**Saadjärv** on Virossa Tartumaalla Tarton kunnassa Tabiveren pienkauppalan kaakkoispuolella sijaitseva järvi.

Maantietoa
----------

Järven pinta-ala on 725 hehtaaria (myös 708 hehtaaria ) ja se on 6,0 kilometriä pitkä ja 1,8 kilometriä leveä. Järveä ympäröivät mäet ovat viime jääkauden loppuvaiheessa noin 14 700–14 000 vuotta sitten muodostuneita drumliineja. Koko Vooremaan alue muodostuu Saadjärven drumliinikentän kumpuilevasta maastosta, jossa sekametsät ja peltomaat vuorottelevat toisiaan. Maaston muodot seuraavat virranneen jäätikön liikeitä ja siksi myös järvi on luode-kaakko- suuntainen. Järven koillissivulla kohoaa järveäkin pitempi Saadjärve voor, joka on yksi järveä eri suunnilla ympäröivistä drumliineista.

Järvi on luodattu ja sen mukaan järven suurin syvyys on 25 metriä keskisyvyyden ollessa noin 8 metriä. Järven tilavuudeksi on ilmoitettu 0,0566 kuutiokilometriä eli 56,6 miljoonaa kuutiometriä. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 53,4 metriä mpy. Järven rantaviivan pituus on 19,4 kilometriä. Kaakkoisrannat ovat soraa ja hiekkaa kun taas luoteisrannat ovat matalat ja mutaiset. Järven luoteispäässä järven länsirannalla sijaitsee Tabiveren taajama ja kaakkoispään eteläpuolella pieni Äksin kylä. Kansantarinoiden mukaan järven rannoilla sijaitsevat viisi siirtolohkaretta ovat Kalevipoegin linkomia kiviä.

Luontoarvoja
------------

### Järven luokittelu ja ekologia

Järven veden teoreettinen viipymä on 7,7 vuotta, veden näkösyvyys vaihtelee 3–6 metriä ja veden happipitoisuudet ovat hyvät. Järven ravinnepitoisuudet ovat kohonneet rehevöityneen järven tasolle. Veteen on liuennut kallioperän kalkkikivestä mineraaleja sekä runsaasti vetykarbonaatteja, jotka tekevät Saadjärven vedestä keskikovan (80−240 mg/l). Järven suuri syvyys aiheuttaa siihen lämpötilakerrostumista. Nämä piirteet yhdessä luovat pieneliöille, kasveille ja kaloille otollisen elinympäristön.

### Eläimet ja kasvit

Järvessä elää ainakin särki, ahven, muikku, hauki ja lahna. Järvessä elää myös juotikkaita, joista maininnan arvoinen on vir. *kilpkonnakaani* (*Haementeria costata*), joka on lampijuotikkaisiin kuuluva laji. Yleisin vesikasvi on uistinvita, joka on vain yksi järvessä viihtyvistä monista vidoista.

Vesistösuhteita
---------------

Järvi kuuluu Narvanjoen vesistöalueessa Emajoen valuma-alueeseen, jonka sivujoen Amme jõen valuma-alueessa se sijaitsee. Järven laskujoki on Mudajõgi, joka yhtyy etelämpänä Elistvere järven laskujokeen Amme jõgeen ennen sen yhtymistä Tarton läpi virtaavaan Emajokeen. Järven tulo-ojia ovat pienet kaivetut ojat Kabelisoo- ja Kukulinna kraavit. Järven valuma-alueen pinta-ala on 31,2  km²neliökilometriä.

* KaislikkokasvustoaKaislikkokasvustoa
* HiekkarantaaHiekkarantaa
* Saunalautta ja muutama purjeveneSaunalautta ja muutama purjevene
* Äksi kylä talvellaÄksi kylä talvella
* PilkkijöitäPilkkijöitä

Katso myös
----------

* Luettelo Viron syvimmistä järvistä

Lähteet
-------

1. ↑  *Estonian Environmental Register*View and modify data on Wikidata. Tieto on haettu Wikidatasta.
2. 1 2 3  Keskkonnaregister: Saadjärv (vee2065300) *Keskonnainfo*. Tallinna, Viro:  Keskkonnaministeerium. Viitattu 23.2.2017. (viroksi)
3. 1 2 3 4  Tamre, Ruta (toim.): *Eesti järvede nimestik*. Tallinna, Viro: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus, 2006. ISBN 978-9985-881-40-8. Teoksen verkkoversio (PDF) (viitattu X.2.2017). (viroksi) (Arkistoitu – Internet Archive)
4. 1 2 3 4 5  Saadjärv (tiedot vuodelta 1991), Eesti Entsüklopeedia, Viitattu 5.10.2021
5. ↑  Vooremaa, Eesti Entsüklopeedia, Viitattu 5.10.2021

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Saadjärv** Wikimedia Commonsissa

* Visit Estonia: Lake Saadjärv(englanniksi), viitattu 23.2.2017
* Austa, Nils: Saadjärv, YouTube, viitattu 23.2.2017
* Keskkonnaregister: Mudajõgi (VEE1043400) *Keskonnainfo*. Tallinna, Viro:  Keskkonnaministeerium. Viitattu 23.2.2017. (viroksi)