recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Aptandraceae** on pieni trooppinen kasviheimo, joka kuuluu koppisiemenisten Santalales-lahkoon, ja on siten sukua santelikasveille.

Tuntomerkit
-----------

Heimon kasvit ovat maitiaisnesteellisiä ja niiden haarat eroavat vaakasuoraan rungosta; oksat ovat hieman polveilevia. Suvussa *Ongokea* on sienijuuria. Lehdet sijaitsevat kahdessa rivissä. Kasvit ovat joskus kaksikotisia. Kukat ovat 4–6-lukuisia, ja niissä on enemmän tai vähemmän yhteen kasvaneet esilehdet, enemmän tai vähemmän erilehtinen teriö, vartalon ympärille yhteen kasvanut hetiö tai terälehtien kanssa kohdakkaiset heteet, ja yhdislehtinen, 2–3 emilehden muodostama sikiäin. Hedelmä on toisinaan laajentuneen kehrän tai siihen liittyvien rakenteiden ympäröimä, joskus pähkinämäinen. Sirkkalehdet voivat puuttua tai niitä on yksi tai kaksi toisinaan yhteen kasvanutta.

Levinneisyys
------------

Heimo kasvaa kaikkialla tropiikissa, myös Kaakkois-Kiinassa ja Taiwanissa.

Luokittelu
----------

Aptandraceae käsittää kahdeksan sukua ja 34 lajia. Runsaslajisin suku on *Anacolosa*, jossa on 18 lajia. Muut suvut ovat *Aptandra*, *Cathedra*, *Chaunochiton*, *Harmandia*, *Hondurodendron*, *Ongokea* ja *Phanerodiscus*.

Lähteet
-------

* Stevens, P. F. (2001 onwards). Angiosperm Phylogeny Website. Version 12, July 2012 [and more or less continuously updated since]. .

### Viitteet

1. 1 2 3 4 5  Stevens 2001–, viitattu 4.3.2015
2. ↑

Aiheesta muualla
----------------

* Levinneisyyskartta:

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Taksonitunnisteet | 
* Wikidata: Q10734668
* Wikispecies: Aptandraceae
* APNI: 216811
* CoL: 6LN
* GBIF: 4924613
* GRIN: 82
* iNaturalist: 71443
* IRMNG: 119254
* ITIS: 895557
* NCBI: 1003244
* Open Tree of Life: 873734
* Tropicos: 50324406

 |

 |
|  |
| --- |
| Osa artikkelisarjaa |
| Mormonismi |
|  |
| Historia
* Joseph Smith
* Ensimmäinen näky
* Urim ja tummim
* Oliver Cowdery
* Martin Harris
* David Whitmer
* Brigham Young
* Sidney Rigdon

 |
| Oppi ja rituaalit
* Jumala
* Pelastussuunnitelma
* Oppi kirkosta
* Kaste
* Sakramentti
* Konfirmaatio
* Endaumentti
* Sinetöinti
* Pappeus
* Avioliitto
* Perhe
* Moniavioisuus
* Viisauden sana
* Jumalanpalvelus
* Sijaistoimitukset
* Valmistavat toimitukset

 |
| Pyhät tekstit ja muut julkaisut
* Mormonin kirja
* Raamattu
* Oppi ja liitot
* Kallisarvoinen helmi

 |
| Toimintatavat ja kulttuuri
* Temppeli
* Lähetystyö
* Apujärjestö
* Pyhäkoulu
* Apuyhdistys
* Alkeisyhdistys
* Nuoret miehet
* Nuoret naiset

 |
| Organisaatio ja johtaminen
* Myöhempien aikojen pyhien liike
* MAP-kirkko
* MAP-presidentti
* Ensimmäinen presidenttikunta
* Kaksitoista apostolia
* Apostoli
* Seitsenkymmenet
* Johtava piispakunta
* Yleisauktoriteetit
* Vaarna
* Ylipappi
* Piispa

 |
| Katso myös
* Kritiikki
* Jäsenmäärä
* Mormonismi Suomessa

 |
| * n
* k
* m
 |

**Apujärjestö** (engl. *Auxiliary organization*) on Myöhempien aikojen pyhien Jeesuksen Kristuksen kirkossa kirkon toimintaa tukeva järjestö, joka on järjestetty joko tiettyä kohderyhmää tai tiettyä toimintoa varten. Nimensä mukaisesti apujärjestön tehtäväksi katsotaan pappeuden haltijoiden "auttaminen" heidän johtaessaan kirkkoa ja sen toimintaa. Kirkossa toimii tällä hetkellä viisi apujärjestöä: naisille tarkoitettu Apuyhdistys, alle 12-vuotiaille lapsille tarkoitettu Alkeisyhdistys, Nuoret miehet alle 18-vuotiaille pojille ja Nuoret naiset alle 18-vuotiaille tytöille sekä pyhäkoulu.

Jokaisella apujärjestöllä on koko kirkkoa koskeva organisaatio, jonka johdossa on kyseisen järjestön johtaja ja hänen kaksi neuvonantajaansa. He organisoivat johtamansa järjestön toimintaa koko kirkon alueella, toimittavat järjestön toiminnassa tarvittavaa materiaalia, järjestävät yleiskirkollisia konferensseja jne. Apujärjestöjen johtajia ei pidetä kirkon yleisauktoriteetteina, mutta heidän valintansa vahvistetaan yleisauktoriteettien tavoin kirkon yleiskonferenssissa. Apujärjestöjen johtajat toimivat suoraan kirkon presidentin ja kahdentoista apostolin neuvoston alaisiana.

Apujärjestöillä on toimintaa myös vaarnatasolla, ja niillä on vaarnoittain johtajat neuvonantajineen. Paikallisseurakunnissa on samoin kunkin apujärjestön johtaja neuvonantajineen.
**Goldene Leinwand** on saksalainen elokuvapalkinto.

Robert Backheuer sai vuonna 1963 idean Goldene Leinwand -elokuvapalkinnosta, jonka Filmecho/Filmwoche -lehti ja Hauptverband Deutscher Filmtheater (HDF) myöntäisivät. Ensimmäisen Goldene Leinwand -tunnustuksen sai *Hopeajärven aarre* 22. tammikuuta 1964.

Palkinto myönnetään levittäjälle. Tunnustuksen saa elokuva, joka on saanut Saksan liittotasavallassa vähintään kolme miljoonaa elokuvateatterikatsojaa puolentoista vuoden sisällä ensi-illastaan. Kuuden miljoonan katsojan elokuvalle myönnetään Goldene Leinwand tähdellä, yhdeksän miljoonan katsojan elokuvalle kahdella tähdellä. *Titanicia* varten piti perustaa uusi, kolmen tähden Goldene Leinwand. Vähintään kuuden elokuvan elokuvasarjalle voidaan myöntää Goldene Leinwand tähdellä ja timantilla. Tämä tunnustus on myönnetty James Bond, Tähtien sota ja Harry Potter -elokuvasarjoille.

Palkintoveistoksen on suunnitellut graafikko Friedrich Beierlein.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Schaller, Detlef: Über die Goldene Leinwand *Goldene Leinwand*. Wiesbaden:  Filmecho/Filmwoche. Viitattu 8.1.2016. (saksaksi)
**Friedrich Karl Albrecht Penck** (25. syyskuuta 1858 Reudnitz, Saksan liitto – 7. maaliskuuta 1945 Praha, Tšekkoslovakia) oli saksalainen maantieteilijä ja geologi. Hänet tunnetaan erityisesti Alppien jäätiköitymistutkimuksista.

Penck syntyi 1858 Reudnitzissa Leipzigin lähellä. Hän valmistui 1875 Leipzigin yliopistosta pääaineen geologia ja väitteli 1878 tohtoriksi Münchenin yliopistosta. Jääkausista puhunut Otto Torell vaikutti merkittävästi Penckin uraan opiskeluaikana.

Valmistumisensa jälkeen Penck opetti hetken Münchenin yliopistossa, mutta vuonna 1885 hänet nimitettiin Wienin yliopiston fyysisen maantieteen professoriksi. Penck tutki kvärtäärikauden geologiaa ja julkaisi monia jääkausia käsitteleviä tutkimuksia. Hänen julkaisujaan *Über die Vergletscherung der deutschen Alpen* (1882), *Die Eiszeit in den Pyrenäen* (1884) ja Eduard Brücknerin kanssa tekemä *Die Alpen im Eiszeitalter* (1901–1906) pidetään jääkausitutkimuksen klassikkotöinä. Viimeksi mainitussa teoksessa Penck ja Brückner esittelivät neljä pleistoseenikaudella vallinnutta jääkautta, jotka he nimesivät Günz-, Mindel-, Riss- ja Würm-kausiksi niiden jokilaaksojen mukaan, joista he olivat löytäneet todisteet jääkaudesta. Penckin sanotaan myös kehittäneen termin geomorfologia, joka esiintyi hänen teoksessaan *Morphologie der Erdoberfläche* (1894).

Penck korvasi 1906 Ferdinand von Richthofenin Fredrik Vilhelm -yliopiston maantieteen laitoksen johtajana ja aloitti samalla myös yliopiston uuden Meritieteellisen museon ja instituutin johtajana. Ensimmäisen maailmansodan tuho ja hänen poikansa maantieteilijä Walther Penckin vuonna 1923 tapahtunut traaginen kuolema vaikuttivat suureti Penckiin.

Penck vaikutti meritieteellisen museon johtajana myös meritieteessä. Hän oli mukana Friedrich Schmidt-Ottin ja Alfred Merzin kanssa suunnittelemassa saksalaista Etelä-Atlantin tutkimusmatkaa, joka tehtiin 1925–1927. Penck itse jäi eläkkeelle vuonna 1927.

Lähteet
-------

1. ↑  Habbe, Karl Albert: Penck, Friedrich Karl Albrecht *Neue Deutsche Biographie 20*.  Arkistoitu 5.3.2016. Viitattu 3.3.2013. (saksaksi)
2. 1 2 3  Albrecht Penck.  *Nature*, 24.9.1938, 142. vsk, s. 563. Artikkelin verkkoversio. Viitattu 3.3.2013.  (englanniksi)
3. 1 2 3  Charlton, Barbara (toim.): *A to Z of Marine Scientists*, s. 135. New York: Facts on File, 2003. ISBN 0-8160-4767-7. Google-kirjat (viitattu 3.3.2013).
4. 1 2 3  Albrecht Penck Humboldt-Universität zu Berlin.  Arkistoitu 27.9.2013. Viitattu 3.3.2013. (saksaksi)


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Espanja
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Israel
* Yhdysvallat
* Tšekki
* Alankomaat
* Puola
* Vatikaani

 |
|  |
| Tieteilijät | 
* Mathematics Genealogy Project

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Deutsche Biographie

 |
|  |
| Muut | 
* SNAC
* IdRef

 |

 |
Albrecht Dürerin talo
**Albrecht Dürerin talo** (saks. *Albrecht-Dürer-Haus*) on Nürnbergissä sijaitseva Albrecht Dürerin kotimuseo, jossa taiteilija asui ja työskenteli 1509–1528. Dürer eli talossa vaimonsa Agnesin, äitinsä, kisällien ja oppipoikiensa kanssa. Nykyään talo kuuluu Nürnbergin museoihin, ja se on turistikohde. Se on myös osa Nürnbergin historiallista mailia.

Talo on rakennettu 1400-luvun lopulla. Ennen Düreriä talo kuului Bernhard Walther -nimiselle kauppiaalle ja astronomille. Kattohuoneistossa on edelleen Waltherin observatorio. Dürer osti talon 275:llä guldenilla vuonna 1509. Vuonna 1871 talossa avattiin hänen nimeään kantava museo.

Talo sijaitsee lähellä Nürnbergin linnaa osoitteessa Albrecht-Dürer-Straße 39. Sen edustalla on Tiergärtnertor-aukio, jota kutsutaan usein Düreraukioksi (saks. *Dürerplatz*).

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Albrecht Dürerin talo**.
Nürnbergin historiallinen maili

* Stadtbefestigung
* Marthakirche
* Klarakirche
* Mauthalle
* Lorenzkirche
* Nassauer Haus
* Heilig-Geist-Spital
* Synagogendenkmal
* Schuldturm
* Katharinenruine
* Frauenkirche
* Hauptmarkt
* Schöner Brunnen
* Raatihuone
* Fembohaus
* Tucherschloss
* Pellerhaus
* Sieben Zeilen
* Kaiserburg
* Felsenberg
* Käsityöläiskortteli
* Pilatushaus
* Tiergärtnertor
* Johannisfriedhof
* Hesperidengärten
* Adam-Kraft-Kreuzweg
* Albrecht Dürerin talo
* Historischer Kunstbunker
* Krämersgassen
* Unterirdische Felsengänge
* Schürstabhaus
* Sebalduskirche
* Sebalder Pfarrhof
* Hallersches Haus
* Weißgerbergasse
* Kettensteg
* Weinstadel
* Unschlittplatz
* Unschlitthaus
* Henkersteg
* An den Fleischbänken
**Bundu Khan** (1880 Delhi – 13. tammikuuta 1955 Karachi) oli pakistanilainen saranginsoittaja.

Khan syntyi muusikkosukuun ja sai varhaisen musiikkikasvatuksensa miespuolisilta sukulaisiltaan. Hänestä tuli yksi aikansa tunnetuimmista Intian niemimaan instrumentalisteista, minkä lisäksi hän myös lauloi ja kirjoitti runoutta. Hän toimi Indoren maharadža Tukojirao Holkar III:n hovimuusikkona ja työskenteli lyhyesti myös Rampurin hovissa. Hän sai vaikutteita Indoressa tapaamaltaan Vishnu Narayan Bhatkhandelta. Intian jaon jälkeen vuonna 1947 Khan muutti Pakistaniin, jossa jatkoi musiikkiuraansa kuolemaansa saakka.

Khanin pojista Umrao Bundu Khanista ja Buland Iqbalista tuli muusikoita. Heidän lisäkseen Khanilla oli monia muitakin oppilaita. Hän sai postuumin Pride of Performance -tunnustuksen Pakistanin hallitukselta vuonna 1985.

Lähteet
-------

1. ↑  Bundu Khan Oxford Reference
2. 1 2  Tribute to a Maestro: Bundu Khan (Arkistoitu – Internet Archive) ITC Sangeet Research Academy


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Yhdysvallat

 |
|  |
| Muut | 
* Europeana

 |

 |
Bunnahabhain-tislaamo
**Bunnahabhain** on vuonna 1881 perustettu viskitislaamo Islayn saarella Skotlannissa lähellä Port Askaigia, Skotlannin länsirannikolla. Bunnahabhainin kylä perustettiin sen työntekijöiden majoitusta varten. Tislaamon omistaa Distell.

Bunnahabhain on yksi miedoimmista Islayn mallasviskeistä ja sen maku eroaa huomattavasti muista Islayn saaren viskeistä.

Tuotteet
--------

Ydintuoteperheeseen kuuluu:

* Bunnahabhain 12 Year Old
* Bunnahabhain 18 Year Old
* Bunnahabhain Toiteach
* Bunnahabhain 25 Year Old

Tuotteista on useita itsenäisten pullottajien versioita, kuten That Boutique-y Whisky Company, Douglas Laing & Co ja Duncan Taylor.

Lähteet
-------

1. ↑  "Distell buys Scottish whisky distiller". Viitattu 30. joulukuuta 2014.
2. ↑  Bunnahabhain 12 Years (Arkistoitu – Internet Archive), Whisky.com
3. ↑  Bunnahabhain 18 Years (Arkistoitu – Internet Archive), Whisky.com
4. ↑  Bunnahabhain 10 Years Toiteach (Arkistoitu – Internet Archive), Whisky.com
5. ↑  Bunnahabhain 25 Years (Arkistoitu – Internet Archive), Whisky.com

Aiheesta muualla
----------------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Bunnahabhain**.
* Tislaamon kotisivut
* Black Bottle
**Isanosaurus** (nimen merkitys: "Isanin lisko") oli sauropodeihin kuulunut kasvinsyöjädinosaurussuku. Sukuun kuuluu yksi laji, tyyppilaji *I. attavipachi*. *Isanosaurus* eli 216–199 miljoonaa vuotta sitten myöhäistriaskaudella, mikä tekee siitä yhden ensimmäisistä tunnetuista sauropodeista. *Isanosauruksen* fossiileja on löydetty Thaimaasta.

Nimi
----

*Isanosaurus* tarkoittaa "Isanin liskoa". Nimi viittaa sen löytöpaikkaan koillis-Thaimaassa. Tyyppilaji *I. attavipachi* on nimetty P. Attavipachin kunniaksi, huomattavasta tuestaan Thaimaan paleontologiselle tutkimukselle.

Koko ja ulkonäkö
----------------

*Isanosauruksen* pituus oli arviolta noin 6,5 metriä. On melko varmaa, että *Isanosaurus* saattoi kasvaa melko paljon suuremmaksi kuin 6,5-metriseksi, jonka arvioidaan olleen holotyypin yksilön pituus. *Isanosaurus* oli yksi pienimmistä sauropodeista.

*Isanosauruksen* malli Puolassa
*Isanosauruksella* oli todennäköisesti pieni pää ja lusikan muotoiset hampaat lehtien jyrsimiseen. *Isanosaurus* käveli neljällä jalalla, mutta luultavasti pystyi nousemaan takajaloilleen ylettyäkseen korkealla oleviin oksiin. *Isanosauruksen* on huomattu olleen yksi ensimmäisistä dinosauruksista, jotka sopeutuivat yksinomaan neljällä jalalla liikkumisen muotoon. Todiste nelijalkaisesta asennosta tulee reisiluusta, joka on *Isanosauruksella* suora, kun taas tunnetuilla sauropodomorfisuvuilla, jotka olivat ainakin osittain kaksijalkaisia, reisiluu on aina kaareva.

Käyttäytyminen
--------------

Muiden sauropodien tavoin, joiden fossiloituneet jäljet osoittavat niiden liikkuneen ryhminä, *Isanosaurus* saattoi elää perheryhmissä tai laumoina turvallisuuden vuoksi.

Fossiilit
---------

*Isanosaurus* löydettiin Isanin alueelta Thaimaassa. Jäänteet ovat valitettavasti epätäydelliset ja sisältävät vain muutamia selkänikamia, kylkiluita, 65 senttimetrin pituisen reisiluun vasemmasta jalasta, oikean rintalastan ja lapaluun. Niidenkin pohjalta tutkijat pystyvät päättelemään paljon *Isanosauruksesta* vertaamalla sitä lähisukulaisiin.

On melko turvallista olettaa, että *Isanosauruksen* holotyypin jäänteet kuuluvat nuorelle yksilölle, tai vanhalle esiaikuiselle yksilölle.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5 6  Isanosaurus *Prehistoric Wildlife*. Viitattu 16.7.2017. (englanniksi)
2. 1 2 3 4 5 6  Morgan, Ben; Bingham, Caroline: *Dinosaurukset : suuri dinosauruskirja*, s. 155. Suomentanut Niemi, Marko. Helsinki: Readme.fi, 2011. ISBN 978-952-220-416-5.


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Taksonitunnisteet | 
* Wikidata: Q1555632
* Fossilworks: 65147
* GBIF: 4818604
* IRMNG: 1367484

 |

 |
**Michael Möllenbeck** (12. joulukuuta 1969 Wesel, Nordrhein-Westfalen – 2. marraskuuta 2022) oli saksalainen kiekonheittäjä.

Möllenbeck sijoittui 1987 nuorten EM-kisoissa kuudenneksi. Seuraavana vuonna hän karsiutui Sudburyn nuorten MM-kisoissa heitettyään 52,68. Hän osallistui ensimmäisiin aikuisten arvokisoihin Göteborgin MM-kisoissa 1995, joissa karsiutui tuloksella 59,76. Vuonna 1997 hän oli GP-finaalissa kahdeksas ja Sevillan MM-kisoissa 1999 kuudes tuloksellaan 64,90. Myöhemmin samana vuonna hän sijoittui GP-finaalissa viidenneksi heitettyään 65,53. Möllenbeck oli Sydneyn olympialaisissa 2000 kymmenes, kunnes voitti ensimmäisen arvokisamitalinsa Edmontonin MM-kisoissa 2001 heitettyään kolmanneksi tuloksella 67,61. Seuraavana vuonna hän voitti Euroopan cupin ja EM-pronssia Münchenin EM-kisoissa. Kauden lopussa hän oli neljäs yleisurheilun maailmancupissa.

Möllenbeck sijoittui 2003 toiseksi Euroopan cupissa. Hän oli samana vuonna viides Pariisin MM-kisoissa ja IAAF:n yleisurheilufinaalissa. Seuraavana vuonna hän voitti Euroopan cupin, mutta karsiutui Ateenan olympialaisissa. Vuonna 2005 hän oli toinen Euroopan cupissa. Helsingin MM-kisoissa hän voitti uransa toisen MM-pronssin. Kauden lopussa hän oli IAAF:n yleisurheilufinaalissa kahdeksas. Vuonna 2006 Möllenbeck heitti neljänneksi Euroopan talviheittocupissa. Hän oli myöhemmin samana vuonna viides Göteborgin EM-kisoissa ja seitsemäs IAAF:n yleisurheilufinaalissa.

Möllenbeck voitti kiekonheitossa Saksan-mestaruuden vuosina 2002, 2004 ja 2005.

Henkilökohtaiset ennätykset
---------------------------

* Kuulantyöntö: 16,78 (1995)
* Kiekonheitto: 67,64 (2002)

Lähteet
-------

* Michael Möllenbeck Kansainvälinen yleisurheiluliitto.  (englanniksi)

### Viitteet

1. ↑  Ex-Diskuswerfer Michael Möllenbeck verstorben *www.leichtathletik.de*. Viitattu 9.11.2022. (saksaksi)
2. ↑  Möllenbeck Saksan yleisurheiluliiton sivuilla Viitattu 6.7.2009. (saksaksi)


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt Muokkaa Wikidatassa | 
* World Athletics
* Tilastopaja 🔒

 |

 |
**Guégnéka** on maalaiskunta Koulikoron alueen Dioïlan piirissä Malissa. Sen keskuskylä Fana sijaitsee Nigerjoen ja Banin välisellä tasangolla 40 kilometriä Dioïlasta luoteeseen. Kunnassa on 48 000 ja keskuskylässä 36 900 asukasta (vuonna 2009, väestönlaskenta).

Guégnékan kunnan pinta-ala on 463 neliökilometriä. Se rajoittuu idässä Dioïlan piirin Kérélan, etelässä Kaladougoun, lännessä Ténindougoun ja Binkon sekä pohjoisessa Ségoun alueen Barouélin piirin Kalakén ja Konobougoun kuntiin. Seutu kuuluu Sudanin ja Sahelin siirtymäalueeseen.

Kuntaan kuuluu kymmenen kylää. Asukkaista 80 % on bambaroita ja 5 % fulbeja. Lisäksi on muun muassa soninkeja, dogoneja, songhaita, maureja, miniankoja, boboja, markoja. Vallitseva uskonto on islam, mutta kunnassa on myös kristittyjä ja animisteja.

Fanan kautta kulkee maantie RN6, josta haarautuu RN30 Dioïlaan. Tärkeimmät elinkeinot maanviljely, karjanhoito, liikenne, kaupankäynti ja käsityöammatit. Nuoriso hakeutuu ansiotöihin kaupunkeihin ja Norsunluurannikolle.

Lähteet
-------

1. 1 2  4ème recensement général de la population et de l’habitat. Résultats définitifs, tome 0: Répertoire des villages *instat-mali.org*.  Arkistoitu 7.1.2017. Viitattu 30.3.2018.
2. 1 2 3 4  Plan de Sécurité Alimentaire: Commune Rurale de Guégnéka 2008-2012 *csa-mali.org*.  2008.  Arkistoitu 13.6.2012. Viitattu 30.3.2018.
3. ↑  Mali - Région de Koulikoro: Carte de référence *reliefweb.int*. Viitattu 30.3.2018.
4. ↑  Mali - Region de Segou: Carte de référence *reliefweb.int*. Viitattu 30.3.2018.
**Michael Moriarty** (s. 5. huhtikuuta 1941 Detroit, Michigan) on yhdysvaltalainen näyttelijä, käsikirjoittaja ja ohjaaja. Hänen ensimmäisiä pääosiaan elokuvissa oli baseballelokuva *Bang the Drum Slowly – hiljennä-hidasta* (1973). Emmy-palkinnon hän on saanut televisioelokuvasta *The Glass Menagerie* (näytelmän *Lasinen eläintarha* pohjalta 1974), minisarjasta *Polttouhrit* (1978) ja televisioelokuvasta *James Dean* (2002). Erich Dorfin roolista *Polttouhreissa* hän sai myös Golden Globe -palkinnon. Tony-palkinnon Moriarty sai vuonna 1974 näytelmästä *Find Your Way Home*. Moriarty näytteli vuosina 1990–1994 apulaispiirisyyttäjä Benjamin "Ben" Stonea televisiosarjassa *Kova laki*, ja oli jokaisena vuotena roolistaan ehdolla Emmyn saajaksi.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Michael Moriarty Biography (1941-) filmreference.com. Viitattu 8.8.2010. (englanniksi)
2. 1 2 3  Michael Moriarty's Awards and Nominations Michael Moriarty Unofficial, Unauthorized, Unsanctioned Home Page. Viitattu 8.8.2010. (englanniksi)


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Norja
* Espanja
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Israel
* Yhdysvallat
* Tšekki
* Australia
* Korea
* Alankomaat
* Puola

 |
|  |
| Tieteilijät | 
* CiNii

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Deutsche Biographie
* Elonet

 |
|  |
| Muut | 
* Europeana
* SNAC
* IdRef

 |

 |
**Guétéma** on maalaiskunta ja sen keskuskylä Kayesin alueen Nioron piirissä Malissa. Se sijaitsee 20 kilometriä Niorosta etelään. Kunnassa on 9 300 ja kylässä 3 100 asukasta (vuonna 2009).

Guétéman kunnan pinta-ala on 375 neliökilometriä. Se rajoittuu etelässä Nioron piirin Simbin, lännessä Gadiaba Kadielin, pohjoisessa Nioron ja Yérérén sekä idässä Diéman piirin Fassoudébén kuntiin. Maisemaa leimaavat hiekka- ja soratasangot sekä kukkulat. Pysyviä vesistöjä ei ole.

Seutu kuuluu Sahelin vyöhykkeeseen. Luonnonvarainen kasvillisuus koostuu etupäässä akaasioista, piikkipensaista ja heinäkasveista.

Kuntaan kuuluu 11 kylää. Asukkaat ovat etupäässä fulbeja.

Kunnan läpi kulkee päällystetty maantie RN 3. Väestön pääelinkeinot ovat maanviljely ja karjanhoito. Tärkeimmät viljelykasvit ovat durra, hirssi, maapähkinä, lehmänpapu ja vihannekset. Tuotantoeläimiä ovat naudat, vuohet, lampaat, aasit, hevoset ja siipikarja. Lisäksi harjoitetaan käsityöammatteja ja kaupankäyntiä. Guétémassa ja Kolominassa pidetään viikoittaiset markkinat. Teollisuutta kunnassa ei ole lainkaan.

Palveluihin kuuluu kaksi alakoulua, yläkoulu ja terveyskeskus. Vesihuolto kattaa 67 prosenttia tarpeesta. Darrahin kylässä on Énergie du Malin sähköverkko.

Lähteet
-------

1. ↑  4ème recensement général de la population et de l’habitat. Résultats définitifs, tome 0: Répertoire des villages *Instat*. Viitattu 18.5.2021.
2. 1 2 3 4 5 6 7  Programme de développement économique, social et culturel (PDESC) 2019–2023 de la commune rurale de Guétéma *Agence de développement régional de Kayes*.  2018.  Arkistoitu 18.5.2021. Viitattu 18.5.2021.
3. ↑  Région de Kayes: Carte de référence *Reliefweb*. Viitattu 18.5.2021.
4. ↑  Situation des points d’eau modernes au Mali: Région de Kayes *Atlas des points d’eau modernes du Mali*.  2016. Viitattu 18.5.2021.
Nelimastoparkki Archibald Russel
**Archibald Russell** oli suomalainen Gustaf Eriksonin varustamon nelimastoinen teräsparkki joka oli rakennettu 1905. Parkki oli Eriksonin omistuksessa 1924–1949 ja se romutettiin 1949.

Archibald Russellin oli rakentanut Scott Shipbuilding and Engineering Co Greenockssa Skotlannissa vuonna 1905 glasgowlaiselle James Hardie & Co -varustamolle. Laivan vetoisuus oli 2 354 bruttorekisteritonnia ja kantavuus 3 950 kuollutpainotonnia. Laivan pituus oli 92,93 metriä, leveys 13,18 metriä ja syväys 7,30 metriä. Ahvenanmaalle Archibald Russell ostettiin John Hardie & Co -varustamolta vuonna 1924. Laiva toimi myös koululaivana ja se kuljetti pääasiassa vehnälasteja Australiasta Eurooppaan sekä myös guanoa, paperimassaa ja puutavaraa. Archibald Russell voitti vuonna 1929 Grain Race -vehnäreitin kilpapurjehduksen purjehdittuaan Melbournesta Queenstowniin 93 päivässä.

Viimeisen vehnälastinsa Archibald Russell toi kesällä 1939 Port Germeinistä Falmouthiin. Lasti purettiin Hullissa jonne laiva saapui 24. elokuuta 1939. Toisen maailmansodan aikana Englannin hallitus takavarikoi laivan kesäkuussa 1941 ja se oli sodan ajan varastolaivana Goolessa. Laiva palautettiin Eriksonille maaliskuussa 1948. Se myytiin romutettavaksi seuraavana vuonna ja hinattiin romutustelakalle Gatesheadiin lokakuussa 1949. Archibald Russellin sisarlaivoja olivat nelimastoparkit Hougomont ja Neville. Archibald Russellin kaljuunakuva ja pienoismalli ovat Maarianhaminassa Ahvenanmaan merenkulkumuseossa.

Kirjallisuutta
--------------

* *Isäni päiväkirjat : koulupojan meriseikkailu nelimastoparkki Archibald Russellilla - Min pappas dagböcker : skolpojkes sjoäventyr ombord å fyramastbark Archibald Russell* ; perustuu Tage Lidströmin (1913-1977) päiväkirjoihin, toimittaja/kääntäjä Harry Lidström. Harry Lidström, Oulu 2016 ISBN 9789529372645

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Jukka Mikkolan Suurten purjelaivojen bibliografia : Archibald Russell (Arkistoitu – Internet Archive)
2. ↑  Bruzelius.info : Archibald Russell

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Archibald Russell (parkki)** Wikimedia Commonsissa
Työläiset poistavat katukylttiä "Adolf Hitler-Straße" -kadulta Trierissä 12. toukokuuta 1945.
**Denatsifikaatio** (saks. *Entnazifizierung*) oli joukko toimenpiteitä, joita liittoutuneet tekivät Saksassa toisen maailmansodan jälkeen poistaakseen kansallissosialistisen ideologian saksalaisesta yhteiskunnasta, kulttuurista, mediasta, taloudesta ja politiikasta. Denatsifikaation seurauksena poistettiin vallasta Saksan kansallissosialistinen työväenpuolueen ja Schutzstaffelin jäseniä ja lakkautettiin organisaatioita, jotka olivat kytköksissä natseihin. Yli 40 prosenttia Saksan virkamiehistä erotettiin ensimmäisen miehitysvuoden aikana. Julkisilta paikoilta poistettiin laajamittaisesti natsi-ideologian symboliikkaa, kuten hakaristejä, ja muun muassa katujen nimiä muutettiin. Myös tiedotusvälineitä kontrolloitiin ja tuhottiin natsihenkistä kirjallisuutta sekä kuvataidetta.

Termi *denazification* keksittiin Pentagonissa vuonna 1943. Alun perin sillä tarkoitettiin vain natsien oikeusjärjestelmän purkamista, mutta pian käsite laajeni tarkoittamaan koko yhteiskunnan puhdistamista natsismista. Saksan antautuessa toukokuussa 1945 kansallissosialistisessa puolueessa oli 8,5 miljoonaa jäsentä, mikä oli 10 prosenttia kansasta. Heidän lisäkseen kansallissosialistisiin järjestöihin oli kuulunut 45 miljoonaa jäsentä.

Ohjelma käynnistettiin sodan päättymisen jälkeen ja vahvistettiin Potsdamin sopimuksessa elokuussa 1945. Kaikkien täysi-ikäisten saksalaisten piti täyttää kyselylomake, jossa heidän oli tehtävä selkoa suhteestaan natsihallintoon. Lisäksi luotiin viisiportainen luokittelu, jonka perusteella eri ryhmiin kohdistettiin erilaisia toimia. Lähes kahdelta miljoonalta saksalaiselta kiellettiin työskentely muussa kuin yksinkertaisessa fyysisessä työssä. Kaikkia natsipuolueen lakimiesliittoon kuuluneita juristeja ei kuitenkaan voinut erottaa, koska yhteiskunta olisi romahtanut. Alle vuoden kuluttua Saksan antautumisesta denatsifikaatio jätettiin saksalaisten tuomioistuinten hoidettavaksi. Denatsifikaation aika päättyi virallisesti vuonna 1951.

Katso myös
----------

* Antifasismi
* Gleichschaltung

Lähteet
-------

1. ↑  Germany's defeat and the aftermath *BBC*. Viitattu 9.7.2021. (englanniksi)
2. 1 2 3  Sillantaus, Teppo: Miljoona tavallisia natseja. Saksa vuonna 1945 tosiaan tarvitsi denatsifikaatiota toisin kuin Ukraina nyt.  *Helsingin Sanomat. Kuukausiliite*, 4.6.2022.
3. ↑  Denazification *AlliiertenMuseum Berlin*.  Arkistoitu 9.7.2021. Viitattu 9.7.2021. (englanniksi)
4. ↑  From the onset - German History in Documents and Images *germanhistorydocs.ghi-dc-org*. Viitattu 9.7.2021. (englanniksi)

Kirjallisuutta
--------------

* Taylor, Frederick: *Exorcising Hitler: The Occupation and Denazification on Germany*. Bloomsbury Press, 2013. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Denatsifikaatio** Wikimedia Commonsissa
Yleiskuva Kirkkopuistosta, keskellä soittolava.
Kirkkopuisto Naisvuorelta nähtynä.
**Kirkkopuisto** on korttelin kokoinen puisto Mikkelin keskustassa Savilahden kaupunginosassa. Puistoa ympäröivät kadut ovat Savilahdenkatu, Maaherrankatu, Porrassalmenkatu ja Vuorikatu.

Kirkkopuisto sai alkunsa arkkitehti Carl Ludvig Engelin vuonna 1837 laatimasta ja vuonna 1838 vahvistetusta Mikkelin asemakaavasta. Paikalla oli ennen kaupungin perustamista sijainnut vuosina 1754–1806 Mikkelin pitäjän vanha kirkko ja sen kirkkomaa. Jo ennen kirkkoa paikalla oli Hämeestä ja Loviisasta tulevien maanteiden risteys ja sen luona kauppapuoteja, siis eräänlainen Mikkelin historiallinen ydin. Kirkkomaalle haudattiin muun muassa vuoden 1789 Porrassalmen taistelussa kaatuneet kuusi aliupseeria. Vanha pitäjänkirkko tuhoutui salaman sytyttämässä tulipalossa vuonna 1806 ja kirkkomaan hautakivet vietiin pois puiston perustamisen jälkeen vuonna 1841. Engelin suunnitelmasta poiketen kaupungin kirkko rakennettiin myöhemmin toiseen paikkaan, eikä Kirkkopuistossa siten nimestään huolimatta ole kirkkoa.

Kirkkopuiston keskellä on 1910-luvulla rakennettu suihkukaivo, joka uusittiin nykyiseen muotoonsa 1950-luvun lopulla. Sen vieressä on arkkitehti John L. Lybeckin suunnittelema puinen soittolava, joka rakennettiin vuoden 1897 Mikkelin laulujuhlia varten. Puistossa on useita muistomerkkejä ja veistoksia: Johannes Haapasalon veistämä Porrassalmen taistelussa kaatuneiden upseerien muistomerkki (1929), Eino Räsäsen Mikkelin pitäjän vanhan kirkon muistomerkki (1953) ja Armas Hutrin suihkukaivoveistos *Nelisiipi* (1959–1960).

Kirkkopuiston alta löydettiin vuonna 2003 viemäritöiden yhteydessä pätkä 1700-luvulla rakennettua kirkkomaan ympärysmuuria ja joukko entisiä hautoja. Museovirasto on määritellyt löydöt kiinteäksi muinaisjäännökseksi.

Lähteet
-------

1. ↑  Kirkkopuisto Mikkeli.fi. Viitattu 25.10.2020.
2. 1 2 3  Mikkelin hallitustori ympäristöineen Valtakunnallisesti merkittävät rakennetut kulttuuriympäristöt RKY, Museovirasto. Viitattu 18.10.2020.
3. 1 2  Kirkkopuisto Kulttuuriympäristön palveluikkuna, Museovirasto. Viitattu 26.10.2020.
4. ↑  Muistomerkkejä ja patsaita Mikkelin SeutuWiki. Viitattu 25.10.2020.
5. ↑  Mikkelin Kirk­ko­puis­tos­ta löytyi vanhoja hautoja Kaleva 27.8.2003. Viitattu 13.7.2019.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Kirkkopuisto (Mikkeli)** Wikimedia Commonsissa
Richard Goldstone
**Goldstonen raportti** (engl. *United Nations Fact Finding Mission on the Gaza Conflict*) on YK:n ihmisoikeusneuvoston aloitteesta tehty raportti, joka käsittelee kansainvälisen oikeuden rikkomuksia ja ihmisoikeusrikoksia Gazan konfliktin 2008–2009 aikana. Raportti julkaistiin syyskuussa 2009. Raportin laatinutta työryhmää johti eteläafrikkalainen juristi Richard Goldstone. Työryhmä totesi konfliktin osapuolten, Israelin puolustusvoimien ja palestiinalaisten militanttien, syyllistyneen sotarikoksiin ja mahdollisesti ihmisoikeusrikoksiin, mutta Israelin toimet olivat vakavampia ja laajempia kuin palestiinalaisten.

Raportin julkistamisen jälkeen Goldstone lievensi siinä esitettyä väitettä, että Israel olisi tarkoituksellisesti hyökännyt siviilejä vastaan, mutta muut työryhmän jäsenet pysyivät raportin alkuperäisen sanamuodon kannalla.

Lähteet
-------

1. ↑  U.N. Team on War Crimes Condemns Israel, Hamas *Inter Press Service*. 15.9.2009 (englanniksi)
2. ↑  Reconsidering the Goldstone Report on Israel and war crimes *Washington Post*. 1.4.2011 (englanniksi)
3. ↑  Goldstone report: Statement issued by members of UN mission on Gaza war *Guardian*. 14.4.2011 (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Goldstonen raportti pdf-muodossa
**Demurrage-verolla** tarkoitetaan valuutan omistamisesta tai hallussapidosta perittävää maksua. Sitä kutsutaan joskus "hamstrausveroksi" tai "valuutan parkkimaksuksi". Esimerkiksi kullan omistajat maksavat eräänlaista demurrage-veroa maksuna kullan säilytyksestä ja turvassa pitämisestä. Muiden valuuttojen tapauksessa käytetään yleensä jaksoittaista veronkeräystä kuukausittain tai vuosittain, seteleiden tapauksessa esimerkiksi kuukausittaista leimaveroa. Demurrage esitetään usein edistykselliseksi taloudelliseksi työkaluksi, varsinkin puhuttaessa erilaisista rinnakkaisvaluutoista.

Demurrage-veroa on kokeiltu mm. Itävallan Wörglissä paikallisvaluutan kanssa 1930-luvulla erittäin menestyksekkäästi, ja kokeilusta puhutaankin "Wörglin ihmeenä". Väitteen mukaan jokaisen paikallisvaluutan demurrage-verotetun shillingin työllistävä vaikutus oli 12-14 kertaa suurempi kuin rinnalla kiertäneiden Itävallan kansallisten shillinkien. Tämä johtui nimenomaan "hamstrausverosta", ja että se kannusti kuluttamaan rahaa ennemmin kuin säästämään. Menestyksestä säikähtäneenä Itävallan keskuspankki torppasi kokeilun, ja hiukan myöhemmin vastaavat valuuttakokeilut tehtiin Itävallassa laittomiksi.

Demurrage-veron eräs vaikutus on nimenomaan rahan kiertonopeuden lisääminen. Toinen rahan kiertonopeutta lisäävä talouden mekanismi on inflaatio.

Katso myös
----------

* Silvio Gesell
* Seigniorage
* Terra-valuutta
* Rinnakkaisvaluutta

Lähteet
-------

1. ↑  The Wörgl Experiment: Austria 1932-1933 *lietaer.com*.
*Tämä artikkeli käsittelee kuvataiteilijaa. Samannimisestä sisustusarkkitehdista katso artikkelia Markku Kosonen.*
**Markku Kalevi Kosonen** (27. helmikuuta 1940 Paimio – 28. marraskuuta 2013) oli suomalainen kuvataiteilija ja laivakokki.

Markku Kososen vanhemmat olivat taidemaalari Erkki Henrik Kosonen (1902–1960) ja Terttu Tuulikki Tellervo Turpela ja puoliso vuodesta 1976 musiikinopettaja Ritva Lohikoski. Taiteilijan poika Kosonen ei itse saanut koulutusta taiteilijaksi vaan kävi Turun kaupungin ammattioppilaitoksen (niin sanottu Göteborgin ammattikoulu) vuosina 1952–1954 ja työskenteli rakennuksilla. Hän lähti merille messipojaksi 1960, opiskeli sitten Suomen Joutsenen merimiesammattikoulussa kokiksi 1961–1962 ja teki elämäntyönsä laivakokkina. Laivakokin ammattipätevyyden hän sai vuonna 1968.*lähde?*

Kosonen alkoi maalata vasta 1980-luvun alussa, mutta monilta ympäri maailmaa ulottuneilta merimatkoilta Kososen maalauksiin jäi aiheita muun muassa Etelä-Amerikasta, kuten Amazonilta vuonna 1979, samoin kuin hehkuvia värejä. Kosonen asettui maihin yli 20 vuoden merillä olon jälkeen vuoden 1982 lopussa ja ryhtyi maalamaan, muun muassa vesiväreillä ja guassi- sekä liitutekniikoilla. Kososen maalauksia on luonnehdittu primitiiviseksi ja värikylläiseksi naivismiksi. Hänen töitään oli ensimmäisen kerran esillä Turun taiteilijaseuran 60-vuotisnäyttelyssä Wäinö Aaltosen museossa vuonna 1984 ja sen jälkeen eri näyttelyissä lähes vuosittain.*lähde?*

Kosonen teki myös julisteita ja kuvitti painotuotteita, kuten musiikkitapahtumien ohjelmakirjoja, sekä maalasi muotokuvia taiteilijoista ja kirjailijoista, esimerkiksi Jarkko Laineesta. Turussa Kosonen tuli tunnetuksi myös Tunturi-moposta, jolla hän liikkui kaupungilla. Hänelle tehtiin onnistunut sydämensiirto Helsingin yliopistollisessa keskussairaalassa vuonna 1996. Sairaus pakotti hänet vähentämään musiikinharrastusta ja maalaustyötä vasta paljon myöhemmin.

Lähteet
-------

1. ↑  Kormano, Riitta: Markku Kosonen (Muistokirjoitus.)  23.12.2013. Helsingin Sanomat. Viitattu 17.12.2015.  (Maksullinen artikkeli.)
2. 1 2  Sinisalo, Soili: "Kosonen, Markku (1940–2013)", *Suomen kansallisbiografia, osa 5*, s. 393–394. Helsinki: Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2005. ISBN 951-746-446-0. / Teoksen verkkoversio.

Kirjallisuutta
--------------

* Itkonen, Satu: *Sydän siveltimellä: Suomalaista naivismia*, s. 68–71. Taidepiste, 1998. ISBN 951-96451-3-6.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvataiteilijamatrikkeli.

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Suomi (KANTO)

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Kansallisbiografia
* Biografiasampo

 |

 |
*Tämä artikkeli käsittelee sisustusarkkitehtia. Suomessa on vaikuttanut myös taidemaalari Markku Kosonen (1940–2013).*
Taideopiskelija Markku Kosonen vuonna 1967 viimeistelemässä koristeita, jotka oli jäljennetty entisen Hotelli Kämpin julki­sivusta.
**Markku Pekka Olavi Kosonen** (22. tammikuuta 1945 Djupvik, Ruotsi – 7. syyskuuta 2010 Helsinki) oli suomalainen sisustusarkkitehti, puuseppä ja muotoilija. Hän käytti monia kotimaisia puulajeja (leppää, haapaa, pihlajaa) oivaltavasti: yksi tunnetuimmista teoksista on pajukori, jossa pajunoksissa on pajunkissat jäljellä. Toinen tunnettu työ on saunakuutio, joka kehittyi myöhemmin edustussaunaksi. Saunakuutiossa on käytetty leppää.

Kosonen oli kotoisin Punkaharjulta, mutta asui ja työskenteli Fiskarsissa. Hän oli käynyt kiertävän kotiteollisuuskoulun ja Ateneumin iltakoulun, jonka kautta pyrki Taideteolliseen oppilaitokseen.

Kosonen sai vuonna 2002 Suomen Kulttuurirahaston Etelä-Savon rahaston myöntämän Rantasalmi-palkinnon ennakkoluulottomuudesta taideteollisuuden ja metsäteollisuuden kohtaamisessa. Palkinnon perusteluissa todettiin:

> "Markku Kososen vuosikymmeniä jatkunut toiminta puutuotealalla on ollut laaja-alaista ja monipuolisesti puun imagoa tukevaa. Ominaista hänelle on innovatiivinen, ennakkoluuloton puun käyttö. Kosonen ja hänen kanssaan yhteistyössä toimineet puusepät ja suunnittelijat ovat etsineet ja löytäneet uusia toimintatapoja puun jalostusasteen kohottamiseksi. Aiemmin vähemmän arvostetut leppä, haapa ja pihlaja ovat muuttuneet jalopuiksi. Kosonen on ollut myönteisellä tavalla puualan toisinajattelija."
> 
> 

Kosonen sai kuvataiteen valtionpalkinnon 1981, 15-vuotisen taiteilija-apurahan 1992–2008, Askon Säätiön Asko Avonius -palkinnon 2000 ja Pro Finlandia -mitalin 2005.

Kirjallisuutta
--------------

* Vepsäläinen, Jussi (toim.): *Markku Kosonen – puun aika*. Maahenki 2012. ISBN 978-952-5870-68-8

Lähteet
-------

1. ↑  *Kuka kukin on 2007.* Otava 2006.
2. 1 2  Taiteilijan korit kukkivat pajunkissoja.  *Helsingin Sanomat*, 14.9.2010, s. C 4. Artikkelin verkkoversio. Viitattu 1.1.2017.
3. 1 2  Maanmainiot: Markku Kosonen, Vastarannan kiiski  2007. Yleisradio. Viitattu 8.3.2013.
4. ↑  Curriculum. Markku Kosonen.  Arkistoitu 28.9.2007. Viitattu 14.9.2010.
5. ↑  Asko-Avonius-palkinto 2000 Markku Kosonen  2000. Askon säätiö.  Arkistoitu 18.8.2014. Viitattu 9.3.2013.

Aiheesta muualla
----------------

* Markku Kososen kotisivut. (Arkistoitu – Internet Archive)
* Kosonen, Markku hakuteoksessa *Uppslagsverket Finland* (2012). (ruotsiksi)

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Ranska
* BnF data
* Suomi (KANTO)
* Yhdysvallat

 |
|  |
| Taiteenala | 
* KulturNav

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Uppslagsverket Finland

 |

 |
**Den Store Danske Encyklopædi**, usein pelkkä **Den Store Danske**, on tanskalainen ilmainen verkossa julkaistava tietosanakirja. Se ilmestyi alun perin 20 osaa käsittävänä Gyldendalin kustantamana kirjasarjana vuosina 1994–2001, joka julkaistiin vuonna 2006 maksullisena verkossa ja muutettiin vuonna 2009 maksuttomaksi.

Tietosanakirjan artikkeleita on ollut kirjoittamassa noin 4 000 eri alojen asiantuntijaa, ja siinä käsitellään muun muassa luontoa, kulttuuria, tiedettä ja yhteiskuntaa erityisesti tanskalaisesta näkökulmasta mutta myös globaalisti. Hanketta rahoitti tupakkatehtailija Ludvig Augustinuksen muistosäätiö. Vuonna 2017 verkkosanakirja jouduttiin sulkemaan riittämättömien mainostulojen vuoksi, mutta vuodesta 2020 sen ylläpidon ja päivittämisen on rahoittanut Tanskan valtio.

* Painettu versio, joka ilmestyi vuosina 1994–2001.Painettu versio, joka ilmestyi vuosina 1994–2001.

Katso myös
----------

* Nationalencyklopedin
* Store norske leksikon

Lähteet
-------

1. 1 2  Lund, Jørn: Den Store Danske Encyklopædi *denstoredanske.lex.dk*.  16.7.2021. Viitattu 10.1.2022. (tanskaksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Den Store Danske Encyklopædi** Wikimedia Commonsissa

* *Den Store Danske Encyklopædi* verkossa (tanskaksi)
Golem GradGolem Gradin kartta, jossa merkittyinä myös saarella sijaitsevat rauniot ja arkeologiset kohteet.

|  |  |
| --- | --- |
| Sijainti | 
ResenPohjois-Makedonia |
| Vesialue | 
Megáli PréspaView and modify data on Wikidata  |
| Pinta-ala | 
0,18 km² |

Väestö| Asukasluku | 
Asumaton |

muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa WikidataaTietolaatikon dokumentaatioNäytä Wikidatasta tulevat arvot

**Golem Grad** (mak. Голем Град, suom. *suuri kaupunki*) (myös Käärmesaari) on asumaton saari Prespajärvessä Galičican kansallispuistossa Pohjois-Makedoniassa. Pinta-alaa saarella on 18 hehtaaria ja se sijaitsee muutaman kilometrin päässä Kreikan ja Albanian rajoilta. Pituutta saarella on 600 metriä ja leveyttä 350 metriä. Golem Grad on sisämaavaltio Makedonian ainoa saari.

Golem Gradilla on ollut asutusta muun muassa neoliittisella ja helleenisellä aikakaudella, Rooman valtakunnan aikana sekä keskiajalla. Saarella on lukuisia muinaisia raunioita ja kirkkoja. Golem Gradilla elää lisäksi laaja joukko erilaisia eläimiä, kuten käärmeitä ja harvinaisia lintuja. Matkailijoille saari avautui elokuussa 2008. Saarelle pääsee ainoastaan veneellä. Golem Gradia lähinnä oleva kylä on Konjsko, josta on saarelle matkaa noin kaksi kilometriä.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5  Macedonia’s Only Island Opens to Tourists  14.8.2008. BalkanTravellers.com.  Arkistoitu 1.9.2008. Viitattu 24.8.2009. (englanniksi)
2. 1 2 3 4  Bitrakova, Vera: Golem Grad in Prespa (from orestians to Romans)  6.3.2007. Macedonian Information Centre. Viitattu 24.8.2009. (englanniksi)
3. 1 2 3 4  Golem Grad culture.org.mk. Viitattu 24.8.2009. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Golem Grad**.
* Kuvia saaresta Resenin kunnan sivuilla (makedoniaksi) (englanniksi)
* Saaresta Macedonian Information Centren sivuilla (englanniksi)
**Piscinas** (sardiksi *Piscìnas*) on kaupunki ja kunta Italiassa Sardinian hallintoalueella Etelä-Sardinian maakunnassa. Kunnassa on arviolta 857 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 16,89 neliökilometriä. Se sijaitsee 66 metrin korkeudella merenpinnan yläpuolella.

Lähteet
-------

1. 1 2  Istat - Istituto nazionale di statistica: Altitudini dei comuni tramite DEM *Italian kuntien pinta-alat ja korkeus merenpinnasta*. Viitattu 16.04.2019. (italiaksi)
2. 1 2  Istat - Istituto nazionale di statistica: Bilancio demografico al 30/11/2016 *Italian tilastokeskuksen väestötilasto alueittain, maakunnittain ja kunnittain*. Viitattu 16.04.2019. (italiaksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Piscinas** Wikimedia Commonsissa

Etelä-Sardinian maakunta
Arbus | Armungia | Ballao | Barrali | Barumini | Buggerru | Burcei | Calasetta | Carbonia | Carloforte | Castiadas | Collinas | Decimoputzu | Dolianova | Domus de Maria | Domusnovas | Donori | Escalaplano | Escolca | Esterzili | Fluminimaggiore | Furtei | Genoni | Genuri | Gergei | Gesico | Gesturi | Giba | Goni | Gonnesa | Gonnosfanadiga | Guamaggiore | Guasila | Guspini | Iglesias | Isili | Las Plassas | Lunamatrona | Mandas | Masainas | Monastir | Muravera | Musei | Narcao | Nuragus | Nurallao | Nuraminis | Nurri | Nuxis | Orroli | Ortacesus | Pabillonis | Pauli Arbarei | Perdaxius | Pimentel | Piscinas | Portoscuso | Sadali | Samassi | Samatzai | San Basilio | San Gavino Monreale | San Giovanni Suergiu | San Nicolò Gerrei | San Sperate | San Vito | Sanluri | Santadi | Sant’Andrea Frius | Sant’Anna Arresi | Sant’Antioco | Sardara | Segariu | Selegas | Senorbì | Serdiana | Serramanna | Serrenti | Serri | Setzu | Seui | Seulo | Siddi | Siliqua | Silius | Siurgus Donigala | Soleminis | Suelli | Teulada | Tratalias | Tuili | Turri | Ussana | Ussaramanna | Vallermosa | Villacidro | Villamar | Villamassargia | Villanova Tulo | Villanovaforru | Villanovafranca | Villaperuccio | Villaputzu | Villasalto | Villasimius | Villasor | Villaspeciosa
**Guðmundur Ingi Guðbrandsson** (s. 28. maaliskuuta 1977) on islantilainen vihreän vasemmiston poliitikko, joka on toiminut Islannin sosiaali- ja työmarkkinaministerinä sekä pohjoismaisen yhteistyön ministerinä vuodesta 2021 lähtien. Aiemmin hän on toiminut ympäristö- ja luonnonvaraministerinä vuosia 2017–2021.

Guðmundur syntyi Brúarland á Mýrum -tilalla Länsi-Islannissa. Hän suoritti biologian kandidaatintutkinnon Islannin yliopistossa vuonna 2002 ja ympäristötieteiden maisterintutkinnon Yalen yliopistossa vuonna 2006. Vuosina 1999–2005 hän toimi tutkijana Islannin yliopistossa ja kalastustutkimuslaitoksessa. Vuonna 2003 hän toimi metsänvartijana Þingvellirissä. Vuosina 2006–2017 hän toimi tuntiopettajana Islannin yliopistossa, Islannin maatalousyliopistossa ja Länsivuonojen yliopistokeskuksessa. Vuosina 2006–2008 hän työskenteli tutkijana Islannin maaperänsuojelulaitoksessa ja vuosina 2008–2011 Islannin yliopiston Sæmundur Fróði -instituutissa. Vuosina 2009–2011 ja 2014 hän toimi Vatnajökullin kansallispuiston metsänvartijana. Vuosina 2011–2017 hän toimi Islannin ympäristöyhdistyksen johtajana.

Guðmundur nimitettiin ympäristö- ja luonnonvaraministeriksi vuonna 2017; hän ei tällöin ollut Alltingin jäsen. Hänet valittiin Alltingiin Suðvesturkjördæmi-vaalipiiristä vuoden 2021 parlamenttivaaleissa, joiden jälkeen hänet nimitettiin sosiaali- ja työmarkkinaministeriksi sekä pohjoismaisen yhteistyön ministeriksi.

Vuonna 2017 Guðmundurista tuli Islannin ensimmäinen avoimesti homoseksuaali miespuolinen ministeri.

Lähteet
-------

1. 1 2  Guðmundur Ingi Guðbrandsson *Æviágrip þingmanna frá 1845*. Alþingi.  Arkistoitu 2.6.2022. Viitattu 4.6.2022. (islanniksi)
2. ↑  Hallur Már Hallsson: Skiptir miklu máli að vera fyrstur *Morgunblaðið*.  30. marraskuuta 2017.  Arkistoitu 4.6.2022. Viitattu 4.6.2022. (islanniksi)


|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Saksa

 |

 |
**Guðni Águstsson** (s. 9. huhtikuuta 1949) on islantilainen edistyspuolueen poliitikko, joka toimi vuosina 1999–2007 Islannin maatalousministerinä ja vuosina 2007–2008 puolueensa puheenjohtajana.

Guðni syntyi Brúnastaðirin tilalla Hraungerðishreppurissä Lounais-Islannissa. Hän suoritti maataloustutkinnon Hvanneyrissä vuonna 1968. Vuosin 1976–1987 hän työskenteli maidontarkastajana. Vuosina 1980–1982 hän toimi edistyspuolueen nuorisojärjestön puheenjohtajana. Vuonna 1987 hänet valittiin Alþingiin. Vuosina 1989–1990 hän toimi Alþingin 2. varapuhemiehenä. Vuosina 1990–1993 hän toimi Búnaðarbanki-pankin sekä sen maatalouslainaosaston hallitusten puheenjohtajana. Vuosina 1995–1999 hän toimi Alþingin 3. varapuhemiehenä sekä maatalousvaliokunnan puheenjohtajana. Vuosina 1998–1999 hän toimi maatalouslainarahaston hallituksen puheenjohtajana. Vuosina 1999–2007 hän toimi maatalousministerinä. Vuosina 2002–2007 hän toimi edistyspuolueen varapuheenjohtajana ja vuosina 2007–2008 puheenjohtajana. Vuonna 2008 Guðni erosi Alþingistä; hänen tilalleen kansanedustajaksi nousi Eygló Harðardóttir.

Lähteet
-------

1. ↑  Guðni Ágústsson *Æviágrip þingmanna frá 1845*. Alþingi.  Arkistoitu 10.3.2023. Viitattu 3.5.2023. (islanniksi)
2. ↑  Hefur gaman af uppbyggingarstarfi *Morgunblaðið*.  17.11.2008.  Arkistoitu 8.6.2022. Viitattu 3.5.2022. (islanniksi)


|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Saksa
* Yhdysvallat

 |

 |