recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Heinäveden Valamon luostarin Pyhän Nikolaoksen tsasouna.
Muhoksen vuonna 1956 rakennettu Kristuksen kirkastumisen tsasouna, joka purettiin vuonna 2017.
Hattuvaaran tsasouna
**Tsasouna** tai **tšasouna** eli **säässynä** on ortodoksisesta rukoushuoneesta Karjalassa käytetty termi. Tsasouna-sana tulee venäjän sanasta *tšasovnja* (ven. часовня) ’kappeli’, joka edelleen juontuu sanasta *tšas* (ven. час) ’tunti, hetki’, joka viittaa tsasounissa toimitettuihin hetkipalveluksiin. Tsasounat on yleensä nimetty jonkun pyhimyksen, juhlapäivän tai muun ortodokseille tärkeän tapahtuman mukaan.

Rukoushuonetta ei ole vihitty kirkoksi, eikä siellä siksi vietetä jumalanpalveluksia. Tsasounassa ei myöskään ole erillistä alttaria. Hetkipalveluksen voi suorittaa maallikkokin papin puuttuessa, ja siksi tsasounia syntyi seurakuntien laitamille syrjäisten seutujen ortodoksisten asukkaitten käyttöön hetkipalveluksien pitopaikaksi. Esimerkiksi Karjalassa niitä oli melkein kaikissa kylissä. Tsasounia on sotien jälkeisinä vuosikymmeninä rakennettu eri puolille Suomea.

Venäjällä harvaan asutuilla alueilla, kuten Arkangelin kuvernementeilla, maallikkojen pitämät jumalanpalvelukset tarjosivat mahdollisuuden poliittisista syistä Venäjän sydänalueilta poistuneille vähemmistöille keskushallinnon ohjaamasta papistosta riippumattomampaan hengenelämään.

Tsasounat ovat perinteisesti puurakenteisia. Jos tällainen rakennus on tehty kivestä tai tiilestä, sitä sanotaan tavallisesti kappeliksi.

Suomen ortodoksisen kirkon nykyinen arkkipiispa Leo rakennutti kotikylälleen Pielavedelle tsasounan, jonka hän vihki käyttöön 60-vuotissyntymäpäivänään. Tsasounan rakennuttaminen oli ollut hänen pitkäaikainen haaveensa.

Katso myös
----------

* Kappeli
* Rukoushuone

Lähteet
-------

1. ↑  Tervareitti: Muhoksen tsasouna sai purkutuomion *Kaleva.fi*.  29.9.2017. Viitattu 20.2.2018.
2. 1 2  Церковь, храм, собор и часовня - в чём разница? *Дзен*.  7.7.2023. Viitattu 6.4.2024. (venäjäksi)
3. ↑  Tsasounat *Valamon luostari*.  2024. Viitattu 6.4.2024.
4. ↑  Ark­ki­piis­pa Leo esit­te­lee ko­ti­tsa­sou­naan­sa Pie­la­ve­del­lä *Kaleva*.  4.6.2008. Viitattu 6.4.2024.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Tsasouna** Wikimedia Commonsissa

* Hattuvaaran tsasouna (Arkistoitu – Internet Archive)
* Pyhän Johannes Venäläisen tsasouna
* Tšasouna ortodoksi.net. Viitattu 26.7.2013.
**Keskiluku** on tunnusluku, joka kuvaa aineiston keskikohtaa. Keskikohdan kuvaamiseen ei ole yksiselitteistä menetelmää, ja paras tunnusluku vaihtelee tilanteen mukaan. Yleisimmin käytettyjä keskilukuja ovat:

* Aritmeettinen keskiarvo on havaintojen summa jaettuna havaintojen lukumäärällä. Puhekielessä keskiarvo tarkoittaa juuri aritmeettista keskiarvoa. Keskiarvo on mielekäs keskiluku, kun mittaus on tehty vähintään intervalliasteikolla.

* Moodi eli tyyppiarvo on aineistossa useimmin esiintyvä arvo. Kun mittaus on tehty luokitteluasteikolla, moodi on ainoa mahdollinen keskiluku.

* Mediaani on järjestetyn aineiston keskimmäinen luku. Jos havaintoja on parillinen määrä, valitaan mediaaniksi usein kahden keskimmäisen luvun keskiarvo. Näin ollen puolet havainnoista on mediaania pienempiä ja puolet suurempia. Mediaania voidaan käyttää keskilukuna, kun mittaus on tehty järjestysasteikolla.

* Geometrinen keskiarvo on N:n havainnon tulon N:s juuri.
* Harmoninen keskiarvo on käänteislukujen aritmeettisen keskiarvon käänteisluku.
* Painotettu keskiarvo on aritmeettinen keskiarvo, jossa havaintoja on painotettu valitun säännön mukaan.
* Neliöllinen keskiarvo eli tehollisarvo

Esimerkki: lukujoukon {1, 1, 2, 3, 6, 7, 8} keskilukuja
-------------------------------------------------------

Tämän esimerkin helpoin laskettava keskiluku on **moodi**: lukua 1 on enemmän kuin mitään muuta (2 kappaletta, kun kaikkia muita on vain 1), joten moodi on 1.

Esimerkkijoukon **mediaania** varten luvut järjestetään suuruusjärjestykseen, jolloin keskimmäiseksi asettuu luku 3. Tätä pienempiä (1, toinen 1 ja 2) ja suurempia (6, 7 ja 8) lukuja on yhtä paljon. Lukujen mediaani on siten 3.

Joukon lukujen summa on 28, joka jaettuna lukujen määrällä (7) on 4. **Keskiarvo** on siis 4.

Lukujen **geometrinen keskiarvo** on 7:s juuri lukujen tulosta 2016. Tulos on likiarvoltaan noin 2,9653. Nähdään, että tuloksen suuruusluokka on oikein, sillä se on lähellä lukua 3 ja 3\*3\*3\*3\*3\*3\*3 (3 potenssiin 7) = 2187, joka puolestaan on lähellä lukujen tuloa 2016.

Esimerkkijoukon **harmoninen keskiarvo** on joukon käänteislukujen keskiarvon käänteisluku
{\displaystyle {\frac {1}{[({\frac {1}{1}}+{\frac {1}{1}}+{\frac {1}{2}}+{\frac {1}{3}}+{\frac {1}{6}}+{\frac {1}{7}}+{\frac {1}{8}})/7]}}}. Tämä on noin 2,142.

**Neliöllinen keskiarvo** = {\displaystyle {\sqrt {(1^{2}+1^{2}+2^{2}+3^{2}+6^{2}+7^{2}+8^{2})/7}}} ≈ 4,84.

Lähteet
-------

1. ↑  Lærd Statistics: Measures of Central Tendency *statistics.laerd.com*. Viitattu 18.7.2017.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Keskiluku** Wikimedia Commonsissa
**Puistokoulu** on arkkitehti Wivi Lönnin Jyväskylään suunnittelema koulurakennus, joka on nykyään osa Puistokadun päiväkotikoulua. Vuonna 1912 valmistunut rakennus edustaa varhaista klassista puukoulurakentamista, ja se oli Jyväskylän ensimmäinen kunnallinen kansakoulu. Se on ollut koko sen historian ajan koulukäytössä.

Tyyli
-----

Puistokoulun rakennushistoriallista arvoa nostaa se, että se edustaa varhaista klassista puukoulurakentamista. Siinä näkyy jo vivahteita siirtymisestä jugendista klassismiin: sen julkisivut ovat symmetriset, ja siinä on aumakattoa. Rakennuksessa on käytetty päätykolmiota ja risti-ikkunat on aukoitettu tiukasti.

Historia
--------

Jyväskylä oli pitkään ilman kunnallista kansakoulua, koska seminaarin harjoituskoulun katsottiin tyydyttävän koulutarpeen. Jyväskylän kaupunki tilasi arkkitehti Wivi Lönniltä piirustukset kansakoulua varten. Rakennus valmistui vuonna 1912, ja se oli kaupungin ensimmäinen kunnallinen kansakoulu. Lönnin suunnittelema rakennus on ollut koko ajan koulukäytössä, ja siellä oli kunnallinen kokeilukeskikoulu vuosina 1946–1969.

Puistokoulu oli lakkautusuhan alla 1980-luvulla, mutta aktiiviset vanhemmat torjuivat koulun lakkauttamissuunnitelmat. Rakennuksen kulttuurihistoriallinen arvo on sen jälkeen tunnustettu ja se suojeltiin 2008 asemakaavalla. Rakennuksen peruskorjaus valmistui vuonna 2014. Sille palautettiin Lönnin suunnittelema ulkoasu, ja samalla luokkahuoneet modernisoitiin. Puistokoulu yhdistyi seuraavana vuonna hallinnollisesti Päivärinteen päiväkodin kanssa Puistokadun päiväkotikouluksi.

Lähteet
-------

1. ↑  Maakunnallisesti arvokkaat rakennetut kulttuuriympäristöt Keski-Suomessa (s. 14) Keski-Suomen liitto.  Arkistoitu 5.7.2016. Viitattu 1.5.2018.
2. 1 2  Puistokoulu ja Päivärinteen päiväkoti Puistokadun päiväkotikouluksi 1.8.2015 alkaen *Peda.net*. Viitattu 1.5.2018.
3. ↑  Puistokoulu palautuu remontissa juurilleen *Yle Uutiset*.  2.3.2014. Yleisradio. Viitattu 1.5.2018.
**Daniel Bell** (10. toukokuuta 1919 New York – 25. tammikuuta 2011 Cambridge, Massachusetts) oli yhdysvaltalainen sosiologi.

Elämä
-----

Bell syntyi Manhattanilla Lower East Sidessa. Hänen vanhempansa olivat siirtolaisia Itä-Euroopasta ja perheen sukunimi oli alkujaan Bolotsky. Perheen isä kuoli Danielin ollessa 8-vuotias ja hänen ollessaan 13-vuotias sukunimeksi vaihdettiin Bell.

Bell valmistui City College of New Yorkista vuonna 1939. Hän opetti Chicagon yliopistossa 1940-luvulla ja toimi sosiologian professorina Columbian yliopistossa 1959–1969, minkä jälkeen hän siirtyi Harvardin yliopistoon. Bell tutki muun muassa sosialismin epäonnistumisia Yhdysvalloissa, modernin kulttuurin hiipumista ja kapitalismin siirtymää teollisuusyhteiskunnasta kulutusyhteiskunnaksi. Hänet tunnetaan kansainvälisesti muun muassa kirjoista *The End of Ideology* (1960), *The Coming of Post-Industrial Society* (1973) ja *Cultural Contradictions of Capitalism* (1978).

Yksityiselämä
-------------

Bellin poika David Bell on historioitsija, joka on työskennellyt muun muassa Johns Hopkinsin yliopiston ja Princetonin yliopiston professorina.

Tammikuussa 2011 Bell kuoli 91-vuotiaana kotonaan Cambridgessa, Massachusettsissa lyhyen sairauden jälkeen.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Kaufman, Michael T.: Daniel Bell, Ardent Appraiser of Politics, Economics and Culture, Dies at 91 *The New York Times*.  25.1.2011. Viitattu 7.3.2011. (englanniksi)
2. ↑  Reimer, Erich: Dean of Faculty David Bell to leave Hopkins *The John Hopkins Newsletter*.  16.10.2009.  Arkistoitu 21.5.2016. Viitattu 7.3.2016. (englanniksi)
3. ↑  Daniel Bell, influential sociologist, dies at 91 *USA Today*.  26.1.2011. Viitattu 7.3.2016. (englanniksi)


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Espanja
* Ranska
* BnF data
* Katalonia
* Saksa
* Italia
* Israel
* Belgia
* Yhdysvallat
* Ruotsi
* Tšekki
* Kreikka
* Korea
* Alankomaat
* Puola

 |
|  |
| Taiteenala | 
* RKD Artists

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Deutsche Biographie

 |
|  |
| Muut | 
* SNAC
	+ 2
* IdRef

 |

 |
*Tämä artikkeli käsittelee 2000-luvulla perustettua yritystä. Suomen Filmiteollisuus -artikkeli vanhempaa yhtiötä*

**Suomen Filmiteollisuus (SF) Oy** on suomalainen elokuvatuotantoyhtiö, joka perustettiin 2001.

Yhtiönimi Suomen Filmiteollisuus Oy siirtyi vuonna 2005 ohjaaja Markku Pölösen ja hänen vaimonsa Satu Sadinkankaan omistukseen. He ostivat oikeudet SF-nimeen elokuvaohjaaja Jari Niemiseltä. He omistavat myös Kontiolahdella, Pohjois-Karjalassa toimivan Selkie Filmi Oy:n, ja Markku Pölönen omistaa tuottaja Kari Saran kanssa Fennada Filmi Oy:n, joka tuottaa Pölösen pitkiä teatterielokuvia.

Alkukesästä 2011 Pölönen myi yli puolet SF:stä sijoittajille, Ponssen ja kauppahuone Laakkosen omistajille, joita ovat Jukka ja Juha Vidgrén sekä Yrjö Laakkonen. Jukka Vidgrén toimii jo ennestään elokuva-alalla.

Tuotanto
--------

### Elokuvat

* *Lieksa!* (2007)
* *Ralliraita* (2009)

### Televisiosarjat

* *Karjalan kunnailla* (2007–2012)

Lähteet
-------

1. ↑  Helsingin Sanomat/HS.fi 11.7.2005
2. ↑  Markku Pölönen myi pääosan tuotantoyhtiöstään, viitattu 4.9.2011
Andrei Okounkov vuonna 1999.
**Andrei Jurjevitš Okounkov** (ven. Андрей Юрьевич Окуньков) (s. 1969) on matemaatikko, joka työskentelee esitysteorian parissa ja sen sovelluksissa algebralliseen geometriaan, matemaattiseen fysiikkaan, todennäköisyyslaskentaan ja erikoisfunktioihin.

Okounkov suoritti tohtorin tutkinnon Moskovan yliopistossa vuonna 1995 Alexander Kirillovin ohjauksessa. Hän on ollut professori Princetonin yliopistossa vuodesta 2002 lähtien ja oli sitä ennen apulaisprofessori Kalifornian yliopistossa Berkeleyssä.

Vuonna 2006 Okounkov palkittiin 25. kansainvälisessä matemaatikkokonferenssissa Madridissa, Espanjassa Fieldsin mitalilla "saavutuksista todennäköisyyslaskennan, esitysteorian ja algebrallisen geometrian yhdistämisessä".

Työ
---

Okounkov on työskennellyt äärellisten symmetristen ryhmien esitysteoriaa, tason osituksia ja kvanttikohomologiassa kompleksitason pisteiden Hilbertin skeemoja. Hilbertin skeemoja hän on tutkinut yhdessä Rahul Pandharipanden kanssa.

Okounkov on esittänyt yhdessä Pandharipanden, Nikita Nekrasovin ja Davesh Maulikin kanssa tunnettuja otaksumia liittyen Gromov-Witten invariantteihin ja Donaldson-Thomas invariantteihin.

Okounkovin Erdős-luku on enintään kolme hänen tutkittuaan Anatoly Vershikin kanssa Freimanin lausetta.

Lähteet
-------

1. ↑  "Information about Andrei Okounkov, Fields Medal winner", ICM Press Release

Aiheesta muualla
----------------

* Andrei Okounkov vanha kotisivu Berkeleyssä
* EMS Prize 2004 kunniamaininta
* Fields Medal kunniamaininta (Arkistoitu – Internet Archive)
* Andrei Okounkovin artikkeleja Arxivissä
* Päivän Princetonin yliopistolainen
* Okuonkov BBC:ssä

  

**Fieldsin mitalin saajat**
 
1936: Ahlfors • Douglas | 1950: Schwartz • Selberg | 1954: Kodaira • Serre | 1958: Roth • Thom | 1962: Hörmander • Milnor | 1966: Atiyah • Cohen • Grothendieck • Smale | 1970: Baker • Hironaka • Novikov • Thompson | 1974: Bombieri • Mumford | 1978: Deligne • Fefferman • Margulis • Quillen | 1982: Connes • Thurston • Yau | 1986: Donaldson • Faltings • Freedman | 1990: Drinfeld • Jones • Mori • Witten | 1994: Zelmanov • Lions • Bourgain • Yoccoz | 1998: Borcherds • Gowers • Kontsevitš • McMullen | 2002: Lafforgue • Vojevodski | 2006: Okounkov • Perelman • Tao • Werner | 2010: Lindenstrauss • Châu • Smirnov • Villani | 2014: Avila • Bhargava • Hairer •  Mirzakhani | 2018: Birkar • Figalli • Scholze • Venkatesh | 2022: Duminil-Copin • Huh • Maynard • Vjazovska

muokkaa

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Saksa
* Israel
* Yhdysvallat

 |
|  |
| Tieteilijät | 
* Google Scholar
* MathSciNet
* Mathematics Genealogy Project
* ORCID
* Scopus
* zbMATH

 |
|  |
| Muut | 
* IdRef

 |

 |
**Juuso Toivola** (s. 17. maaliskuuta 1971 Seinäjoki) on suomalainen jääkiekkovalmentaja, joka on toiminut Suomen naisten jääkiekkomaajoukkueen päävalmentajana vuoden 2022 olympialaisista alkaen.

Ura
---

Ennen jääkiekkovalmentajan uraansa Toivola pelasi jääkiekkoa keskushyökkääjänä Suomi-sarjaa vastaavalla tasolla Seinäjoen S-Kiekossa ja jalkapalloa Törnävän Pallossa sekä Sepsi-78:ssa. Jääpallossa hän saavutti nuorten MM-pronssia. Rovaniemelle Toivola muutti opiskellakseen liikunnanohjaajaksi.

Toivolan valmennusura käynnistyi Ounasvaaran urheilulukiossa vuonna 1994, ja pian hän valmensi myös Rovaniemen Kiekon juniorijoukkueita. RoKi:n edustusjoukkueen päävalmentajaksi Toivola nousi 26-vuotiaana vuonna 1997.

Naisten jääkiekkomaajoukkueen apuvalmentajana Toivola toimi ensimmäisen kerran vuosina 2004–2006. Vuosina 2010–2014 hän toimi Suomen alle 18-vuotiaiden naisten jääkiekkomaajoukkueen päävalmentajana. Naisten jääkiekkomaajoukkueen apuvalmentajaksi Toivola palasi vuonna 2014 toimien apuvalmentajana aina vuoteen 2022 asti.

Kesäkuussa 2021 ilmoitettiin, että Toivola aloittaa Suomen naisten jääkiekkomaajoukkueen päävalmentajana vuoden 2022 Pekingin olympialaisten jälkeen. Hänen sopimuksensa kestoksi ilmoitettiin kaksi vuotta, ja siihen kuului myös optio kahdesta seuraavasta kaudesta. Toivola nousi kuitenkin päävalmentajaksi jo olympialaisten aikana, kun päävalmentaja Pasi Mustonen lähti vakavien perhesyiden takia kotiin kesken turnauksen. Suomi saavutti olympialaisissa pronssia. Vuoden 2022 naisten jääkiekon MM-kilpailuissa maajoukkue jäi ensimmäistä kertaa mitalipelien ulkopuolelle ja putosi B-lohkoon sijoittuen turnauksessa lopulta kuudenneksi.

Valmentamisen lisäksi Toivola on työskennellyt Lapin urheiluopiston valmennusosaamisen koordinaattorina.

Lähteet
-------

1. 1 2  Juuso Toivola *www.eliteprospects.com*. Viitattu 16.4.2023. (englanniksi)
2. 1 2 3 4  Huttunen, Sasha: Naisleijonien uusi päävalmentaja Juuso Toivola teki ison muutoksen maajoukkueeseen – kertoo väleistään Noora Rätyyn ja Pasi Mustoseen *Ilta-Sanomat*.  25.8.2022. Viitattu 16.4.2023.
3. 1 2  Salmensaari, Antti: Naisleijonat metsästää puuttuvaa kultamitalia tutussa johdossa – Juuso Toivola seuraa Pasi Mustosta joukkueen luotsina *Etelä-Suomen Sanomat*.  2.6.2021. Viitattu 16.4.2023.
4. 1 2 3  Saukko, Markku: Rovaniemeläinen Juuso Toivola luotsasi naisten kiekkomaajoukkueen olympiapronssille – Ensi keväänä vapautuva päävalmentajan pesti kiinnostaa *Lapin Kansa*. Viitattu 16.4.2023.
5. ↑  Henriikka Hiilloskorpi: Naisleijonat saa uuden päävalmentajan – Juuso Toivola maajoukkueen peräsimeen Pekingin olympialaisten jälkeen *Yle Urheilu*.  2.6.2021. Viitattu 16.4.2023.
6. ↑  Palvaila, Jaakko; Sirkkiä, Sari; Strozyk, Matias: Olympiapronssia! Naisleijonien mitaliputki jatkuu, Sveitsi komeasti nurin – "Nämä ovat spesiaaleja hetkiä" *Yle Urheilu*.  16.2.2022. Viitattu 16.4.2023.
7. ↑  Kanada voitti MM-kultaa – Suomen putoaminen B-lohkoon sai sinettinsä *Yle Urheilu*.  25.8.2022. Viitattu 16.4.2023.
**Ingrid Daubechies** (s. 17. elokuuta 1954 Houthalen, Belgia) on belgialainen fyysikko ja matemaatikko, joka tunnetaan uraauurtavasta työstään aallokkeiden parissa.

Hänen työtään on sovellettu laajasti kuvankäsittelyssä ja aika-taajuusanalyysissä. Hänen merkittäviä saavutuksiansa ovat kompaktikantajaisten aallokkeiden sekä biortogonaalisten aallokekantojen kehittäminen. Näitä sovelletaan nykyään yleisesti digitaalisen datan pakkauksessa, esimerkiksi JPEG 2000:n häviöllisessä ja häviöttömässä versiossa sekä digimuotoisten elokuvien levityksessä.

Elämäkerta
----------

Ingrid Daubechies’n vanhemmat ovat Marcel ja Simone Daubechies. Hänen isänsä oli kaivosinsinööri ja äitinsä kriminologi. Daubechies opiskeli Vrije Universiteit Brusselissä fysiikkaa, josta valmistui 1975. Valmistumisen jälkeen hän jatkoi yliopiston teoreettisen fysiikan osastolla jatko-opiskelijana ja tutkimusassistenttina. Tässä tehtävässä hän jatkoi vuoteen 1984 asti. Hän väitteli tohtoriksi 1980. Hänen tutkintonsa kuului matemaattisen fysiikan piiriin. Vuonna 1987 Daubechies muutti pysyvästi USA:han naituaan miehensä A. Robert Calderbankin, ja aloitti työskentelyn AT&T:n Bell-laboratoriossa.

Vuonna 1987 Daubechies teki läpimurtonsa allokkeiden parissa. Sen jälkeen hän jatkoi Bell-laboratoriossa, mutta opetti välillä myös Rutgersin ja Michiganin yliopistoissa. Vuonna 1992 hän julkaisi kirjan *Ten lectures on wavelets*. Vuonna 1993 hän siirtyi matematiikan professoriksi Princetonin yliopistoon.

Vuonna 2010 hänet valittiin ensimmäisenä naisena Kansainvälisen matemaattisen unionin IMUn puheenjohtajaksi. Hän toimi puheenjohtajana vuosina 2011–2014.

Teokset
-------

* (1992) *Ten Lectures on Wavelets*. Philadelphia: SIAM. ISBN 0-89871-274-2.

Lähteet
-------

* Jukka Kemppainen: Aallokkeet ja funktioavaruudet  14.10.2004. Oulun yliopisto.   (suomenkielisten termien lähde)
* Larry Riddle: Ingrid Daubechies  26.12.2018. Agnes Scott College. Viitattu 18.4.2019. (englanniksi)

### Viitteet

1. 1 2 3 4  J. J. O'Connor & E. F. Robertson: Ingrid Daubechies *MacTutor History of Mathematics archive*.  syyskuu 2013. School of Mathematics and Statistics University of St Andrews, Scotland. Viitattu 18.4.2019. (englanniksi)
2. 1 2 3 4  Ingrid Daubechies: Scientific Trajectory: A Short First-Person Narrative  (päiväämätön). John Simon Guggenheim Memorial Foundation. Viitattu 20.4.2019.
3. ↑  Pioneer Prize -palkinnon perustelut lähteessä Riddle 2018.
4. ↑  Riddle 2018
5. ↑  IMU Executive Committee *Organization*. International Mathematical Union (IMU). Viitattu 23.1.2022. (englanniksi)


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Norja
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Italia
* Israel
* Yhdysvallat
* Japani
* Alankomaat

 |
|  |
| Tieteilijät | 
* CiNii
* DBLP
* Google Scholar
* Leopoldina
* MathSciNet
* Mathematics Genealogy Project
* ORCID
* Scopus
* zbMATH

 |
|  |
| Muut | 
* SNAC
* IdRef

 |

 |
**Nils Keyland** (28. maaliskuuta 1867 Mangskog, Värmlanti – 8. heinäkuuta 1924 Magnskog, Värmlanti) oli ruotsalainen historioitsija ja kansankulttuurin tutkija, joka aloitti metsäsuomalaisten esineellisen kulttuurin tutkimisen ja kokosi siitä merkittävän aineiston Tukholman Nordiska museetiin.

Henkilöhistoria
---------------

Värmlannissa Ruotsissa syntyneen Keylandin vanhemmat olivat maanviljelijä Nils Olinpoika ja Stina Andersintytär, omaa sukuaan Kailainen ja Värmlannin suomalaisia. Keyland kävi lukion Arvikassa, tuli ylioppilaaksi 1888 ja valmistui Uppsalan yliopistosta filosofian kandidaatiksi 1890. Hän oli opiskeluaikanaan Amerikassa opintojaan rahoittaakseen ja sai ehkä siellä vaikutteita kulttuuriantropologian tutkimukseen.

Nordiska museetin Artur Hazelius otti Keylandin 1898 apulaiseksi kansanperinteen keräämiseen ja inventointiin Värmlannista. Hän keräsikin sieltä merkittävän aineiston ja teki niihin liittyen tarkat muistiinpanot ja piirrokset ja luetteloi hankkimansa esineistön. Myöhemmin hän opetteli myös valokuvaamaan aineiston keruumatkoilla ja muun muassa tekemään kuvasarjoja työmenetelmistä. Ensimmäisen teoksensa *Värmländska låtar* Keyland julkaisi 1901.

Vuosina 1903–1905 Keyland laajensi matkojaan Värmlannin ulkopuolelle ja paneutui myös ruotsalaiseen kansankulttuuriin. Nordiska museetin vakinaiseen virkaan hän pääsi 1906. Keyland toimi museon intendenttinä 1912–1924 ja julkaisi tuolloin pääosan tutkimuksistaan. Hänen keskeisin kaksiosainen teoksensa *Svensk allmogekost*, joka ilmestyi vuosina 1919 ja 1920, koski ruokakulttuuria.

Keyland teki uudet keruumatkat Värmlannin suomalaismetsiin 1916 ja 1920 arkkitehti Ludvig Mattssonin kanssa. Albert Hämäläinen hyödynsi niiden tuloksia Värmlannin rakennuskulttuuria koskeneissa julkaisuissaan. Keylandin omat tutkimukset aiheesta ilmestyivät postuumisti vasta vuonna 1954 toimitetun teoksen *Folkliv i Värmlands finnmarker* osana.

Julkaisuja
----------

* *Värmländska låtar*, 1901, Claes Rendahlin kanssa
* *Ringlekar på Skansen*, 1912
* *Svensk Allmogekost*, 1919–1920 (kaksiosainen)
* *Julbröd, julbockar och staffanssångare*, 1919
* *Om kolning*, 1923

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5  Tarkiainen, Kari: / Nils Keyland *Kansallisbiografia-verkkojulkaisu (maksullinen)*.  18.6.1999. Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura. Viitattu 11.4.2024.
2. ↑  Nils Keyland – oppinein Vermlannin suomalaisista.  *Uusi Suomi*, 27.3.1927, nro 71, s. 25. Kansalliskirjasto. Viitattu 11.4.2024.  (ei-vapaa)

Aiheesta muualla
----------------

* Nils Keyland *Biografiasampo*.
**Astydameia** (m.kreik. Ἀστυδάμεια, lat. *Astydamia*) viittaa kreikkalaisessa mytologiassa kolmeen eri henkilöön.

Astydameia, Iolkoksen kuningatar
--------------------------------

Astydameia oli Iolkoksen kuningatar ja kuningas Akastoksen vaimo.

Akastos suoritti Peleukselle puhdistusrituaalin tämän paettua Fthiasta surmattuaan siellä kuningas Eurytionin. Hänen puolisonsa Astydamia kuitenkin rakastui Peleukseen, mutta tämän torjuessa lähentelyn Astydamia lähetti viestin Peleuksen puolisolle Antigonelle, että tämän mies olisi aikeissa naida Steropen, Akastoksen tyttären. Viestin saatuaan Antigone epätoivoissaan hirtti itsensä.

Tämän jälkeen Astydameia uskotteli omalle miehelleen, että Peleus olisi yrittänyt maata hänet väkisin. Akastos vei Peleuksen metsästysretkelle, ja tämän nukahdettua kätki tämän miekan ja jätti hänet yksin jälkeensä. Kentaurit löysivät tämän aamunkoitteessa, ja olisivat tappaneet tämän, mutta Kheiron palautti hänelle hänen miekkansa ja säästi hänet. Peleus kosti Akastokselle hävittämällä Iolkosta Iasonin ja dioskuurien avustamana, ja hän katkaisutti Astydamian raajat ja hyökkäsi kaupunkiin ruumiinosien läpi. Akastoksen ja Astydamian saatua surmansa valtakunta siirtyi Iasonin pojan Thessaloksen hallittavaksi.

Astydameia, Amyntorin tytär
---------------------------

Astydameia oli Amyntorin tytär. Hän synnytti Herakleelle pojan, joka sai nimekseen Ktesippos.

Astydameia, Pelopsin tytär
--------------------------

Astydameia oli Pelopsin ja Hippodameian tytär. Hänellä puolestaan oli Alkaioksen kanssa tytär Anakso ja poika Amfitryon.

Lähteet
-------

1. ↑  Apollodoros: *Bibliotheke* ('Kirjasto') 3.13.3 (engl. käännös).
2. ↑  Apollodoros: *Bibliotheke* ('Kirjasto') 3.13.7 (engl. käännös).
3. ↑  Apollodoros: *Bibliotheke* ('Kirjasto') 2.7.8 (engl. käännös).
4. ↑  Apollodoros: *Bibliotheke* ('Kirjasto') 2.4.5 (engl. käännös).


|  |  |
| --- | --- |
|  | Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä.Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee "Astydameia", voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla. |
Arunjoki virtaa Arundelin linnan vierestä.
**Arunjoki** [ˈærən] on 84 kilometriä pitkä vuorovedelle altis joki West Sussexin kreivikunnassa Kaakkois-Englannissa. Sen valuma-alue kattaa 974 neliökilometriä, enemmän kuin useimmat valuma-alueet Tamarin ja Medwayn välissä. Sen suurimpia sivujokia ovat Rother, Kird, North River, Boldings Brook ja Horn Brook.

Arun saa alkunsa Horshamin itäpuolelta St Leonard’s Forestin metsäalueelta, noin 125 metrin korkeudelta merenpinnasta.
Joki virtaa enimmäkseen maaseudulla eikä sen ympäristössä ole juurikaan teollisuutta. Suurimpia Arunin jokivarren asutuskeskuksia ovat Horsham, Arundel ja Littlehampton, jossa joki laskee Englannin kanaaliin. Vuorovesi yltää 41 kilometriä mereltä ylävirtaan Pulboroughin kylään saakka.

Vielä 1400-luvun lopulla Arun muodosti Adurjoen kanssa Lancingissa estuaarin, jonka kautta niiden vedet laskivat mereen. Kun vuorovesiaallot tukkivat vähitellen estuaarin, erkanivat joet toisistaan. Arunin suu siirtyi Worthingin, Goringin ja Ferringin kautta kohti nykyistä paikkaansa Littlehamptonissa.

Roomalaiset kutsuivat Arunia nimellä *Trisantonis* eli ’luvaton kulkija’, koska se mutkittelee ja tulvii säännöllisesti ympäröiville maille. Vuoteen 1270 mennessä nimi oli muuntunut muotoon *Tarrant*. Nykyisessä muodossaan se mainitaan kirjallisissa lähteissä ensimmäisen kerran vasta vuonna 1577.

Historiallisesti Arun oli tärkeä kulkureitti sisämaahan. Jokea pitkin kuljetettiin paljon rahtia, esimerkiksi hiiltä, maataloustuotteita sekä Amberleystä louhittua kalkki- ja liitukiveä. Yläjuoksulla sijaitsevissa Slaughamin ja Mannings Heathin kylissä harjoitettiin raudanvalmistusta vuosina 1540–1630. Kylien asukkaat patosivat joen lammiksi, joissa he pystyivät jäähdyttämään hehkuvaa rautaa. He myös ohjasivat lammista vettä vesipyöriin, jotka toimivat voimanlähteenä palkeille ja konevasaroille.

Enää Arunilla ei ole niin suurta taloudellista merkitystä kuin aikaisemmin. Se on kuitenkin merkittävä virkistys- ja luontokohde. Vuonna 1999 se nimettiin Ramsarin luetteloon tärkeänä kosteikkoalueena.

Lähteet
-------

* Arun & Rother Explorer (PDF) Arun and Western Streams Catchment. Viitattu 5.4.2024. (englanniksi)

### Viitteet

1. ↑  Arun & Rother Explorer, s. 6.
2. 1 2 3  Arun & Rother Explorer, s. 7.
3. 1 2  Arun & Rother Explorer, s. 10.
4. ↑  Arun & Rother Explorer, s. 11.
5. 1 2  Arun & Rother Explorer, s. 13.
6. ↑  Arun & Rother Explorer, s. 8.
7. 1 2  Arun & Rother Explorer, s. 9.
8. ↑  Arun & Rother Explorer, s. 12.
Bangers and mash brittiläisessä pubissa
Vegaaninen bangers and mash
Bangers and mash oluen kanssa tamperelaisessa pubissa
**Bangers and mash** on perinteinen brittiläinen ruokalaji, joka koostuu makkaroista ja perunasoseesta. Makkara voi olla tehty sian, lampaan tai naudan lihasta, usein käytetään Cumberlandin makkaraa. Ruokalajiin kuuluu yleensä sipulikastiketta, mutta siihen voi lisäksi kuulua paistettua sipulia ja herneitä.

Ruokalajia pidetään usein kotonakin valmistettuna tyypillisenä pubiruokana, koska se on nopeaa ja helppoa valmistaa suurinakin määrinä.

Vuonna 2009 ruokalaji listattiin Ison-Britannian suosituimpana lohturuokana *Good Food* -televisiokanavan järjestämässä kyselyssä.

Etymologia
----------

Vaikka usein väitetään että termi "bangers" keksittiin toisen maailmansodan aikana, termi oli itse asiassa käytössä jo vuonna 1919. Termi otettiin brittiläisessä puheessa käyttöön ensimmäisen maailmansodan aikana, kun makkarat lihan puutteen vuoksi valmistettiin niin vetisinä, että ne saattoivat poksahtaa keitettäessä korkeassa lämpötilassa.

Viitteet
--------

1. 1 2 3  "Bangers and Mash", *Encyclopædia Britannica Online* 2015. Viitattu 6. joulukuuta 2015.
2. ↑  "Bangers and mash with onion gravy and peas", *BBC Food*. Viitattu 28. heinäkuuta 2018.
3. ↑  "Bangers with herby mash and onion gravy", *BBC Food*. Viitattu 28. heinäkuuta 2018.
4. ↑  Lindsey, Bareham (14. heinäkuuta 2016). *Dinner tonight: 200 dishes you can cook in minutes*. Lontoo: Mitchell Beazley.  ISBN 9781784721213. OCLC 957647044.
5. ↑  "Bangers and mash most popular comfort food as Britons eat more during credit crunch", *The Daily Telegraph* 22. kesäkuuta 2009. Viitattu 19. lokakuuta 2018.
6. ↑  "banger, n 4", *The Oxford English Dictionary*, 2. painos 1989, Oxford University Press 6. huhtikuuta 2007.

Aiheesta muualla
----------------

* Bangers & Mash, Wikibooks Cookbook
* Bangers and mash, WikiMedia Commons
Ullevaal Stadion
**Ullevaal \* Stadion** on Norjan pääkaupungissa Oslossa sijaitseva Norjan suurin jalkapallostadion. Stadion valmistui vuonna 1926 ja sen nykyinen katsojakapasiteetti on noin 25 000. Ullevaalilla pelaavat kotiottelunsa liigaseurat Lyn ja Vålerenga sekä Norjan maajoukkue. Ullevallin ennätysyleisö, yli 35 000 katsojaa, on vuoden 1946 cup-välierästä Lynin ja Sarpsporgin välillä.

Stadionin omistaa Norjan jalkapalloliitto yhdessä Vital Forsikring -vakuutusyhtiön kanssa.

* lausutaan [*ullevål*]; kirjoitusasu *aa* on peräisin ajalta ennen norjan kieliuudistusta v. 1917; vanhaa kirjoitusasua voi yhä nähdä vanhassa kirjallisuudessa ja muutaman sanomalehden nimessä (esim. *Vesteraalens Avis*), mutta pääosin siitä on luovuttu. Suomalaiselle muoto voi olla siksi hivenen hämäävä.

Kuvia
-----

* PääkatsomoPääkatsomo
* Pää- ja päätykatsomoPää- ja päätykatsomo
* Postbanken-katsomoPostbanken-katsomo

Lähteet
-------

1. ↑  Pedersen, Ole Petter: Ullevaal Stadion *Store norske leksikon*.  19.5.2022. Viitattu 12.7.2023. (norjaksi)

Aiheesta muualla
----------------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Ullevaal Stadion**.
* Virallinen sivu
Boris Kustodiev, *Pääsiäistervehdys*, 1912. Kolmoissuudelma poskelta poskelle, pöydällä pääsiäismunia, kulitsoita ja pashaa.
Kirjoitus "Kristus on noussut" eri kielillä (ylhäältä alas): Ossetiaksi, latinaksi, vietnamiksi, ranskaksi ja venäjäksi. Vladikavkaz, Venäjä.
**Pääsiäistervehdys** on pääsiäiseen liittyvä tapa ortodokseilla, orientaaliortodokseilla ja idän katolisilla kirkoilla sekä useilla roomalaiskatolisilla ja protestanteilla. Tavallisen tervehdyksen sijaan sanotaan toiselle **"Kristus nousi kuolleista!",** johon toinen vastaa **"Totisesti nousi"**.

Esimerkiksi Venäjällä on tapana antaa kolmoissuudelma poskelta poskelle tervehdyksen yhteydessä. Pääsiäistervehdys on jumalanpalvelukseen kuuluva papin toivotus, johon kirkkokansa vastaa iloisesti huudahtaen. Se kirjoitetaan pääsiäiskortteihin ja kirjeitten alkuun. Se lähtetetään pääsiäisyönä viesteinä ystäville ja yhteistyökumppaneille

### Pääsiäistervehdys muutamilla kielilläː

* Christ is risen! Truly, He is risen! (englanti)
* Christus resurrexit! Resurrexit vere! (latina)
* Hristos voskrese! Voistinu voskrese! (kirkkoslaavi)
* Le Christ est ressuscité! Vraiment Il est ressuscité! (ranska)

Lähteet
-------

1. ↑  Kristus nousi kuolleista! Pääsiäistervehdys eri kielillä Suomen ekumeeninen neuvosto. Viitattu 10.3.2021.
2. ↑  Pääsiäistervehdys eri kielillä *ortoboxi.fi*. Viitattu 21.4.2022.

Aiheesta muualla
----------------

* Pääsiäistervehdysː
**Johan Fredrik Adolf Aminoff** (11. heinäkuuta 1888 Bromarv – 1. joulukuuta 1954 Helsinki) oli suomalainen kreivi, varatuomari ja Riilahden kartanon omistaja.

Perhe
-----

Aminoffin isä oli kreivi Johan Fredrik Aminoff ja äiti Anna Emilia Hagelstam. Aminoffin isoisä oli vapaaherra Fredrik Aminoff.

Aminoff avioitui Hulda Naëma (Ulli) von Bornin kanssa, joka oli vapaaherra Viktor Magnus von Bornin ja Hulda Augusta Berndtsonin tytär.

Ura
---

Aminoffin isä Johan Fredrik Aminoff menehtyi vuonna 1892. Aminoff peri kreivin arvon ja Riilahden kartanon samana vuonna.

Aminoff aloitti opinnot Helsingissä vuonna 1905. Hän valmistui ylioppilaaksi vuonna 1907. Hän sai oikeustieteen tutkinnon Helsingin yliopistosta vuonna 1915.

Aminoff ylennettiin Turun hovioikeuden auskultantiksi vuonna 1915 ja varatuomariksi vuonna 1917.

Hän osallistui Suomen vapaussotaan vuonna 1918. Aminoff toimi Bromarvin suojeluskunnan paikallispäällikkönä vuodesta 1918. Hänet ylennettiin reservin vänrikiksi vuonna 1920. Aminoff toimi Uudenmaan suojeluskuntapiirin esikunnan jäsenenä vuodesta 1922. 

Aminoff oli Karlskronan kuninkaallisen laivastoseuran kirjeenvaihtajajäsen. Ruotsin kuninkaallisen laivaston Vidar-hävittäjä vieraili Riilahden meritaistelun muistomerkin vuonna 1925. Samaan aikaan Ruotsin kuningas Kustaa V suoritti valtiovierailun Helsinkiin.

Aminoff pystytti toisen Riilahden meritaistelun muistomerkin Riilahden kartanon maille vuonna 1928. Uusi muistomerkki pystytettiin ruotsalaisamiraali Nils Ehrensköldin ja hänen miehistön muistoksi, jotka taistelivat suuren Pohjan sodan aikana Venäjän laivastoa vastaan.

Aminoff toimi Bromarvin kunnanvaltuuston puheenjohtajana vuodesta 1914 ja kuntakokouksen puheenjohtajana 1915-1920. Aminoff oli Suomen ruotsalaisen kansanpuolueen jäsen.

Hänet valittiin Helsingin metsänhoitolautakunnan puheenjohtajaksi vuonna 1929. Hän oli suomenruotsalaisen maanviljelijäseuran liittohallituksen jäsen.

Aminoff toimi aateliskokouksen puheenjohtajana Helsingin Ritarihuoneella vuosina 1928 ja 1931.

Kunnianosoitukset
-----------------

 Suomi Vapaudenristin ritarikunta

 Ruotsi Pohjantähti-ritarikunta

Aminoff sai Vapaudenristin ritarikunnan mitalin, Vapauden ritarikunnan neljännen luokan Vapaudenristin, Suomen puolustusvoimien ansioristin ja ensimmäisen luokan Vapaudenristin. Aminoff sai Ruotsin kuninkaalta Pohjantähden ritarikunnan ritarimerkin.

Katso myös
----------

* Aminoff-suku

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5 6 7 8 9  Aminoff nr 456 - Adelsvapen-Wiki *www.adelsvapen.com*. Viitattu 23.1.2024.
2. 1 2 3 4 5 6 7  31 (Aikalaiskirja / 1934) *runeberg.org*. Viitattu 23.1.2024.
3. 1 2 3  32 (Aikalaiskirja / 1934) *runeberg.org*. Viitattu 23.1.2024.
4. 1 2  Linnakko, Ilkka: *Riilahden taistelu 1714*. AtlasArt, 2014.
5. 1 2  Piste 6 – Berget Berättar – Kallio Kertoo *bromarv.fi*. Viitattu 23.1.2024.
**Horse Attack Sqwad**, lyhyemmin H.A.S. on Tampereen Villilästä peräisin oleva yhtye, joka on suomi-grimeksi määrittelemänsä genren edelläkävijä ja synnyttäjä. Ryhmä on ollut aktiivinen vuodesta 2007 asti. H.A.S. on tunnettu suorasukaisesta ja nopeatempoisesta hevosaiheisesta rap-musiikistaan sekä hevosnaamareissa esiintymisestä. Yhtyeen jäsenistöön kuuluvat Hevoskuiskaaja, V65, Sylvester Stallion sekä Kavio-Milton. Entisiä jäseniä ovat Nuori Heppa, Santeri Dahlia sekä Headless Horsedick. Horse Attack Sqwadin jäsenien todellisia henkilöllisyyksiä ei ole koskaan virallisesti paljastettu, ja yhtye toimiikin anonyymisti ja käyttää aina julkisesti esiintyessään kasvot peittäviä hevosnaamareita. Yhtye itse on sanonut naamariensa olevan palvomansa "Suuren Yli-Hevosen kanavointiin valjastettua rituaaliesineistöä". 

Kaikki bändin tähän mennessä tehty tuotanto käsittelee enemmän tai vähemmän hevosia. Horse Attack Sqwad julkaisi itse omakustanteena ensimmäisen äänitteensä, *Hirnuntaa, heinää ja muutama hevonperä* -EP:n vuonna 2007. Se oli ensimmäinen koskaan tyylipuhdasta suomi-grimeä sisältänyt EP. Överdog julkaisi ensimmäisen Horse Attack Sqwadin pitkäsoiton, *Älä koske mun hevoon* -nimisen albumin toukokuussa 2015, ja se oli kautta aikojen ensimmäinen suomi-grimeksi määriteltävä pitkäsoitto. Levy nousi ilmestymisviikollaan Suomen virallisella listalla sijalle 11 ja pysyi siellä yhteensä neljä viikkoa putkeen. Horse Attack Sqwadin toinen albumi *Suuren Yli-Hevosen armosta* julkaistiin 2.3.2018 ja se oli ilmestymisviikollaan Suomen kuudenneksi myydyin fyysinen äänite ja virallisella albumilistalla sijalla 38.

Diskografia
-----------

### Albumit

**Omakustanne**

* *Hirnuntaa, heinää ja muutama hevonperä EP* (2007)

**Överdog**

* *Älä koske mun hevoon* (2015)
* *Suuren Yli-Hevosen armosta* (2018)
* *Heikot sortuu hevon tiellä* (2021)
* Mummoni muni mun tammani (2023)
**Ingegerd** (tai ***Ingegärd*** ) **Knutsdotter**, myös virheellisesti nimetty *Ingeborg Algotsdotter* (s. luultavasti 1356, k. 14. syyskuuta 1412) oli ruotsalainen aatelisnainen ja nunna, josta tuli Vadstenan luostarin ensimmäinen abbedissa. Hän oli Knut Algotssonin ja Pyhän Birgitan tyttären Märtan (Margaretan) tytär.

Ingegerd Knutsdotter hyväksyttiin nunnaksi Vadstenan luostariin 18-vuotiaana vuonna 1374, samana vuonna, kun Birgitan pyhäinjäännökset tuotiin Roomasta Ruotsiin. Vuonna 1385 hänestä tuli Vadstenan luostarin abbedissa, mutta ilman paavin tunnustusta. Vasta 18. toukokuuta 1388, kun luostari sai virallisen tunnustuksen paavilta, hänet valittiin virallisesti sen ensimmäiseksi abbedissaksi. Hän otti vastaan kuningatar Margaretan.

Lähteet
-------

* Ingegerd Knutsdotter Runeberg-projektissa
* Ingegerd Knutsdotter Runeberg-projektissa
* Ingegerd Knutsdotter, *Nordisk familjebok* (1. laitos, 1893)
* (Arkistoitu – Internet Archive)
* 
* Ingegerd Knutsdotter, *Nordisk familjebok* (2. laitos, 1910)
* Historiskt bibliotek utgifvet af Carl Silfverstolpe

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Ruotsi

 |

 |
**CMS** (Club Marketing & Management Services) on kansainvälinen kuntosaleja palveleva konsulttiyritys, joka on perustettu vuonna 1965*lähde?*. CMS Internationalin perustaja on yhdysvaltalainen Mike Chaet, joka työskenteli yhtiön johdossa ainakin 2010-luvulle asti, kunnes hän jäi eläkkeelle. Hänen jälkeensä toimitusjohtajana alkoi toimia Mark Davis. Pohjoismaissa toiminta käynnistyi aluksi Ruotsissa vuonna 1996, jonka jälkeen mukaan liittyivät Norja ja Tanska. Suomessa toiminnan aloitti keväällä 2000 Mikko Mustala. Ensimmäiset 11 kuntoklubia liittyivät ketjuun 15. elokuuta 2000.

Suomessa CMS-klubeja on 23 kpl.

Lähteet
-------

* \* M&M kuntotalo: M&M 20 vuotta (Arkistoitu – Internet Archive)

### Viitteet

1. ↑  Mike Chaet, The Club Doc, Dies *Club Industry*.  12.8.2021.  (englanniksi)
2. ↑  Mark Davis Fitness Business Association. Viitattu 29.3.2023.
3. ↑

Aiheesta muualla
----------------

* CMS-Klubi
* CMS Lifestyle -lehden mediakortti 2007 (pdf-tiedosto
* CMS-kuntosaliketjun konsultointiyrityksen sivut (Arkistoitu – Internet Archive)
* K-Kuntokeskusjärjestelmä (Arkistoitu – Internet Archive)
* M&M Kuntotalo
* Liikuntakeskus Syke
Särmä yhtye lokakuussa 2020
**Särmä** on vuonna 2015 perustettu harjavaltalainen poprock-yhtye. Yhtyeen ensimmäinen single "Kiitos muistoista" julkaistiin vuoden 2020 tammikuussa.

Kiitos muistoista musiikkivideo kuvattiin tammikuussa 2020 Tallinnassa. Videon kuvauksesta vastasi Sanna Larmola sekä hänen avustajanaan Kivi Larmola. 

Särmän jäsenet käsikirjoittivat ja tuottivat musiikkivideon itse.

Särmä julkaisi 2022 helmikuussa toisen singlen "Amsterdam". Single nousi ensimmäisen kuukauden aikana yli 200 soittolistalle suoratoistopalvelu Spotifyssa ja ylitti 30.000 striimiä. 

Amsterdam huomioitiin laajalti mediassa ja useampi musiikkialan lehti myös kirjoitti kappaleesta sekä Särmä yhtyeestä artikkelin.

Musiikkivideo Amsterdam kappaleeseen julkaisitiin maaliskuussa 2022 YouTubessa. Musiikkivideon yhtye tuotti itse, videolla nähdään muun muassa Remix-yhtyeestä tunnettu Jyri Kallio joka toimi myös toisena kuvaajana sekä valosuunnittelijana kuvauksissa.

Kevään 2022 aikana yhtye julkaisi myös singlet "Harhaa ja Unelmaa" sekä "Ukki". 

Single julkaisujen tiimoilta yhtye teki 2022 kevään aikana Suomen kiertueen joka kantoi nimeä "Amsterdamiin ja takaisin". Useimmat kiertueen keikoista olivat loppuunmyytyjä jo ennakkoon.

Edustussopimus
--------------

Särmä solmi edustussopimuksen syyskuussa 2022 suomalaisen ohjelmatoimisto Dex Viihde Oy:n Kanssa.

Diskografia
-----------

### Singlet

* I'm so excited (2020) (alkuperäinen esittäjä The Pointer Sisters)
* Kiitos Muistoista (2020)
* Amsterdam (2022)
* Ukki (2022)
* Harhaa ja Unelmaa (2022)
* KARMA (2024)

### Musiikkivideot

* I'm so excited (2020)
* Kiitos Muistoista (2020)
* Amsterdam (2022)

Jäsenet
-------

* Olli Peltonen – laulu, kitara
* Roosa Välikangas – laulu
* Kalle Luotola – kitara
* Tomi Tolvanen – laulu, basso
* Joonas Marttila – rummut

### Entiset jäsenet

* Ville Uotila – piano, syntetisaattori
* Niilo Uotila – rummut

Lähteet
-------

* Särmä on eteenpäin puskeva yhtye Sydän Satakunta – Jussi Rakkolainen 27.1.2022
* Särmä yhtye julkaisi uutta musiikkia KaaosZine – Niko Kuusela 6.2.2022
* Arvostelussa Särmä-Amsterdam EmotionZine – Kimmo Lukkarila. 4.4.2022
* Sinkut II 2022. Desibeli.net – Mika Roth. 25.2.2022
* Satakunnan kansa

Aiheesta muualla
----------------

* Yhtyeen viralliset sivut
* Yhtyeen viralliset FB-sivut
* Särmä-yhtye Spotifyssa
**Soili Mustapää** (s. 1956) on suomalainen, helsinkiläissyntyinen kuvataitelija. Valokuvauksessa Mustapää on erikoistunut muotokuviin ja dokumentaariseen valokuvaukseen.

Mustapää on opiskellut valokuvausta ja työskennellyt taiteen parissa sekä palkkatyössä että freelancerina.
Keväällä 2016 Mustapää työskenteli residenssistipendiaattina Pariisin *Cité Internationale des Arts*'issa. Nykyään Mustapään vakituinen työpiste sijaitsee Harakan taiteilijatalossa Helsingissä.

Mustapää harrastaa georgialaista polyfonista laulua ja kuuluu Tevri Ensemble -yhtyeeseen. Vuosina 2018–2019 Mustapään Svanetian lumous -nimisessä ja vuosina 2011–2021 Taipumaton Georgia -nimisessä valokuvataidenäyttelyissä esiteltiin hänen Georgiassa ottamiaan valokuvia.

Lähteet
-------

1. 1 2  Helsinki Facelift - Artproof *Artproof - Everything is possible*.  16.4.2015. Viitattu 20.4.2023. (englanniksi)
2. 1 2 3  Soili Mustapää *Soili Mustapää*. Viitattu 20.4.2023. (englanniksi)
3. 1 2  Tilagalleria *tilagalleria.fi*. Viitattu 20.4.2023.
4. ↑  Soili Mustapää: Maalaan puumerkkini maailmaan  2020. Theseus. Viitattu 20.4.2023.

Aiheesta muualla
----------------

* Kotisivu
**Kahoot!** on verkossa sijaitseva pelipohjainen oppimisympäristö. Sen avulla voi luoda helposti tietokilpailuja, joihin voi pelikoodin avulla osallistua. Kahoot! on saatavilla useilla eri kielillä. Se toimii useilla eri käyttöjärjestelmillä ja sovelluksena.

Tietokilpailuja voi luoda kuka tahansa rekisteröitynyt ja sisäänkirjautunut käyttäjä ilmaiseksi. Rekisteröityminen on myös ilmaista. Tekemänsä tietokilpailun voi halutessaan laittaa kaikille näkyväksi. Kahoot! on muun muassa helppokäyttöisyytensä ansiosta tullut suosituksi kouluissa. Ennalta laadittua Kahoot!-tietovisaa pelatakseen on opettajan vain kirjauduttava sisään, ja oppilaat voivat syöttää pelille generoituvan koodin Kahoot!:in nettisivuilta. Jokainen pelaaja valitsee itselleen ennen peliä käyttäjänimen. Kysymys ja vastausvaihtoehdot näkyvät erillisellä ruudulla (yleensä opettajan). Pelaajien näytöllä näkyy pelkästään 2–4 laatikkoa, yksi jokaiselle vastausvaihtoehdolle. Tietokilpailun luoja saa valita jokaiselle kysymykselle aikarajan sekä vastausvaihtoehtojen määrän. Jokaisen kysymyksen jälkeen näkyy kilpailun tilanne ennen seuraavaa kysymystä. Pisteitä saa oikeasta vastauksesta 1–1 000 vastausnopeudesta riippuen. Pelin lopussa näytetään viiden eniten pisteitä saaneiden pelaajien nimet sekä oikein vastattujen kysymysten määrä, ja kolme parasta pelaajaa saavat näytölleen kuvan joko pronssisesta, hopeisesta tai kultaisesta mitalista.

Kahoot!:in perustivat syyskuussa 222222 possut keksivät

Johan Brand, Jamie Brooker ja Morten Versvik yhteistyössä Norjan teknis-luonnontieteellisen yliopiston kanssa.

Lähteet
-------

1. ↑  kahoot.com - game-based learning platform that brings engagement and fun to 1+ billion players every year at school, at work, and at home *Similarweb*. Viitattu 27.6.2022. (englanniksi)
2. ↑  What is Kahoot! | How to play Kahoot! *Kahoot!*. Viitattu 27.5.2019. (englanniksi)
3. ↑  Kahoot - Verkon uusi toimintaympäristö - New Online Tools - Metropolia Confluence *wiki.metropolia.fi*. Viitattu 27.5.2019.
4. ↑  Kahoot! mobile app | Learning app for iOS & Android *Kahoot!*. Viitattu 27.5.2019. (englanniksi)
5. 1 2  Kahoot *peda.net*. Viitattu 27.5.2019.
6. ↑  Pelillisyyttä opetukseen Kahootilla – Vinkkipankki *sites.uta.fi*.  Arkistoitu 27.5.2019. Viitattu 27.5.2019.
7. ↑  Anonyymi: Porlammin yläkoulun ja lukion TVT-hanke: Kahoot opetuksessa *Porlammin yläkoulun ja lukion TVT-hanke*.  keskiviikko 21. toukokuuta 2014. Viitattu 27.5.2019.
8. ↑  About Kahoot! | Company History & Key Facts *Kahoot!*. Viitattu 27.5.2019. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Ohjeita Kahoot!in käyttämiseen
**NikoLa** (oikealta nimeltään **Niko-Pekka Ahola**, s. 17. helmikuuta 1987 Riihimäki) on suomalainen esiintyvä taiteilija ja drag-artisti. Hän on alkujaan kotoisin Riihimäeltä, mutta asuu nykyään Helsingissä. Hän on ollut myös koulunkäyntiavustaja ja yrittäjä.

NikoLa on osallistunut Miss Drag Queen -kilpailuun vuosina 2006 ja 2007, joista viimeksi mainitun hän voitti. Nikola osallistui myös X-Factoriin vuonna 2010.

NikoLa tuotti yhdessä Cristal Snow’n kanssa viisi vuotta Ilta-Sanomien verkkosivuille *ToosaTV*-nimistä sarjaa, jossa parodioidaan suomalaisia julkisuuden henkilöitä ja televisio-ohjelmia. Ohjelmaa esitettiin myös Fox-kanavalla 3 tuotantokautta. Sarja sai alkunsa YouTubessa, josta he siirtyivät Ilta-Sanomien sivuille vuonna 2011 Ja Foxille 2018-2021.
 NikoLa toimi myös radiojuontajana Radio Helsingissä yhdessä Laura Haimilan kanssa, mutta ohjelma lopetettiin helmikuussa 2021.

NikoLa on kertonut julkisesti lopettaneensa alkoholinkäytön kokonaan vuonna 2011.

Syksyllä 2024 hänet nähdään Suomen komediateatterin Näillä mennään!-revyyssä.

Lähteet
-------

1. 1 2 3   (Arkistoitu – Internet Archive) *ts.fi* Viitattu 1.11.2019
2. 1 2  ToosaTV – julkkisparodiaa jo kolme vuotta ISTV:ssä *Ilta-Sanomat*.  7.3.2014.  Arkistoitu 26.7.2014. Viitattu 17.7.2014.
3. ↑  Miss Drag Queen 2007 *ranneliike.net*. Viitattu 17.7.2014.
4. ↑  Drag queen osallistui X-Factoriin *MTV.fi*.  18.2.2010.  Arkistoitu 3.6.2016. Viitattu 12.4.2016.
5. ↑  FOX - ToosaTV *foxtv.fi*.  Arkistoitu 14.4.2016. Viitattu 12.4.2016.
6. ↑  Iso myllerrys Radio Helsingissä: Maria Veitola on johtajan pestistä sivussa ja aamujuontajat pihalle *www.iltalehti.fi*. Viitattu 28.2.2021.
7. ↑  Radiojuontaja Niko-Pekka Mäkinen avoimena absolutismistaan: Takana yhdeksän vuotta ilman alkoholia *www.iltalehti.fi*. Viitattu 28.2.2021.

Aiheesta muualla
----------------

* NikoLa: Yhden miehen show *city.fi*.  30.3.2011.

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Alankomaat

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Ritva

 |

 |
**Marwan Issa** (s. 1965 – k. 2024) oli palestiinalaisen Hamas-järjestön aseellisen siiven eli Izz ad-Din al-Qassam -prikaatien komentaja Muhammad Deifin alaisena.

Elämäkerta
----------

Marwan Issa syntyi Bureijin pakolaisleirissä Gazan kaistalla vuonna 1965. Hänen perheensä oli alkujaan peräisin nykyisen Israelin Askalonista. Ennen Hamasin perustamista Issa oli Muslimiveljeskunnan jäsen. Israelin viranomaiset pidättivät ja vangitsivat hänet viiden vuoden ajaksi ensimmäisen intifadan johdosta vuosina 1987-1993. Palestiinalaishallinto pidätytti hänet puolestaan vuonna 1997. Issa vapautui toisen intifadan puhjetessa vuonna 2000.

Hamasin riveissä Issa tuli tunnetuksi järjestön sotilaallisen siiven Izz ad-Din al-Qassam -prikaatien komentaja Muhammad Deifin oikeana kätenä. Hänen epäillään olleen osallinen useampaan Israeliin tehdyn iskun suunnittelussa. Hän oli myös hyvin salaileva. Esimerkiksi julkista valokuvaa hänestä ei ollut ennen vuotta 2011, jolloin hän oli osallistunut vankienvaihtoon israelilaisten kanssa. Israel oli myös yrittänyt salamurhata hänet vuonna 2006.

Issaa pidettiin osallisena myös Hamasin hyökättyä Israeliin lokakuussa 2023. Israelilaiset lähteet uutisoivat Issan kuolleen ilmaiskussa Nuseiratin pakolaisleirissä maaliskuussa 2024. Hamas ei vahvistanut tietoa, mutta uutista Issan kuolemasta tukivat myös Yhdysvaltalaiset viranomaiset.

Lähteet
-------

1. ↑  Marwan Issa *Mapping Palestinian Politics*. European Council on Foreign Relations. Viitattu 31.3.2024. (englanniksi)
2. 1 2  Lina Alshawabkeh: Hamas: Who are the group's most prominent leaders? *BBC News*.  19.3.2024. BBC. Viitattu 31.3.2024. (englanniksi)
3. ↑  Phil McCausland: Israel Gaza: US reports death of senior Hamas military leader Marwan Issa *BBC News*.  19.3.2024. BBC. Viitattu 31.3.2024. (englanniksi)