recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Crystal Chow** (s. 13. syyskuuta 1986; kiinaksi perinteisin merkein 周澄, pinyin *Zhōu Chéng*) on hongkongilainen toimittaja ja aktivisti.

Vuonna 2010 Hongkongissa äänestettiin ennenaikaisissa vaaleissa, joissa Chow asettui ehdolle Tertiary 2012 -nimisen valitsijayhdistyksen listoilta, joka edustaa Hongkongin opiskelijoita. Chow toimi tuohon aikaan Hongkongin yliopisto-opiskelijoiden liiton pääsihteerinä. Valitsijayhdistys perustettiin, jotta kaikissa vaalipiireissä olisi haastavia ehdokkaita ja täten vaaleissa toteutuisi demokratia.

Hän on opiskellut kulttuurialaa Hongkongin kiinalaisessa yliopistossa. Sittemmin hän on valmistunut maisteriksi Lontoon yliopistosta pääaineenaan kansainvälinen ympäristöoikeus.

Vuonna 2013 hän teki vapaaehtoistyötä ensin Keniassa ja sitten Filippiineillä.

Lähteet
-------

1. ↑  學聯周澄為「公投」 願出選「戰」社民連  16.3.2010. sina.com.hk.  Arkistoitu 23.1.2011. Viitattu 24.4.2021. (kiinaksi)
2. ↑  Moy, Patsy & Chiang, Scarlett: Curiouser and curiouser *The Standard*.  26.10.2010.  Arkistoitu 29.6.2011. Viitattu 25.4.2021. (englanniksi)
3. 1 2  About Crystal Chow *周澄 | Crystal Chow*.  6.10.2013. Viitattu 24.4.2021. (englanniksi)
4. ↑  Crystal Chow, Author at POLITHEOR *POLITHEOR*. Viitattu 24.4.2021. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Chow'n blogi
**Arlanda Express** on nopea lentokentän raideyhteys Tukholman keskusrautatieaseman ja Arlandan lentoaseman välillä Ruotsissa. Juna on nopeampi, mutta myös kalliimpi kun Flygbussarna-linja-autot.

Junia lähtee neljästä kuuteen kappaletta tunnissa, junan nopeus on 200 km/h ja 40 kilometrin matka kestää kaksikymmentä minuuttia. Junat kulkevat osan matkasta Ruotsin itäistä päärataa (Ostkustbanan) ja 20 kilometriä lentokenttäyhteyttä varten rakennettua Arlandabanan-radalla. Tämä rataosuus valmistui vuonna 1999, jolloin Arlanda Express aloitti toimintansa. Vuonna 2015 aikuisten normaali matkalippu junaan maksaa 280 kruunua (noin 29 euroa).

Juna Tukholman lähistöllä entisen Karlbergin aseman kohdalla
Radalla on kolme asemaa: yksi terminaalin 5 ja toinen terminaalien 2, 3 ja 4 yhteydessä sekä Tukholman keskusrautatieasemalla, josta junat lähtevät raiteilta 1 ja 2. Terminaalien välillä junalla saa matkustaa maksutta.

Arlanda Express -junia liikennöi A-Train AB -niminen yhtiö, joka oli vuosina 2004−2014 australialaisen investointipankin Macquarie Groupin omistuksessa. Vuonna 2014 se myi yhtiön kiinalaisille ja australialaisille sijoittajille.

A-Train AB rakennutti lentokentälle menevän rataosuuden ja sai vastineeksi yksinoikeuden liikennöidä rataosuudella vuoteen 2040 asti.

Lähteet
-------

1. ↑  Flygbussarna Arlanda (99 kr, 45 min) Flygbussarna. Viitattu 1.4.2015.
2. ↑  50 million passengers for Arlandabanan  2013. Arlanda Express.  Arkistoitu 2.4.2015. Viitattu 31.3.2015.
3. ↑  Fares Arlanda Express.  Arkistoitu 23.6.2019. Viitattu 1.4.2015.
4. ↑  Macquarie European Infrastructure Fund sells Sweden’s AB-Train  2014. InfraPPP.  Arkistoitu 17.7.2014. Viitattu 1.4.2015.
5. ↑  Australian and Chinese investors take over A-Train AB  15.10.2014. Railway Pro. Viitattu 1.4.2015.
6. ↑  A-Train AB Arlanda Express. Viitattu 1.4.2015.

Aiheesta muualla
----------------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Arlanda Express**.
* Arlanda Express (ruotsiksi ja englanniksi)

Tukholman julkinen liikenne

|  |  |
| --- | --- |
| Metro, paikallisjuna | 
* Tukholman metro
* Tukholman paikallisjuna
* Roslagsbanan
* Saltsjöbanan

 |
| Pikaraitiotie, raitiotie | 
* Poikittaisrata
* Nockebybanan
* Lidingöbanan
* Spårväg City
* Djurgårdslinjen

 |
| Lentokenttäkuljetus | 
* Arlanda Express
* Flygbussarna

 |
| Vastuuorganisaatiot | 
* Storstockholms Lokaltrafik
* Waxholmsbolaget

 |
**Theódoros "Thodorís" "Theo" Papaloukás** (kreik. Θεόδωρος "Θοδωρής" Παπαλουκάς, s. 8. maaliskuuta 1977 Ateena) on kreikkalainen kilpauransa päättänyt koripalloilija.

Ura
---

Papaloukás aloitti koripallon Ethnikos Ellenorosonin juniorijoukkueissa. Kaudeksi 1995–1996 hän siirtyi toisella sarjatasolla pelanneeseen Abelokipin joukkueeseen, jossa hän pelasi kaksi kautta. Vuonna 1997 Papaloukás siirtyi Dafnin joukkueeseen ja edusti seuraa kahden kauden ajan. Kaudet 1999–2001 Papaloukás pelasi Panioniosissa ja vuonna 2001 hän siirtyi suurseura Olympiakosiin. Ainoastaan yhden kauden jälkeen Papaloukás siirtyi TsSKA Moskovaan, jossa hän pelasi kuusi kautta. Tänä aikana hän voitti kaksi Euroliiga-mestaruutta sekä kuusi Venäjän mestaruutta. Vuonna 2006 hänet valittiin FIBA:n vuoden pelaajaksi. Lisäksi Papaloukás valittiin vuonna 2007 Euroliigan arvokkaimmaksi pelaajaksi. Vuonna 2008 hän teki paluun Olympiakosiin kolmivuotisella sopimuksella. Papaloukás siirtyi israelilaiseen Maccabi Tel Aviviin kesällä 2011.

Lähteet
-------

1. ↑  PAPALOUKAS, THEODOROS Euroliiga. Viitattu 4.12.2010. (englanniksi)
2. ↑  Taylor, Jeff: Papaloukas legend grows with FIBA Europe player of year honour  26.1.2007. FIBA Europe. Viitattu 4.12.2010. (englanniksi)
3. ↑  EUROLEAGUE ALL-DECADE SELECTION: Theodoros Papaloukas  11.1.2010. Euroliiga. Viitattu 4.12.2010. (englanniksi)
4. ↑  Olympiacos lands Theodoros Papaloukas  24.6.2008. Euroliiga. Viitattu 4.12.2010. (englanniksi)
5. ↑  Maccabi signs former MVP Papaloukas  13.8.2011. Euroliiga. Viitattu 9.7.2012. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Euroliigan pelaajaprofiili (englanniksi)
* Virallinen kotisivu (englanniksi) (kreikaksi)

Kreikan joukkue – Koripallon EM-kilpailut 2005
4 Papaloukás ·
5 Spanoúlis ·
6 Zísis ·
7 Bouroúsis ·
8 Vasilópoulos ·
9 Fótsis ·
10 Chatzivréttas ·
11 Ntikoúdis ·
12 Tsartsarís ·
13 Diamantídis ·
14 Papadópoulos ·
15 Kakioúzis  

Päävalmentaja Giannákis

Kreikan joukkue – Koripallon MM-kilpailut 2006
4 Papaloukás ·
5 Schortsanítis ·
6 Zísis ·
7 Spanoúlis ·
8 Vasilópoulos ·
9 Fótsis ·
10 Chatzivréttas ·
11 Ntikoúdis ·
12 Tsartsarís ·
13 Diamantídis ·
14 Papadópoulos ·
15 Kakioúzis  

Päävalmentaja Giannákis
*Tämä artikkeli käsittelee peruskoulua Iisalmessa. Samannimistä koulua Varkauden Kangaslammin pitäjässä käsitelään täällä.*

**Kangaslammin koulu** on suomenkielinen alakoulu (luokka-asteet 0–6) Iisalmen kaupungissa Pohjois-Savossa. Peruskorjattu ja osin uudelleenrakennettu koulurakennus saatiin käyttöön vuonna 2017. Se on oppilasmäärältään kaupungin suurin alakoulu. Lukuvuoden 2022–2023 alkaessa koulua kävi 320 peruskoululaista ja 21 esioppilasta. Koulun lähellä on monia lähiliikunta-alueita, kuten frisbeegolfrata, nurmikenttä, skeittipuisto ja rantalentopallokenttä. 

 Kangaslammin koulu Iisalmessa.
Kangaslammin koulu toimii myös Iisalmen taajaman eteläosan äänestyspaikkana (äänestysalue Kangaslampi).

Koulun pääoven yläpuolella olevan kellon ympärillä on Kirsi Kaulasen suunnittelema taideteos *Taika-aika* (2017).

Lähteet
-------

1. 1 2  Perusopetus Iisalmen kaupunki, iisalmi.fi. Viitattu 17.7.2020.
2. ↑  Yhteystiedot *peda.net*. Viitattu 5.4.2023.
3. 1 2 3 4  Kangaslammin koulu: Perustietoja Iisalmen kunta. Viitattu 5.4.2023.
4. ↑  Kangaslammin koulu Iisalmen kaupunki via peda.net. Viitattu 17.7.2020.
5. ↑  Äänestysalueet 15.10.2014 Iisalmen kaupunki, iisalmi.fi. Viitattu 17.7.2020.

Aiheesta muualla
----------------

* By Iisalmi - Kangaslammin koulussa hyvä huomataan! ("Kankkulan" koulun esittelyvideo, 2018) (YouTube)
**Fairchild C-119 Flying Boxcar** (suom. *Lentävä tavaravaunu*) on yhdysvaltalainen Fairchild Aircraftin 1949-1955 sotilaskäyttöön valmistama kaksimoottorinen kuljetuslentokone, jonka ensilento tapahtui 1947. Yli 1 100 kappaletta valmistettua konetta käytettiin muun muassa Korean ja Vietnamin sodissa.

Konetta käytti Yhdysvaltain ilmavoimien lisäksi Yhdysvaltain laivasto ja merijalkaväki. Lentokonetta käytettiin myös Afrikan, Amerikan ja Euroopan maissa. 

C-82 Packet -tyypistä kehitetyn koneen konstruktio oli kehtomaisella erillisellä keskirungolla varustettu ylätaso. Peräsimet olivat kaksiosaiset, rungosta erilliset puomiperäsimet, joiden välissä korkeusvakain sijaitsi. Koneen propellit olivat tavanomaisimmin nelilapaiset, kummankin mäntämoottorin sijainti oli paripuomien edessä. Moottoreina käytettiin sekä Wright'n että Pratt & Whitneyn kaksoistähtimoottoreita. Koneen runkoratkaisu mahdollisti maahanlaskujoukkojen laskuvarjohyppäämisen.

  

Kuljetuskoneversio oli aseistamaton mutta AC-119G Shadow ja AC-119K Stinger olivat konekivääreillä ja konetykeillä aseistettuja maajoukkojen tukemiseen suunniteltuja gunship -tyyppisiä alatyyppejä.

Koneen tavanomainen matkanopeus oli 330 km/h ja huippunopeus 450 km/h. Kantama eli pisin lentomatka oli 3 220 kilometriä. Lakikorkeus oli noin 7 500 metriä. Moottorit olivat 3 500 hevosvoiman tehoiset.

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.

Lähteet
-------

1. ↑   (Viitattu 20.3.2014)
2. ↑   (Viitattu 20.3.2014)
3. ↑   (Viitattu 20.3.2014)
4. ↑   (Viitattu 20.3.2014)
5. ↑   (Viitattu 20.3.2014)

Aiheesta muualla
----------------

* Fairchild C-119 Flying Boxcar History - YouTube

* 
* 
* 
* (Arkistoitu – Internet Archive)
*
Peltoa jonka yllä lentää radio-ohjattava quad-kopteri. Pellon takana on metsää.
**Haukanniemi** on Jyväskylän Kortepohjassa Tuomiojärven Rautpohjan ja Eerolanlahden välissä oleva niemi, joka tunnetaan luontokohteena. Se on toistaiseksi säilynyt rakentamattomana, mutta sen rakentamista on harkittu. Vuonna 1987 Jyväskylän kaupunginvaltuusto päätti rakennuttaa Haukanniemeen Jyväskylän kaupungin 150-vuotisjuhlapuiston, mutta päätös on jäänyt toteutumatta.

Haukanniemen vanhempi nimi on *Niskusniemi*. Alue on kuulunut Nisulan tilalle, jonka päärakennus on ollut niemellä 1800-luvun keskivaiheilla.

Haukanniemen rakennuttamista alettiin suunnitella 1990-luvulla Kortesuon rakennuttamisen yhteydessä. Niemi jätettiin myöhemmin pois täydennysrakentamisen osayleiskaavasta, sillä paikalliset asukkaat vastustivat sen rakennuttamista.

Lähteet
-------

1. 1 2  Marja Kokko: *Jyväskylän kaupungin historia 1965-2008* (sivut 247-250, verkkoversiossa 128-130). Osittain korj. 2. p. Jyväskylän kaupunki, 2012. Teoksen verkkoversio (Arkistoitu – Internet Archive).
2. 1 2  T.R. Boeisman, August Wilhelm Hämäläinen: Mattila, Taavettila ja Jokihuhta - JYX-julkaisuarkisto *jyx.jyu.fi*. Viitattu 9.6.2023.
3. ↑  Maanmittauslaitoksen historiallinen kartta-arkisto (kokoelma) - Pitäjänkartasto - 3212 05 Ia.\* -/- - Jyväskylä - Kansallisarkisto *astia.narc.fi*. Viitattu 9.6.2023.
**Laurentius-koulu** on Lohjalla sijaitseva, vuonna 2021 perustettu koulu. Se muodostettiin Tytyrin ja Anttilan kouluista. Rehtorina toimii Satu-kristiina Hautamäki ja oppilaita on noin 800. Koulussa opetetaan luokkia 1–9. Samoissa rakennuksissa toimivat myös muun muassa Lohjanseudun kuvataidekoulu, Hiiden opisto, päiväkoti ja ruotsinkielinen Solbrinken skola.

Historia
--------

Koulu perustettiin vuonna 1914 nimellä **Lohjan yhteiskoulu** Anttilan tilan päärakennukseen. Vuonna 1917 koulu sai oman rakennuksen, jota nykyään kutsutaan Puu-Anttilaksi, ja jota nykyään käytetään moniin kulttuuritarkoituksiin. Koulu siirtyi vuonna 1957 valtion omistukseen ja sai nimen **Lohjan yhteislyseo**, jossa oli keskikoulu ja lukio. 

Tytyrin koulun rakennus valmistui vuonna 1962, ja sen suunnitteli sairaala-arkkitehtinä tunnettu Reino Koivula.

Peruskoulun tullessa Lohjalle koulu jakautui Lohjan lukioksi ja Anttilan yläasteeksi. Yläaste toimi aluksi kahdessa paikassa, Puu-Anttilassa ja Tytyrissä, kunnes koulu vuonna 1982 punatiilisen koulurakennuksen muutaman sadan metrin päähän Puu-Anttilasta. Vuonna 1994 koulu jakautui kahteen, kun Harjun yläaste aloitti toimintansa Harjun koulussa. Anttilan koulu jäi entisiin tiloihin.

Koulun yhteydessä toimii 500-paikkainen konserttisali, Laurentius-sali.

Vuonna 2017 Tytyrin koulun rakennus purettiin sisäilmaongelmien takia, ja samoihin aikoihin Anttilan koulu remontoitiin huonon kunnon takia. Tytyrin koulu päätettiin korvata uudisrakennuksella ja yhdistää koulut. Rakennus valmistui vuonna 2021. Entinen Anttilan koulu ja uusi talo on yhdistetty kävelysillalla.

Lähteet
-------

1. ↑  Laurentius-koulu *peda.net*. Viitattu 30.8.2022.
2. ↑  [ Härkähaasta
kulttuurikampukseksi] *lohja.emmi.fi*.
**Gojko Kačar** (serb. Гојко Качар; s. 26. tammikuuta 1987 Novi Sad, Jugoslavia) on serbialainen jalkapalloilija. Hän pelasi kymmenen vuotta Saksassa ja edusti siellä Hertha Berliniä, Hamburgia ja FC Augsburgia. Hän on pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja.

Gojko on syntyisin kuuluisasta nyrkkeilyperheestä. Hänen enonsa Slobodan Kačar voitti olympiakultaa vuoden 1980 kesäolympialaisissa Moskovassa, kun neljä vuotta aikaisemmista kesäolympialaisista Tadija Kačar oli voittanut olympiahopeaa. Gojko itse jatkoi olympiaperinnettä, kun hän oli Serbian maajoukkueen mukana vuoden 2008 kesäolympialaisissa.

Ura
---

Kačar pelasi Vojvodinan nuorisojoukkueissa, ennen kuin hän nousi edustusjoukkueeseen vuonna 2003. Tammikuussa 2008 hän siirtyi saksalaisseura Hertha Berliniin 3 miljoonan euron siirtokorvauksella. Hänestä tuli silloin Vojvodinan historian kallein pelaaja.

7. syyskuuta 2008 hän teki viisi maalia Serbian ja Unkarin välisessä alle 21-vuotiaiden vuoden 2009 EM-kilpailujen karsintaottelussa. Itse turnauksessa hän teki Serbian ainoan maalin kolmen ottelun aikana.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Gojko Kačar *UEFA.com*.  3.5.2012. UEFA. Viitattu 4.7.2012. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Esittely Hertha Berlinin virallisella kotisivustolla (Arkistoitu – Internet Archive) (saksaksi)

  

Serbian joukkue – Jalkapallon MM-kilpailut 2010
1 Stojković |
2 Rukavina |
3 Kolarov |
4 Kačar |
5 Vidić |
6 Ivanović |
7 Tošić |
8 Lazović |
9 Pantelić |
10 Stanković |
11 Milijaš |
12 Isailović |
13 Luković |
14 Jovanović |
15 Žigić |
16 Obradović |
17 Krasić |
18 Ninković |
19 Petrović |
20 Subotić |
21 Mrđa |
22 Kuzmanović |
23 Đuričić |
Valmentaja Antić
Quadkopteri video Väinjärvessa
**Väinjärv** (myös *Veinjärv*) on Virossa Järvan kunnassa Järvamaalla sijaitseva luonnollinen järvi. Se on maakunnan suurin järvi.

Maantietoa
----------

Järvi sijaitsee Pandiveren ylängön eteläosassa Ervitan ja Väinjärve kylien lähellä itä-länsi-suuntaisessa matalassa laaksossa. Järven pinta-ala on 36 hehtaaria (ha) ja se on 1,4 kilometriä pitkä ja 450 metriä leveä. Luontaisia saaria on vain yksi ja sen pinta-ala on 0,33 ha, mutta länsipään niemi on katkaistu toiseksi saareksi. Järven keskisyvyys on 5,6 metriä ja sen tilavuudeksi on arvioitu 0,00232 kuutiokilometriä eli 2,32 miljoonaa kuutiometriä. Siihen laskee ojia laajalta alueelta, jonka pinta-ala on 26 km². Sen laskuoja on Väinjärve oja, joka lähtee järven itäpäästä ja joka yhtyy Preedi jõgeen 800 metrin jälkeen.

Järven rantaviivan pituus on 4,6 kilometriä ja rannat ovat metsä- tai puistoaluetta. Järven pohjois- ja lounaispuolen pellot ovat vaikuttaneet ojiensa takia järven rehevöitymiseen. Oman osansa on antanut kaakkoispuolen turpeentuotantoalue. Vesi on kirkasta ja pohjoisrannalle on kunnostettu uimaranta, jossa on hyppytornikin.

Järven luokittelu ja ekologia
-----------------------------

Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) (vir. *Veepoliitika Raamdirektiivi, (VRD)*) luokituksen (VRD 3) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa lämpötilakerrostuu (vir. *keskmise karedusega kihistunud veega järv*).

Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti sekä kovavetiseksi järveksi että miksotrofiseksi järveksi (vir. *kalgiveeline miksotroofne tai kalgiveeline segatoiteline*, KM). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on joko keskikorkea tai korkea ja sen ravinnepitoisuudet ovat korkeat. Järvi on tällöin rehevöitynyt. Järven vedessä on myös korkea humuspitoisuus.

Luontoarvoja
------------

Järven vesi on nykyään selkeää, mikä voi olla seurausta kuormituksen vähenemisestä ja järven pohjassa olevien lähteiden yhteisvaikutuksesta. Veden näkösyvyys on 2,5–3 metriä. Järvestä saadaan varsin isoja kaloja. Yleisimmät lajit ovat hauki, ahven, ruutana, suutari ja lahna. Järveltä voi vuokrata veneitä.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5 6  Keskkonnaregister: Väinjärv (vee2050300) *Keskonnainfo*. Tallinna, Viro:  Keskkonnaministeerium. Viitattu 31.3.2017. (viroksi)
2. 1 2  Krause, Teet: Väinjärv – selge vesi, suured kalad ja allveekütid(viroksi), viitattu 23.6.2017
3. 1 2 3 4 5 6  Tamre, Ruta (toim.): *Eesti järvede nimestik*. Tallinna, Viro: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus, 2006. ISBN 978-9985-881-40-8. Teoksen verkkoversio (PDF) (viitattu 31.3.2017). (viroksi) (Arkistoitu – Internet Archive)
4. 1 2  VisitEstonia: Väinjärv(viroksi), viitattu 23.6.2017
Carolina Östberg
**Beata Carolina Östberg** (17. toukokuuta 1853 Tukholma – 27. helmikuuta 1924) oli ruotsalainen oopperalaulaja, joka oli äänialaltaan sopraano. Hän oli yksi maansa tunnetuimmista oopperalaulajista 1800-luvun viimeisinä vuosikymmeninä.

Östberg pääsi 16-vuotiaana Tukholman kuninkaallisen musiikkiakatemian korkeakouluun. Siellä saamansa opetuksen ohella hän tutustui Christina Nilssonin ja Zelia Trebelli-Bettinin laulutekniikoihin. Östberg teki debyyttinsä Ruotsin kuninkaallisessa oopperassa Annan roolissa Carl Maria von Weberin oopperassa *Taika-ampuja* 15. joulukuuta 1873. Vuonna 1874 hän esiintyi siellä Carlo Broschin miesroolissa Daniel Auberin oopperassa *La part du diable* ja sai kiinnityksen. Östberg lauloi kuninkaallisessa oopperassa kolmen vuoden ajan ja teki esiintymisiä muun muassa Wolfgang Amadeus Mozartin *Figaron häissä* ja *Taikahuilussa*. Vuonna 1878 Östberg meni naimisiin Moritz Horwitzin kanssa ja aikoi lopettaa uransa. Hän kuitenkin teki paluun jo vuonna 1879 Franz von Suppén operetin *Boccaccio* esityksessä Nya teaternissa. Östberg kiinnitettiin Nya teaterniin, jossa hän lauloi vuoteen 1885 saakka. Tänä aikana hän esiintyi muun muassa Charles Lecocqin oopperassa *Le petit duc*, Jacques Offenbachin oopperassa *Madame Favart* ja Charles Grisartin oopperassa *Les poupées de l'Infante*. Samaan aikaan Östberg teki vierailevia esiintymisiä muun muassa Tanskassa (1880), Saksassa ja Alankomaissa (1882–1883) sekä Norjassa (1885).

Östberg kiinnitettiin jälleen Ruotsin kuninkaalliseen oopperaan vuonna 1886. Hän kuului sen pysyvään esiintyjistöön vuoteen 1906 saakka yhtäjaksoisesti lukuunottamatta vuosia 1892–1894, jolloin sopraano kiersi Yhdysvalloissa. Laulajan uransa jälkeen Östberg työskenteli yksityisenä laulunopettajana. Hänet valittiin Ruotsin kuninkaallisen musiikkiakatemian jäseneksi vuonna 1897. Östberg sai Litteris et Artibus -mitalin vuonna 1891, ja kuningas Oskar II:n syntymäpäivänä vuonna 1900 hän sai tältä epätavallisen timantein koristellun Litteris et Artibus -mitalin. Östberg toimi jonkin aikaa naisten Nya Idun -kulttuurijärjestössä. Hän kuoli vuonna 1924, ja hänet haudattiin Solnan Norra begravningsplatseniin. Östbergiltä on säilynyt yhdeksän gramofoniäänitystä vuodelta 1905.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Emilie Cederquist, Beata Carolina Östberg Svenskt kvinnobiografiskt lexikon 2.3.2020, viitattu 16.1.2024 (englanniksi)
**Kumppanuuskeskus** on sosiaali- ja terveysalan toimijoiden yhdessä rakentama järjestötalo ja kohtaamispaikka Oulussa. Kumppanuuskeskus tarjoaa monipuolisesti tiloja, toimintaa ja tapahtumia. Kansankatu 53:ssa sijaitsevassa toimipaikassa toimii saman katon alla yli 40 sosiaali- ja terveysalan järjestöä. Järjestöjen toimitilojen lisäksi Kumppanuuskeskuksesta löytyy kokoustiloja, joissa kokoustavat ja kokoontuvat esimerkiksi eri yhdistysten vertaistukiryhmät ja harrastekerhot.

Kumppanuuskeskuksen toimijoiden tavoitteena on lisätä hyvinvointia tuottavaa kansalaistoimintaa ja yhteistyötä yksittäisten ihmisten, järjestöjen, julkisen sektorin ja muiden toimijoiden välillä. Kumppanuuskeskus toimii yhteisen tiedottamisen, vaikuttamisen ja kehittämistyön sekä kohtaamisen mahdollistajana. Kumppanuuskeskus on matalan kynnyksen paikka, johon on helppo tulla tapaamaan vertaisia, saamaan ohjausta ja neuvontaa tai vaikka aamukahville.

Kumppanuuskeskuksen katutasolta löytyy kaikille avoin ja maksuton neuvontapiste, joka tarjoaa matalan kynnyksen ohjausta järjestötoimintaan sekä apua ja tukea kaikille kansalaisille. Vuonna 2023 neuvontaa hyödynsi noin 2000 henkilöä. Neuvontapisteen yhteydestä löytyy kaikille avoin Kahvilatila Laituri, jossa järjestetään muun muassa erilaisia tapahtumia. Laiturista löytyy myös esimerkiksi kirjanvaihtopiste sekä lautapelejä.
Pohjois-Pohjanmaan sosiaali- ja terveysturvayhdistys vastaa Kumppanuuskeskuksen neuvontapisteen toiminnasta sekä Kumppanuuskeskuksen toimijoiden arjen tukipalveluista.

Kumppanuuskeskuksen historia
----------------------------

Kumppanuuskeskus perustettiin jo 1990-luvun alussa helpottamaan kansalaisten hakeutumista yhdistysten toimintaan sekä yhdistysten keskinäistä ja kuntien kanssa tehtävää yhteistyötä. 

Kumppanuuskeskuksen juuret juontavat vuoteen 1992, jolloin neljä Oulussa toiminutta kansanterveys- ja vammaisjärjestöä siirsivät toimintansa erillisistä tiloista yhteisiin toimitiloihin Pakkahuoneenkatu 21:een. Ajatus yhteisestä toimipisteestä ja työyhteisöstä kiinnosti niin paljon, että vuonna 1994 jo kahdeksan toimijatahoa oli saanut työtilat samasta osoitteesta. 

Kumppanuuskeskuksen toinen alkujuuri löytyy vuonna 1994 käynnistyneestä Oulun kaupungin sosiaali- ja terveystoimen sekä Sosiaali- ja terveysturvan keskusliiton yhteisestä kehittämishankkeesta, Hyvinvoinnin verkostot-projektista. Projektin aloitteesta syntyi ajatus kansalaistalosta - paikasta, jossa julkinen sektori, järjestöt ja vapaa kansalaistoiminta kohtaisivat toisensa tasavertaisina kumppaneina. 

Vuonna 1997 Asemakadulla toiminut piste nimettiin Kumppanuuskulmaksi. Kumppanuuskeskus sai nimensä vuoden 1999 nimikilpailun tuloksena sijaitessaan Taka-Lyötyssä. Syksyllä 2006 Kumppanuuskeskus muutti Oulun Diakonissalaitoksen säätiön kortteliin Isokadulle. Nykyiseen toimipaikkaansa Etu-Lyötyn Kansankadulle Kumppanuuskeskus muutti alkuvuonna 2016.

Lähteet
-------

* www.kumppanuuskeskus.fi

Aiheesta muualla
----------------

* Kumppanuuskeskus
**King Kong elää** (*King Kong Lives*) on John Guillerminin ohjaama yhdysvaltalainen seikkailu- ja tieteiselokuva vuodelta 1986. Se on jatko-osa vuoden 1976 *King Kong* -elokuvalle.

Juoni
-----

**Varoitus:  Seuraava kirjoitus paljastaa yksityiskohtia juonesta.**
Kun King Kong ammuttiin alas World Trade Centeristä, ei se kuollutkaan vaan vaipui koomaan. Kymmenen vuotta myöhemmin tiedemiehet haluavat herättää King Kongin takaisin henkiin. Tiedemiehet löytävätkin viidakon uumenista uuden jättiläisapinan, jonka he kuljettavat Yhdysvaltoihin vaativaa operaatiota varten. King Kong herää eloon ja ihmiset tulevat todistamaan valtaisaa tuhoa…

**Juonipaljastukset päättyvät tähän.**

Vastaanotto
-----------

*Video-oppaassa* vuodelta 1994 Kari Salminen suositteli elokuvaa vain "camp-herkistelijöille" ja antoi sille yhden tähden viidestä, mikä vastaa sanallista arviota "huono".

Lähteet
-------

1. ↑  Romano, Bello (toim.): *Video-opas 95, Yli 8500 elokuvaa, 2000 uutuutta*. WSOY, 1994. ISBN 951-0-19839-0.
SAG-AFTRA:n lakkoilijoita New Yorkissa heinäkuussa 2023.
**Hollywoodin näyttelijöiden lakko 2023** on yhdysvaltalaisten näyttelijöiden ja radioesiintyjien ammattiliiton SAG-AFTRA:n järjestämä lakko. Lakko alkoi 14. heinäkuuta 2023, kun liitto ilmoitti liittyvänsä jo toukokuussa alkaneeseen käsikirjoittajien lakkoon. Näyttelijöiden ja käsikirjoittajien samanaikainen lakko on käytännössä pysäyttänyt yhdysvaltalaisen televisio- ja elokuvatuotannon.

Lakkoilevien käsikirjoittajien tavoin näyttelijät vaativat parempaa palkkaa ja paremman korvauksen suoratoistopalveluissa esitetyistä uusinnoista. Myös tekoälyn käyttöön vaaditaan rajoituksia. Työnantajia edustaa neuvotteluissa Alliance of Motion Picture and Television Producers (AMPTP), joka ei ole suostunut vaatimuksiin. AMPTP on perustellut kantaansa muun muassa sillä, että monet suoratoistopalveluista eivät ole vielä taloudellisesti kannattavia.

Lakolla on merkittäviä vaikutuksia elokuvien ja televisiosarjojen tuotantoon. Sen alkaessa monet tuotannot olivat pysähdyksissä jo käsikirjoittajien lakon takia, mutta näyttelijöiden lakko on jäädyttänyt myös sellaisten tuotantojen etenemisen, joiden käsikirjoitus oli jo valmis. Näyttelijöitä on myös kielletty osallistumasta markkinointitapahtumiin, kuten ensi-iltoihin tai elokuvajuhlille. Vuoden 2023 Emmy-gaalaa on siirretty lakon takia.

Hollywoodin näyttelijät olivat edellisen kerran laajemmassa lakossa vuonna 1980. Käsikirjoittajien ja näyttelijöiden edellinen yhteislakko oli vuonna 1960.

Lähteet
-------

1. 1 2  Hollywood-tuotannot jäihin, näyttelijät lakkoon *Salon Seudun Sanomat*.  14.7.2023. Viitattu 17.9.2023.
2. 1 2  Jokinen, Veera: Näyttelijät aloittavat lakon Yhdysvalloissa – elokuvatuotannot pysähtyvät *Yle.fi*.  13.7.2023. Viitattu 17.9.2023.
3. ↑  Lakossa olevat Hollywoodin käsikirjoittajat palaavat neuvotteluihin studioiden kanssa *Itä-Häme*.  10.8.2023. Viitattu 17.9.2023.
4. 1 2  Juntunen, Johanna: Näemmekö näyttelijöistä kohta vain digikopiot tv-sarjoissa? Sitä pelkää Isis King, ja siksi hän lakkoilee työtoveriensa kanssa Hollywoodissa *Yle.fi*.  4.8.2023. Viitattu 17.9.2023.
5. 1 2  What to know about the SAG-AFTRA actors’ strike *Los Angeles Times*.  14.9.2023. Viitattu 17.9.2023. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Hollywoodin näyttelijöiden lakko 2023** Wikimedia Commonsissa
Guy de Lusignan
**Guy de Lusignan** (noin 1150–1194, suomeksi myös **Guido** tai **Gui Lusignanilainen**) oli Jerusalemin kuningas ja Kyproksen hallitsija.

Lusignan oli nimellisesti Jerusalemin kuningas 1186–1192. Hän peri kuninkuuden alaikäiseltä poikapuoleltaan Balduin V:ltä, joka tuli enonsa Balduin IV:n jälkeen kuninkaaksi, ja kuoli vajaan vuoden kuluessa kruunaamisestaan, mahdollisesti isäpuolensa myrkyttämänä. Lusignan osoittautui typeräksi ja päättämättömäksi kuninkaaksi, joka johti Jerusalemin kuningaskunnan armeijan tuhoon Hattinin taistelussa vuonna 1187. Tämän jälkeen kuninkaalla ei ollut juuri valtaa Jerusalemissa.

Vuonna 1192 hän osti Kyproksen Temppeliherrain ritarikunnalta, jotka puolestaan olivat ostaneet sen Englannin Rikhard I:ltä. Kypros ei ollut tuolloin virallisesti vielä kuningaskunta, joten sen ensimmäisenä kuninkaana pidetään Guyn veljeä Amalriciä.

Guy de Lusignan populaarikulttuurissa
-------------------------------------

Ajanjaksosta on tehty elokuva, *Kingdom of Heaven – Taivas maan päällä*.

Lähteet
-------

1. ↑  Pieni tietosanakirja
2. ↑  Lusignan period Cyprus history

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Guy de Lusignan** Wikimedia Commonsissa

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Edeltäjä:**Balduin V** | **Jerusalemin kuningas** 1186–1192 | Seuraaja:**Isabella(nimellisesti)** |

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Ranska
* BnF data
* Puola

 |
|  |
| Muut | 
* IdRef

 |

 |
Säännöllinen dodekaedri.

|  |
| --- |
| Osa artikkelisarjaa**Geometria** |
|  |
| **Tasogeometria**
Piste
Suora
Käyrä
Taso
Pinta
Pinta-ala
Pituus
Kulma
Trigonometria
Ympyrä
Ellipsi
Monikulmio
Kolmio
Nelikulmio
Suorakulmio
Neliö
Suunnikas
Neljäkäs
Puolisuunnikas
**Avaruusgeometria**
Tilavuus
Avaruuskappale
Pallo
Kartio
Lieriö
Särmiö
Suuntaissärmiö
Suorakulmainen särmiö
Säännöllinen monitahokas
Platonin kappale
Tetraedri
Heksaedri eli kuutio
Oktaedri
Dodekaedri
Ikosaedri
Keplerin–Poinsot'n kappale
**Euklidinen geometria**
Paralleeliaksiooma
**Epäeuklidinen geometria**
Hyperbolinen geometria
Elliptinen geometria
**Analyyttinen geometria** |

**Dodekaedri** eli **12-tahokas** on geometrinen kappale, jonka muodostavat 12 monikulmiota eli *tahkoa*. 

Tavallisesti dodekaedrilla tarkoitetaan *säännöllistä dodekaedria*, joka on säännöllinen monitahokas. Sen tahkot ovat säännöllisiä viisikulmioita. Särmiä on 30 ja kärkiä 20. Jos särmän pituus on d, niin dodekaedrin tilavuus V ja tahkojen yhteispinta-ala A saadaan seuraavilla kaavoilla:

{\displaystyle V={\frac {15+7{\sqrt {5}}}{4}}d^{3}} ja {\displaystyle A=3{\sqrt {25+10{\sqrt {5}}}}d^{2}}.
Jos säännöllisen dodekaedrin tahkojen keskipisteet yhdistää, syntyy sen sisään säännöllinen ikosaedri, dodekaedrin duaalikappale.

Säännöllistä dodekaedriä käytetään joissain roolipeleissä noppana. Silloin sitä voi kutsua myös nimellä d12, joka tarkoittaa, että siinä on kaksitoista tahkoa.

Katso myös
----------

* Rombidodekaedri

Lähteet
-------

1. ↑  Kivelä, Simo K.: *Algebra ja geometria*. Espoo: Otatieto, 1989. ISBN 951-672-103-6.

Aiheesta muualla
----------------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Dodekaedri**.
* MathWorld. Dodecahedron
* Jason Martineau. Dodecahedron
**Ontuva Eriksson** on Tapio Rautavaaran säveltämä laulu, jonka hän levytti vuonna 1951. 

Teksti on Oiva Paloheimon runosta "Kerjäläislegenda", joka on julkaistu Paloheimon ensimmäisessä, vuonna 1935 ilmestyneessä runokokoelmassa *Vaeltava laulaja*. Rautavaara ja Paloheimo asuivat kumpikin Helsingin Oulunkylässä, vain vähän matkan päässä toisistaan. Rautavaara kysyi Paloheimolta luvan runon levyttämiseen ja samalla nimen muuttamiseen päähenkilön, puistojen porteilla kerjäävän raajarikon mukaiseksi. Rautavaara työsti sävelmää pitkin kevättä 1951, yhtä aikaa saman levyn kääntöpuolelle tulleen *Isoisän olkihatun* kanssa. Levy-yhtiön tuottaja Toivo Kärki piti laulusta, mutta ei ehtinyt itse laulun sovittajaksi, joten hän kehotti Rautavaaraa kääntymään Georg Malmsténin puoleen. Sovituksesta tuli synkän ja surumielisen tekstin mukainen tummasävyinen piano- ja viulutausta.

Laulu mielletään laveasti työväenmusiikiksikin.

Rautavaaraa harmitti, että runo ei gramofonilevyn aikarajan vuoksi kokonaisuudessaan mahtunut levylle, yksi säkeistö piti jättää pois. Puuttuva viimeinen säkeistö kuuluu:

Hän rauhassa aamulla mennä saa  

taas taivaan porttien luo.  

Tosin vainajat tänne mukanaan  

ei kukkaroita tuo.  

Mutta tyhjä hattu ennenkin  

sinun ansios ollut on.  

Saat nukkua maksutta kuitenkin,  

vai saatkohan, Eriksson? 

Rautavaara suunnitteli laulun levyttämistä – pois jäänyt säkeistö mukaan lukien – uudelleen, kun kehittynyt tekniikka mahdollisti kolmea ja puolta minuuttia pitempien kappaleiden taltioinnin samalle levypuolelle. Aika ehti kuitenkin ajaa synkän ja surumielisen laulelman ohi ja ajatus jäi toteuttamatta.

Lähteet
-------

1. ↑  Lasse Erola: *Tapsa: Tapio Rautavaaran elämä*, s. 214. Helsinki: Helsinki-kirjat, 2012.
2. ↑  Työväen musiikkitapahtuma, Valkeakoski: Vasurilla CD  2012. Provisual Oy ja Kansan uutiset. Viitattu 8.1.2013. [vanhentunut linkki]
3. ↑  Kai Hirvasnoro: Vasurilla-levy esitteleeduunarimusiikin pitkän kaaren.  *Kansan Uutiset Verkkolehti*, 29.7.2012, s. Artikkelin verkkoviite.  Kansan Uutiset 29.7.2012.
4. ↑  Erola 2012, s. 215.
**Asetoni** (myös *2-propanoni*, *propanoni*, *dimetyyliketoni*, kemiallinen kaava **C3H6O**) on yksinkertaisin ketoniyhdiste. Asetoni on normaaliolosuhteissa väritön ja helposti syttyvä tunnusomaisen hajun omaava neste. Orgaanisena yhdisteenä se liukenee eetteriin, mutta pienen kokonsa ja ketoniryhmän ansiosta myös veteen ja etanoliin. Asetoni haihtuu erittäin nopeasti. Sen leimahduspiste on -18 °C ja itsesyttymislämpötila 465 °C.

Asetoni on erittäin heikko happo ja sen happovakion kymmenkantainen negatiivinen logaritmi *pKa=19,3*. Happamuus johtuu resonanssin stabiloimasta konjugaattiemäksestä. Toisessa resonanssimuodossa elektronegatiivinen happiatomi stabiloi negatiivisen varauksen.

Asetonin konjugaattiemäksen resonanssimuodot
Asetonia lasipullossa

Käyttö
------

Asetonia käytetään lähinnä liuottimena ja yleisesti orgaanisissa synteeseissä sekä laboratoriokemikaalina. Sitä valmistetaan hapettamalla 2-propanolista. Asetonia on muun muassa kynsilakanpoistoaineessa ja tinnerissä.

Valmistus
---------

Asetonia on aiemmin tuotettu asetaattien kuivatislauksella. Ensimmäisen maailmansodan aikana sitä alettiin tuottaa Britanniassa teollisesti asetoni-butanoli-etanoli-käymisen avulla (ABE), jota jo Louis Pasteur ja F. Schardinger olivat käyttäneet, maissin ja hevoskastanjoiden tärkkelyksestä Chaim Weizmannin eristettyä *Clostridium acetobutylicum* -bakteerin. 

Nykyisin asetonia tuotetaan pääasiassa propeenista. Pääasiallinen valmistusmenetelmä on kumeeniprosessi, jossa ensin tuotetaan bentseeniä propeenilla alkyloimalla kumeenia (*isopropyylibentseeni*). Kumeeni hapetetaan hapen avulla kumeenihydroperoksidiksi, joka taas hajotetaan niin sanotulla Hock-toisiintumisella happamissa olosuhteissa asetoniksi ja fenoliksi. 

Kumeeniprosessi
Asetonin myyntipakkaus
Ketoosissa ihmisen elimistö tuottaa asetonia. Asetonin haju on yksi ketoosin tuntomerkeistä.

Terveysvaarat
-------------

Asetoni ärsyttää silmiä, ihoa ja hengitysteitä. Suuret asetonipitoisuudet voivat aiheuttaa nenän, nielun ärsytystä ja silmien kirvelyä ja erittäin suuret pitoisuudet heikkoutta, päänsärkyä, väsymystä, pahoinvointia ja mahdollisesti jopa tajuttomuuden ja kuoleman. Mikäli asetonia menee silmään, se voi aiheuttaa sidekalvontulehduksen tai jopa sarveiskalvon vaurion. Asetonin joutuessa iholle, iho kuivuu. Muutaman desilitran nielemisestä aiheutuu tajuttomuus. On todettu, että päivittäinen asetonihöyryn suurille pitoisuuksille altistuminen aiheuttaa pohjukaissuolen, mahalaukun ja hengitysteiden tulehdusta.

Lähteet
-------

1. ↑
2. ↑  John McMurry: *Organic Chemistry (5th edition)*, s. 77. Brooks/Cole, 2000. ISBN 0-534-37366-6. (englanniksi)
3. ↑

Aiheesta muualla
----------------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Asetoni**.
* Asetonin käyttöturvallisuustiedote, Sigma Aldrich, viitattu 26.12.2014.
* Asetonin kansainvälinen kemikaalikortti
* Asetonin OVA-ohje (Arkistoitu – Internet Archive)
* Kemian työsuojeluneuvottelukunta (KETSU): Asetoni
* PubChem: Acetone (englanniksi)
* Human Metabolome Database: Acetone (englanniksi)
* KEGG: Acetone (englanniksi)
* ChemBlink: Acetone (englanniksi)
**Antti Parviainen** (s. 1960) on suomalainen jääpallovalmentaja.

Valmentajaura
-------------

Parviainen on toiminut kolmeen otteeseen Suomen jääpallomaajoukkueen päävalmentajana, vuosina 1989–1992, 1997–1999 ja 2013–2019. Hän on valmentanut maajoukkuetasolla myös Viroa vuosina 2000–2001 ja Suomen junioreita vuosina 1985–1988. Seuratasolla hän on valmentanut jyväskyläläisseura JPS:ää vuosina 1983–1988, helsinkiläisseura Botniaa vuosina 1988–1996 ja porvoolaisseura Akillesta vuodesta 2012 vuoteen 2016. 

Parviainen toimi toisen kerran Akilleen päävalmentajana kaudella 2018-2019.

Botnia voitti hänen valmennuksessaan kahdesti SM-kultaa ja kolmesti SM-hopeaa. Parviainen on valmentanut jääpallon lisäksi myös junioritason jääkiekossa.

Yksityiselämä
-------------

Parviainen on koulutukseltaan liikuntatieteiden kandidaatti, joksi valmistui Jyväskylän yliopistosta vuonna 1988. Urheiluvalmentamisen lisäksi hän on toiminut muun muassa Mercuri Urvalin konsulttina, Helsingin Diakonissalaitoksen kehitysjohtajana, erityisasiantuntijana ja laatu- ja turvallisuuspäällikkönä sekä SLU:n erityisasiantuntijana.

Keväällä 2022 Parviainen valittiin Suomen Jääpalloliiton puheenjohtajaksi.

Saavutukset
-----------

Maajoukkueessa:

* MM-hopea: 1999, 2016
* MM-pronssi: 1991, 1997, 2017, 2018, 2019

Seurajoukkueessa:

* SM-kulta: 1989, 1992
* SM-hopea: 1990, 1991, 1993, 2016
* SM-pronssi: 1995, 1996

Lähteet
-------

1. ↑  Antti Parviainen 50-vuotta *finbandy.fi*.  2010. Suomen Jääpalloliitto.  Arkistoitu 27.9.2011. Viitattu 27.9.2011.
2. ↑
3. 1 2  Antti Parviainen *LinkedIn*. Viitattu 18.11.2013. (englanniksi)[vanhentunut linkki]
4. ↑  Palomäki, Ilkka: Jääpallomaajoukkueelle uusvanha päävalmentaja *Yle Urheilu*.  23.5.2013. Yleisradio. Viitattu 27.1.2014.
5. ↑  Teiskonlahti, Kirsi: Komea 30-vuotinen maajoukkueura päättyi poikkeaviin Suomen MM-pronssijuhliin! "Päävalmentaja puhui, kyynelehti ja kiitti pelaajia" *Yle Urheilu*.  2.2.2019. Viitattu 2.2.2019.
6. ↑  Antti Parviainen aloitti SLU:ssa erityisasiantuntijana *Liikunnan ja Urheilun Maailma*.  4/2011. Suomen Liikunta ja Urheilu.  Arkistoitu 27.9.2011. Viitattu 27.9.2011.
7. ↑
**Association of MBAs (AMBA)** on Lontoossa sijaitseva, kansainvälisesti tunnettu ja arvostettu puolueeton arviointi- ja asiantuntijaorganisaatio, joka myöntää kansainvälisiä akkreditointeja (laatuhyväksyntä) MBA.- ja EMBA-koulutusohjelmille. Se on akkreditoinut koulutusohjelmia noin 170 korkeakoulussa yli 70 maassa.   

AMBAn myöntää akkreditointejaan vain pienelle määrälle ohjelmia, joiden tulee täyttää korkeat kansainväliset johtamiskoulutuksen laatuvaatimukset. Arviointiprosessi toimii myös koulutusohjelman strategisen kehittämisen työkaluna, sillä arvioijat antavat prosessin aikana myös kehitysehdotuksia, joiden avulla ohjelmasta voidaan kehittää entistä vaikuttavampi ja laadukkaampi.

AMBA-akkreditointeja Suomessa
-----------------------------

Helsingin Kauppakorkeakoulun MBA-ohjelma sai AMBA-akkreditoinnin ensimmäisen kerran vuonna 1997 ja sen EMBA-koulutusohjelma vuonna 2004. Vuonna 2007 se sai AMBA-akkreditoinnin koko MBA-portfoliolleen. 

Hankenin MBA-ohjelma on saanut akkreditoinnin 2008 .

Jyväskylän yliopiston MBA-ohjelma sai AMBA-akkreditoinnin vuonna 2011. Sillä meni laatutunnustuksen tavoitteluun noin kolme vuotta, vapaaehtoisen hakemuksen jälkeen hakuprosessissa oli monia vaiheita, jotka huipentuivat vuoden 2010 lopulla tehtyyn arviointivierailuun.

Lähteet
-------

1. ↑  Laatutyö Vaasan yliopisto. Viitattu 12.9.2014.
2. 1 2 3  JY:n johtamiskoulutukselle kansainvälinen laatutunnustus Jyväskylän yliopisto.  Arkistoitu 5.3.2016. Viitattu 12.9.2014.
3. 1 2 3  Alan tärkeimmät akkreditoinnit  10.04.2013. Aalto yliopisto kauppakorkeakoulu. Viitattu 12.9.2014.
4. ↑  Hanken MBAArkistoitu kopio Svenska handelshögskolan.  Arkistoitu 29.7.2014. Viitattu 25.9.2014. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* AMBA:n sivut (Arkistoitu – Internet Archive)
**Wieruszówin piirikunta** (puol. *powiat wieruszowski*) on yksi Łódźin voivodikunnan piirikunnista. Sen väkiluku oli vuoden 2019 lopussa 42 105. Piirikunta jakautuu seitsemään maalaiskuntaan, jotka ovat Bolesławiec, Czastary, Galewice, Łubnice, Lututów, Sokolniki sekä Wieruszów ja niissä on kylien lisäksi kaksi kaupunkia; Lututów ja hallintokeskus Wieruszów.

Wieruszówin piirikunnan pinta-alasta 26 prosenttia oli metsän peitossa vuonna 2018.

Wieruszówin piirikunnan työttömyysaste oli vuoden 2018 lopussa neljä prosenttia.

Piirikunnan väestöpyramidi 2014.
Vuoden 2019 lopussa Wieruszówin piirikunnassa oli 42 105 asukasta, joista 50,5 prosenttia naispuolisia ja 49,5 prosenttia miespuolisia. Puolan väestönlaskennassa 2011 väkiluvun laskettiin olevan 42 434 ja sen ennakoidaan vuoteen 2050 mennessä pienenevän 37 402 asukkaaseen. Alle 18-vuotiaat muodostivat vuoden 2019 lopussa 18,5 prosenttia piirikunnan väestöstä, työikäiset 61,1 prosenttia ja eläkeikäiset 20,3 prosenttia väestön keski-iän ollessa 41 vuotta. Elävänä syntyi vuonna 2019 yhteensä 409 lasta.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10  Powiat wieruszowski w liczbach *Polska w liczbach*. Viitattu 7.11.2020. (puolaksi)
2. ↑  Gościem Radia ZW był Andrzej Szymanek, starosta powiatu wieruszowskiego *Radio ZW*.  28.10.2020. Viitattu 7.11.2020. (puolaksi)
3. ↑  Territorial units (Territorial units layout-pudotusvalikosta valittaessa vaihtoehto "Administrative units", sitten alle avautuvasta luettelosta kohta "Łódzkie") Puolan tilastokeskus. Viitattu 7.11.2020. (puolaksi, englanniksi)
4. ↑  Powiat wieruszowski (PDF) Łódźin tilastokeskus. Viitattu 7.11.2020. (puolaksi)
5. ↑  Mniejszości narodowe i etniczne oraz społeczność posługująca się językiem kaszubskim wg powiatów w 2011 r. Puolan sisäministeriö.  Arkistoitu 19.6.2021. Viitattu 7.11.2020. (puolaksi)

Łódźin voivodikunnan lippu.Łódźin voivodikunta
**Pääkaupunki: Łódź**   

Aleksandrów Łódzki | Bełchatów | Biała Rawska | Błaszki | Brzeziny | Drzewica | Działoszyn | Głowno | Kamieńsk | Koluszki | Konstantynów Łódzki | Krośniewice | Kutno | Łask | Łęczyca | Łódź | Łowicz | Opoczno | Ozorków | Pabianice | Pajęczno | Piotrków Trybunalski | Poddębice | Przedbórz | Radomsko | Rawa Mazowiecka | Rzgów | Sieradz | Skierniewice | Stryków | Sulejów | Szadek | Tomaszów Mazowiecki | Tuszyn | Uniejów | Warta | Wieluń | Wieruszów | Zduńska Wola | Zelów | Zgierz | Złoczew | Żychlin

**Piirikunnat**   

Bełchatów | Brzeziny | Kutno | Łask | Łęczyca | Łowicz | Itäinen Łódź | Opoczno | Pabianice | Pajęczno | Piotrków | Poddębice | Radomsko | Rawa | Sieradz | Skierniewice | Tomaszów | Wieluń | Wieruszów | Zduńska Wola | Zgierz

**Kaupunkipiirikunnat**   

Łódź | Piotrków Trybunalski | Skierniewice
Pajukuja Vellingen lähellä.
**Pajukuja** (ruots. *pilevall*) tarkoittaa pajuista istutettua puukujaa. Ne ovat yleisiä Ruotsissa Skånen tasankoseuduilla ja tyypillisiä Söderslättin tasangolle.

Pajukujia on historiallisesti istutettu maanteiden varteen ruokamullan eroosion estämiseksi. 1600-luvulla Tanskan kuningas Kristian IV määräsi istuttamaan pajupuita kaikkien Skånen teiden varsille. Pajut muodostivat tärkeän puunlähteen tasangolla, jossa oli muuten vain vähän puita. Tämän vuoksi pajuja istutettiin 1900-luvulle asti. Pajuja leikataan joka kolmas vuosi poistamalla sivuhaarat, jotta ne jatkaisivat kasvua ylöspäin. Pajukujat ovat selvinneet nykyaikaan asti lähinnä esteettisistä syistä.

Pajukujia on Skånen lisäksi ainakin Saksassa. Saksassa puumaiseksi kasvatettua pajua kutsutaan nimellä "Kopfweide". Jos pajua ei leikata ollenkaan, se kasvaa pensasmaiseksi, Pajukoreja tekevät henkilöt leikkaavat pajun joka vuosi. Pajun oksan pitää olla yksivuotinen, ohut oksa. Vanhemmat ja paksut oksat katkeavat.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Pajukuja** Wikimedia Commonsissa

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.   
Alkuperäinen artikkeli: sv:Pilevall
Veikko Leistén, Helsinki 1930
**Veikko Edvard Leistén** (26. helmikuuta 1896 Alavus – 19. joulukuuta 1970 Helsinki) oli suomalainen arkkitehti.

Elämäkerta
----------

Leisténin vanhemmat olivat liikennetarkastaja Petter Arthur Aleksander Leistén ja Lea Zuleima Swan. Hänen veljensä oli teatterinjohtaja ja kirjailija Topo Leistelä. Leistén avioitui Irja Avellanin kanssa, heidän pojastaan Jaakko Juhani Mario Leisténistä tuli hermo- ja mielitauteihin erikoistunhut lääkäri. Leistén kirjoitti ylioppilaaksi Lahden yhteiskoulusta 1917 ja valmistui arkkitehdiksi Teknillisestä korkeakoulusta 1922. Leistén teki opintomatkoja Italiaan vuosina 1925–1929. Hän aloitti työuransa Arkkitehtitoimisto Oiva Kallion palveluksessa 1922–1923 ja työskenteli sitten toimistoarkkitehtina Väinö Vähäkallion palveluksessa vuosina 1923–1931 ja toimistoarkkitehtina Kulutusosuuskuntien Keskusliitossa 1931–1937. Hänellä oli oma arkkitehtitoimisto vuodesta 1938. 

Leistén osallistui Suomen sisällissotaan ja toiseen maailmansotaan.

Töitä
-----

Leistén suunnitteli muun muassa teollisuus- ja asuinrakennuksia, Elannon tavaratalon Helsinkiin 1952 (Aleksanterinkatu 9) sekä laatinut korjaussuunnitelmat Vehkalahden ja Suomenlinnan kirkkoihin. Hän suunnitteli myös MTK:n järjestöopiston Espooseen.

Lähteet
-------

1. ↑  Geni.com : Veikko Edvard Leistén
2. ↑  Juhani Kirpilä, Sisko Motti, Anna-Marja Oksa (toim.): *Suomen lääkärit 1962*, s. 351. Helsinki: Suomen Lääkäriliitto, 1963.
3. ↑  Kuka kukin on 1954 (Projekt Ruuneberg)
4. 1 2  Muistokirjoitus, Helsingin Sanomat 22.12.1970 sivu 9.
5. ↑  *Diplomi-insinöörit ja arkkitehdit 1965,* Suomen teknillinen seura ja Tekniska föreningen i Finland 1965.
6. ↑  *Kuka kukin on 1966,* Otava 1966.
Iskunvaimentimen toiminta ja komponentit:  

A - männänvarsi  

B - mäntä tiivisteineen  

C - sylinteri  

D - öljytila  

E - kelluva mäntä  

F - ilmakammio
**Iskunvaimennin** on heilahdusliikettä vaimentava laite varsinkin moottoriajoneuvon jousitusjärjestelmässä.

Ilman iskunvaimentimia ajoneuvon keinahtelu jousien varassa jatkuisi pitkään, mikä heikentäisi pyörien otetta tienpinnasta ja tekisi matkustajien olon epämukavaksi. Iskunvaimennin muuttaa liike-energiaa palautumattomasti lämmöksi, jolloin heilunta vaimenee nopeasti.

Nykyisin käytetään yleisimmin putkityyppisiä nesteiskunvaimentimia (teleskooppi-iskunvaimentimia). Niissä on sylinteri ja siinä joustoliikkeiden mukaan liikkuva mäntä, jonka kummallakin puolella on nestettä. Männän liikkuessa neste joutuu virtaamaan männän toiselta puolelta toiselle ahtaiden kanavien kautta, mikä pyrkii hidastamaan männän liikkeitä. Kanavien kokoa tai lukumäärää muuttamalla voidaan myös iskunvaimentimen vaimennustehoa muuttaa. Myös ajon aikana säädettäviä tai automaattisesti säätyviä iskunvaimentimia on olemassa. 

Aikaisemmin on käytetty muun muassa täysin mekaanisia kitkaiskunvaimentimia ja hydraulisia vipuiskunvaimentimia ("sammakkovaimentimia"), mutta nykyautoissa niitä ei enää tavata.   

Yhdysvalloissa sijaitsevassa Massachusettsin teknillisessä korkeakoulussa on kehitetty iskunvaimennin, joka tuottaa sähköenergiaa absorboimastaan liike-energiasta. Vaimennin toimii siten, että iskunvaimentimen sisällä olevaa nestettä ohjataan turbiinin läpi. Männän liikkuessa virtaava neste saa generaattoriin kytketyn turbiinin pyörimään. Auton energiankulutusta on saatu pienennettyä tällä keksinnöllä jopa kymmenen prosenttia, mutta paras hyöty arvioidaan saatavan raskaasta liikenteestä.

Lähteet
-------

1. ↑  Kuinka suorittaa iskunvaimentimien itsetarkistus *shop.gazone.com.ua*.
2. ↑  Tieteen Kuvalehti 15/2009, sivu 11.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Iskunvaimennin** Wikimedia Commonsissa
**TNA Impact!** (virallisesti kirjoitettuna "TNA iMPACT!") on ensimmäinen Total Nonstop Action Wrestlingin julkaisema videopeli. Videopeli perustuu TNA:han, ja se on nimetty Impact!:tiksi. Peliä alettiin työstää virallisesti maaliskuussa 2006 PlayStation 2:lle, PlayStation 3:lle, Wiille ja Xbox 360:lle. Peliä tekee Midway Studios Los Angelesissa, julkaisija on Midway Games ja peli julkaistaan 9. syyskuuta 2008.

Tuotanto
--------

Julkaisijaehdokkaita olivat Electronic Arts, Rockstar Games ja Midway Games, ja lopulta sopimus kirjoitettiin Midway Gamesin kanssa 7. marraskuuta 2005. Se sisälsi sopimuksia, mm. että Midway Games saa tehdä pelejä konsoleille, PC:lle sekä käsikonsoleille. Midway virallisesti julkisti tiedot ensimmäisestä TNA - pelistä ikinä 2. maaliskuuta 2006.

TNA:n painijat ovat olleet pelin tuotannossa mukana. Mukana pelin tekemisessä ovat olleet Samoa Joe, AJ Styles, Cristopher Daniels, Senshi, Sonjay Dutt ja Jeff Jarrett. He ovat auttaneet tekemällä oikeita liikkeitä ja sitten tuotantoryhmä on siirtänyt liikkeet tietokoneelle.

Sisältö
-------

TNA iMPACT! Samalla konsolilla voi pelata korkeintaan neljä ihmistä kerralla. Pelissä on myös online-pelattavuus, missä voi pelata erilaisissa turnauksissa. Online-pelattavuus on kuitenkin käytössä vain PlayStation 3 ja Xbox 360- versioissa. Siinä on sanottu olevan realistiset supertähdet, jotka on tehty oikean henkilön piirteistä. Hahmojen kuluvuus näkyy näyttöruudulla värillisenä. TNA:n erikoisottelutyypit Full Metal Mayhem ja Ultimate X ovat tulevassa pelissä mukana missä vain-ottelut ovat mukana. Peliin ei kuitenkaan tule rautahäkkiottelua. Siihen tulee kahdeksan eri areenaa: Floridan iMPACT! Zone, Japanin areena, Meksikon areena, Englannin areena ja Las Vegasin areena. Areenoiden sisustus on erilainen joka areenalla.Pelissä ei ole raakuuksia. Raakuuksien tilalle on myös tehtäviä.

Ottelutyypit
------------

**Standrad Match** (1 vs. 1)

**Free for All** (1 vs. 1 vs. 1)

**FCA (Falls Count Anywhere)** 2 vs. 2 tai 1 vs. 1

**Ultimate X** (Voi pelata kahdestaan tai kolmistaan.)

**Submission** (1 vs. 1)

Nämä ottelut ovat PS2:lla.

Aiheesta muualla
----------------

* Pelin virallinen sivusto