Malmin hautausmaa ilmasta.
Käytävä.
**Malmin hautausmaa** on Helsingin Malmin kaupunginosassa sijaitseva Helsingin evankelis-luterilaisten seurakuntien hautausmaa. Se on hautausten määrässä laskettuna Suomen suurin hautausmaa. 1900-luvun alkupuolella Malmin hautausmaalla oli jopa oma junayhteys ja vesitorni.

Yleistä
-------

Selim A. Lindqvistin suunnittelema siunauskappeli.
Sankarihautoja
Hautakorttelia Lahdenväylän varrella.
### Alue

Suihkukaivo
Malmin hautausmaan pinta-ala on 65 hehtaaria, josta hautakortteleita on 54 hehtaaria. Vuosittain tehdään noin 2000 hautausta, mikä tekee Malmista toiminnallisesti Suomen suurimman hautausmaan. Hautoja on kaikkiaan noin 50 000 ja hautausmaan koko toiminnan aikana on tehty noin 200 000 hautausta.

Korttelit 101–104 muodostavat yksityisen Åbergin hautausmaan, joka ei kuulu seurakuntayhtymän omistukseen. Seurakuntayhtymä kuitenkin hoitaa sitä kuten muutakin hautausmaata. Kortteli 91 taas on entinen Oulunkylän kunnan hautausmaa ja sankarihauta-alue, joka on yhdistetty Malmin hautausmaahan.

Kortteli 57K on vuonna 2018 perustettu katolinen hautakortteli hautausmaan kaakkoiskulmassa. Se on tarkoitettu Uudenmaan alueella toimivien Pyhän Henrikin katolisen katedraaliseurakunnan ja Pyhän Marian katolisen seurakunnan jäsenten hautaamiseen. Piispa Teemu Sippo siunasi hautausmaan käyttöön 8. joulukuuta 2018.

### Rakennukset

Malmin siunauskappeli vuodelta 1923 on arkkitehti Selim A. Lindqvistin suunnittelema. Sen ohessa ovat pienemmät Itäinen, Läntinen ja Pohjoinen kappeli, jotka on rakennettu vuosina 1950, 1952 ja 1956. Kappelirakennuksessa on myös krematorio, joka valmistui vuonna 1966. Uusi krematoriorakennus on valmistunut marraskuussa 2007 siunauskappelin välittömään läheisyyteen.

Hautausmaan pohjoispäässä olevalle mäelle rakennettiin 1930-luvulla oma vesitorni, joka on sittemmin poistettu käytöstä. Rakennus on museoviraston suojelema.

Historiaa
---------

### Harjoituskentästä hautausmaaksi

Helsingin seurakunta osti 1800-luvun lopulla Helsingin pitäjän Malmin kylästä 32 hehtaaria maata uutta hautausmaata varten. Kymmenen kilometrin päässä kaupungin ulkopuolella sijainnut Malmin nummi oli entinen sotilaiden harjoituskenttä ja leiriytymispaikka. Hautausmaasta tuli osa Helsinkiä vasta vuoden 1946 suuressa alueliitoksessa. Päätös uuden hautausmaan rakentamiseksi Helsingin kaupunkia varten tehtiin vuonna 1888.

Uuden hautausmaan ensimmäisen kaava- ja istutussuunnitelman laati puutarhurimestari M. G. Stenius vuonna 1890 voittamansa kilpailun pohjalta. Malmin hautausmaa vihittiin käyttöön 10. marraskuuta 1894 ja hautaaminen alkoi 3. helmikuuta 1895. Sen sisälle jäävä yksityinen Åbergin hautausmaa ehdittiin perustaa jo vuonna 1892. Siellä on muun muassa Helsingin pitäjän merkittävien talollissukujen sukuhautoja. Lisäksi 1900-luvun alussa Malmin hautausmaan alueelle perustettiin toinenkin yksityinen hautausmaa eli niin sanottu Rundmanin hautausmaa (kortteli 34), joka on kuitenkin siirtynyt myöhemmin seurakunnan omistukseen. Ensimmäisten vuosikymmeniensä ajan Malmin hautausmaa oli luonteeltaan työläishautausmaa. Sen yksittäiset hautapaikat eli niin sanotut linjahaudat olivat halvempia kuin vanhan Hietaniemen hautausmaan perhehaudat. Hietaniemen täyttyessä perhehaudat ja yläluokkaisemmat vainajat kuitenkin löysivät tiensä Malmille 1920-luvulta alkaen. Vanhimmat nykypäivään säilyneet haudat Malmilla ovat vuodelta 1895. Hautausmaalle perustettiin jo 1920-luvulla omat kasvihuoneet, jotka nykyään tuottavat vuosittain 40 000 kukkaa.

Perustettaessa Malmin hautausmaa oli noin 27 hehtaarin laajuinen, mutta sitä on myöhemmin laajennettu useita kertoja ja pinta-ala on nykyään 65 hehtaaria. Nykyisin hautausmaa käsittää vanhan päätien (Ketokivenkaari–Pihlajamäentie) sekä nykyisten valtaväylien Lahdenväylän ja Kehä I:n väliin jäävän alueen lähes kokonaisuudessaan. Viimeksi sitä laajennettiin vuonna 1997 niin sanotulla Viikin kolmiolla, jossa on seitsemän uurnahautakorttelia ja tilaa yli 10 000 vainajalle. Siellä on myös kolme arkkuhautakorttelia ja muistolehto.

### Junayhteys

Entinen asemarakennus Malmin hautausmaalla.
*Pääartikkeli: Malmin hautausmaan rautatie*
Malmin hautausmaan vanha pääportti on Pihlajamäentien varrella, joka aikoinaan oli osa yhtä Helsingistä itään ja pohjoiseen johtaneista pääteistä. Koska hautausmaa oli valmistuessaan melko kaukana kaupungin alueen ulkopuolella, sinne järjestettiin raideyhteys rakentamalla Malmin rautatieasemalta noin kahden kilometrin pituinen pistoraide. 

Säännöllinen junaliikenne käynnistyi jo helmikuussa 1895. Rata poistettiin käytöstä vuonna 1954.

Hautoja
-------

Hautakortteli 71 on sankarihauta-alue, joka perustettiin vuonna 1939. Siellä lepää 520 suomalaista sankarivainajaa, ja viereisessä toisessa haudassa 95 vapaaehtoista virolaista sotilasta. Pro patria -muistomerkin on suunnitellut vuonna 1953 arkkitehti Arvo Muroma, joka on suunnitellut myös Hietaniemen sankarihauta-alueen. Sankarihauta-alueen vieressä on maaliskuussa 1940 tapahtuneen Iittalan junaturman uhrien yhteishauta. Naapurikorttelissa 72 on Sakari Siitosen ja Tero Aaltosen suunnittelema Helsingin sota-aikaisten ilmapommitusten uhrien muistomerkki, johon on kaiverrettu 300:n pommituksissa kuolleen siviilin nimet. Muistomerkki paljastettiin talvisodan alkamisen 50-vuotispäivänä 30. marraskuuta 1989. Pommitusten kaikkiaan 347 uhrista 80 on haudattu tälle paikalle. Oulunkylän sankarihautausmaalla korttelien 91 ja 92 välissä on Ilmari Wirkkalan veistämä muistomerkki vuodelta 1950.

Korttelissa 23 on sisällissodassa vuonna 1918 kuolleiden punaisten muistomerkki. Vainajat siirrettiin Malmille kesällä 1918 alkuperäisestä hautapaikastaan Mäntymäeltä, jota pidettiin kirkkolain vastaisena ja siksi hautausmaaksi sopimattomana. Hautaan siirrettiin vielä vuonna 1971 seitsemän vainajaa sisällissodan jälkiselvittelyihin liittyvästä Puustellinmetsän joukkohaudasta. Graniittisen muistomerkin on toteuttanut Aarre Aaltonen 1940-luvulla. Samassa korttelissa on myös Suomen Kommunistisen Puolueen (SKP) johtohenkilöiden yhteishauta sekä fasismin vastustajien muistomerkki eli 17:n jatkosodan aikana vakaumuksensa mukaisen toimintansa vuoksi teloitetun henkilön yhteishauta. Vainajat siirrettiin viimeksi mainittuun yhteishautaan vuonna 1946, ja paikalle pystytettiin vuonna 1963 Sodan ja Fasisminvastainen Työ -järjestön tilaama ja kuvanveistäjä Vilho Aallon suunnittelema muistokivi. SKP toi 1950-luvulla lisäksi Yrjö Sirolan tuhkauurnan Neuvostoliitosta Suomeen ja se haudattiin SKP:n johtohenkilöiden yhteishaudan viereen marraskuussa 1957.

Hautausmaalla on Robert Stigellin suunnittelema muistomerkki paikassa, johon sortovuosien aktivisti ja murhaaja Eugen Schauman oli väliaikaisesti haudattuna 20. kesäkuuta 1904 – 4. toukokuuta 1906, kunnes hänet saatiin haudata sukuhautaan Porvoon Näsinmäen hautausmaalle.

Korttelin 43 alueella on ollut aivan pieni venäläinen sotilashautausmaa, johon haudattiin maaliskuussa 1917 helmikuun vallankumouksen yhteydessä vallankumouksellisten matruusien surmaamia Venäjän armeijan upseereita. Alue sulautui luterilaiseen hautausmaahan vuonna 1920.

Korttelissa 10 olevan Törnin sukuhaudan hautakiveen on hakattu Vietnamissa kadonneen Mannerheim-ristin ritari Lauri Törnin henkilötiedot, kuolinajaksi tosin kuolleeksijulistamispäivä 19. lokakuuta 1966 eikä todellinen katoamispäivä 18. lokakuuta 1965. Törniä ei kuitenkaan ole haudattu tälle paikalle, sillä hänen vuonna 1999 Vietnamista löydetyt jäännöksensä haudattiin vuonna 2003 Arlingtonin sotilashautausmaalle Washingtoniin Yhdysvaltoihin.

Korttelissa 2 on Diakonissalaitoksen diakonissojen, korttelissa 4 puolestaan Pelastusarmeijan yhteishauta.

Tunnettuja Malmin hautausmaalle haudattuja henkilöitä
-----------------------------------------------------

Uurnahautakortteli
Suomen kommunistisen puolueen johtohenkilöiden yhteishauta
Muistolehto
Kallionauhukset kukkivat.
Muistomerkki paikalla, johon Eugen Schauman oli haudattuna vuosina 1904–1906.

|  |  |
| --- | --- |
| * Armi Aavikko, missi, laulaja
* Elis Ask, nyrkkeilijä
* Matti Bergström, muusikko
* Pirjo Bergström, muusikko
* Ossi Elstelä, näyttelijä
* Petri Gerdt, pommi-iskun tekijä
* Pauli Granfelt, muusikko
* Kalle Hagert, liikemies
* Kauko Helovirta, näyttelijä
* Emil Henriksson, Abloy-lukon keksijä (hauta otettu uusiokäyttöön)
* Kaarlo Hildén, taidegraafikko
* J. A. Hollo, suomentaja
* Mikko Hovi, kuvanveistäjä
* Risto Hyvärinen, diplomaatti
* Tor Högnäs, toimittaja
* Ansa Ikonen, näyttelijä
* Tapio Ilomäki, elokuvasäveltäjä ja muusikko
* Terho Itkonen, professori, suomen kielen tutkija
* Armas Jokio, näyttelijä
* Matti Jurva, laulaja
* Aarne Juutilainen, upseeri, "Marokon kauhu"
* Martti Jäppilä, säveltäjä ja kapellimestari, Dallapé-orkesterin perustaja
* Raimo Jääskeläinen ("Monsieur Mosse"), kampaaja
* Birger Kaipiainen, muotoilija
* Seija Karpiomaa, iskelmälaulaja
* Aino Kassinen, selvänäkijä (hauta otettu uusiokäyttöön)
* Paavo Kastari, ministeri, valtiosäännön asiantuntija
* Laila Kinnunen, laulaja
* Unto Koistinen, taidemaalari
* Martti Kuningas, näyttelijä
* Aaro Kurkela, harmonikkataiteilija
* Alexi Laiho, kitaristi-laulaja
* Martti Larni, kirjailija ja lehtimies
* Sakari Levänen, matemaatikko
* Kullervo Linna, muusikko, säveltäjä ja kapellimestari
* Yrjö Luukkonen, muusikko, Dallapén ja Humppa-Veikkojen jäsen
* Pekka Lounela, kirjailija
* Toivo Mäkelä, näyttelijä
* Aimo Mäkinen, jääkiekkojoukkue Helsingin Jokereiden perustaja, rakennusmestari
* Mikko Niskanen, elokuvaohjaaja, professori
* Auvo Nuotio, laulaja
* Tapio Nurkka, näyttelijä
* Tuula Nyman, näyttelijä
* Kirsti Ortola, näyttelijä
 | * Erkki Pajala, näyttelijä
* Pertti Palo, näyttelijä
* Tauno Palo, näyttelijä
* Eino Pekkala, poliitikko
* Mauno Pekkala, poliitikko, pääministeri
* Arndt Pekurinen, teloitettu aseistakieltäytyjä
* Matti Pellonpää, näyttelijä
* Mika Piiparinen, hengellisen musiikin säveltäjä
* Pertti Purhonen, nyrkkeilijä, olympiamitalisti
* Tapio Rautavaara, laulaja, urheilija, olympiavoittaja
* Pertti Reponen, viihteen monitoimimies
* Aarne Saarinen, poliitikko, SKP:n puheenjohtaja
* Irma Seikkula, näyttelijä
* Aarne Selinheimo, rauhanaktivisti
* Yrjö Sirola, vasemmistopoliitikko
* Tabe Slioor, seurapiirijulkkis
* Sten Suvio, nyrkkeilijä, olympiavoittaja
* Taavi Tainio, poliitikko
* J. Alfred Tanner, kuplettilaulaja
* Sakari Tohka, kuvanveistäjä
* Samuli Toivio, rovasti, väestökirjanpidon kehittäjä
* Oke Tuuri, näyttelijä
* Reino Valkama, näyttelijä
* Väinö Valvanne, teosofi ja kirjailija
* Hannes Veivo, näyttelijä (hautakivi poistettu)
* Raili Veivo, näyttelijä (hautakivi poistettu)
* Olavi Virta, laulaja
* Eero A. Wuori, SAK:n puheenjohtaja, ministeri, diplomaatti
* Niilo Wälläri, ammattiyhdistyspoliitikko
* Göran Ödner, saksofonisti, jazzmuusikko
* Janne Ödner, kitaristi
* SKP:n johtohenkilöiden yhteishauta:
	+ Aimo Aaltonen
	+ Yrjö Enne
	+ Tuure Lehén
	+ Ville Pessi
	+ Armas Äikiä
* Fasismin vastustajien yhteishauta
	+ Urho Kaipainen
	+ Martta Koskinen, Suomen viimeinen teloitettu nainen
	+ Veikko Pöysti, vastarintamies
	+ Aatto Sallinen
	+ Risto Westerlund, desantti
 |

Katso myös
----------

* Helsingin hautausmaat

Lähteet
-------

* Pehkonen, Marja: *Hauraita muistoja Helsingin hautausmailta*. Helsingin kaupunginmuseo (Narinkka-sarja) 2008. ISBN 978-952-223-283-0
* Rautio, Antero: *Pääkaupunkiseudun julkiset muistomerkit ja taideteokset*. Karisto, Hämeenlinna 1998. ISBN 951-23-3664-2.
* Sadinmaa, Kai: *Kuolleiden kirja – eli kuinka kävelin Suomen suurimman hautausmaan halki ja opin kaiken elämästä, hautaamisesta, rakkaudenkaipuusta ja puista*. Into, Helsinki 2019. ISBN 978-952-351-102-6

### Viitteet

1. ↑  Malmin hautausmaa Helsingin seurakuntayhtymä. Viitattu 18.3.2012.
2. 1 2 3 4 5  Malmin hautausmaan historia Helsingin seurakuntayhtymä. Viitattu 18.3.2012.
3. 1 2  Pehkonen 2009, s. 131.
4. ↑  Malmin hautausmaan katolinen hautakortteli 57K  5.1.2023. Helsingin seurakuntayhtymä. Viitattu 30.8.2023.
5. ↑  Nyt on Helsingissäkin katolinen hautausmaa  10.12.2018. katolinen kirkko Suomessa. Viitattu 30.8.2023.
6. ↑  Rautio 1998, s. 337–338.
7. ↑  Pehkonen 2009, s. 129.
8. ↑  Laulujen hautausmaakierros kertoo rakastettujen taiteilijoiden tarinoita *ET*.  27.8.2016. Viitattu 19.7.2018.
9. ↑  Pehkonen 2009, s. 129–132.
10. ↑  Pehkonen 2009, s. 135.
11. ↑  Malmin hautausmaalla riittää tarinoita eläville *kirkkojakaupunki.fi*. Viitattu 19.7.2018.
12. ↑  Pehkonen 2009, s. 134–136.
13. 1 2  Rautio 1998, s. 338–339.
14. 1 2  Pehkonen 2009, s. 137–138.
15. ↑  Vakaumuksensa puolesta henkensä uhranneiden muistopatsas (Arkistoitu – Internet Archive) Punaisten muistomerkit -verkkonäyttely. Työväenmuseo Werstas. Viitattu 22.3.2012.
16. ↑  Sadinmaa 2019, s. 167–168.
17. ↑  Fasismin vastustajien muisto 1939 – 1944[vanhentunut linkki] Suomen sotamuistomerkit 1939-1945.
18. ↑  Venla Sainio: / Sirola, Yrjö *Kansallisbiografia-verkkojulkaisu (maksullinen)*.  6.9.2001. Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura.
19. ↑  Pehkonen 2009, s. 139.
20. ↑  Pehkonen 2009, s. 139–141.
21. ↑  Marja Pehkonen: Muistoja Helsingin hautausmaalta (Arkistoitu – Internet Archive) Helsingin ortodoksinen seurakunta. Viitattu 18.3.2012.
22. ↑  Merkkihenkilöiden hautapaikkoja Malmin hautausmaalla Helsingin seurakuntayhtymä. Viitattu 18.3.2012.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Malmin hautausmaa** Wikimedia Commonsissa

* Helsingin hautausmaiden historiaa
* Suutarilan kansalaishistoria, kirkkoja ja seurakunta
* Kuuluisia vainajia Malmin hautausmaalla Helsingin seurakuntayhtymä (PDF)
* Tunnettujen taiteilijoiden tekemiä hautamuistomerkkejä Malmin hautausmaalla Helsingin seurakuntayhtymä (PDF)
* Merkkihenkilöiden hautapaikkoja Malmin hautausmaalla Helsingin seurakuntayhtymä (PDF, vanhempi luettelo)