Sepon kauppa -kyläkauppa Köyliön Yttilässä.
**Kyläkauppa** on haja-asutusalueella toimiva kauppa.

Kyläkaupat ovat välttämättömiä haja-asutusalueiden asuttavuuden kannalta. Kyläkaupoista on kehittynyt monipuolisia palvelukeskuksia, joissa on päivittäistavaroiden lisäksi usein saatavissa rauta- ja maataloustuotteita sekä matkailu- ja ravintolapalveluja.

Työ- ja elinkeinoministeriön määritelmän mukaan kyläkaupan edellytyksiä ovat:

> »sijainti kaupunki- tai kuntakeskuksen taikka muun siihen verrattavan taajaan asutun alueen ulkopuolella, päivittäistavaroiden vuosimyynti on alle kaksi miljoonaa euroa ja päivittäistavaroiden myyntipinta- ala on vähemmän kuin 400 neliömetriä.» 
> 
> 

Määritelmää on päivitetty vastaamaan uutta tilannetta Pellervon taloudellisen tutkimustoimiston julkaisemassa Kyläkauppaselvityksessä:

> »Päivittäistavarakaupan yksikkö luokitellaan kyläkaupaksi, kun
> 
> 
> * myymälän päivittäistavaroiden myyntipinta-ala < 400 m²
> * päivittäistavaramyynti vähemmän kuin 2 miljoonaa euroa / vuosi
> * sijainti: haja-asutusalue pohjautuen Tilastokeskuksen määritelmään
> * myymälä voi olla kausimyymälä (esim. avoinna vain kesäkaudella)
> * myymälässä voi tehdä kaikki päivittäiset ostokset (ei sisällä elintarvikealan erikoismyymälöitä esim. liha- tai kalamyymälät, suoramyyntihallit, elintarvikekioskit, kahvilat, halpahallit)
> * ei sisällä huoltamoiden yhteydessä olevia myymälöitä
> * myymäläautomyyntiä ei huomioida (pelkkä myymäläauto, mutta ei myymälää)»
> 

Kyläkauppojen lukumäärä on viime vuosina vähentynyt noin 30 myymälällä vuodessa, ja kokonaismäärä on vuonna 2017 alle 300 myymälää.> Samalla kyläkauppojen kokonaismyynti on kuitenkin viime vuosina kasvanut.

Työ- ja elinkeinoministeriön jo usean vuoden ajan maksama kyläkaupan investointituki on varmistanut asukaspohjiltaan elinkelpoisten kyläkauppojen kilpailukykyä. Tukea saaneiden kyläkauppojen keskimyynti on selvästi kasvanut.

Kyläkauppojen määrä on vähentynyt viime vuosikymmeninä rankasti. Vielä vuonna 1980 Suomessa oli yli 3 400 kyläkauppaa, mutta niiden määrä pieneni 1990-luvun aikana alle tuhanteen (vuonna 1999 915 kpl). Vuoden 2001 lopussa Suomessa oli jäljellä enää vain 747 kyläkauppaa. Vuonna 2017 kyläkauppoja oli enää vain 241.

Kyläkauppojen määrä Suomessa eri vuosina
----------------------------------------

* 1980: 3 417 kpl kappaletta
* 1986: 2 431
* 1992: 1 476
* 1995: 1 308
* 1996: 1 203
* 1997: 1 134
* 1998: 1 054
* 1999: 915
* 2000: 813
* 2001: 747
* 2002: 704
* 2003: 664
* 2004: 634
* 2005: 611
* 2006: 563
* 2007: 534
* 2008: 507

...

* 2016: 275
* 2017: 241

Kyläkauppojen asema on merkittävä maaseudun elinvoimaisuuden ja asuttavuuden kannalta. Nykyaikana monista vielä hengissä olevista kyläkaupoista onkin pyritty kehittämään kylien palvelukeskuksia, joissa tarjotaan esimerkiksi kierrätys-, alkoholi-, kirjasto- ja postipalveluita.

Kirjallisuutta
--------------

* Hannu Asikainen: Pohjois-Karjalan kyläkaupat 1977–2002. Joensuu 2003

Lähteet
-------

* Kyläkauppaselvitys *PTT työpapereita 193*.  2017.  Arkistoitu 29.12.2017. Viitattu 29.12.2017.

### Viitteet

1. 1 2 3  Päivittäistavarakauppa 2010-2011 -julkaisu, PTY 2010
2. 1 2 3  Kyläkauppaselvitys, s. 8–9
3. ↑  Kyläkauppaselvitys, s. 6
4. ↑  PTY:n vuosijulkaisut
5. 1 2

Katso myös
----------

* Sekatavarakauppa