Tšuktšilais-kamtšatkalaisten kielten puhuma-alue kartalla
**Tšuktšilais-kamtšatkalaiset kielet** on kielikunta, jonka kieliä puhutaan Koillis-Siperiassa. Venäjän väestönlaskennassa 2010 kamtšatkalaisten kielten haaran puhujien määräksi arvioitiin 4–5 ja tšuktšilaisten kielten haaran puhujien noin 7 000.

Luokittelu
----------

Kartta tšuktšilais-kamtšatkalaisisten kielten maantieteellisestä jakaumasta. Ristillä (†) merkityt kielet ovat kuolleet sukupuuttoon.
Tšuktšilais-kamtšatkalaiset kielet jaetaan kahteen ryhmään, tšuktšilaisiin kieliin ja kamtšatkalaisiin kieliin, joihin kuuluu viisi elossa olevaa kieltä:

### Tšuktšilaiset kielet

* tšuktši - 5 095 puhujaa
* korjakki - 1 665
* alutori - 25
* kerekki - 10

### Kamtšatkalaiset kielet

* itelmeeni (eli kamtšadaali, länsi-itelmeeni)
* itäitelmeeni † (kuollut)
* eteläitelmeeni † (kuollut)

Tšuktšilaiset kielten ja kamtšatkalaisten kielten kuulumisesta samaan kielikuntaan on kiistelty. Eteläitelmeenistä on epäilty, ettei se välttämättä olisi lainkaan sukua tšuktšilais-kamtšatkalaisille kielille.

Yhteydet muihin kielikuntiin
----------------------------

Tšuktšilais-kamtšatkalaisilla kielillä ei ole yleisesti hyväksyttyä sukulaisuutta muihin kielikuntiin. Useita hypoteettisia teorioita sukulaisuuksista kuitenkin on.

### Paleosiperialainen kielikunta

*Katso myös: Paleosiperialaiset kielet*
Tšuktšilais-kamtšatkalaiset kielet luokitellaan toisinaan paleosiperialaisiksi kieliksi, joka on kattotermi kieliryhmille, joilla ei ole tunnistettua yhteyttä toisiinsa ja joiden uskotaan edustavan Siperian kieliä ajalta ennen turkkilais- ja tunguusikielten, sekä myöhemmin venäjän kehittymistä alueen valtakieliksi.

### Euraasialainen kielikunta

Joseph Greenberg luokittelee tšuktšilais-kamtšatkalaiset kielet euraasialaiseen kielikuntaan, ehdotettuun makroperheeseen, johon kuuluvat sen lisäksi muun muassa indoeurooppalaiset, altailaiset ​​ja eskimo-aleuttilaiset kielet. Greenberg sijoittaa myös nivhin ja jukagiirikielet, jotka joskus luokitellaan paleosiperialaisiksi kieliksi, euraasialaiseen kielikuntaan.

Murray Gell-Mann, Ilia Peiros ja Georgiy Starostin yhdistävät tšuktšilais-kamtšatkalaiset kielet ja nivhin almosaanikieliin, euraasialaiskielten sijaan.

### Uralilais-siperialainen kielikunta

*Katso myös: Uralilais-siperialaiset kielet*
Michael Fortescue, eskimo-aleuttilaisiin sekä tšuktšilais-kamtšatkalaisiin kieliin erikoistunut kielitieteilijä, ehdotti yhteyttä uralilaiskielten, jukagiirikielten, tšuktšilais-kamtšatkalaiskielten ja eskimo-aleuttilaiskielten välillä ja kutsui tätä ehdotettua kielikuntaa uralilais-siperialaiseksi kielikunnaksi.

### Tšuktšilais-kamtšatkalais-amurilainen kielikunta

*Katso myös: Tšuktšilais-kamtšatkalais-amurilaiset kielet*
Michael Fortescue väitti, että nivhin kieli ja tšuktšilais-kamtšatkalaiset kielet ovat sukukieliä ​​ja että niiden yhteistä esi-isää on saatettu puhua 4 000 vuotta sitten. Yhdessä tšuktšilais-kamtšatkalaiset kielet ja nivhi eli amurilaiset kielet voisivat muodostaa suuremman tšuktšilais-kamtšatkalais-amurilaisen kielikunnan.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5  Venäjän väestönlaskenta 2010 Национальный состав населения по субъектам Российской Федерации *gks.ru*.  Arkistoitu joulukuu 8, 2012. Viitattu marraskuu 3, 2021. (venäjäksi)
2. ↑  Jaakko Anhava: *Maailman kielet ja kielikunnat*
3. ↑  Gell-Mann *et al.*, pp. 13–30
4. ↑  Fortescue, M. (1998). *Language Relations Across Bering Strait*
5. ↑  Fortescue 2011, p. 1361: "I would no longer wish to relate CK directly to [Uralo-Siberian], although I believe that some of the lexical evidence [...] will hold up in terms of borrowing/diffusion."
6. ↑  Fortescue, Michael. 2011. "The relationship of Nivkh to Chukotko-Kamchatkan revisited." In *Lingua*, Volume 121, Issue 8, June 2011, Pages 1359-1376.


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Paleosiperialaiset kielet |
| --- |
|  |
| Tšuktšilais-kamtšatkalaiset | 

|  |  |
| --- | --- |
| tšuktšilaiset | 
* alutori
	+ karaga †
	+ palana
* tšuktši
* kerekki
* korjakki

 |
|  |
| kamtšatkalaiset | 
* (länsi-)itelmeeni
* itäitelmeeni †
* eteläitelmeeni †

 |

 |  |
|  |
| Jeniseiläiset | 

|  |  |
| --- | --- |
| pohjoiset | 
* ketti
* jugi †

 |
|  |
| eteläiset | 
* arini †
* assani †
* kotti †
* pumpokoli †

 |

 |
|  |
| Jukagiiriset | 
* tšuvani †
* pohjoisjukagiiri
* omokki †
* eteläjukagiiri

 |
|  |
| Amurilaiset | 
* nivhi
	+ amurin nivhi
	+ itä-sahalinin nivhi
	+ etelä-sahalinin nivhi

 |
|  |
| Ainulaiset | 
* ainu
	+ hokkaidōn ainu
	+ kuriilien ainu †
	+ sahalinin ainu †

 |
|  |
| Eskimo-aleuttilaiset | 

|  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| eskimolaiset | 

|  |  |
| --- | --- |
| inuittilaiset | 
* kalaallisut
* inuinnaqtun
* inuktitut
* inupiatun
* inuvialuktun
	+ netsiliki

 |
|  |
| jupikkilaiset | 
* alutiiq
* alaskanjupik
	+ nunivakintšupik
* siperianjupik
* naukaninjupik
* sireniki †

 |

 |
|  |
| aleuttilaiset | 
* aleutti
* mednyj aleutti †

 |

 |
|  |
| Kieliryhmillä ei välttämättä ole keskinäistä sukulaisuutta. |

 |