salaari | šoori | tataari | tofa | tšuvassi | turkki | turkmeeni | tuva | uiguuri | uzbekki


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Kansalliset Muokkaa Wikidatassa | 
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Israel
* Yhdysvallat
* Latvia
* Tšekki

 |

 |