BKT henkeä kohti maailman maissa Yhdysvaltain dollareissa vuonna 2022.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|   > 60 000
  50 000 – 60 000
  40 000 – 50 000
  30 000 – 40 000 |   20 000 – 30 000
  10 000 – 20 000
  5 000 – 10 000
  2 500 – 5 000 |   1 000 – 2 500
  500 – 1 000
  < 500
  Ei tietoa |

**Bruttokansantuote** (lyh. **BKT** tai **bkt**) on kansantalouden vuoden kuluessa tuottamien lopputuotteiden rahamääräinen summa.

Koska BKT on maan tai alueen tulonmuodostuksen mitta, sitä käytetään usein maan tai alueen taloudellisen suorituskyvyn mittana. BKT on kansantalouden tilinpidon keskeinen käsite, koska se kuvaa hyvin taloudellisen toiminnan laajuutta ja siinä tapahtuvia muutoksia. BKT:n muutoksen avulla voidaan tunnistaa talouden kasvutahti, taloudellinen taantuma ja taloudellinen lama. BKT-luvusta ilmoitetaan usein myös asukaskohtainen per capita -luku, joka pyrkii helpottamaan maiden välisen suorituskyvyn vertailua.

Laskutapa
---------

On olemassa kolme menetelmää laskea bruttokansantuote:

* Institutionaalisten sektoreiden tai eri toimialojen bruttoarvonlisäysten summana, johon lisätään tuoteverot ja josta vähennetään tuotetukipalkkiot. Yrityksen arvonlisä on yrityksen myynnin arvo miinus muilta ostettujen ja omassa tuotannossa käytettyjen raaka-aineiden ja puolivalmisteiden arvo, eli myynnin ja välituotteiden arvon erotus.
* Kotimaisten institutionaalisten yksiköiden tavaroiden ja palveluiden loppukäytön summana, johon lasketaan kulutus, pääoman bruttomuodostus ja vienti, ja vähennetään tuonti.
* Tulojen summana, johon lasketaan palkansaajakorvaukset, tuotanto- ja tuontiverot, ja vähennetään tukipalkkiot, bruttotoimintaylijäämä ja sekatulo.

Bruttokansantuotteeseen lasketaan mukaan vain *lopputuotteet*, eli hyödykkeet, jotka ostaja käyttää heti tarkastelujakson aikana kulutukseen tai investointeihin. Bruttokansantuotteeseen ei lasketa *välituotteita*, jotka on käytetty tarkasteluajanjakson aikana toisen hyödykkeen valmistamiseen. Esimerkiksi leivästä lasketaan mukaan vain leivän hinta, mutta ei siihen käytettyjen jauhojen hintaa, sillä silloin jauhot laskettaisiin mukaan kaksi kertaa.

Bruttokansantuotteeseen lasketun tuotteen arvo määrätään sen markkinahinnan avulla. Kunkin bruttokansantuote-erän arvo on erän määrä kertaa yksikköhinta, ja maan koko bruttokansantuote on näiden osaerien summa. Silloin kun hyödykkeellä ei ole hintaa, se arvioidaan bruttokansantuotteessa tuotantokustannustensa mukaan. Tällaisia hyödykkeitä ovat esimerkiksi julkinen terveydenhoito ja koulutus sekä yksityinen hyväntekeväisyystyö ja muu voittoa tuottamaton toiminta.

Bruttokansantuotteeseen ei lasketa esimerkiksi kotityön arvoa tai yleensä myöskään laajamittaista rikollisuutta tai harmaata taloutta.

Bruttokansantuotteeseen ei lasketa kiinteän pääoman poistoja, jotka johtuvat sen kulumisesta käytössä. Kun poistot vähennetään, on kyseessä nettokansantuote.

Bruttokansantuote sosialistisissa maissa
----------------------------------------

Bruttokansantuotteeseen sisältyvät sekä tavaroiden että palveluiden tuotanto. Sosialistisissa maissa siihen sisältyi vain tavaratuotanto. Marxilaisessa tarkastelussa vain tavaroilla oli arvo, joka saattoi lisääntyä ihmistyön perusteella. Palvelusektorin tuottama arvonlisäys oli epämarxilainen arvonlisäyksen lähde. Kapitalististen maiden tapa sisällyttää palvelut bruttokansantuotteeseen vaikeutti sen laskemista, kuinka suuri osuus työläisten tuottamasta tavaroiden arvonlisäyksestä jäi heille itselleen ja kuinka suuren osuuden kapitalistit pidättivät itselleen niin sanottuna lisäarvona.

Vaihtoehtoja
------------

BKT:n ajatellaan usein olevan arvovapaa ja kertovan siitä, mihin kansantalous pystyy, mutta ei sitä, mitä pitäisi tehdä. BKT:n kanssa kilpailevat mittarit määrittelevät hyvinvoinnin tarkoittamaan asioita, joita määrittelijät ideologisesti tai erilaisiin tutkimuksiin perustuen pitävät yhteiskunnan tai ihmisten hyvinvoinnin kannalta tärkeinä. Näiden BKT:lle vaihtoehdoiksi esitettyjen kansantalouden mittareiden on joskus väitetty olevan BKT:ta helpommin alttiina poliittiselle manipulaatiolle.

* Aidon kehityksen mittari
* Bruttokansanonnellisuus
* Happy Planet Index
* Inhimillisen kehityksen indeksi
* Vihreä bruttokansantuote

Katso myös
----------

* Bruttokansantulo
* Tuottavuus
* Luettelo maanosista bruttokansantuotteen mukaan
* Luettelo valtioista bruttokansantuotteen mukaan
* Luettelo valtioista bruttokansantuotteen mukaan (PPP)
* Luettelo valtioista asukaskohtaisen bruttokansantuotteen mukaan (PPP)
* Luettelo valtioista asukaskohtaisen bruttokansantuotteen (reaalimuutoksen) mukaan

Lähteet
-------

* Hjerppe, Riitta: *Kasvun vuosisata*. VAPK-kustannus, 1990.
* EU-uudistusprosessin menetelmäselosteet[vanhentunut linkki]
* Tilastokeskuksen verkkokoulu (Arkistoitu – Internet Archive)
* Pohjola, Matti: *Taloustieteen oppikirja*. Sanoma Pro, 2019. ISBN 978-952-63-5298-5.
* Pekkarinen, Jukka & Sutela, Pekka: *Kansantaloustiede*. WSOY, 2007. ISBN 978-951-0-27436-1.
* Simpura, J.: Stiglitzin komissio paaluttaa yhteiskuntien edistyksen ja hyvinvoinnin mittaamisen tämän päivän maailmaan *Yhteiskuntapolitiikka*.  2009 Nro 5.  Arkistoitu 20.7.2011. Viitattu 19.3.2010.
* Stiglitz, J.; Sen, A.; Fitoussi, J.-P.: Report by the Commission on Measurement of Economic Performance and Social Progress *download853.mediafire.com*.  2009.  [vanhentunut linkki]

### Viitteet

1. ↑  Lyhenneluettelo, Kotus
2. ↑  Pohjola 2019, s. 138.
3. 1 2 3 4  Bruttokansantuote Tilastokeskus. Viitattu 4.4.2024.
4. 1 2 3 4 5  Pekkarinen & Sutela 2007, s. 171–176.
5. ↑  Seppänen, Esko: *Raha liikkuu ja käy pyydykseen*. Kansankulttuuri Oy, 1977. ISBN 951-615-148-5.
6. ↑  GDP and its Enemies, Centre for European Studies, September 2010

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Bruttokansantuote** Wikimedia Commonsissa

* CORE econ ryhmän kattava sivusto taloudesta suomeksi
* Kajanoja, Jouko: Mitä on hyvinvointi? Tilastokeskus, Kuntapuntari 3/2005.
* Toivonen, Janne: Suomen julkisen talouden kokoa liioitellaan herkästi: oikea koko on lähempänä 20:tä prosenttia, ei 60:tä Yle, 31.1.2017.