**Ithkuil** (IPA-merkintänä [ɪθˈkʊ.il]) on keinokieli, joka tunnetaan merkittävästä kieliopillisesta monimutkaisuudestaan, lukuisista foneemeistaan ja ainutlaatuisesta kirjoitusjärjestelmästään. Kielen tekijä, yhdysvaltalainen John Quijada, luonnehtii kieltä filosofisen ja loogisen suunnitelmakielen risteymäksi. Quijada väittää kielen tarkoituksen olevan ilmaista avoimesti, selkeästi ja lyhyesti ihmiskognition syvempiä tasoja sekä vähätellä luonnollisissa kielissä esiintyviä epäselvyyksiä ja semanttisia epämääräisyyksiä.

Quijadan tekemässä alkuperäisessä kielioppikirjassa näkyy selvästi, että ithkuilin kielessä lause tai lauseke voidaan lausua yleensä vähemmillä leksikaalisesti erottuvilla puheen elementeillä kuin luonnollisissa kielissä. Quijada myöntää, että ithkuil on liian vaikea kieli ollakseen "luonnollisesti" kehittynyt kieleksi, mutta soveltuu silti ihmisten keskustelulle. Quijada ei itse puhu ithkuilia sujuvasti eikä kenenkään muun uskota kykenevän siihen.

Vuonna 2004 ithkuilin kielestä kirjoitettiin venäjänkielisessä tiedelehdessä Computerra.

Kielioppi
---------

Ithkuilin sanasto koostuu mahdollisesti peräti 3 600 eri sanajuuresta, joista vasta 900 on käännetty. Joka sanajuuri koostuu kahdesta radikaalista, joista voidaan derivoida tuhansia uusia lekseemejä ithkuilin monimutkaisten morfofonologian sääntöjen mukaan. Kielessä esiintyy myös mm. 3 sanavartaloa, 14 valenssia, 30 modaliteettia, 32 aspektia, 8 tapaluokkaa ja 81 sijamuotoa (suomen kielessä taas on vain 15 sijamuotoa). Formatiivisten sanaluokkien sanojen runkoihin voidaan lisätä peräti 153 affiksia. Ithkuilin eri sijamuotoja ovat mm. datiivi, ergatiivi, instrumentaali, genetiivi, essiivi, abessiivi, komitatiivi jne. Kielessä esiintyy myös paljon harvinaisia sijamuotoja kuten postulatiivi (viittaa hypoteettiseen substantiiviin tai tilanteeseen joka käydessä toteen aiheuttaa päälauseen kuvaamansa seurauksen, esim. "**Jos sataa lunta**, niin en mene ulos") sekä jopa partitiivi, joka esiintyy paitsi suomessa vain virossa, saamelaiskielissä ja harvassa muussa.

### Sijamuotoja sisältävät mallilauseet

* Absolutiivi, datiivi, obliikvi:

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| *Kšoul* | *hë'n* | *tâlxai* | *akéz.* |
| klovni-ABS | äiti-DAT | dokumentti-OBL.SIZ₂/6 | antaa-taipumaton |
| Klovni antoi äidille kirjeen. |

* Ergatiivi, absolutiivi, instrumentaali:

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| *Ro'wïņ* | *skaipʰ* | *ra'wën* | *uqačoiçômšëţ.* |
| setä-ERG | ampiainen-ABS | käsi-INS | kosketus-ASO.PUN.SUD₂/8.FRC₂/8 |
| Setä lyö ampiaista kädellään. |

Äänneoppi
---------

Ithkuilin kielessä on 65 konsonanttia, 17 vokaalia ja 5 toonia. Konsonantit ovat:


|  | Labiaali | Dentaali | Alveolaari | Retrofleksi | Postalveolaari | Palataali | Velaari | Uvulaari | Faryngaali | Glottaali |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskinen | Lateraali | Keskinen | Lateraali |
| Nasaali | m | n̪ |  |  |  |  |  |  | ŋ |  |  |  |
| Plosiivi | soinnillinen | b | d̪ |  |  |  |  | ɟ |  | ɡ | ɢ |  |  |
| soinniton | p | t̪ |  |  |  |  | c |  | k | q |  | ʔ |
| aspiraatta | pʰ | t̪ʰ |  |  |  |  | cʰ |  | kʰ | qʰ |  |  |
| ejektiivi | pʼ | t̪ʼ |  |  |  |  | cʼ |  | kʼ | qʼ |  |  |
| affrikaatta | soinnillinen |  |  | d͡z |  | d͡ʐ | d͡ʒ |  |  |  |  |  |  |
| soinniton |  |  | t͡s |  | t͡ʂ | t͡ʃ |  |  |  |  |  |  |
| aspiraatta |  |  | t͡sʰ |  | t͡ʂʰ | t͡ʃʰ |  | cʎ̥˔ʰ |  |  |  |  |
| ejektiivi |  |  | t͡sʼ |  | t͡ʂʼ | t͡ʃʼ | c͡çʼ |  | k͡xʼ | q͡χʼ |  |  |
| Frikatiivi | soinnillinen | v | ð | z |  | ʐ | ʒ | ʝ |  | ɣ |  |  |  |
| soinniton | f | θ | s | ɬ | ʂ | ʃ | ç |  | x | χ | ħ | h |
| Approksimantti |  | l̪, ɫ̪ |  |  | ɭ |  | j |  | w | ʁ̞ |  |  |
| Yksitäryinen tremulantti |  |  |  |  | ɽ |  |  |  |  |  |  |  |

Vokaaleja on ithkuilissa 17:


|  | etinen | keskinen | takainen |
| --- | --- | --- | --- |
| Suppea | i y | ʉ | ɯ u |
| Puolisuppea | ɪ e ø |  | ʊ ɤ o |
| Puoliväljä | ɛ œ æ |  | ɔ |
| Väljä |  | a | ɑ |

Diftongeja on yhteensä 24: /ai̯ æi̯ ei̯ ɤi̯ øi̯ oi̯ ʊi̯ au̯ æu̯ eu̯ ɤu̯ ɪu̯ ou̯ øu̯ aɯ̯ eɯ̯ ɤɯ̯ ʊɯ̯ oɯ̯ ɪɯ̯ æɯ̯ øɯ̯ ʉɯ̯ ae̯/.

Lisäksi ithkuilissa on 5 toonia eli sävelkulkua: keskimatala, laskeva, korkea, rikki (keski→matala→keskimatala) ja nouseva. Keskimatala tooni on neutraalinen.

1. keskimatala
2. laskeva **tûz** (*asukas*)
3. korkea **tûz-** (*kodissa asuva*)
4. rikki **tûz\** (*asukas (lain tai yhteissopimuksen ansiosta)*)
5. nouseva **tûz/** (*hypoteettinen tai metaforinen asukas*)

Lähteet
-------

### Viitteet

1. ↑  *A Philosophical Design for a Hypothetical Language* (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Ithkuil** Wikimedia Commonsissa

Keinotekoiset kielet
afrihili | babm | basic english | borduuri | budinos | dothraki | dunia | ekspreso | esperanto | esperanto II | europanto | fasala | gestuno | glosa | hutt | ido | interlingua | interlingue | interslaavi | ithkuil | klingon | kotava | latino sine flexione | lingua franca nova | loglan | lojban | loxian | mondlango | neo | novial | pandunia | quenya | sindar | slovio | solresol | sona | syldaavi | talossa | toki pona | uuskieli | volapük kansainvälinen apukieli – taidekieli – suunnitelmakieli – luettelo keinotekoisista kielistä