Sjuhäradiin kokonaan kuuluvat kunnat Länsi-Götanmaan läänissä.
Kuva Örestenin entisen linnoituksen sijaintipaikalta Viskanin jokilaakson suuntaan lähellä Skeneä.
**Sjuhärad** (myös *Sjuhäradsbygden*) on epävirallinen alue Länsi-Ruotsissa olevan Länsi-Götanmaan läänin eteläosassa. Vanhassa lääninjaossa alue muodosti Älvsborgin läänin eteläosan. Alue sijaitsee Länsi-Götanmaan historiallisen maakunnan eteläosassa Göteborgin ja Jönköpingin kaupunkien välisellä alueella. Alueen suurin kaupunki on Borås. Muita alueesta käytettyjä nimityksiä ovat *Knallebygden* ja *Södra Älvsborg*, joista jälkimmäinen on kuitenkin monimerkityksinen. Maantieteilijä Sten de Geer otti nimityksen Sjuhäradsbygden käyttöön vuonna 1919. Alueella on nykyään noin 185 000 asukasta.

Maantieteellinen sijainti
-------------------------

Sjuhäradin nimi perustuu siihen, että alueeseen on historiallisesti kuulunut seitsemän kihlakuntaa:

* Gäsenen kihlakunta
* Åsin kihlakunta
* Vedenin kihlakunta
* Bollebygdin kihlakunta
* Markin kihlakunta
* Kindin kihlakunta
* Redvägin kihlakunta

Nykyään Sjuhäradiin katsotaan kuuluvan kuusi kuntaa:

* Bollebygdin kunta
* Boråsin kunta
* Markin kunta
* Svenljungan kunta
* Tranemon kunta
* Ulricehamnin kunta

Joskus mukaan lasketaan myös Herrljungan kunta ja Vårgårdan kunta. Yksittäisiä historiallisiin seitsemään kihlakuntaan kuuluneita pitäjiä on myös seuraavissa kunnissa:

* Falkenbergin kunta (Älvsered ja osittain Gunnarp)
* Varbergin kunta (Grimmared, Gunnarsjö, Karl Gustav ja Kungsäter)
* Falköpingin kunta (Fivlered, Hällestad, Norra Åsarp, Smula ja Solberga)
* Härrydan kunta (Björketorp)

Merkitys nykypäivänä
--------------------

Sjuhäradiin nykyään kuuluvat kuusi kuntaa muodostavat Länsi-Götanmaan läänin eteläisen vaalipiirin valtiopäivävaaleissa. Samoin ne muodostavat vaalipiirin maakäräjäkuntavaaleissa. Lisäksi Boråsin käräjäoikeuden tuomiokunta on alueeltaan sama. Kahdeksan ensimmäisenä mainittua kuntaa muodostavat yhdessä Varbergin kunnan kanssa Sjuhäradin kuntainliiton, jonka puheenjohtajana toimii yleensä Boråsin kunnanhallituksen puheenjohtaja. Sjuhärad on myös Södra Älvsborgin sairaalan sisäänottoalue.

Tiedotusvälineet
----------------

Borås Tidningin levikkialueena on suuri osa Sjuhäradista ja Ruotsin Radiolla on alueella paikallinen radiokanava. Borås Tidning omistaa myös Ulricehamns tidningin, jonka levikkialuetta on lähinnä Ulricehamnin kunta. Kaikissa kunnissa on viikoittain ilmestyviä mainosrahoitteisia paikallislehtiä.

Maantiedettä
------------

Sjuhärad on pinnanmuodoiltaan mäkistä, ja siellä on paljon metsiä ja järviä. Suuria kokonaan tai osittain alueella sijaitsevia järviä ovat Fägen, Lygnern, Lönern, Sämsjön, Säven, Viaredssjön, Tolken, Visen, Yttre Åsunden, Åsunden, Öresjö, Östra Nedsjön ja Östra Öresjön. Viskan- ja Ätran-nimiset joet alkavat alueelta ja virtaavat kohti Hallandia ja Kattegattia. Alueelta saavat alkunsa myös Säveån- ja Tidan-joet.

Kulttuurihistoriaa
------------------

Sjuhärad on tunnettu tekstiiliteollisuudesta ja knalleista*selvennä*. Sjuhäradissa on myös Ruotsin ainoa säilynyt keskiaikainen sauvakirkko, Hedaredin kirkko. Keskiaikainen kulkutie Redvägen kulki Sjuhäradin itäosien halki. Keskiajalla seutu oli tärkeä raja Tanskaa vastaa, mikä näkyy monissa alueelle tuolloin rakennetuissa linnoituksissa. Valtakunnallisista Kindahusin, Openstenin ja Örestenin linnoituksista ovat nykyään jäljellä vain raunioita. Keskiajalla Sjuhäradissa oli myös toistakymmentä yksityislinnaa, joista jäljellä ovat Torpa stenhus ja Vinsarp (eli Vinstorp). Torpa stenhus on avoinna yleisölle, ja se on suosittu turistikohde. Vädersholmin ja Sundholmenin yksityislinnoista on lisäksi jäljellä raunioita.

Aiheesta muualla
----------------

* Sveriges Radio: P4 Sjuhärad (ruotsiksi)

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.   
Alkuperäinen artikkeli: sv:Sjuhäradsbygden  –  Käännöstä tästä ja kihlakuntia koskevista artikkeleista. 

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Ruotsin aluejaotukset |
| --- |
|  |
| Nykyiset hallintoalueet | 21 lääniä • 20 maakäräjää • 290 kuntaa • 2 523 piiriä (Ruotsin piirit) • kunnanosia (joissakin kunnissa) |
|  |
| Kuntauudistukset | Ruotsin kuntauudistukset • Ruotsin kunnat 1952 |
|  |
| Historialliset kuntamuodot | kaupunki (Ruotsin kaupungit) • kauppala (Ruotsin kauppalat) • maalaiskunta • taajaväkinen yhdyskunta (Ruotsin taajaväkiset yhdyskunnat) • epäitsenäinen kauppala (Ruotsin epäitsenäiset kauppalat) |
|  |
| Historialliset pääalueet | Götanmaa • Sveanmaa • Norlanti |
|  |
| Muita historiallisia aluejaotuksia | 25 maakuntaa • kihlakunta/laivakunta/vuorikunta/käräjäkunta (Ruotsin kihlakunnat) • pitäjä • neljänneskunta • ruotu |
|  |
| Epävirallisia alueita | Bergslagen • Glasriket • Mälarinlaakso • Sjuhärad • Ruotsin ruukkialueet |
|  |
| Tilastollisia aluejakoja | 1 940 taajamaa (Ruotsin taajamat) • 2 876 pientaajamaa (Ruotsin pientaajamat) • 21 NUTS-aluetta (Ruotsin NUTS-alueet) • 291 kuntien keskustaajamaa |
|  |
| Ruotsin kirkon aluejaot | 13 hiippakuntaa • 130 rovastikuntaa • pastoraatteja • 1 439 seurakuntaa • seurakuntayhtymiä |

 |