**Herman Sigfrid Standertskjöld-Nordenstam** (15. helmikuuta 1854 Tula, Venäjän keisarikunta – 13. elokuuta 1934 Helsinki, Suomi) oli suomalainen vapaaherra, ulkoministeriön virkailija, kuvernementin sihteeri ja kartanonherra. Hän oli Carl August Standertskjöldin ja Fanny Augusta Nykoppin (1829–1880) poika, mutta vailla laillista miespuolista perillistä ollut vapaaherra Johan Mauritz Nordenstam adoptoi hänet vuonna 1869. Standertskjöld-Nordenstam muistetaan parhaiten Laukon vuoden 1907 torpparihäätöjen toimeenpanijana.

Standertskjöld-Nordenstam omisti muun muassa Laukon kartanon Vesilahdella vuosina 1885–1923 sekä Kumpulan kartanon silloisessa Helsingin maalaiskunnassa vuoteen 1893.

Tunnetuin Standertsköld-Nordenstam on Laukon kartanon omistajana. Hänen aikanaan kartanon alueella olleiden torppien lukumäärä kasvoi noin 150:een. Kun kartanon torpparit vaativat taksvärkkipäivien lyhentämistä eikä pehtoori August Vikström siihen suostunut, torpparit ryhtyivät 20. toukokuuta 1906 lakkoon. Tällöin Standertskjöld-Nordenstam vaati oikeusteitse lakkoa lopetettavaksi, mihin osa torppareista suostuikin, mutta 41 torpparia häädettiin seuraavan vuoden alussa. Tapaus herätti erittäin suurta huomiota ja sitä käsiteltiin senaatissakin.

Standertskjöld-Nordenstam omisti myös Kumpulan kartanon Helsingin liepeillä. Vuonna 1883 hän erotti kartanon maista kolme aluetta, joilta hän alkoi vuokrata asuntotontteja. Näistä kaksi sai hänen etunimensä mukaan nimet *Hermanstad I* ja *Hermanstad II*, kolmas oli *Majstad*. Painetussa kartassa nämä nimet esiintyivät ensimmäisen kerran vuonna 1892. Vuonna 1893 Helsingin kaupunki osti nämä alueet, ja ne liitettiin kaupunkiin vuonna 1906. Näistä alueista Hermanstad I on nykyäänkin nimeltään Hermanni (ruots. *Hermanstad*), kun taas Hermanstad II on nykyisin osa Vallilaa ja Majstad on nykyinen Toukola (ruots. *Majstad*).

Standertskjöld-Nordenstam oli aatelissäädyssä edustaja valtiopäivillä 1885, 1888, 1891, 1899 ja 1904–1905.

Hän meni naimisiin Hämeenlinnassa 21. kesäkuuta 1877 Christina Johanna Standertskjöldin (1855–1941) kanssa, joka oli Carl Gustav Knut Standertskjöldin (1813–1880) ja Amanda Fredrika Granfeltin (1822–1908) tytär. Heillä oli neljä lasta: Dagmar (1878–1958), Carl August Mauritz (1880–1937), Gustav Herman (1880–1925) ja Rolf (1887–1953). 

Teollisuusmies Carl August Standertskjöld nuorempi oli Standertskjöld-Nordenstamin veli. Amiraali Hjalmar von Bonsdorff oli Standertskjöld-Nordenstamin vävy.

Standertskjöld-Nordenstam on haudattu Ahveniston hautausmaalle Hämeenlinnaan.

Katso myös
----------

* Standertskjöld

Lähteet
-------

1. 1 2  Standertskjöld, Carl August *Suomalaiset kenraalit ja amiraalit Venäjän sotavoimissa 1809–1917*. Biografiakeskus, Suomalaisen Kirjallisuuden Seura.
2. 1 2 3  Laukon omistajia ja haastajia – Vanhan vesilahtelaisen kartanon tapahtumia *narva.sci.fi*.  Arkistoitu 5.5.2008. Viitattu 12.7.2011.
3. ↑  Savolainen, Raimo: "Nordenstam, Johan Mauritz", *Suomen kansallisbiografia, osa 7*, s. 147–150. Helsinki: Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2006. ISBN 951-746-448-7. / Teoksen verkkoversio.
4. ↑  Autio, Veli-Matti: / Standertskjöld *Kansallisbiografia-verkkojulkaisu (maksullinen)*.  23.3.2007. Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura.
5. 1 2  Viikon nimi – Hermanni Helsingin kaupunkisuunnitteluvirasto. Viitattu 12.7.2011. [vanhentunut linkki]
6. ↑  Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1885 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen 1885. Tredje häftet. Helsingfors: Hufvudstadsbladets Tryckeri, 1886, s. 1419-1424.
7. ↑  Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1888 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen år 1888. Tredje häftet. Helsingfors: Hufvudstadsbladets Tryckeri, 1888, ss. 1685-1691.
8. ↑  Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1891 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen 1891. Tredje häftet. Helsingfors: Helsingfors Central-Tryckeri, 1891, ss. 1467-1472.
9. ↑  Förteckning öfver Finlands till urtima landtdagen i Helsingfors år 1899 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll fördt hos Finlands Ridderskap och Adel vid Urtima Landtdagen 1899. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1899, ss. 207-215.
10. ↑  Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1904–1905 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen år 1904–1905. Andra häftet. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1905, ss. 795-804.
11. ↑  *Aikalaiskirja* (1934), s. 64 Runeberg.org.
12. ↑  Standertskjöld-Nordenstam, Herman Ahveniston hautausmaan virtuaalipolku, Hämeenlinnan seurakunnat. Viitattu 8.10.2019.