recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Rauma Blues** on vuosittain heinäkuussa Raumalla järjestettävä blues-musiikin festivaali. 

Festivaalin järjestää aatteellinen yhdistys **Rauma Blues '86 r.y**, joka perustettiin vuonna 1986 ensimmäisen konsertin onnistumisen myötä. 

Festivaaleilla on esiintynyt vuosien saatossa monia Suomessa tuntemattomampia, mutta maailmalla arvostettuja*lähde?* alan supertähtiä. Ulkomaalaisista bluesin taitajista Rauma Bluesin lavalle ovat kavunneet muun muassa The Mannish Boys, Buckwheat Zydeco, Irma Thomas, North Mississippi Allstars, Snooks Eaglin, Sonny Landreth, Solomon Burke, Jody Williams, Robert Randolph, Charlie Musselwhite, James Cotton, Magic Slim, Rod Piazza, Southside Johnny sekä Roy Rogers. 

Kotimaisia esiintyjiä ovat olleet muun muassa T. Leino, Dave Lindholm, Pepe Ahlqvist, Erja Lyytinen ja Honey B & T-Bones. 

24. Rauma Blues järjestettiin 10-11.07.2009. Pääteemana oli New Orleans, ja teemaa noudattaen Raumalle oli saatu pääesiintyjäksi Grammy-voittaja Dr. Johnin, jonka piti alun perin tulla Raumalle Lower 911 -bändinsä kanssa, mutta viime hetken sairastumisen takia "tohtori" vetikin setin yksin. Muut pääkonsertissa esiintyneet olivat energinen Janiva Magness, Orleansin pienisuuri poika Little Freddie King, maailman parhaaksi naiskitaristiksi kehuttu*lähde?* Sue Foley sekä suomibluesia edustava Tokela & Hoedown -kombinaatio. Pelkästään klubilla esiintyi lisäksi raumalaista osaamista edustava moninkertainen blueskävijä Big Yellow.

Rauma Bluesin konsertteja on pidetty vuosien saatossa ainakin yhdeksässä eri paikassa. Keväällä 2006 sama yhdistys järjesti myös Rauma Winter Blues -tapahtuman, joka onkin jäänyt sillä saralla ainoaksi.

**Rauma Blues 2009**
Päälava:

* Dr. Johnin & Lower 911
* Janiva Magness
* Little Freddie King
* Sue Foley
* Tokela & Hoedown

Iltaklubi

* Big Yellow

**Rauma Blues 2008**
Päälava:

* The Mannish Boys
* Buckwheat Zydeco
* Doyle Bramhall Band
* Eve & The Exiles
* Eero Raittinen + Ninni Poijärvi & Noisy Kinda Men

Iltaklubi: 

* Svensson & Dafgard Duo
* Mikkon Rintanen Group.

**Rauma Blues 2007**
Päälava: 

* North Mississippi Allstars
* Irma Thomas
* Joe Louis Walker
* Larry Garner
* Erja Lyytinen

Iltaklubi:

* T Leino Band
* Cat Lee & Co
* Pan Salmenhaara

Aiheesta muualla
----------------

* (Arkistoitu – Internet Archive)
Marian Orzechowski
**Marian Orzechowski** (24. lokakuuta 1931 Radom – 29. kesäkuuta 2020) oli puolalainen poliitikko ja historioitsija. Hän oli Puolan kansantasavallan ulkoministeri marraskuusta 1985 kesäkuuhun 1988.

Orzechowski valmistui Leningradin valtionyliopistosta historiaa opiskeltuaan vuonna 1955. Hän sai tohtorinarvon vuonna 1961, suoritti habilitaation vuonna 1964 ja pääsi professorin asemaan vuonna 1977. Vuodesta 1955 Orzechowski työskenteli tutkijana ja luennoitsijana Wrocławin yliopistossa, vuosina 1972–1975 sen rehtorina. Hän teki monia julkaisuja modernin Puolan ja poliittisen ajattelun historiasta. Hän sai kunniatohtorin arvon Leningradin valtionyliopistosta.

Orzechowski oli Puolan yhdistyneen työväenpuolueen parlamenttiryhmän johdossa osallistuessaan Puolan pyöreän pöydän neuvotteluihin vuonna 1989.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Marian Orzechowski 12 XI 1985-17 VI 1988 Ministerstwo Spraw Zagranicznych
2. 1 2  ZMARŁ PROFESOR MARIAN ORZECHOWSKI, REKTOR UWR W LATACH 1972-1975 (Arkistoitu – Internet Archive) Uniwersytet Wrocławski
3. ↑  Polish Parliament Approves New Cabinet The Harvard Crimson
4. ↑  GORBACHEV URGES COMMUNISTS TO JOIN SOLIDARITY GOVERNMENT The Washington Post


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Israel
* Yhdysvallat
* Tšekki
* Alankomaat
* Puola

 |
|  |
| Tieteilijät | 
* CiNii

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Deutsche Biographie

 |
|  |
| Muut | 
* SNAC
* IdRef

 |

 |
**Podolskoje** tai **Podol** (ven. Подольское, Подол) on järvi Luoteis-Venäjällä Pihkovan alueen Outovan piirissä.

Maantietoa
----------

Järvi on 0,71 kilometriä pitkä, 550 metriä leveä ja sen pinta-ala on 27 hehtaaria. Se sijaitsee Lugan ylängöllä, jossa se on Jeglinajoen lähdejärvi. Järvi on maaston epätasaisuudesta johtuen U-kirjaimen muotoinen. Niemi vaikuttaa olevan mantereeseen soistumalla kiinni kasvanut entinen saari. Järvellä on kuitenkin yksi luotomainen saari, jonka pinta-ala on 0,6 hehtaaria. Järven keskisyvyys on 2 metriä ja syvänteessä on 4 metriä vettä. Järven eteläpuolella on suo ja pohjoisrannoille ulottuu peltomaata ja kylän Vysokoje (ven. Высокое) asuinalue. Rannassa on vain yksi talous, jonne tulee tie kylältä.

Luontoarvoja
------------

Järvessä elää ainakin hauki, särki, ahven, kiiski, ruutana, suutari ja mutakala, sekä jokirapua, jota esiintyy kuitenkin vain yksittäin. Järvessä on mutapohja ja rannoilla ovat hiekkarantoja. Suo ja metsämaat antavat rannoille omat ilmeensä ja rantaveteen on kaatunut puiden runkoja.

Vesistösuhteita
---------------

Podolskoje sijaitsee Želtšan valuma-alueella ja sen laskujoki Jeglina on Želtšan toiseksi suurin sivujoki. Želtša laskee Peipsijärveen, jonka alue muodostaa Narvanjoen vesistöalueen keskiosan. Peipsijärven laskujoki Narvanjoki jatkaa pohjoiseen päin ja laskee lopuksi Suomenlahteen.

Järven valuma-alueen koko on 0,75 neliökilometriä. Siihen sisältyy viereinen lampi Maloje (ven. Малое), jonka nimikin tarkoittaa suomeksi *pieni*. Podolskojesta lähtevä oja on samalla Jeglinan vesistön latvavesiä, joka virtaa 38 kilometriä pääosin kohti pohjoisluodetta ja yhtyy siellä Želtšan pääuomaansa.

Huomautuksia
------------

1. ↑  Järven vedenpinnan korkeus on saatu venäjänkielisen artikkelin ru:Еглина tietolaatikosta. Arvon oikeellisuutta ei ole tarkistettu muista lähteistä.
2. 1 2 3 4 5 6 7  Kohteen pituus, leveys ja ympäristön kasvillisuus, asutus ja nimistöä on tarkistettu Internetin Google-, Bing-, ACME- tai Yandex-karttapalvelusta käyttäen järven koordinaatteja.
3. ↑  Järven tilavuus on laskettu kertomalla järven pinta-ala sen keskisyvyydellä.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5 6 7  Pihkovan alueen järviä (Excel) (arkistoitu, 22.5.2014)  luotu 7.9.2013. pskov.ru:  Pihkovan alueen valtion lupa- ja ympäristöhallintokomitea.  Arkistoitu 30.6.2019. Viitattu 30.5.2020. (venäjäksi)
2. 1 2 3  Neuvostoajan kartta: Лист O-35-Б, Луга (Luga), 1:200 000, viitattu 30.5.2020
3. 1 2 3  Pihkovan alueen kartta: sivu 10 (Arkistoitu – Internet Archive), viitattu 30.5.2020
4. ↑  Kuusinen, M. & Ollikainen, V.: *Venäläis-suomalainen suursanakirja*. Werner Söderström Oy, 1978. ISBN 951-0-00150-3.

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.   
Alkuperäinen artikkeli: ru:Еглина
**Asumisvelvollisuus** on ulkomaalaislakiin määritelty turvaamistoimi.

Asumisvelvollisuuden voi määrätä poliisi, Maahanmuuttovirasto tai Rajavartiolaitos aina tapauskohtaisen harkinnan perusteella turvapaikan hakijalle. Asumisvelvollisuuden määräyksellä pyritään vähentämään säilöön ottamista ja toisaalta turvapaikkamenettelyn sujuvuuden ja kielteisen päätöksen saaneiden maasta poistamisen varmistamiseksi.

Turvapaikanhakijoita koskeva asumisvelvollisuus tarkoittaa käytännössä sitä, että kansainvälistä suojelua hakenut ulkomaalainen voidaan määrätä asumaan ja ilmoittautumaan nimetyssä vastaanottokeskuksessa. Vastaavanlainen asumisvelvollisuus on käytössä useassa EU-maassa.

Lähteet
-------

1. ↑  Ajantasainen lainsäädäntö: Ulkomaalaislaki 301/2004 *finlex.fi*. Edita. Viitattu 26.2.2017.
2. ↑  Hallituksen esitykset: HE 133/2016 *finlex.fi*. Viitattu 26.2.2017.
3. ↑  Turvapaikanhakijan asumisvelvollisuus ulkomaalaislakiin *Sisäministeriö*. Viitattu 26.2.2017.

Aiheesta muualla
----------------

* Sisäministeriö
**Marian Ilitch** (s. 1933) on yhdysvaltalainen yritysjohtaja, perijätär ja miljardööri. Hän on Yhdysvaltain kolmanneksi suurimman pizzeriaketjun (Little Caesars) omistaja; tällä detroitilaisella yhtiöllä on yli 3 600 toimipistettä ja se teki 3,9 miljardin dollarin liikevaihdon vuonna 2016. Little Ceasarsin ohella Ilitchin perheellä on määräysvalta detroitilaisissa Motor City Casinossa, Detroit Tigers -baseballjoukkueessa, Detroit Red Wings -jääkiekkojoukkueessa, ja Olympia Entertainment -yhtiössä. Sijoituksia hallitaan Ilitch Holdings -holdingyhtiön välityksellä. Maaliskuussa 2018 yhdysvaltalainen talousjulkaisu Forbes arvioi hänen varallisuudekseen 5,2 miljardia dollaria.

Marian Ilitch on makedonialaisten maahanmuuttajinen tytär. Hän on leski, ja puoliso Mike Ilitchin (1929–2017) kanssa perhe sai seitsemän lasta.

Yhdessä edesmenneen puolisonsa kanssa Ilitch on lahjoittanut miljoonia dollareita hyväntekeväisyyteen. He perustivat Little Caesars Amateur Hockey -ohjelman (1968), joka on tarjonnut jääkiekkoilumahdollisuuksia kymmenille tuhansille lapsille ja nuorille. Little Caesars Love Kitchen -ohjelman puitteissa heidän yrityskonserninsa on jaellut yli kolme miljoonaa pizzaa. Ilitch Charities ja siihen liittyvien Detroit Red Wings -säätiön ja Detroit Tigers -säätiön kautta he ovat lahjoittaneet kymmeniä miljoonia dollareita rahaa tai vastaavaa tarpeessa oleville tahoille. Lisäksi pariskunta on lahjoittanut lähes 50 miljoonaa dollaria Detroitin Wayne State Universitylle.

Marian Ilitch on palkittu useilla paikallisilla, kansallisilla ja kansainvälisillä tunnustuksilla.

Lähteet
-------

1. 1 2  239. Marian Ilitch $6.70B (Bloomberg Billionaires Index)  16.4.2018. bloomberg.com. Viitattu 17.4.2018. (englanniksi)
2. 1 2 3  372. Marian Ilitch (Maailman dollarimiljardöörien listan 372. sija)  6.3.2018. Forbes, forbes.com. Viitattu 17.4.2018. (englanniksi)
3. 1 2 3  Marian Ilitch ilitchholdings.com. Viitattu 17.4.2018. (englanniksi)
4. 1 2 3  Our founders ilitchcompanies.com. Viitattu 17.4.2018. (englanniksi)
5. ↑  The World's Billionaires List (Maailman dollarimiljardöörit, naiset)  6.3.2018. Forbes, forbes.com. Viitattu 17.4.2018. (englanniksi)

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.   
Alkuperäinen artikkeli: en:Marian Ilitch
**Tähtipistepotentiaali** laskentamenetelmää käytetään helpottamaan, suurten kahden solmupisteen virtapiirien virtojen laskemista.

* Soveltuu käytettäväksi vain virtapiireissä, joissa on kaksi solmupistettä.
* Maadoitetaan toinen solmupisteistä ja lasketaan toisen pisteen potentiaali
* Ratkaistu potentiaali on sama kuin piirin joka haaraan vaikuttava jännite.

* Ratkaisukaava on muotoa {\displaystyle {\bar {V}}\_{Y}={\sum \_{n=1}^{\infty }{{\bar {E}}\_{n} \over {\bar {Z}}\_{n}} \over \sum \_{n=1}^{\infty }{1 \over {\bar {Z}}\_{n}}}}

* Jännitelähde merkitään yhtälöön negatiivisena, jos ollaan laskemassa potentiaalia jännitelähteen negatiivisen navan puolella.

Laskuesimerkki
--------------

E134z1234i1234s12.gif2-e134z1234i1234s12.gif

* Ratkaistaan jommankumman piirin solmupisteen potentiaali {\displaystyle {\bar {V}}\_{Y}}
* Toisen solmupisteen potentiaali on 0 volttia \rightarrow jokaisen piirin haaran yli oleva potentiaaliero eli jännite.

{\displaystyle {\bar {V}}\_{Y}={{{\bar {E}}\_{1} \over {\bar {Z}}\_{1}}-{{\bar {E}}\_{3} \over {\bar {Z}}\_{3}}+{{\bar {E}}\_{4} \over {\bar {Z}}\_{4}} \over {{1} \over {\bar {Z}}\_{1}}+{{1} \over {\bar {Z}}\_{2}}+{{1} \over {\bar {Z}}\_{3}}+{{1} \over {\bar {Z}}\_{4}}}}

* Jännitelähde merkitään yhtälöön negatiivisena jos ollaan laskemassa, potentiaalia jännitelähteen negatiivisen navan puolella.
* Ratkaistaan virtapiirin yksittäisten haarojen kautta kulkevat virrat.

{\displaystyle {\bar {E}}\_{1}={\bar {V}}\_{Y}-{\bar {I}}\cdot {\bar {Z}}\_{1}}

{\displaystyle 0={\bar {V}}\_{Y}-{\bar {I}}\cdot {\bar {Z}}\_{2}}

{\displaystyle -{\bar {E}}\_{3}={\bar {V}}\_{Y}-{\bar {I}}\cdot {\bar {Z}}\_{3})}

{\displaystyle {\bar {E}}\_{4}={\bar {V}}\_{Y}+{\bar {I}}\cdot {\bar {Z}}\_{4}}

{\displaystyle \Rightarrow {\bar {I}}\_{1}={-({\bar {E}}\_{1}-{\bar {V}}\_{Y}) \over {\bar {Z}}\_{1}}}

{\displaystyle \Rightarrow {\bar {I}}\_{2}={(-{\bar {V}}\_{Y}) \over {\bar {Z}}\_{2}}}

{\displaystyle \Rightarrow {\bar {I}}\_{3}={({\bar {E}}\_{3}+{\bar {V}}\_{Y}) \over {\bar {Z}}\_{3}}}

{\displaystyle \Rightarrow {\bar {I}}\_{4}={({\bar {E}}\_{4}-{\bar {V}}\_{Y}) \over {\bar {Z}}\_{4}}}

Muita virtapiirien laskentamenetelmiä
-------------------------------------

* Nortonin menetelmä
* Theveninin menetelmä
* Kirchhoffin laskentamenetelmä
* Silmukkamenetelmä
* Solmumenetelmä

Kirjallisuutta
--------------

* Voipio, Erkki: *Virtapiirit ja verkot*. Helsinki: Otatieto, 2001 (1976). ISBN 951-672-082-X.
Kiinanšakin eli tähtihalman pelilaudassa on 121 reikää.
**Tähtiluku** on kuvioluku, joka esittää heksagrammia eli kuusikulmaista tähtimäistä kuviota, jollainen on esimerkiksi kiinanšakin eli tähtihalman pelilauta.

| 1 |  | 13 |  | 37 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| * |  | ************* |  | ************************************* |

Voidaan osoittaa, että *n*:s tähtiluku voidaan laskea kaavalla {\displaystyle S\_{n}=6n(n-1)+1}. Ensimmäiset kymmenen tähtilukua ovat 1, 13, 37, 73, 121, 181, 253, 337, 433 ja 541.

Kun tähtiluku jaetaan 9:llä, jakojäännökseksi jää aina 1 tai 4. Näihin lukuihin päädytään myös laskettaessa kymmenjärjestelmässä tähtiluvun numerot yhteen ja saadun summan numerot edelleen yhteen ja jatkamalla samaan tapaan, kunnes päädytään yksinumeroiseen lukuun. Peräkkäisillä tähtiluvuilla nämä jakojäännökset 1 ja 4 vuorottelevat. Tähtilukujen kaksi viimeistä numeroa ovat aina 01, 13, 21, 33, 37, 41, 53, 61, 73, 81 tai 93.

Luku 35 113 on sikäli ainutlaatuinen tähtiluku, että sen alkutekijät, 13, 37 ja 73, ovat myös kolme peräkkäistä tähtilukua.

Yhteydet muihin kuviolukuihin
-----------------------------

Geometrisesti *n*:ttä tähtilukua vastaava kuvio muodostuu keskipisteestä sekä 12 kolmiosta, jotka vastaavat (*n*−1):ttä kolmiolukua. Täten *n*:s tähtiluku on sama kuin *n*:s keskitetty 12-kulmioluku, vaikka lukua vastaavat pisteet on järjestetty eri tavalla.

On äärettömän monta sellaista tähtilukua, jotka ovat samalla kolmiolukuja. Neljä pienintä sellaista ovat:

* *S*1 = 1 = *T*1
* *S*7 = 253 = *T*22
* *S*91 = 49 141 = *T*313
* *S*1261 = 9 533 161 = *T*4366

On myös äärettömän monta sellaista tähtilukua, jotka ovat samalla neliölukuja. Neljä pienintä sellaista ovat:

* *S*1 = 12
* *S*5 = 121 = 112
* *S*45 = 11 881 = 1092
* *S*441 = 1 164 241 = 10792

Tähtialkuluvut ovat tähtilukuja, jotka ovat samalla alkulukuja. Kymmenen pienintä sellaista ovat 13, 37, 73, 181, 337, 433, 541, 661, 937 ja 1093.

Lähteet
-------

1. ↑  A003154 OEIS-tietokannassa
2. ↑  Prime Curios! 35113 (englanniksi)
3. ↑  A156712 OEIS-tietokannassa
4. ↑  A054318 OEIS-tietokannassa
5. ↑  A083577 OEIS-tietokannassa

Aiheesta muualla
----------------

* Star Number *Wolfram MathWorld*.

Katso myös
----------

* Keskitetty kuusikulmioluku

Kuvioluvut

|  |  |
| --- | --- |
| Monikulmioluvut | 
* kolmioluvut
* neliöluvut
* viisikulmioluvut
* kuusikulmioluvut
* seitsenkulmioluvut
* kahdeksankulmioluvut
* yhdeksänkulmioluvut
* kymmenkulmioluvut
* yksitoistakulmioluvut
* kaksitoistakulmioluvut

 |
| Muita tasokuviolukuja: | 
* keskitetyt neliöluvut
* keskitetyt kuusikulmioluvut
* tähtiluvut

 |
| Pyramidiluvut | 
* tetraedriluvut
* neliöpyramidiluvut
* viisikulmiopyramidiluvut
* kuusikulmiopyramidiluvut
* seitsenkulmiopyramidiluvut

 |
| Muut monitahokasluvut | 
* kuutioluvut
* oktaedriluvut
* Haűyn oktaedriluvut

 |
| Monikulmiolukuja koskevia tuloksia | 
* Fermat’n monikulmiolause
* Pollockin tetraedrilukuotaksuma
* Pollockin oktaedrilukuotaksuma
* Lagrangen neljän neliön lause

 |

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.   
Alkuperäinen artikkeli: en:Star number
**Zyrjanskojen piiri** (ven. Зыря́нский райо́н, *Zyrjanski raion*) on kunnallinen itsehallintoalue Tomskin alueella Venäjällä. Vuonna 1925 perustetun piirin pinta-ala on 3 966 neliökilometriä. Asukkaita on 14 900 henkeä (vuonna 2009).

Zyrjanskojen piiri sijaitsee Tomskin alueen kaakkoisosassa. Pohjoisessa se rajoittuu Pervomaiskojen ja idässä Teguldetin piireihin, etelässä Kemerovon alueeseen sekä lännessä Asinon ja Tomskin piireihin.

Pinta-alasta 70,7 % on metsää ja 27 % maatalousmaata. Tärkeimmät joet ovat Tšulym, sen sivujoet Jaja ja Kija sekä Kijan sivujoki Tšet. Seudulla sijaitsee Tongulin rauhoitusalue. Tärkeimmät hyötykaivannaiset ovat hiekka, sora, turve ja savet.

Piiriin kuuluu 5 maalaiskuntaa: Dubrovka, Mihailovka, Tšerdaty, Vysokoje ja Zyrjanskoje. Hallinnollinen keskus on Zyrjanskojen kylä, josta on 120 kilometriä alueen pääkaupunkiin Tomskiin. Asutuskeskuksia on yhteensä 25.

Zyrjanskojen kautta kulkee Teguldetin ja Tomskin välinen maantie. Tšulym-joella on laivaliikennettä.

Pääelinkeino on maatalous, joka on erikoistunut maidon ja lihan tuotantoon sekä viljakasvien viljelyyn. Zyrjanskojessa on elintarviketeollisuutta, rakennustarviketehdas ja metsätila. Huomattava merkitys on kaupan ja palveluiden alalla toimivilla pienyrityksillä.

Piirissä toimii ammattikoulu, Tomskin talous- ja teollisuusopiston filiaali ja lasten taidekoulu.

Paikallislehtenä ilmestyy *Selskaja pravda* ("Maaseudun totuus").

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Zyrjanski raion: Istorija raiona *zir.tomsknet.ru*. Viitattu 24.1.2010. (venäjäksi)
2. ↑  Zyrjanski raion: Territorija munitsipalnogo obrazovanija *zir.tomsknet.ru*. Viitattu 24.1.2010. (venäjäksi)
3. ↑  Federalnaja služba gosudarstvennoi statistiki: Tšislennost naselenija Rossijskoi Federatsii po gorodam, posjolkam gorodskogo tipa i raionam na 1 janvarja 2009 g.  2009. Moskva:  Federalnaja služba gosudarstvennoi statistiki (Rosstat).  Arkistoitu 21.10.2011. Viitattu 24.1.2010. (venäjäksi)
4. 1 2  Ofitsialnyi sait Administratsii Tomskoi oblasti: Zyrjanski raion *tomsk.gov.ru*.  Arkistoitu 7.1.2009. Viitattu 24.1.2010. (venäjäksi)
5. 1 2  Zyrjanski raion: Prirodnyje resursy *zir.tomsknet.ru*. Viitattu 24.1.2010. (venäjäksi)
6. ↑  Agentstvo razvitija Tomskoi oblasti: Zyrjanski raion Tomskoi oblasti *arto.ru*.  Arkistoitu 4.5.2009. Viitattu 24.1.2010. (venäjäksi)
7. ↑  Zyrjanski raion: Selskoje hozjaistvo *zir.tomsknet.ru*. Viitattu 24.1.2010. (venäjäksi)
8. ↑  Delovoi mir Sibiri: Zyrjanski raion *regionalcom.ru*.  Arkistoitu 12.3.2007. Viitattu 24.1.2010. (venäjäksi)
9. ↑  Zyrjanski raion: Malyi biznes *zir.tomsknet.ru*. Viitattu 24.1.2010. (venäjäksi)
10. ↑  Zyrjanski raion: Obrazovanije *zir.tomsknet.ru*. Viitattu 24.1.2010. (venäjäksi)
11. ↑  Zyrjanski raion: Kultura *zir.tomsknet.ru*. Viitattu 24.1.2010. (venäjäksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Zyrjanskojen piirin sivusto (venäjäksi)
**Zázaris** (kreik. Ζάζαρης eli Λίμνη Ζάζαρη, *Límni Zázari*, *Zázariksen järvi*) eli **Mikrolímni** (Μικρολίμνη) on järvi Makedoniassa Pohjois-Kreikassa. Sen pinta-ala on noin 1,7 neliökilometriä. Järvi on suurimmillaan noin 2,08 kilometriä pitkä ja noin 1,43 kilometriä leveä, ja sen ympärysmitta on noin kuusi kilometriä. Järvi sijaitsee 602 metrin korkeudella merenpinnasta ja sen suurin syvyys on 6,5 metriä.

Zázaris- (etualalla) ja Cheimadítida-järvet.
Zázaris-järvi sijaitsee Flórinan alueyksikössä Amýntaion kunnan eteläosassa. Sen etelärannalla sijaitsee Limnochórin kylä, itäpuolella Valtónera, pohjoispuolella Agrapidiés ja länsipuolella Sklíthro. Zázaris-järvestä noin kaksi kilometriä etelään sijaitsee suurempi Cheimadítida-järvi. Järvet muodostavat yhdessä Natura 2000 -alueen, jonka koko on 5 137 hehtaaria.

Lähteet
-------

1. ↑  The Lakes of Greece *Πατριδογνωσία*. Viitattu 3.9.2018.
2. ↑  Λίμνη Ζάζαρη *Natura Graeca*. Viitattu 3.9.2018.
3. ↑  GR1340008 Limnes Cheimaditida kai Zazari *Natura 2000*. Viitattu 3.9.2018.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Zázaris** Wikimedia Commonsissa
**Zygmunt Krauze** (s. 19. syyskuuta 1938 Varsova) on puolalainen säveltäjä ja pianisti.

Krauze opiskeli Varsovan musiikin valtionkorkeakoulussa pianonsoittoa Maria Wiłkomirskan (valmistuminen 1962) ja sävellystä Kazimierz Sikorskin (valmistuminen 1964) johdolla. Hän pääsi stipendillä täydentämään opintojaan Nadia Boulangerin johdolla Pariisiin (1966–1967). Krauze on esiintynyt vuodesta 1963 kansainvälisesti pianistina ja erikoistunut aikansa musiikin esittämiseen. Kapellimestareita, joiden kanssa hän on tehnyt yhteistyötä, ovat olleet Gary Bertini, Jan Krenz, Leif Segerstam, Kazimierz Kord, Kazuyoshi Akiyama, Ernest Bour, Hans Zender, Péter Eötvös, Antoni Wit ja Luca Pfaff. Vuonna 1967 Krauze perusti Varsovassa uusia teoksia esittäneen kokoonpanon, jonka muut jäsenet olivat klarinetisti Czesław Pałkowski, pasunisti Edward Borowiak ja sellisti Witold Gałązka. Tilaustöitä kokoonpanolle sävelsivät muiden muassa Louis Andriessen, Morton Feldman, Michael Nyman, Per Nørgård, Mauricio Kagel, Henryk Górecki, Wojciech Kilar, Kazimierz Serocki ja Witold Szalonek.

Krauze kuului ensimmäisiin säveltäjiin, jotka Puolassa alkoivat hyödyntää uusia esittämisen muotoja, kuten tilan yhdistämistä sävellyksiin yhteistyössä arkkitehtien kanssa. Krauze on tehnyt myös opetus- ja luennointityötä eri puolilla maailmaa. Vuonna 1982 hän pääsi Pierre Boulez'n kutsumana IRCAM:n taiteelliseksi neuvonantajaksi, ja vuosina 1987–1990 hän toimi ISCM:n puheenjohtajana. Hän sai toukokuussa 2013 kunniatohtorin arvon Bukarestin kansallisesta musiikkiyliopistosta. Krauze on saanut sävellyksillään lukuisia palkintoja ja tunnustuksia. Vuonna 1984 hän sai Ordre des Arts et des Lettres'n ritarin arvon, ja vuonna 2007 hänestä tuli Kunnialegioonan jäsen.

Krauzen tuotantoon kuuluu esimerkiksi oopperoita ja sinfonisia teoksia. Merkittävässä asemassa hänen tuotannossaan on ollut myös piano, jolla hän on itse esittänytkin teoksiaan. Teatterimusiikkia Krauze on tehnyt pitkäaikaisessa yhteistyössä Jorge Lavellin kanssa. Krauzen tuotantoon kuuluu myös kuoro- ja lauluteoksia.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Zygmunt Krauze Sound Art Zone


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Israel
* Yhdysvallat
* Tšekki
* Alankomaat
* Puola

 |
|  |
| Tieteilijät | 
* CiNii

 |
|  |
| Taiteenala | 
* BRAHMS
* MusicBrainz

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Deutsche Biographie

 |
|  |
| Muut | 
* Europeana
* IdRef

 |

 |
**Sylver** on belgialainen house/trance-ryhmä, joka tunnetaan parhaiten vuoden 2000 hitistä "Turn The Tide". Ryhmän taustalla toimivat vokalisti Silvy de Bie (s. 4. tammikuuta 1981), sekä kosketinsoittaja-sanoittaja Wout Van Dessel (s. 19. lokakuuta 1974). Tuottajana toimiva Regi Penxten osallistuu myös sanoituksiin.

Silvy aloitti musiikillisen uransa yhdeksänvuotiaana belgialaisessa televisiosarjassa *De Kinderacademie* (Lasten Akatemia). Myöhemmin Belgian laki, joka kielsi alle 16-vuotiaita työnteosta, keskeytti kuitenkin hänen uransa varhaisessa vaiheessa. Myöhemmin hän tuli julkisuuteen Lance-nimisen yhtyeen muodossa.

Wout on tunnettu belgialainen DJ, ja Sylverin ulkopuolella hän käyttää yksinkertaisesti DJ Wout -taiteilijanimeä. Wout ja Silvy tapasivat aikoinaan diskossa, jossa Wout toimi vakio-DJ:nä.

Sylver on kiertänyt Belgian lisäksi Pohjois-Amerikassa, Etelä-Afrikassa, Aasiassa, Skandinaviassa, sekä Itä-Euroopassa.

Historiaa
---------

Vuonna 2001 Sylver julkaisi ensimmäisen albuminsa, *Chances*, joka sisälsi myös singlen *Turn The Tide*. Singlestä tuli Saksassa välittömästi listojen kahdeksanneksi myydyin, ja kahdeksan viikon jälkeen nousi sijalle 2. Single sinnitteli 10 parhaan joukossa jopa 12 viikkoa. Kuukautta myöhemmin, albumi sijoittui 16:ksi ja oli 100 eniten myydyn albumin joukossa 49 viikkoa. Toinen single *Forever In Love* sijoittui myös listoille.

Toisesta albumista, *Little Things*, tuli yhtä menestyksekäs. Siitä olivat singlet *Livin' My Life* sekä *Why Worry*.

2. marraskuuta 2004 kolmas albumi, *Nighttime Calls* julkaistiin. Ensimmäisestä singlestä, *Love Is An Angel*, tuli välittömästi Belgian 10. myydyin single julkaisunsa 20. elokuuta jälkeen.

Syntetisaattorin ja rumpukoneen lisäksi Sylver käyttää kitaraa, pianoa, ja lyömäsoittimia. Uusin single on *Lay All Your Love On Me*, joka julkaistiin toukokuussa 2006. Se on cover-kappale ABBAn samannimisestä kappaleesta.

Julkaisut
---------

### Albumit

* *Chances*  (2000)
* *Little Things*  (2003)
* *Nighttime Calls*  (2004)
* *Crossroads*  (2006)
* *2001–2007 – The Hit Collection*  (2007)

### Singlet

* *Turn The Tide* (2000)
* *Skin* (2001)
* *Forever In Love* (2001)
* *In Your Eyes* (2001)
* *Forgiven* (2001)
* *The Smile Has Left Your Eyes* (2002)
* *Livin' My Life* (2003)
* *Why Worry* (2003)
* *Shallow Water* / *Confused* (2003)
* *Wild Horses* (2003)
* *Love Is An Angel* (2004)
* *Make It* (2005)
* *Take Me Back* (2005)
* *Lay All Your Love On Me* (2006)
* *One Night Stand* (2006)
* *Why* (2006)
* *The One* (2007)
* *One World One Dream* (2008)

Aiheesta muualla
----------------

* Viralliset kotisivut
**Wichitat** ovat caddojen kielikuntaa edustava, alun perin nykyisen Kansasin alueella asustanut intiaanikansa. Heidät on ensimmäisen kerran mainittu jo espanjalaisen tutkimusmatkailija Francisco Vásquez de Coronadon jäljiltä jääneissä muistiinpanoissa vuodelta 1541, joissa heistä käytettiin nimeä *teyo*.  Espanjalaisten etsimä suunnattomin rikkauksin varustettu *Quiviran* muinainen kaupunki jäi löytymättä. Sen oletetulla paikalla sijaitsi wichitain ruohokattoisten majojen muodostama vaatimaton kylä.

1700-luvulle tultaessa wichitat olivat siirtyneet etelämmäksi muiden kansakuntien painostuksen seurauksena. Osaget ja todennäköisesti myös comanchet olivat muuttoliikkeen takana.

Wichitojen väkiluku oli alkuaan noin 10 000, mutta lukema puolittui 1800-luvun alkuun mennessä ja saman vuosisadan lopulla heitä oli noin 300. 

Historiallisella aikakaudella wichitat erosivat muista tasankojen intiaanikansoista ulkonäkönsä suhteen. He olivat lyhyempiä kuin ympäristön heimot, heidän ihonsa oli tummempi ja heidän tatuointi peittivät suuren osan vartaloa. Tämä käytäntö oli yleinen niin miehillä kuin naisillakin. Wichita-nimi tarkoitti pesukarhua ja tämän vuoksi he yleisesti tatuoivat mustalla ympyrällä silmänsä.

Lähteet
-------

* Virrankoski, Pentti, "*Yhdysvaltain ja Kanadan Intiaanit*", Gummerus, ISBN 951-717-788-7
* Henriksson, Markku, "*Alkuperäiset amerikkalaiset*", Gummerus, 1985, ISBN 951-662-385-9
* About the Appearance of Wichita Indians

1. 1 2 3   Virrankoski s.164. Viitattu 17.7.2010.
2. ↑   Henriksson s.26. Viitattu 17.7.2010.
3. ↑   Wichita Indians

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Wichitat** Wikimedia Commonsissa
**Podíthoksen Neitsyt Marian kirkko** (kreik. Παναγία της Ποδίθου, *Panagía tis Podíthou*, myös Παναγία Ελεούσα, *Panagía Eleoúsa*) on bysanttilaisaikainen kirkko Tróodos-vuoristossa Nikosian alueella Kyproksen saarella lähellä Galátan kylää. Se on yksi Tróodoksen maalatuista kirkoista, jotka ovat Unescon maailmanperintökohde.

Kirkko on omistettu Neitsyt Marialle (*Panagía*) ja rakennettu vuonna 1502. Se oli alun perin paikalla sijainneen luostarin kirkko ja omistettu Pyhälle Eleanorille. Luostari säilyi toiminnassa 1800-luvulle saakka. Kirkko liitettiin maailmanperintöluetteloon vuonna 1985.

Kirkko sijaitsee vajaan kilometrin Galátasta pohjoiseen. Kirkossa on Tróodoksen kirkoille tyypillinen lumisuojaksi tehty jyrkkä puurakenteinen harjakatto. Kirkon seinämaalaukset ovat peräisin venetsialaisvallan ajalta, ja niissä on vaikutteita niin bysanttilaisesta kuin italialaisestakin tyylistä. Seinämaalausten aiheita ovat muun muassa kuninkaat Salomo ja Daavid, apostolien ehtoollinen, Jeesuksen ristiinnaulitseminen sekä Neitsyt Maria taivaan kuningattarena.

* Apostolien ehtoollinen: leipä.Apostolien ehtoollinen: leipä.
* Apostolien ehtoollinen: viini.Apostolien ehtoollinen: viini.

Lähteet
-------

1. 1 2  Painted Churches in the Troodos Region UNESCO World Heritage Centre. Viitattu 23.5.2018.
2. 1 2 3  Micuła, Grzegorz & Micuła, Magdalena: *Cyprus*, s. 103. Eyewitness Travel. London, New York, Melbourne, Munich and Delhi: DK, 2016. ISBN 978-0-24120-928-8.
3. ↑  Panagia Podithou Church *Visit Cyprus*.  Arkistoitu 24.2.2019. Viitattu 23.5.2018.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Podíthoksen Neitsyt Marian kirkko** Wikimedia Commonsissa
**Lailaps** (m.kreik. Λαῖλαψ 'myrskytuuli') oli kreikkalaisessa mytologiassa maaginen koira, joka aina sai saaliinsa kiinni. Koiran alkuperästä on olemassa useita eri tarinoita, joskin ne kaikki ovat yhtä mieltä siitä, että lopulta Lailaps päätyi Prokriille.

Alkuperä
--------

### Artemis

Hyginus kertoo, kuinka Kefaloksen saatua vaimonsa Prokriin kiinni siitä, että tämä antautuisi tuntemattomalle miehelle, tämä pakeni Kreetalle. Siellä Artemiin tuli Prokrista sääli, ja hän lahjoitti Prokriille sekä Lailapsin että keihään, joka ei koskaan osu harhaan. Lopulta koira siirtyy Kefaloksen omistukseen Prokriin vuorostaan naamioiduttua ja vieteltyään puolisonsa tuntemattomana sänkyyn vastalahjaksi keihäästä ja koirasta. Ovidiuksen versiossakin Prokris pakenee, mutta hänen paluunsa tapahtuu siksi, että suuressa kaipuussaan Kefalos tunnusti virheensä, pyysi anteeksi ja anoi vaimoaan palaamaan. Prokriin palattua he elivät taas onnellisesti yhdessä, ja Prokris antaa pakomatkansa aikana Artemiilta saamansa keihään ja koiran miehelleen.

### Minos

Kolmas versio, josta on viitteitä sekä Apollodoroksen, Hyginuksen ja Antoninus Liberaliksen teoksissa, kertoo Prokriin saaneen koiran kuningas Minokselta kiitokseksi hänen parantamisestaan. Zeus oli alun perin antanut sen Europelle vahtikoiraksi.

Kuolema
-------

Prokriin kuoltua Kefalos toi Amfitryonin pyynnöstä koiran metsästämään Teumessoksen kettua, villipetoa, joka puolestaan oli lumottu olemaan jäämättä koskaan kiinni. Zeus pohti syntynyttä paradoksia ja päätyi muuttamaan molemmat kiveksi.

Hyginus mainitsee Ison koiran tähdistön olleen mahdollisesti Lailapsin, joka on korotettu taivaalle. Hän tosin jatkaa, että asiasta on myös kaksi eriävää koulukuntaa: toisen mielestä kyseessä on Orionin ja toisen Ikaroksen koira.

Lähteet
-------

1. ↑  Hyginus, *Fabulae* clxxxix (engl. käännös).
2. ↑  Ovidius, *Muodonmuutoksia* vii.661– (engl. käännös).
3. 1 2  Apollodoros, *Kirjasto* 2.4.7 (engl. käännös).
4. 1 2  Hyginus, *Astronomica* ii.35 (engl. käännös).
5. ↑  Antoninus Liberalis, *Muodonmuutoksia* 41.
6. ↑  Pausanias, *Kreikan kuvaus* 9.19.1 (engl. käännös)
**Lain promulgointi** tarkoittaa klassisessa valtiosääntökäsitteistössä lain allekirjoittamista valtionpäämiehen toimesta ja ministerivarmennuksin.

Suomessa lain promulgointi eli antaminen (ruots. *utfärdande av lag*) viittaa toimenpidesarjaan, jossa tasavallan presidentti vahvistaa sekä allekirjoittaa lain ja ministeri varmentaa asiakirjan. Voimaan tullakseen laki on julkaistava Suomen säädöskokoelmassa.

Laajempi kuvaus
---------------

Valtiosääntöjen historiassa on ollut jaksoja, jolloin valtion päämies, monarkki tai presidentti, on pyrkinyt estämään parlamentin hyväksymän lain voimaantulon puuttumalla johonkin teknisluontoiseen menettelytapavaiheeseen ennen lain tosiasiallista voimaantuloa estääkseen lain toteutumisen. Esimerkkinä tästä oli monarkin pyrkimys mitätöidä parlamentin tahto kieltäytymällä vahvistamasta tai allekirjoittamasta kansanedustuslaitoksen hyväksymää lakia.

Parlamentin päätöksen jälkeiset menettelyvaiheet pyrittiin määrittelemään tarkasti, ja samassa yhteydessä säänneltiin se, kuka mistäkin vaiheesta päättää. Tällaisia vaiheita ovat muun muassa suomalaisin termein "lain antaminen", joka tarkoitti valtionpäämiehen allekirjoitusta säädökselle, ja "lain vahvistaminen", joka tarkoitti valtionpäämiehen nimenomaista päätöstä siitä, että hän hyväksyy parlamenttipäätöksen toteutuksen. Valtionpäämiehelle varattiin usein ns. lainsäädännöllinen veto-oikeus eli valta jättää laki vahvistamatta. Viimeisenä vaiheena lainsäädäntömenettelyssä on "lain julkaiseminen".

Valtionpäämiehen valta rajattiin tarkoilla säännöksillä lain vahvistamisesta oikeusvaikutuksineen. Tällä varmistettiin muun muassa se, ettei valtionpäämies voinut estää lain tosiasiallisia vaikutuksia esimerkiksi kieltäytymällä allekirjoittamasta lakia tai estämällä sen julkaisemisen.

Edellä mainitut termit olivat käytössä jo vuoden 1919 hallitusmuodon aikana, mutta edellisissä kappaleissa kuvattuja tendenssejä ei juuri esiintynyt Suomessa, joskin niiden käyttömahdollisuuksista keskusteltiin valtiosääntöoikeudellisessa kirjallisuudessa relaatiossa valtionpäämiehen tai hallituksen toimivaltaan estää eduskunnan tahallaan säätämän perustuslain vastaisen lain voimaantulo. Lain vahvistusvalta ja mahdollisuus kieltäytyä vahvistamasta lakia oli jo vuoden 1919 hallitusmuodossa (kuten on myös vuoden 2000 perustuslaissa) säännelty tasavallan presidentin valtaoikeus (ns. presidentin lykkäävä veto-oikeus).

Lähteet
-------

WikisanakirjaWikisanakirjaWikisanakirjassa on tähän liittyvä sananselitys: **promulgaatio**.
* Oikeustiede:lain promulgointi *Tieteen termipankki*.  15.9.2016.
**Lainahöyhenissä** (*La Cage aux folles*) on yhdysvaltalainen farssimusikaali vuodelta 1983, jonka käsikirjoituksen on tehnyt Harvey Fierstein sekä musiikin ja sanoitukset Jerry Herman. Se perustuu ranskalaisen Jean Poiret’n farssiin tai bulevardikomediaan *La Cage aux folles*, jota on suomeksi esitetty nimillä *Herrat diivat* ja *Hupsujen häkki*.

Tarinassa ikääntyvä homopari pyörittää yökerhoa Ranskan Rivieran Saint-Tropez’ssa. Georges on yökerhon johtaja ja hänen elämänkumppaninsa Albin paikan suosituin drag-artisti. Georgesin poika Jean-Michel on tulossa käymään tyttöystävänsä ja tämän äärikonservatiivisten poliitikkovanhempien kanssa, ja kulissit on saatava kuntoon, ettei heidän suhteensa ja työnsä todellinen laatu paljastuisi.

Musikaalin alkuperäinen Broadway-tuotanto sai yhdeksän Tony-ehdokkuutta, joista voitti kuusi. Myös monet muut musikaalin tuotannot eri puolilla maailmaa on palkittu.

Suomessa musikaalia on esitetty Åbo Svenska Teaterissa syyskaudella 1991 Torsten Sjöholmin ohjauksena, Mikko Koivusalon suomennoksena Heinolan kesäteatterissa vuonna 2007 (ohj. Tiina Brännare), Svenska Teaternissa vuonna 2008 (ohj. Georg Malvius), Helsingin Kaupunginteatterissa kaudella 2011–2012 (ohj. Neil Hardwick) ja Jyväskylän kaupunginteatterissa kaudella 2014–2015 (ohj. Timo Rissanen).

Katso myös
----------

* Hullujen häkki
* Lainahöyhenissä (vuoden 1996 elokuva)

Lähteet
-------

1. ↑  Kajava, Jukka: Tytöt raskaina, pojat ystävinä. Suuri musikaali elää yhä.  *Helsingin Sanomat*, 15.4.1984, s. 19. Näköislehti (maksullinen). Viitattu 24.3.2021.
2. ↑  Lainahöyhenissä 2007 *heinola.net*.  Arkistoitu 15.4.2021. Viitattu 24.3.2021.
3. ↑  *Teatteritilastot 1992*, s. 88. Helsinki: Suomen teatterijärjestöjen keskusliitto. ISSN 0782-9701
4. ↑  Housut pois.[vanhentunut linkki] Heinolan kaupunki. Viitattu 12.4.2015. (englanniksi)
5. ↑  Esitysluettelo. Helsingin Kaupunginteatteri. Viitattu 11.4.2015.
6. ↑  Jyväskylän kaupunginteatteri: Lainahöyhenissä Ensi-ilta kaupunginteatterin suurella näyttämöllä 6.9.2014. (Arkistoitu – Internet Archive) *Keskisuomalainen* 8.9.2014. Viitattu 14.4.2015.
**Laila Kaarina Räikkä** (s. 3. helmikuuta 1943 Varkaus) on suomalainen näyttelijä. Hän näytteli Tampereen Työväen Teatterissa vuodesta 1984, kunnes jäi eläkkeelle vuonna 2008.

Räikkä oli kiinnitettynä Joensuun kaupunginteatterissa 1968–1971, Porin Teatterissa 1971–1973, Tampereen Teatterissa 1973–1981, Vaasan kaupunginteatterissa 1981–1984. Hän on näytellyt myös televisiosarjoissa ja elokuvissa.

Räikän puoliso oli Ossi Räikkä ja tytär Tanja-Lotta Räikkä. Räikkä on ollut mukana poliittisessa toiminnassa SKP:n riveissä. Hän on varavaltuutettu Tampereella. Räikkä oli SKP:n sitoutumaton ehdokas vuoden 2011 eduskuntavaaleissa.

Lähteet
-------

1. ↑  Laila Räikkä Elonetissä.
2. ↑  Punaisilla kengillä valtuustoon *Tiedonantaja*.  27.6.2008. Viitattu 21.9.2015. [vanhentunut linkki]
3. 1 2  Laila Räikkä (Arkistoitu sivu) Tampereen Työväen Teatteri.  Arkistoitu 22.11.2005. Viitattu 21.9.2015.
4. ↑  Valtuustoryhmät Tampereen kaupunki. Viitattu 21.9.2015.
5. ↑  Eduskuntavaalikampanja 2011 SKP. Viitattu 21.9.2015.

Aiheesta muualla
----------------

* Laila Räikkä Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
* Laila Räikkä Elonetissä.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt Muokkaa Wikidatassa | 
* Elonet

 |

 |
**Linnasjärv** (myös *Kirikumäe Linajärv*) on Virossa Võrun kunnassa Kirikumäe kylässä sijaitseva järvi .

Maantietoa
----------

Järvi on 180 metriä pitkä, 150 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,0 hehtaaria. Se sijaitsee Kirikumäen kylässä Kirikumäe järven itäpuolella lähellä näiden välistä vedenjakajaa. Järvi on pyöreän muotoinen ja saareton. Sen ympäristö on metsämaata, joka on etelärannassa soistunutta. Länsipuolella kohoaa kymmenisen metriä korkealle Linnasmägi. Järven rannat ovat autioita eikä sen rantaan tule tietä. Rantaviivan pituus on noin 500 metriä.

Vesistösuhteita
---------------

Linnasjärv kuuluu Raudojan valuma-alueeseen, jossa Raudoja on Piusa jõen 7,2 kilometriä pitkä sivu-uoma. Linnasjärv, jonka vedenpinnan korkeus on 184,5 mpy. on ojan lähdejärvi ja siihen laskee viereisen Mudajärven laskuoja. Raudojan valuma-alueen pinta-ala on 11,8 neliökilometriä. Raudoja yhtyy Piusa jõgeen Vana-Vastseliinassa 84 kilometriä joensuusta. Yhtymäkohdan korkeus on 135 metriä mpy.

Piusa jõgi laskee Kuumajärveen, joka on Peipsijärven keskiosan nimi. Peipsijärven alue muodostaa Narvanjoen vesistöalueen keskiosan. Peipsijärven pohjoispäästä alkava laskujoki Narvanjoki jatkaa vesireittiä pohjoiseen päin ja laskee lopuksi Suomenlahteen.

Huomautuksia
------------

1. 1 2  Kohteen ympäristön kasvillisuutta, asutusta ja nimistöä on tarkistettu Internetin Google-, Bing- tai Yandex-karttapalvelusta käyttäen järven koordinaatteja.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11  Keskkonnaregister: Linnasjärv (vee2144500) *Keskonnainfo*. Tallinna, Viro:  Keskkonnaministeerium. Viitattu 9.7.2020. (viroksi)
2. ↑  Tamre, Ruta (toim.): *Eesti järvede nimestik*. Tallinna, Viro: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus, 2006. ISBN 978-9985-881-40-8. Teoksen verkkoversio (PDF) (viitattu 9.7.2020). (viroksi) (Arkistoitu – Internet Archive)
3. ↑  Keskkonnaregister: Raudoja (VEE1000800) *Keskonnainfo*. Tallinna, Viro:  Keskkonnaministeerium. Viitattu 9.7.2020. (viroksi)
Kuvassa vaaka-akselilla on c:n reaaliosa ja pystyakselilla imaginääriosa.
Animaatio kuvaajan laskennan 20 ensimmäisestä iteraatiosta.
**Mandelbrotin joukko** eli **Mandelbrotin fraktaali** on eräs tunnetuimmista fraktaaleista. Joukko on nimetty puolalais-ranskalaisen matemaatikon Benoît Mandelbrotin mukaan, ja se perustuu kompleksilukufunktioon z*n+1 = zn*2 + *c*, jossa z ja *c* ovat kompleksilukuja.

C on vakio ja z:lle annetaan alkuarvoksi z0 = 0, tällöin yhtälöstä saadaan z1 = c ja edelleen z2 = z1 2 + c. Iterointia jatketaan kunnes z:n itseisarvo ylittää arvon 2. Jos c:n itseisarvo on lähellä nollaa, niin z ei milloinkaan saavuta arvoa 2. Tätä vastaa fraktaalin kuvaajan keskellä oleva musta alue. Jos c:n itseisarvo on suuri, esim 2, niin heti ensimmäinen iteraatio saa z:n ylittämän arvon 2. Tätä vastaa kuvan reunoilla olevat tummimmat alueet. Tällä välillä on epämääräisen muotoinen alue, jossa tarvittavien iteraatiokierrosten määrä on vaikeasti ennustettavissa. 

Kuvassa kukin piste vastaa yhtä c:n arvoa ja kyseisen pisteen väri kertoo tarvittujen iterointikierrosten lukumäärän kyseisellä C:n arvolla. Kaikki pisteet, joiden väri on sama, ovat tarvinneet saman määrän iterointeja. Iterointien lukumäärän kasvun myötä väri muuttuu tumman sinisestä sinisen ja vihreän kautta keltaiseen ja edelleen muihin väreihin. Kuvaan muodostuu selvä reuna-alue, jossa värit vaihtuvat nopeasti. Tällä alueella on tyypillistä, että aivan mitättömän pieni c:n muutos vaikuttaa voimakkaasti ja arvaamattomasti tarvittavien iterointien määrän ja sitä kautta pisteen väriin.

Tarkka määritelmä & peruspiirteitä
----------------------------------

Joukon eri osien syklien pituuksia
Mandelbrotin joukko käsittää ne kompleksifunktion z*n+1 = zn*2 + *c* muuttujan *c* arvot, joilla funktion arvo pysyy rajattuna. Jos funktion itseisarvo on koskaan suurempi kuin 2, se kasvaa mielivaltaisen suureksi, täten ei pysy rajattuna. Esimerkiksi *C=1* tuottaa lukujonon *0,1,2,5...*, ja ei siksi kuulu joukkoon. Toisaalta *C=-1* tuottaa lukujonon *0,-1,0,-1,0...*, ja kuuluu joukkoon. Joukkoon kuuluvat *C:*n arvot joko lähestyvät tiettyä pistettä (esim. *C=0* tai *C=0.1*) tai tiettyä sykliä (esim. *C=-1).* Yksittäistä pistettä lähestyvät arvot muodostavat joukon suurimman kardioidin, muut pisteet joukon loppuosan. Joukko on itseään muistuttava, toisin sanoen se sisältää loputtoman määrän lähes täydellisiä kopioita itsestään. Suurin näistä on nähtävissä joukon "antennissa". Antennin ns. "minijoukko" sisältää itsessään myös antennin, joka puolestaan sisältää vielä pienemmän minijoukon, jne.

Aiheesta muualla
----------------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Mandelbrotin joukko**.
* "Mandelbrot set – online generator" (englanniksi)
* Fractint-ohjelmisto (Arkistoitu – Internet Archive). (englanniksi)
* Mandelbrot Fractal Set Trip. Video. (englanniksi)
* Suomenkieliset ohjelmointiohjeet Mandelbrotin joukon tekemiseksi Lazaruksen  TAChart- kaaviokomponentilla.
**Mandiakuy** on maalaiskunta ja sen keskuskylä Ségoun alueen Tominianin piirissä Malissa. Se sijaitsee lähellä Burkina Fason rajaa 45 kilometriä Tominianista kaakkoon. Kunnassa on 21 100 asukasta (vuonna 2009).

Mandiakuyn kunnan pinta-ala on 398 neliökilometriä. Se rajoittuu etelässä Tominianin piirin Mafounén, lännessä Dioran ja Sanékuyn sekä pohjoisessa Bénénan kuntiin ja idässä Burkina Fasoon.

Kuntaan kuuluu 28 kylää. Asukkaat ovat etupäässä boboja. Lisäksi on markoja (dafing) ja fulbeja. Suurin osa on kristittyjä, loput animisteja ja muslimeja.

Paikallisia elinkeinoja ovat maanviljely, karjanhoito, kaupankäynti ja käsityöammatit. Tärkeimmät viljelykasvit ovat hirssi, durra, fonio, sipuli ja riisi. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet, aasit, hevoset, siat ja siipikarja. Mandiakuyssa ja Tétoussa pidetään viikoittaiset markkinat.

Palveluihin kuuluvat kaksi julkista alakoulua, katolinen alakoulu, 17 kyläkoulua, kolme yläkoulua ja kaksi terveysasemaa.

Paikallinen nähtävyys on Mandiakuyn katolinen kirkko.

Lähteet
-------

1. 1 2  4ème recensement général de la population et de l’habitat. Résultats définitifs, tome 0: Répertoire des villages *instat-mali.org*.  Arkistoitu 7.1.2017. Viitattu 27.6.2015. (ranskaksi)
2. 1 2 3 4  Plan de Securite Alimentaire: Commune Rurale de Mandiakuy 2007–2011 *fsg.afre.msu.edu*.  Arkistoitu 6.3.2016. Viitattu 27.6.2015. (ranskaksi)
3. ↑  Mali - Région de Ségou: Carte de référence *reliefweb.int*. Viitattu 27.6.2015. (ranskaksi)
**Paavo Juho Helkama**, vuoteen 1926 **Hellman** (13. syyskuuta 1916 Viipuri – 18. syyskuuta 1977 Helsinki) oli suomalainen yrittäjä ja yritysjohtaja, joka sai kauppaneuvoksen arvonimen.

Helkaman vanhemmat olivat tukkukauppias Heikki Juho Helkama, aiemmin Pekkola, Hellman, ja Anna Lydia Mathilda Tukiainen. Hänen puolisonsa vuodesta 1942 oli Helena Alfthan. Kauppaneuvos Matti Helkama ja yritysjohtaja Eero Helkama olivat Paavo Helkaman veljiä. Paavo Helkama tuli ylioppilaaksi Helsingin suomalaisesta normaalilyseosta 1937 ja harjoitti kansantalouden, finanssiopin ja sosiologian opintoja Helsingin yliopistossa 1937–1939. Opintomatkoja hän teki useisiin Euroopan eri maihin sekä Yhdysvaltoihin ja Japaniin. Helkama oli Suomen Koneliike Oy:n palveluksessa vuodesta 1935, koneosaston johtaja ja johtokunnan varapuheenjohtaja 1945–1972 sekä Teollisuustekniikka Oy:n ja SK-Huolto Oy:n omistaja ja johtokunnan puheenjohtaja vuodesta 1973. Hän oli myös Pyörämestarin yhtiömies vuodesta 1960, Suomen Urheiluaitan yhtiömies vuoteen 1962, Novelectricin, vuodesta 1970 Novelectric Ky, yhtiömies 1966–1972 sekä Auto-Helkaman yhtiömies. Hänellä oli lisäksi Helkama-yhtiöiden ja muita liike-elämän luottamustehtäviä. Sotilasarvoltaan molempiin sotiin osallistunut Helkama oli reservin luutnantti. Hän sai kauppaneuvoksen arvonimen 1969.

Lähteet
-------

1. 1 2  Paavo Helkama *Biografiasampo*. Viitattu 25.10.2022.
2. ↑  Kuolleet. Kauppaneuvos Paavo Helkama.  *Uusi Suomi*, 27.9.1977, nro 260, s. 4. Kansalliskirjasto. Viitattu 25.10.2022.
3. ↑  Kuolleita. *Helsingin Sanomat*, 27.9.1977, s. 11.
**Paavo Birger Forsblom** (12. huhtikuuta 1917 Porvoo – 21. syyskuuta 2001) oli yrittäjä ja yritysjohtaja, joka sai liikenneneuvoksen arvon.

Forsblom oli osuuskaupan harjoittelija Pornaisissa 1933 ja sitten varastonhoitaja osuuskaupassa Orimattilassa ja sai molemmissa perehtyä kuljetusalaan. Talvisotaan ja jatkosotaan hän osallistui viestimiehenä ja autonkuljettajana. Forsblom perusti ensimmäisen linja-autoyrityksensä sodan jälkeen 1947, liikennöimään Pornaisten ja Helsingin välillä, ja muutti sen Pornaisten Linja -osakeyhtiöksi 1953. Vuonna 1957 Forsblom, Paavo Koskinen ja Toivo Lehtikari perustivat Lähilinjat-yhtiön, johon Pornaisten Linja sulautui 1964 ja josta tuli 1967 Forsblomin perheyritys. Vuonna 1998 yhtiö myytiin Koiviston Autolle. Forsblomin johdossa Lähilinjat oli kasvanut huomattavasti ja ryhtynyt harjoittamaan myös tilausajoja, hän oli työpaikka- ja koululaiskuljetusten edelläkävijöitä Suomessa. Forsblom perehtyi myös laajasti linja-autojen valmistukseen ja kaupunkiliikenteeseen ulkomailla ja antoi asiantuntijalausuntoja suomalaisille autokoritehtaille linja-autojen käytöstä ja kehittämisestä.

Lähteet
-------

1. 1 2  Biografia-sampo: Paavo Forsblom Viitattu 19.9.2021.
**Mandinkan valtakunta**, joka tunnetaan myös **Wasulun valtakuntana**, oli lyhytkestoinen (1878–1898) länsiafrikkalainen valtakunta, joka rakentui mandinkahallitsijan Samori Tourén valtauksista ja jonka Ranskan siirtomaa-aikainen imperiumi tuhosi. 

Vuonna 1864 Tukolorivaltakunnan hallitsija El Hadj Umar Tall kuoli lähellä Bandiagaraa, jättäen senaikaisen merkittävän vallan Tukolorivaltakunnan horjumaan. Tämä johti suuren määrän valtakunnan päälliköitä karkaamaan juuri heikentyneestä valtiosta. Yksi näistä päälliköistä oli Samori Touré.

Armeija
-------

Samorin armeija oli hyvin varusteltu eurooppalaisilla tuliaseilla ja kompleksisesti järjestetyillä yksiköillä. Vuoteen 1887 mennessä Samori pystyi järjestämään jalkaväkeä noin 30 000 – 35 000 miehen verran ja ratsuväkeä noin 3 000 miehen verran. Jalkaväki jaettiin 10 ja 20 sotilaan yksiköihin, jotka tunnettiin nimellä *se* tai *kulu*. Ratsuväki taasen jaettiin 50 ratsumiehen joukkoihin, joita kutsuttiin nimeltä *sere*. *Kulut* olivat päällikkö Kun-Tiguin johtamana. Kymmenen *kulun* joukkoa kutsuttiin *boloksi*, joka oli noin 100–200 miehen joukko. *Bolo* tarkoittaa bambaran kielellä kättä.

Lähteet
-------

1. ↑  Boahen, A. Adu: *General History of Africa – VII: Africa Under Colonial Domination 1880–1935*. UNESCO International Scientific Committee for the Drafting of a General History of Africa, 1990. UNESDOC Database. (englanniksi)
2. ↑  Boahen, A. Adu: *African Perspectives on Colonialism*. Johns Hopkins University Press, 1989. (englanniksi)