recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Oy Bergenheim Yhtiöt Ab** oli vuosina 1977–1998 toiminut lääkemaahantuoja sekä kosmeettisten ja teknokemiallisten tuotteiden maahantuoja ja valmistaja. Se muodostettiin monista lähinnä vuorineuvos Holger Bergenheimin perustamista yhtiöistä, kuten Oy Epeko Ab, Lääketuonti Oy – Medicinimport Ab, Oy Oxygenol Ab ja Bycos.

Instrumentarium osti Oy Bergenheim Yhtiöt Ab:n toukokuussa 1986. Yhtiö siirrettiin Instrumentariumin erillisyksikköön 1990, kunnes Instru myi sen helmikuussa 1998 perheyhtiö Berner Oy:lle. Tuolloin Bergenheim-yhtiöiden vuosiliikevaihto oli noin 130 miljoonaa markkaa. Instrumentariumin aikana 1990-luvun puolivälissä Bergenheim-yhtiöiden edustamiin kosmetiikkamerkkeihin kuuluivat Almay, Christian Dior, Clarins, Escada, Givenchy, 
Kanebo ja Calvin Klein. Se markkinoi myös vauvanhoitotuotteita sekä Schollin jalkojenhoitotuotteita. Yhtiön oma tehdas valmisti muun muassa Oxygenol-hammastahnoja, Orient Henna -hiusvärejä sekä Anet-shampoita ja -saippuoita. Vuosikymmenten varrella Bergenheim-yhtiöiden tuontiohjelmassa on ollut myös joitakin elintarvikkeita, kuten Hermesetas-makeutusaineet, Mentos-pastillit, Colman’s-sinappijauheet ja Hornimans-teet

Lähteet
-------

1. ↑  Möttönen, Tuomas: Vuorineuvos Holger Bergenheim (1907–1977). *Suomen talouselämän vaikuttajat* -verkkojulkaisu (maksullinen). 5.9.2008. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura. (maksullinen)
2. ↑  Oy Bergenheim Yhtiöt Ab, Kauppalehti. Viitattu 6.1.2016.
3. ↑  Virtanen, Ilkka: Instrumentarium myy kosmetiikkatoimintansa Bernerille, Taloussanomat 3.1.1998. Viitattu 6.1.2016.
4. ↑  Vuosikertomus 1996[vanhentunut linkki], Instrumentarium Oy. Sivu 21.
5. ↑  Yhtiön mainoksia Suomen Kuvalehdessä 47/1982 s. 65, 23/1984 s. 65. SK:n näköislehtihaku, haettu 23.12.2020.
6. ↑  Piiriedustajan. (Bergenheim-yhtiöiden työpaikkailmoitus.) *Helsingin Sanomat*, 29.3.1987, s. 87. Näköislehti (maksullinen). Viitattu 23.12.2020.
**Etra Oy** on suomalainen teknisen kaupan*selvennä* erikoisliike, joka tarjoaa erilaisia teollisuustuotteita ja palveluita.

Historia
--------

Etola-yhtiöt työllistää yli 1 500 ihmistä, joista noin 1 100 työskentelee teollisuustuotteiden parissa. Teollisuus Etolan, TKA-Yhtymän, Pohjolan Tekniikan sekä useiden muiden paikallisten yritysten yhdistyttyä vuonna 2007 valittiin uuden yhtiön nimeksi ETRA Oy.

Liiketoiminta
-------------

Etran päätoimialat ovat teollisuuskumit, teollisuusmuovit, teollisuusteipit, johdintarvikkeet, työsuojelutuotteet, tiivisteet, kiinnitystarvikkeet ja hydrauliikka. Toimitusohjelmaan kuuluvat myös laakerit, voimansiirtotarvikkeet, työkalut, sähkötyökalut, elektroniikan komponentit, hionta- ja hitsauslaitteet sekä kiinteistönhoitotarvikkeet. Nykyisin Etra myy kaikkia Etola-yhtiöiden teollisuustuotteita.

Etra Megacenter
---------------

Turun Etra Megacenter
Etran jakelukanavaan kuuluu 37 Etra Megacenteriä Suomessa. Toimipisteet koostuvat noutomyymälöistä ja paikallisvarastoista. Paikallisyksiköt ja keskusvarastot toimivat yhteisessä tietojärjestelmässä, joka sisältää yli 180 000 varastonimikettä. Liikkeiden koko vaihtelee 500-4 000 m²:n ja henkilöstömäärät 5-40 henkilön välillä. Paikallisvarastot koostuvat määritetyn standardivalikoiman lisäksi paikallisten asiakkaiden tarpeiden mukaisesta tuotevalikoimasta.

Palvelut
--------

### Logistiikka

Yleisimmin käytettyjä logistiikkapalveluita ovat:

* Hyllytyspalvelut
* Kaupintavarastot
* Kotiinkutsupalvelut
* Varmuusvarastointi

### Tuotanto ja alihankinta

Alihankintapalveluihin kuuluvat mm:

* Vesileikkaus, sahaus ja stanssaus
* Kuljetinhihnojen asennus ja huolto
* Teknisten muovikomponenttien valmistus
* Teollisuusteippien leikkaus
* Ruiskuvalu, lämpömuovaus ja muottitekniikka
* Erikoistiivisteiden valmistus
* Prosessiteollisuuden tiivisteiden huolto ja korjaus
* Letku- ja putkiasennelmat
* Hydraulijärjestelmät
* Kiinnitystarvikkeiden valmistus

Omistuksia
----------

* Etola-yhtiöt on Stockmann-konsernin seitsemänneksi suurin osakkeenomistaja 4,24 % osuudella. Etra Oy:n osuus on 0,56 %.

Katso myös
----------

* Etola

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4   Vainu.io *search.vainu.io*.
2. ↑  Omistajat  30.4.2018. Stockmann Group.  Arkistoitu 23.5.2018. Viitattu 22.5.2018.

Aiheesta muualla
----------------

* Etran verkkosivut
* Etola konsernin verkkosivut
Eduardo Saverin vuonna 2012
**Eduardo Luiz Saverin** (s. 13. maaliskuuta 1982 São Paulo) on brasilialainen internet-yrittäjä sekä sijoittaja. Saverin perusti yhteisöpalvelu Facebookin yhdessä Mark Zuckerbergin, Dustin Moskovitzin ja Chris Hughesin kanssa. Forbes arvioi Saverinin nettovarallisuudeksi kaksi miljardia Yhdysvaltain dollaria (2012). Saverinin nykyinen nettovarallisuus on 16 miljardia Yhdysvaltain dollaria (2021). Saverin on investoinut start-up-yrityksiin kuten Qwikiin.

Saverin joutui kritiikin kohteeksi päätettyään luopua Yhdysvaltain kansalaisuudesta juuri ennen Facebookin osakeantia. Saverinin on tulkittu luopuvan Yhdysvaltain kansalaisuudesta verotuksellisista syistä. Brasiliassa syntynyt Saverin sai Yhdysvaltain kansalaisuuden 1998. Saverin tapasi Mark Zuckerbergin Harvardin yliopistossa. Kaksikko on riidellyt oikeudessa Saverinin roolista Facebookin synnyssä mutta kiista on sittemmin sovittu. Prosessia käsitellään elokuvassa The Social Network.

Lähteet
-------

1. ↑  Profile: Eduardo Saverin: Net Worth $16B Forbes. Viitattu 28.5.2012.
2. ↑  Vesala, Hanna: Facebookin perustaja jätti verosyistä USA:n kansalaisuuden *Helsingin Sanomat*.  15.5.2012.  Arkistoitu 16.5.2012. Viitattu 28.5.2012.

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.   
Alkuperäinen artikkeli: en:Eduardo Saverin 

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Meta Platforms |
| --- |
|  |
| Tuotteet | 

|  |  |
| --- | --- |
| Sovellukset | 
* Facebook
	+ Sovellusalusta
* Instagram
	+ Seuratuimmat käyttäjät
	+ Threads
* Mapillary
* Meta AI
* Meta Quest Platform
* Messenger
* WhatsApp
* Workplace

 |
|  |
| Laitteet | 
* Meta Portal
* Oculus Quest

 |
|  |
| Ohjelmointikielet | 
* Hack
* HHVM
* Phabricator
* React

 |

 |
|  |
| Henkilöstö | 
* Mark Zuckerberg (perustaja, CEO)
* Dustin Moskovitz (perustaja)
* Eduardo Saverin (perustaja)
* Chris Hughes (perustaja)
* Andre McCollum (perustaja)

 |
|  |
| Muut | 
* *The Social Network*
* F8

 |

 |

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Norja
* Saksa
* Israel
* Yhdysvallat
* Tšekki
* Alankomaat
* Puola

 |

 |
**Meänkielipäivä** on juhlapäivä jota meänkielen puhujat viettävät sen kunniaksi, että meänkielen puhujat julistivat meänkielen omaksi kielekseen 27. helmikuuta 1988. Vuodesta 2007 päivää on järjestänyt Meänmaa-seura joka vahvisti vuonna 2016 päiväksi 27. helmikuuta.

Vuoden 1988 kokoontuminen Pajalassa
-----------------------------------

Meänkielen puhujat kokoontuivat Pajalaan 27. helmikuuta 1988. Paikalla oli noin 100 henkilöä ja tapahtumassa oli ensin esityksiä Palajan työväentalolla, jonka jälkeen kokoonnuttiin Pajalan kirkkoon jossa kirkkoherra Hans Stiglund piti hartaushetken, Henning Johansson piti juhlapuheen, Bengt Pohjanen luki Markuksen evankeliumin käännöksestään *Tule Leevi fölhjyyn* ja lauluryhmä Sisaret esitti musiikkia. Tapahtumassa oli ilotulitus. Ruotsin TV kuvasi tapahtuman ja näytti sen ohjelmassa *Café Luleå*. Tapahtumassa jaettiin viestikapula jonka saaja sitoutuu edistämään Meänkieltä ja kulttuuria. Ensimäinen viestikapulan vastaanottaja oli Pajalan kunnanjohtaja Sture Fredriksson.

Lähteet
-------

1. 1 2  Bengt Pohjanen: Meänkielen päivä/Meänkielidagen | Kexin tiuku *liipetti.net*. Viitattu 11.2.2024.
2. 1 2  Meänkielidagen *www.isof.se*. Viitattu 11.2.2024. (ruotsiksi)
3. ↑  S. V. T. Nyheter: Meänkieli firar 30 år som eget språk *SVT Nyheter*.  27.2.2018. Viitattu 11.2.2024. (ruotsiksi)
*Tämä artikkeli kertoo jumalhahmosta. Sanojen Apollo ja Apollon muista merkityksistä katso Apollo.*
Apollon sauroktonos, ensimmäinen tai toinen vuosisata
**Apollon** (m.kreik. Ἀπόλλων, roomalaisten Apollo) on jumala kreikkalaisessa ja roomalaisessa mytologiassa. Apollon on Zeuksen ja Leton poika ja Artemiin (metsästyksen jumalatar) kaksoisveli. Apollon oli alun perin luonteeltaan šamaaninen: hänen alaansa oli parannustaito, jousiammunta, ennustus ja runollinen innostus. Myöhemmin hän kehittyi erityisesti valon ja auringon jumalaksi, ennustustaidon jumalana herätti runollista innostusta ja suosi laulua ja soittoa. Tärkein ennustustaidon ilmentymä oli vanhan ajan tunnetuin oraakkeli, Apollonin oraakkeli Delfoissa. Parannustaito eriytyi myöhemmin jumala Asklepiokseen ja runollinen innostus muusiin.

Myöhempinä aikoina hän sekoittui osittain auringonjumala Helioksen kanssa ja hänen siskonsa kuunjumala Selenen kanssa. Etruskien mytologiassa hänet tunnetaan nimellä Aplu. 

Apollon syntyi Deloksen saarella, joka säilyi hänelle pyhitettynä. Ollessaan vielä poikanen Apollon matkusti Delfoihin, jossa hän surmasi valtavan Python-käärmeen ja otti valvontaansa Pythian oraakkelin. Hän ilmestyi delfiininä kreetalaisille merimiehille ja vei heidät Delfoihin määräten heidät vartioimaan oraakkeliaan ja rakentamaan temppeliä Apollon Delfiniokselle. 

Apollonin kunniaksi vietettiin Delfoin Python kisoja. Roomassa Apollon sai huomattavan aseman keisarin suojelusjumalana, varsinkin Augustuksen aikana. Hänen pääpalvontapaikkojaan olivat Delfoi ja Delos. Apollon on helppo tunnistaa antiikin taiteessa tunnusmerkeistään, laakeriseppeleestä ja lyyrasta, joista on tullut mm. Suomessa yliopistosivistyksen tunnuksia. Lisäksi hänet kuvataan yleensä alastomana ja pitkäkutrisena; hänen symboleinaan ovat lyyran ja laakeriseppeleen lisäksi jousi, jolla hän saattaa ampua sekä vahingoittavia että parantavia nuolia, sekä kithara.

Katso myös
----------

* Foibos
* Hyakinthos

gjjolkjhyfdsredrftgyhuijkolpiuytrewq

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Apollon Greek Mythology Link, Carlos Parada. Viitattu 31.7.2013.

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Apollon**.
Meänmaan sijainti
Meänmaan lippu
**Meänmaa** (suom.  yleiskielellä *Meidän maamme*, meänkieleksi *Meänmaa*) on suomenkielinen tai/ja meänkielinen alue Tornionlaaksossa, Suomessa ja Ruotsissa. Suomen ja meänkielen ohella muita Meänmaan kieliä ovat ruotsi, pohjoissaame ja luulajansaame. Meänmaa-käsitteen isä on Bengt Pohjanen ja se on syntynyt 1900-luvun lopulla korostamaan alueellista identiteettiä.

Historiallisesti kyseessä on Torniojokilaakson alue, joka oli yhtenäinen vuoteen 1809, jolloin se jaettiin Ruotsin ja Venäjän kesken Haminan rauhassa. Vuosisadan vaihteessa etenkin Ahvenanmaan kiistan yhteydessä puhuttiin Länsipohjan kysymyksestä, jolloin Suomessa ehdotettiin alueen liittämistä Suomeen. Suomessa meänkieltä on pidetty suomen kielen peräpohjalaisina murteina.

Ruotsissa 1800 ja 1900 -luvulla Ruotsille jäänyt alue oli voimakkaan ruotsalaistamisen kohteena. Vuodesta 1981 STR-T-yhdistys alkoi ajaa kielten puhujien asemaa. Vuonna 1988 meänkielen puhujat julistivat meänkielen omaksi kielekseen. Vuonna 1999 Ruotsin valtiopäivät tunnusti Tornionlaakson suomalais-saamelaisten kielten puhujat kansalliseksi vähemmistöksi ja edelleen vuonna 2000 viidessä Norrbottenin läänin kunnassa (Haaparanta, Kiiruna, Jällivaara, Pajala ja Ylitornio) lisättiin suomi ja meänkieli opetus- ja asioimiskieliksi.

Vuonna 2007 Meänkieltä ja -kulttuuria edistämään on perustettu yhdistys Meänmaan-Tinkerit. 15. heinäkuuta 2007 otettiin käyttöön Meänmaan lippu, meänkieleksi *Meänmaan flaku*. 15. heinäkuuta alettiin viettämään Meänmaan lipun päivää alueen kansallispäivänä. Ruotsin almanakkaan päivä lisätttiin viralliseksi juhlapäiväksi vuonna 2016.

Katso myös
----------

* Meänkieli
* Meänmaan lippu

Lähteet
-------

Aiheesta muualla
----------------

* Birger Winsa: Meän kieli ja torniolaaksolaisitten kakskielisyys (Arkistoitu – Internet Archive), Virittäjä 1993
* Tornionlaaksolaisten rotututkimuksista ja kielisyrjinnästä tehdään selvitys Yle, 2017

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Suomensukuisten kansojen maat |
| --- |
|  |
| Itsenäiset valtiot | 
* Suomi
* Unkari
* Viro

 |
|  |
| Venäjän liittovaltiosubjektit | 

|  |  |
| --- | --- |
| Tasavallat | 
* Karjala
* Komi
* Mari
* Mordva
* Udmurtia

 |
|  |
| Autonomiset piirikunnat | 
* Hanti-Mansia
* Nenetsia
* Jamalin Nenetsia

 |

 |
|  |
| Kulttuuris-historialliset alueet | 
* Inkeri
* Karjala
* Liivinmaa
	+ Liivinranta
* Lyydinmaa
* Metsäsuomalaiset
* Meänmaa
* Permin Komi
* Ruija
* Saamenmaa
* Setumaa
* Vatjanmaa
* Vepsänmaa
* Võrumaa

 |

 |
**Seychellienpöllönen** (*Otus insularis*) on harvinainen pöllöihin kuuluva lintu. Sitä tavataan vain Morne-Seychelloisin kansallispuistossa Mahén saarella Seychelleillä.

Kuvaus
------

Seychellienpöllösen pituus on 19–22 cm. Siipiväli on noin 17 cm. Se on väriltään punaruskea, mutta siinä on mustia nuolimaisia raitoja. Alapuoli ja naamakiehkura ovat punaruskeat. Pitkissä harmaissa jaloissa ei ole höyheniä. Silmät ovat suuret ja kullankeltaiset. Korvatupsut ovat hyvin pienet. Sen ääni, rahiseva "voh", jossa on joukossa "tok tok" -ääniä, kuuluu kaukaa ja etenkin pimeällä. Se syö gekkoja, puusammakoita ja hyönteisiä, esimerkiksi heinäsirkkoja.

Levinneisyys, elinympäristöt ja uhanalaisuus
--------------------------------------------

Seychellienpöllönen elää subtrooppisissa ja trooppisissa metsissä. Vuonna 1880 lajin levinneisyysalueeksi kuvattiin Seychellien Praslin-, Mahé- ja Silhouette-saaret. Vuoristoisten pilvimetsien hävittämisen sekä vieraslajien, kuten rottien, kissojen ja tornipöllöjen, tulon vuoksi populaatio on pienentynyt niin voimakkaasti, että seychellienpöllöstä luultiin vuonna 1906 hävinneeksi. Vuonna 1959 lajin löysi uudestaan ranskalainen luonnontieteilijä Philippe Loustau-Lalanne vuoristoisesta pilvimetsästä 200 metriä merenpinnan yläpuolelta Mahén saarelta. Ensimmäinen pesä löytyi vuonna 1999, mutta pesintä ei tuolloin onnistunut. Vuonna 2000 saatiin ensimmäinen infrapunakuva naaraasta poikasineen.

Seychellienpöllönen luokitellaan äärimmäisen uhanalaiseksi. Kannan kooksi arvioidaan 200–280 täysikasvuista yksilöä. Ne elävät Mahén saarella, jolla seychellienpöllönen on kotoperäinen laji.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  BirdLife International: *Otus insularis* *IUCN Red List of Threatened Species. Version 2021-3*.  2021. International Union for Conservation of Nature, IUCN, Iucnredlist.org. Viitattu 9.12.2021. (englanniksi)
2. ↑  Integrated Taxonomic Information System (ITIS): *Otus insularis* (TSN 202272) *itis.gov*. Viitattu 6.1.2012. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Seychellienpöllönen (Otus insularis) *BirdLife species factsheet*.  (englanniksi)
* Sexual size dimorphism in the critically endangered Seychelles Scops Owl Otus insularis[vanhentunut linkki]
* Species Conservation Assessment & Action Plan (Arkistoitu – Internet Archive)
* ARKive - Photos and Information about the Seychelles Scops Owl (Arkistoitu – Internet Archive)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Taksonitunnisteet | 
* Wikidata: Q258271
* Wikispecies: Otus insularis
* ADW: Otus\_insularis
* ARKive: otus-insularis
* Avibase: 0A22AE9B10DF435A
* BirdLife: 22688667
* CoL: 4B8HB
* BOW: sesowl1
* eBird: sesowl1
* ECOS: 3851
* EoL: 1036376
* Euring: 27830
* GBIF: 5232352
* iNaturalist: 20209
* IRMNG: 10194962
* ISC: 119890
* ITIS: 202272
* IUCN: 22688667
* NCBI: 543864
* Species+: 8227
* Xeno-canto: Otus-insularis

 |

 |
Pursiainen ministeriöiden kansliapäälliköiden tiedotustilaisuudessa kesäkuussa 2020
**Harri Olavi Pursiainen** (s. 17. marraskuuta 1957 Kuopio) oli liikenne- ja viestintäministeriön kansliapäällikkö huhtikuuhun 2021 asti.

Koulutus
--------

Pursiainen kirjoitti ylioppilaaksi Kuopion Puijonlaakson lukiosta 1976 ja valmistui oikeustieteen kandidaatiksi Helsingin yliopistosta 1979 pääaineenaan hallinto-oikeus.

Ura
---

Pursiainen toimi tie- ja vesirakennushallituksessa lakimiehenä 1979–1984. Hän siirtyi liikenneministeriön nuoremmaksi hallitussihteeriksi 1984. Sen jälkeen hänet on nimitetty ministeriön vanhemmaksi hallitussihteeriksi 1985, hallitusneuvokseksi 1992.

Pursiainen on toiminut ministeriön viestintämarkkinaosaston johtotehtävissä ensin yksikön päällikkönä 1989–1999, apulaisosastopäällikkönä ja ylijohtajana 2001–2006. Hänet nimitettiin viestintämarkkinaosaston apulaisosastopäälliköksi 1999, saman osaston osastopäälliköksi 2002 ja ministeriön kansliapäälliköksi 2006 ja 2011. 

Pursiainen toimi valtion edustajana Yleisradion hallintoneuvostossa ja hallituksessa 1985–1989. Hän työskenteli Euroopan komission tietoyhteiskunta-asioista vastaavalla pääosastolla 1994 ja toimi Euroopan unionin neuvoston teletyöryhmän ja audiovisuaalisen työryhmän puheenjohtajana 1999.

Pursiainen on ollut Suomen osapuolen Saimaan kanavan kanavavaltuutettu 1. tammikuuta 2007 lukien. Hän johtaa muun muassa viestintähallinnon, radiohallinnon ja lehtiasiain neuvottelukuntia. Hän johtaa myös Saimaan kanavan komissiota ja on toinen Helsingin seudun maankäyttö- ja liikenneneuvottelukunnan puheenjohtajista sekä jäsen muun muassa turvallisuuskomiteassa ja valtion työnantajapolitiikan neuvottelukunnassa.

Muu toiminta
------------

Poliittisesti sitoutumaton Pursiainen on kirjoittanut kolumneja mm. digitaalitaloudesta sekä viestintä- ja liikennepolitiikasta eri lehtiin ja julkaisuihin, säännöllisesti mm. *Tietoviikkoon*, *Talous-Sanomiin*, *Kauppalehteen* ja *Savon Sanomiin*.

Ansiomerkit
-----------

Pursiaiselle on myönnetty Suomen Valkoisen Ruusun komentajamerkki, sotilasansiomitali, Rajavartiolaitoksen ansioristi, moottoriliikenteen ansiomitali ja Viestiristi.

Lähteet
-------

* Kuka kukin on 2007
* Suomen lakimiehet 2006

### Viitteet

1. ↑  Mika Koskinen: Minna Kivimäki LVM:n kansliapäälliköksi  22.4.2021. Iltalehti. Viitattu 2.10.2021.
Polvisukka
**Polvisukka** on sukka, joka ylettyy polveen asti. Se on nilkkasukan ja kokopitkän sukan välimuoto.

Koulupuvut
----------

Polvisukka on monissa maissa yleinen koulupuvun osa niin tytöillä kuin pojilla. Se saattaa olla määrätty koulun mukaan tietyn väriseksi. Joissakin tapauksissa nuoriso protestoi polvisukkaa vastaan, esimerkiksi Yhdysvalloissa tytöt haluavat käyttää sukkahousuja ja pojat pääosin pitkiä housuja. Osin tarve käyttää pitempiä sukkia johtuu kangaspulasta, joka on vallinnut yleisesti eri puolilla maapalloa esimerkiksi sotien jälkeisinä aikoina.

Urheiluasut
-----------

Piirros golfaajien polvisukista 1900-luvun alkupuolelta.
Golfaajat alkoivat käyttää polvisukkia 1800-luvun paikkeilla, koska Englannin ilmasto oli kylmä, jolloin tarvittiin sukat jotka lämmittävät myös jalan muita kohtia. 

Sellaisissa urheilulajeissa, jossa säärisuojat ovat tarpeen, polvisukka on vakiovaruste, esimerkiksi jalkapalloilussa. Siinä myös sukan väri tai kuviointi merkitsee pelin kiivaudessa omien ja vieraiden eroa vaikkapa syöttötilanteessa. 
Myös lentopallossa naiset ja tytöt käyttävät eri värisiä polvisukkia joukkueen värien mukaisesti.

Hoitokäyttö
-----------

Tukipolvisukka on eräänlainen kiristävä väline, jolla estetään alaraajojen syvien laskimoiden veritulppia, koska näissä on runsas verimäärä, joka kiertää hitaasti. Kiristyksen on oltava alaosissa voimakkaampaa kuin suuosissa. Lentosukka on tarkoitettu lentomatkustajille pitkiä lentomatkoja varten, ja sen tarkoituksena on estää niin ikään laskimoveritulppien syntyä ja muutenkin helpottaa heidän oloaan. Myös sukkahousuilla voi saada saman vaikutuksen.
Villiä viihdettä ja kasarimeininkiä- näyttely
Villiä viihdettä ja kasarimeininkiä- näyttelyssä 2018 oli esillä Satu-Marja Nygrenin suunnittelemia asuja mm. Velipuolikuu- ja Mutapainin ystävät tv-sarjoista.
**Satu-Marja Nygren** (s. 24. joulukuuta 1953 Lohja) on työskennellyt Ylen pukusuunnittelijana vuodesta 1979 lähtien. Hän on työskennellyt useissa television viihde- ja draamasarjoissa sekä tv-elokuvatuotannoissa, kuten Hymyhuulissa, Velipuolikuussa, Tuliportaissa ja Kotikadussa. Nygren on myös ollut useissa Euroviisuissa Suomen esiintyjien pukusuunnittelijana.

Lähteet
-------

1. ↑  Satu-Marja Nygren *elonet.finna.fi*. Viitattu 30.12.2023.
2. ↑  Heidi Kononen: Satu-Marja Nygren on ollut suunnittelemassa Ylen puvuston helmiä Hukkaputkesta Velipuolikuuhun ja Tahdon asiasta Kotikatuun *yle.fi*.  23.7.2019. Viitattu 12.2.2024.
3. ↑  Uudisraivaaja-tv-sarja Ylen www-sivustolla *vintti.yle.fi*.
4. ↑  IS löysi CatCatin korsetit - Ami Aspelundille meinasi käydä kehnosti Fantasiaa-asunsa kanssa *Ilta-Sanomat*.  20.5.2015. Viitattu 5.6.2017.

Aiheesta muualla
----------------

* Elonet.fi: Satu-Marja Nygren

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt Muokkaa Wikidatassa | 
* Elonet

 |

 |
**Pohjoismaiden Osakepankki Kauppaa ja Teollisuutta varten** (**Nordiska Aktiebanken för Handel och Industri**, myös **Pohjoispankki**) oli suomalainen vuosina 1873–1919 toiminut liikepankki.

Pohjoismaiden Osakepankin perusti vuonna 1873 joukko viipurilaisia liikemiehiä. Perustamiseen liittyi keinottelun vivahde: Pankin osakepääoma oli tarkoitus markkinoida Keski-Eurooppaan ja varat sijoitettaisiin yrityksiin Venäjällä. Jotta vältyttäisiin Venäjällä ehkä syntyviltä hankaluuksilta, pankki perustettiin Suomeen kuuluneeseen Viipuriin.

Osakepääomaa saatiin kerättyä 12 miljoonaa markkaa. Ovensa pankki avasi 21.2.1873. Saadakseen kaavailtuja voittoja Venäjältä avasi pankki asioimiston Pietariin 1876. Se oli kuitenkin suuri virheinvestointi; konttorin lopettamisen yhteydessä jouduttiin osakepääoma alentamaan 8 miljoonaan markkaan.

Pankin pääkonttori oli Viipurissa vuoteen 1907 saakka, jolloin se siirrettiin Helsinkiin. Pankilla oli haarakonttoreita muissa Suomen kaupungeissa. 1910-luvulla pankilla oli 35 konttoria.

Vuonna 1919 Pohjoismaiden Osakepankki ja Suomen Yhdyspankki fuusioituivat muodostaen Pohjoismaiden Yhdyspankin. Yhdistetty pankki aloitti toimintansa 1.10.1919. Fuusiota oli yritetty jo useasti aiemminkin, mutta se oli kaatunut toisen osapuolen viipurilaisuuden korostumiseen ja toisaalta pankkien omaisuuden luotettavaan ja tasapuoliseen määrittämiseen. Vuonna 1918 kiristynyt taloudellinen tilanne ajoi pankit jälleen fuusioneuvotteluihin. Yhtenä fuusion hyötynä oli se, että syntyvä pankki sai pankkien suuruuskilpailun kärkipaikan pois Kansallis-Osake-Pankilta.

Toimitusjohtajia
----------------

* Wilhelm Burjam 1873–1907
* Leon von Pfaler 1907–1919

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Blomstedt, Yrjö: *Kansallis-Osake-Pankin historia I: 1889–1939*. Helsinki: Kansallis-Osake-Pankki, 1989. ISBN 952-90089-6-X.
2. 1 2 3 4  Tietosanakirja 1909-1922) osa 7. Oulun tuomiokunta-Ribes, hakusana Pankki
3. ↑  Blomstedt, s. 236–237

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Pohjoismaiden Osakepankki** Wikimedia Commonsissa
**Randall "Randy" David Shughart** (13. elokuuta 1958 Lincoln, Nebraska – 3. lokakuuta 1993 Mogadishu, Somalia) oli yhdysvaltalainen Delta -erikoisryhmän sotilas. Yhdessä Gary Gordonin kanssa hän ansaitsi Medal of Honor-kunniamitalin Mogadishun taistelussa.

Yksityiselämä
-------------

Shughartin isä oli ilmavoimissa korkea-arvoinen upseeri. Randy muutti Pennsylvaniaan, kun hänen isänsä erotettiin ilmavoimista. Randy liittyi armeijaan valmistuttuaan Big Spring High Schoolista Newvillessä, Pennsylvaniassa.

Mogadishun taistelu
-------------------

*Pääartikkeli: Mogadishun taistelu*
Kesällä 1993 Shughart pääsi mukaan Delta-ryhmään osaksi Task Force Rangeria. Lokakuun 3. päivänä Shughart lähti taistelemaan yhdessä Gary Gordonin ja Brad Hallingsin kanssa somalialaista sotalordia, Mohammed Farrah Aididia, vastaan. Taistelun jatkuessa putosi kaksi UH-60 Black Hawk -helikopteria, ja Shughart meni Gary Gordonin kanssa pelastamaan toisessa helikopterissa pudonneita. Helikopterin lentäjä Michael Durant ja hänen miehistönsä pääsivät hetkeksi turvaan Gordonin ja Shughartin suojelessa heitä. Durant vangittiin Shughartin ja Gordonin saatuaan surmansa. Hänet kuitenkin vapautettiin viikon kuluttua taistelusta.
**Oy Nordic Moneta Ab** on pohjoismainen keräilyrahoja ja -mitaleita markkinoiva yritys, joka on ollut toiminnassa vuodesta 2000 lähtien. Suomessa yritys toimii aputoiminimellä **Suomen Moneta**. Suomen Moneta on osa kansainvälistä Samlerhuset-konsernia, joka toimii 14 eri Euroopan maassa.

Suomen Moneta on suomalaisten rahasarjojen ja erikoiseurojen virallinen myyjä sekä suomalaisten juhlarahojen virallinen valmistuttaja ja myyjä. Yritys toimii osana Samlerhuset-konsernia monien rahapajojen virallisena jakelijana, näiden joukossa mm. Norjan rahapaja, Britannian kuninkaallinen rahapaja, Ranskan rahapaja, Kanadan kuninkaallinen rahapaja ja Suomen rahapaja. Suomen Moneta myy suomalaisten ja kansainvälisten rahojen lisäksi muun muassa harkkoja ja koruja.

Yhteistyökumppanit
------------------

Suomen Moneta tekee yhteistyötä monien eri tahojen kanssa tarjoten esimerkiksi taloudellista tukea sekä auttamalla kumppaneitaan saavuttamaan tavoitteensa. Suomen Moneta on tehnyt yhteistyötä muun muassa John Nurmisen Säätiön, Joulupukkisäätiön, Kultakeskus Oy:n, Lotta Svärd Säätiön, Mannerheimin Lastensuojeluliiton, #OURSEA-kampanjan, Moomin Charactersin, Paavo Nurmi Gamesin, Sotiemme Veteraanien, Suomen Jääkiekkoliiton, Suomen Palloliiton, Suomen kansallismuseon ja Suomen Olympiakomitean kanssa.

Suomen Moneta tukee suomalaista urheilua monin eri tavoin. Yritys on tehnyt Moneta Teamin kautta urheilijayhteistyötä vuodesta 2009 lähtien ja tukenut suomalaista urheilua kaikkiaan yli 1,5 miljoonalla eurolla.

Tunturikulta
------------

Suomen Moneta tekee yhteistyötä Lemmenjoen kullankaivajien kanssa. Yrityksen valikoimiin kuuluu Tunturikullasta valmistettuja tuotteita, kuten harkkoja ja mitaleita. Tunturikulta on Suomen Lapista peräisin olevaa kultaa. Tunturikultahippujen kultapitoisuus on poikkeuksellisen korkea, peräti 94–96 painoprosenttia.

Fairmined
---------

Suomen Moneta kuuluu vastuullista kullantuotantoa edistävään Fairmined-verkostoon. Alliance for Responsible Mining -järjestön avulla pieni kaivos voi saada Fairmined-sertifioinnin ja sitä kautta oikeudenmukaisen hinnan kullasta. Kaivos saa myös ylimääräisen maksun, jolla se voi kattaa sertifiointikuluja, kehittää tuotantoaan, suojella ympäristöä sekä parantaa sosiaalista vastuutaan. Fairmined on vastuullisesti tuotettua kultaa, jonka alkuperän voi aina selvittää.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Suomen Moneta *www.finder.fi*. Viitattu 15.4.2021.
2. ↑  Valtiovarainministeriö ja Oy Nordic Moneta Ab ovat tehneet sopimuksen keräilyrahatoiminnasta *Valtiovarainministeriö*.  27.12.2019.
3. ↑  Tunturikulta *www.suomenmoneta.fi*.  16.10.2020.
**Raisioagro** on osa Raisio-konsernia. Rehuraisio Oy ja Raision Viljakauppayksikkö yhdistyivät Raisioagro Oy:ksi 1.1.2012.

Vuonna 2014 uudistetun strategian ohjaamana Raisioagro keskittyy maatalouden osa-alueisiin, joissa menestys perustuu ruokinnan ja kasvinviljelyn erikoisosaamiseen ja innovaatioihin.

Raisioagro lopetti sian- ja siipikarjanrehujen valmistuksen syyskuussa 2014. Yhtiön toiminnan painopiste on nyt naudan- ja kalanrehuissa, ruokintaosaamisessa ja kasvinviljelyssä. Muut tuotantopanokset ja -tarvikkeet täydentävät palvelutarjontaa.

Raisioagro tekee työskentelee Benemilk-innovaation edistämiseksi Suomessa ja hoitaa Benemilk-lypsykarjanrehujen myyntiä Suomessa ja Venäjällä. Benemilk-tuotteiden markkinaosuus kotimaassa on noin 10 prosenttia. 

Raisioagro Oy:n kalanrehuliiketoiminta käyttää 1.2.2015 lähtien markkinointinimeä Raisioaqua. Raisioaqua keskittyy kalankasvattajien tarpeisiin sekä kalanrehujen kehitykseen ja valmistukseen. Tuotevalikoiman tunnetuimpia tuotemerkkejä ovat Hercules LP Opti, Vital Pro ja Silver.

Raisioagro on aloittanut naudan- ja kalanrehujen vientiä Venäjälle, Baltiaan ja Ruotsiin.

Yhtiö valmistaa Raisiossa kalanrehuja ja rehujen esiseoksia. Naudanrehuja valmistetaan Ylivieskassa ja Kouvolassa. Raisioagron myyntikonttorit sijaitsevat Raisiossa, Kouvolassa ja Kokkolassa.

Lähteet
-------

1. ↑  Raisioagron johtoon Perttu Eerola *Maaseudun tulevaisuus*. Viitattu 21.3.2017.
2. ↑  Raisioagro Oy *raisioagro.com*.  Arkistoitu 9.6.2015.
3. ↑  Lehdistötiedote: Raisioagrolle uudistettu Kasvun innostaja -strategia GlobeNewswire.  [vanhentunut linkki]
4. ↑  Satu Lehtonen: Raisio luopuu sika- ja siipikarjarehuista  10.6.2014. Maaseudun Tulevaisuus.
5. 1 2  Anneli Hertsi: Puputti rakentaa rehuyhtiölle uutta starttia  22.4.2015. Kauppalehti.
6. ↑  Raisioagron kalarehuliiketoiminta on nyt Raisioaqua *raisio.com*.  Arkistoitu 24.9.2015.
7. ↑  Satu Lehtonen: MTK:n Schulman: Raision päätös myllertää viljamarkkinoita  11.6.2014. Maaseudun Tulevaisuus.
8. ↑  Raisioagro Oy:n toimipisteet *raisioagro.com*.  Arkistoitu 7.3.2015.
**Nitro Group Oy** on digitaalisen ajan markkinointitoimisto, jonka tehtävänä on yhdistää luovuus, teknologia ja sisältö asiakkaiden liiketoiminnan kehittämiseksi. Digitaalisen markkinoinnin lisäksi Nitrossa toimii filmituotantoyhtiö. Nitro tekee digitaalisen markkinoinnin ratkaisuja rohkeasti, avoimesti ja yhdessä Suomen parhaiden brändien, alueellisesti merkittävien toimijoiden ja mainostoimistojen kanssa.

Vuonna 2015 yritys työllisti 46 henkeä, ja sen liikevaihto oli 3,9 miljoonaa euroa.

Nitrossa luovaan ajatteluun yhdistyy käyttökokemuksen, teknologian ja markkinan ymmärtäminen. Nitro on innovatiivinen ja näkemyksellinen monikanavaisen markkinoinnin toimisto, joka tarjoaa kokonaiskonsepteja. Nitron vahvuuksia ovat digitaalinen markkinointi, perinteinen markkinointi ja mainonta, filmituotanto, 3D*selvennä* ja strategiakonsultointi.

Helsingissä ja Turussa
----------------------

Nitrossa on kolmen suunnitteluryhmän lisäksi filmituotantoyhtiö Nitro Film ja digitaalisiin ratkaisuihin keskittyvä Nitro Tech. Yhteensä työntekijöitä on 50*lähde?*. Toimistot sijaitsevat Helsingissä ja Turussa.

Nitro Film
----------

Nitro Film toimii omien projektiensa lisäksi itsenäisenä tuotantoyhtiönä esimerkiksi perinteisten mainostoimistojen hankkeissa. Spottituotannon lisäksi Nitro Film tarjoaa vahvaa animaatio- ja 3D-osaamista.

Historia
--------

Nitro FX perustettiin vuonna 2000 *lähde?*. Nitro Group:iin kuuluva Nitro FX:n liiketoiminta siirtyi 2009 TS-Yhtymän omistukseen yhdistyttyään Luovia Oy:hyn *lähde?*. Nitron omistaa TS-Yhtymä.

Lähteet
-------

1. ↑  Nitro Group *Kauppalehti*. Viitattu 9.9.2017.

Aiheesta muualla
----------------

* Yrityksen sivusto
KY-Dealing Oy on Turun kauppatieteiden ylioppilaat ry:n omistama yritys, joka harjoittaa muun muassa kirjakauppa-, valmennus-, ja yritysvalmennustoimintaa. Tämän lisäksi KY-Dealing Oy tarjoaa Opiskelijankaupunki.fi-palvelua. 

Yritys työllistää vuoden aikana eri tehtävissä yli 30 työntekijää niin kokopäiväisissä työtehtävissä kuin lyhyemmissä projektiluontoisissa työtehtävissäkin.

Historia
--------

KY-Dealing Oy on perustettu kahden opiskelijan voimin vuonna 1989. KY-Dealing Oy aloitti toimintansa käytettyjen atk-laitteiden välittäjänä. Yritys sittemmin siirtyi kokonaisuudessaan Turun kauppakorkeakoulun ylioppilaskunnan omistukseen. KY-Dealing Oy siirtyi kokonaisuudessaan Turun kauppatieteiden ylioppilaat ry:lle kun TuKY ry jatkoi Turun kauppakorkeakoulun ylioppilaskunnan vahvoja perinteitä.
Vuonna 2010 KY-Dealing Oy ja Valmennusakatemia Proffa Oy sulautuivat, jolloin valmennusliiketoiminta tuli osaksi KY-Dealing Oy:n liiketoimintoja.

Yrityksen verkkosivuja
----------------------

www.paasykoekirjat.fi  

www.valmennusakatemia.com  

www.verkkoakatemia.com (Arkistoitu – Internet Archive)  

www.opiskelijankaupunki.fi  

www.Wanhanarikka.fi (Arkistoitu – Internet Archive)  

www.ky-dealing.fi
**Hepacon Oy** on talotekniikan alalla toimiva suunnittelu- ja konsultointiyritys. Yrityksen kuusi perustajaosakasta perustivat osakeyhtiön vuonna 1978 Helsingissä ja omistus on edelleen työntekijöiden hallussa. Hepaconin pääkonttori sijaitsee Helsingissä Malmilla ja vuonna 2018 perustettu aluekonttori sijaitsee Oulussa. Yrityksen henkilöstöstä 11 työskentelee Oulun aluekonttorilla ja muut Helsingin pääkonttorilla.

Yritys on Suunnittelu- ja konsultointiyritykset SKOL ry:n jäsen, ja SKOL-luokituksen mukaiset päätoimialat ovat LVI-, sähkö-, tele- ja turvatekniikka sekä rakennusautomaatio.

Kylmätekniikan suunnittelukohteina on ollut useita elintarviketeollisuuden kylmälaitoksia. Yritys tekee myös ATEX-tilojen räjähdyssuojausasiakirjoja, joita vaaditaan lakisääteisesti syttymis- ja räjähtämisvaarallisiin tiloihin, kuten kemikaalivarastoihin ja leipomoihin sekä laatii energiaselvityksiä ja –todistuksia. 

Yrityksen toimintaa ohjaa RALA-sertifioitu laatujärjestelmä, joka on alun perin otettu käyttöön vuonna 1997 RAKLI-SKOL-ATL –sertifioituna. Yritys on mukana tilaajavastuu.fi-palvelussa.

Toimitusjohtajana on toiminut diplomi-insinööri Otto Jokinen vuodesta 2016 lähtien.

Hepaconin valomainos Malmin Konsulttikeskuksen päädyssä.

Lähteet
-------

1. ↑  SKOL ry:n jäsenyritykset SKOL ry.  Arkistoitu 4.7.2015. Viitattu 3.7.2015.
2. ↑  Valtioneuvoston asetus 576/2003  18.6.2003. Finlex. Viitattu 3.7.2015.
3. ↑  Energiaselvitys ja energiatodistus Hepacon Oy. Viitattu 3.7.2015.
4. ↑  Hae RALA-sertifioituja yrityksiä RALA ry.  Arkistoitu 4.7.2015. Viitattu 3.7.2015.
Tiedekulman tilat
**Helsinki Think Company** on Helsingin yliopiston yrittäjyysyhteisö, jonka ydinideana on mahdollistaa akateemisen osaamisen vieminen käytäntöön. Kantavana ajatuksena on edistää eri alojen opiskelijoiden ja tutkijoiden tietoutta yrittäjyydestä sekä tarjota työkaluja yrittäjäksi ryhtymiseen. Tätä työtä Helsinki Think Company tekee esimerkiksi tarjoamalla työskentelytiloja ja fasilitoimalla erilaisia tapahtumia, joissa pyritään ratkomaan johonkin tiettyyn teemaan liittyvää ongelmaa: tällaisia tapahtumia ovat esimerkiksi PsyHack ja Mutiny. Tarkoituksena on aina luoda optimaaliset olosuhteet uusien ideoiden syntymiselle ja kannustaa viemään ideoita eteenpäin yrittäjyyden keinoin sekä saamaan aikaan positiivista muutosta yhteiskunnassa. 

Helsinki Think Company on perustettu vuonna 2015. Se on osakeyhtiö, jonka kotipaikka on Helsinki, ja pääasiallinen toimiala yrityspalvelut. Yhtiön toimitusjohtaja on Rosa Salmivuori. Viralliselta nimeltään yhtiö on Do Company Oy, ja Helsinki Think Company kuuluu hallinnollisesti Do Companyn alaisuuteen yhdessä Terkko Health Hub kanssa.

### Historia

Ajatus Think Companysta syntyi vuonna 2012 Helsingin yliopiston ja Helsingin kaupungin yhteistyönä, ja vuonna 2013 ensimmäinen yhteistyöskentelytila avattiin Helsingin yliopiston keskustakampukselle. Lisätäkseen mahdollisuutta poikkitieteelliseen yhteistyöhön avattiin toimipisteet myös Meilahden, Kumpulan ja Viikin kampuksille vuosina 2014-2019. Tänä päivänä toimintaa on siis jokaisella Helsingin yliopiston kampuksella, ja yhteistyötä on laajennettu muun muassa ulkomaisiin yliopistoihin ja laajasti eri alojen yrityksiin.

Lähteet
-------

1. ↑  Helsinki Think Company - Y-tunnus: 2726969-1 - Yritystiedot, taloustiedot, päättäjät & hallituksen jäsenet *www.finder.fi*. Viitattu 18.1.2022.
2. ↑  Do Company *Do Company*.  2.4.2018. Viitattu 19.1.2022.
3. ↑  Our story | Helsinki Think Company *www.thinkcompany.fi*. Viitattu 19.1.2022. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Helsinki Think Company
**Jyränkölän Setlementti** on heinolalainen yleishyödyllinen yritys, joka käyttää tuottonsa yhteiskunnallisen hyvän tuottamiseen. Setlementin toimintoja ovat palveluasuminen, koulutus, maahanmuuttaja- ja vapaaehtoistyö, ravintolapalvelut sekä työllistäminen ja kehittämisprojektit. Tuotoillaan se kehittää mm. vapaaehtoistyötä, jota Setlementin yli 120 vapaaehtoistyöntekijää tekevät yli 16 000 tuntia vuodessa. Setlementti työllistää Heinolassa ja Lahdessa n. 170 henkilöä.

Jyränkölä on perustettu vuonna 1944 opisto- sekä lapsi- ja nuorisotyön tarpeisiin. Se kuuluu Arvoliittoon, Suomen Setlementtiliittoon ja Kansainväliseen setlementtiliittoon (The International Federation of Settlements and Neighbourhood Centers, IFS), jonka jäsenjärjestöjä on yli 50 maassa. Setlementin palveluilla on myös Avainlippu merkkinä palveluiden kotimaisuudesta.

Hoiva ja Asuminen
-----------------

Jyränkölän Hoivapalvelu tarjoaa monipuolisia 24/7-palveluja vanhuksille ja erityisryhmille. Setlementtihoiva on yhteisöllistä ja asiakaslähtöistä, ja se pohjautuu jatkuvaan kehittämistyöhön ja henkilökunnan ammattitaitoon. Hoivapalveluilla on käytössään vuosittain päivitetty laadunhallintajärjestelmä.

Jyränkölä tarjoaa palveluasumista kuudessa asumisyksikössä. Asukkaita ovat vanhukset, veteraanit, vaikeavammaiset, kehitysvammaiset sekä mielenterveys- ja päihdekuntoutujat. Avopalveluita ovat omaishoitajien hoitajien vapaan aikainen hoito sekä mielenterveys- ja päihdeasiakkaiden sosiaalinen kuntoutus.

Asukkaat voivat asua palveluasunnossaan yhä useammin kuolemaansa asti. Mahdollisessa saattohoitovaiheessa käytettävissä on Jyränkölän koulutettujen vapaaehtoisten saattohoitorinki. Jyränkölän saattohoitomalli palkittiin Vuoden 2014 vanhustekona.

Lähteet
-------

1. ↑  Jyränkölä *jyrankola.fi*. Viitattu 25.2.2023.

Aiheesta muualla
----------------

*
**Utran kirkko** on Joensuun Rantakylän evankelis-luterilaisen seurakunnan vanhin kirkko. Se valmistui 1895. Kirkko rakennettiin Utran saha- ja lasiteollisuusyhteisön kukoistuksen vuosina. Aloitteen rakentamisesta tekivät Utran asukkaat, ja tehtaiden omistajat lahjoittivat kirkolle tontin, rakennuspuut ja suurimman osan työkustannuksista. Kirkon arkkitehdistä ei ole täyttä varmuutta, mutta nykyisin suunnittelijaksi arvellaan alueella toimineen sahayrityksen johdossa ollutta norjalaista insinööriä Thomas Bamfordia.

Teollisuusyhdyskunnan puinen kirkko on päätytornillinen pitkäkirkko, jonka kuoripäässä on runkohuonetta matalampi sakaristo. Kirkossa on käytetty harvinaista pystyhirsisalvosrakennetta. Pystyhirsikirkkoja on Suomessa tiettävästi vain kolme, Utran kirkon lisäksi Tuusniemen ja Vieremän kirkot. Kirkon ulkoasua leimaa rikkaasti koristeltu lautavuoraus. Kirkkosalia kattaa paneelikatto. Alttaritaulu on Veikko Lappalaisen "Jeesus siunaa lapsia". 

Kirkko on etupäässä kesäkirkko. Talvella jumalanpalveluksia pidetään vain jouluna ja muina juhlapyhinä. Kesäisin kirkossa on jumalanpalveluksia, konsertteja ja kirkko on myös suosittu hääkirkko.

Vaikka kirkkoa ei rakentanut seurakunta, on se ollut monen seurakunnan pyhäkkönä: Kontiolahden vuoteen 1911, Pielisensuun vuoteen 1955, Joensuun vuoteen 1982 – sen mukaan kun kunta- ja seurakuntajako on Joensuun ympäristössä tehty.

Kirkossa on 260 istumapaikkaa. Kirkon urut ovat 12-äänikertaiset, ja ne ovat olleet Utran kirkossa vuodesta 1990 alkaen. Sitä ennen ne ovat olleet Juankosken vanhassa kirkossa 1970–90.

Vuonna 1989 Utran kirkkoon saatiin kirkon ensimmäiset omat messukasukat ja stolat. Ne on valmistettu Joesuussa, Pohjois-Karjalan Käsi- ja taideteollisuusoppilaitoksessa.

Kuvia
-----

* Utran kirkko sisältäUtran kirkko sisältä
* Kirkon urutKirkon urut
* SaarnastuoliSaarnastuoli

Lähteet
-------

* Utran kirkko (rakennusperintörekisteri) *Kulttuuriympäristön palveluikkuna kyppi.fi*. Museovirasto.
* Joensuun seurakunnan kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)

### Viitteet

1. ↑  Utran kirkko *joensuunseurakunnat.fi*. Viitattu 19.10.2020.
2. ↑  Markku Haapio: *Suomen kirkot ja kirkkotaide 2*, s. 88. Etelä-Suomen Kustannus Oy, 1987. ISBN 951-9064-28-1.
3. ↑  Utran kirkko Joensuu *suomenurut.fi*. Viitattu 19.10.2020.
4. ↑  Utran kirkko sai omat stolat ja kasumat.  *Kirkkotie*, 22.3.1989.  Joensuun ev. lut. seurakuntayhtymä.

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Utran kirkko**.
Natolankaa läheltä
**Natolanka**, **Nato-piikkilanka** tai **piikkinauha** eli **terälanka** (engl. *Razor Wire*, kirjaimellisesti suom. *partaterälanka*) on metallilankaa, johon on kiinnitetty metallisia teriä. Tarkoitus on sama kuin perinteisellä piikkilangalla eli estää pääsy jonnekin. Piikkilankaan verrattuna terälanka on paljon terävämpää ja aiheuttaa pahoja viiltohaavoja. Se myös takertuu herkemmin vaatteisiin kiinni ja repii ainesta helposti.

Historia
--------

Terillä varustetun piikkilangan historia ylettyy ainakin ensimmäiseen maailmansotaan, jolloin saksalaiset valmistivat piikkilankapulasta johtuen terillä varustettua lankaa. Sitäkin ennen on saatettu käyttää jotain vastaavanlaista. Nimi "natolanka" viittaa sotilasliitto Natoon, joka on käyttänyt ja kehittänyt kyseistä lankaa.

Käyttö
------

Concertina-muotoista natolankaa aidassa
Kuten piikkilangasta, natolangasta voidaan rakentaa aitoja ja kulkuesteitä, mutta piikkilankaa tehokkaammin. Etenkin niin sanotussa concertina-lanka -muodossa eli suurille kierteille pyöritettynä se muodostaa ihmiselle lähes mahdottomasti läpäistävän esteen. Sellaisia käytetäänkin estämään muun muassa laiton rajanylitys tai pakeneminen vankilasta. Ylittämisen yrittäjälle terien aiheuttamat haavat voivat olla hengenvaarallisia.

Osana Suomen ja Venäjän rajakriisiä, Suomi linnoitti rajaa natolangalla syksyllä 2023. Esteiden on tarkoitus fyysisesti estää laittomasti maahan pyrkivien ihmisten tulo. Myös rajalle tuleva aita varustetaan sillä.

Lähteet
-------

1. 1 2  Tällaista on viheliäinen "natolanka", jolla Suomen rajaa nyt tilkitään *Yle Uutiset*.  22.11.2023. Viitattu 7.2.2024.
2. ↑  MilitaryHistoryNow.com: Barbed Wire War – How One Farmer’s Innovation Changed The Battlefield *MilitaryHistoryNow.com*.  8.1.2014. Viitattu 7.2.2024. (englanniksi)
3. ↑  'A bloody method of control': the struggle to take down Europe's razor wire walls | Global development | The Guardian *amp-theguardian-com.cdn.ampproject.org*. Viitattu 7.2.2024.
**Vedeera ja polttavan auringon maa** on  Jarkko Tontin vuonna 2022 ilmestynyt fantasiaromaani. Se on itsenäinen jatko-osa vuonna 2012 ilmestyneelle romaanille Vedeeran taru ja vuonna 2018 ilmestyneelle romaanille Vedeera vaarallisilla vesillä.

Juoni
-----

Romaanissa haltijaneito Vedeera lähtee uhkarohkealle merimatkalle. Yhdessä ystäviensä ja liittolaistensa kanssa hänen tehtävänsä on selvittää surua ja kuolemaa levittävän huumepölyn alkulähde ja kuka sitä valmistaa. Samalla nuori haltija Vedeera kokee vastoinkäymisiä omassa elämässään: hänen ystävänsä viihtyvät paremmin hänen kiusaajiensa ja vastustajiensa kanssa kuin hänen seurassaan. *Vedeera ja polttavan auringon maa* on aikaisempien Vedeera-seikkailujen tavoin myös vertauskuvallinen. Siinä kysytään, onko tutuilla ja oudoilla valtakunnilla sittenkin myös jotain yhteistä. Voivatko haltijat, quirenilaiset, ihmiset ja etelässä kohdatut oudot kansat ylittää ennakkoluulonsa?

Vastaanotto
-----------

Jani Saxell kirjoitti romaanista *Helsingin Sanomissa*: "Fantasia tarjoaa oivallisen kulman aikuistumiseen liittyvien minärimpuilujen kuvaamiseen. "Metsäläistyttö" Vedeera tuntee ulkopuolisuutta ylimysperheiden tytärten seurapiirileikeissä. Samalla Vedeera tempoilee quirenilaisen velhonalku Selderonin ja ihmispoika Korilin välillä. 
Siinä missä J. R. R. Tolkienin Keskimaassa metafyysinen pahuus tiivistyy örkkeihin ja Mordoriin, Tontti tarjoilee harmaan sävyjä. Myös romanttiset kuviot ja naissankari päähenkilönä ovat kaukana Tolkienista, mutta lähestulkoon genren nykyisiä tehdasasetuksia. Tontti salakuljettaa fantasiakirjoihinsa omien aikuisten romaaniensa ja maailmanpolitiikan teemoja. Pöly tekee tuhojaan kuin amfetamiini ja heroiini Tontin edellisessä romaanissa Haava (2021). Se kuvaa jokaisen vanhemman pahinta painajaista, oman lapsen menettämistä."

Lähteet
-------

1. ↑  Vedeera ja polttavan auringon maa *aviador.fi*. Viitattu 25.5.2022.
2. ↑  Vedeera ja polttavan auringon maa *risingshadow.fi*. Viitattu 25.5.2022.
3. ↑  Miekat ja magia jäävät toiseksi, kun Jarkko Tontti salakuljettaa fantasia­kirjoihinsa poliittisia pelejä: Olisi jo aika nostaa hänet esiin nuorten fantastikkona *hs.fi*. Viitattu 25.6.2022.

Aiheesta muualla
----------------

* Teoksesta kirjailijan sivuilla.
* Vedeera vaarallisilla vesillä Greta Martikainen haastattelee kirjailija Jarkko Tonttia fantasiaromaanista Vedeera ja polttavan auringon maa. 16.3.2022.
* Kirjailija kertoo romaanista. 28.2.2022.
Mohammed Fairouz
**Mohammed Fairouz** (s. 1985) on yhdysvaltalais-arabiemiraattilainen säveltäjä.

Fairouz opiskeli Curtis Institute of Musicissa ja New England Conservatory of Musicissa. Hänen opettajiensa joukossa olivat György Ligeti, Gunther Schuller ja Richard Danielpour. Hänen teostensa joukossa on esimerkiksi sinfonioita, konserttoja ja oopperoita. Toinen ooppera, *The New Prince*, oli Alankomaiden kansallisoopperan tilaama teos, jonka libretistinä toimi David Ignatius. Kolmannessa sinfoniassa (*Poems and Prayers*) on muiden muassa Fadwa Tuqanin, Mahmud Darwishin ja Jehuda Amihain sanoihin sävelletty lauluosuus. Neljäs sinfonia, Carnegie Hallissa vuonna 2013 kantaesitetty *In the Shadow of No Towers* (puhallinorkesterille) kuvaa yhdysvaltalaista elämänmenoa maahan 11. syyskuuta 2001 tehdyn terroristihyökkäyksen jälkimainingeissa.

Fairouz on säveltänyt konsertot viulisti Rachel Barton Pinelle, sellisti Maya Beiserille ja klarinetisti David Krakauerille. Vuonna 2015 Deutsche Grammophon julkaisi Fairouzin teoksille omistetun albumin *Follow, Poet*. Fairouzin musiikkia on esitetty myös Arabiemiraateissa, esimerkiksi Dubain oopperassa.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  The Homecoming of Mohammed Fairouz San Francisco Classical Voice
2. 1 2 3 4  Mohammed Fairouz Ford Foundation
3. 1 2  Emirati composer Mohammed Fairouz dazzles New York City's Carenegie Hall The National

Aiheesta muualla
----------------

* Viralliset sivut (englanniksi)

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Yhdysvallat
* Alankomaat

 |
|  |
| Taiteenala | 
* MusicBrainz

 |
|  |
| Muut | 
* Europeana

 |

 |
**Sergei Jevgenjevitš Artjuhin** (ven. Сергей Евгеньевич Артюхин, 1. marraskuuta 1976 Moskova, Venäjän SFNT, Neuvostoliitto – 12. syyskuuta 2012 Moskova) oli venäläis-valkovenäläinen kreikkalais-roomalaisen tyylin painija ja Euroopan mestari. Hän paini pääasiassa 120 kilogramman painoluokassa.

Elämä ja urheilu-ura
--------------------

Artjuhin saavutti Venäjän edustajana sotilaiden maailmanmestaruuden vuonna 2002 ja sotilaiden MM-pronssia vuonna 1997. Maailmancupissa hän sijoittui sarjassaan toiseksi vuonna 2001.

Venäjän painin tason ollessa kova Artjuhinille myönnettiin Valko-Venäjän kansalaisuus vuonna 2005. Samana vuonna hän voitti valkovenäläisenä Euroopan mestaruuden ja MM-pronssia. Seuraavana vuonna Artjuhin voitti toisen MM-pronssimitalinsa. Vuonna 2008 Artjuhin osallistui Pekingin kesäolympialaisiin, joissa hän hävisi avausottelunsa lopulta olympiakultaa vieneelle Mijaín Lópezille ja keräilyottelunsa lopulta pronssia voittaneelle Juri Patrikejeville. Artjuhin sijoittui Pekingissä 11:nneksi ja lopetti kilpapainijanuransa vuonna 2009.

Artjuhinilla oli Moskovassa 12. syyskuuta 2012 jääkiekkoharjoitukset, joiden jälkeen hän sai kuolemaan johtaneen sydäninfarktin. Hän oli kuollessaan 35-vuotias. Artjuhinin isä Jevgeni Artjuhin oli kreikkalais-roomalaisen painin maailmanmestari ja veli Jevgeni Artjuhin ammattilaisjääkiekkoilija.

Lähteet
-------

* Sergey Artyukhin Bio, Stats and Results (Arkistoitu – Internet Archive) Olympics at Sports-Reference.com (englanniksi)
* Artyoukhin, Sergey (BLR) iat.uni-leipzig.de (englanniksi)

### Viitteet

1. 1 2  iat.uni-leipzig.de
2. 1 2  Olympics at Sports-Reference.com
3. ↑