recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Tiina Tanskanen** (s. 1984 Polvijärvi) on suomalainen käsikirjoittaja ja kirjailija. Hän on opiskellut käsikirjoittamista Turun taideakatemian elokuvalinjalla.

Tanskanen on käsikirjoittanut muun muassa *Salatut elämät* -televisiosarjaa sekä siihen perustuneita elokuvia *Nightmare – painajainen merellä* ja *Nightmare 2 – Painajainen jatkuu*. Muita hänen kirjoittamiaan draamasarjoja ovat olleet *Hotel Swan Helsinki* ja Pohjolan laki *-sarjat.*

Tanskasen kirjoittamaa hevosharrastusta, tallin arkea ja nykynuorten elämää käsittelevää *Hevostyttö Iitu* -kirjasarjaa on julkaistu vuodesta 2014 alkaen.

Tanskanen on naimisissa Riku Riihilahden kanssa.

Käsikirjoitustöitä
------------------

* *Bikineitä ja timantteja*
* *Hotel Swan Helsinki*
* *Ismo*
* *Nightmare – painajainen merellä*
* *Nightmare 2 – Painajainen jatkuu*
* *Penkinlämmittäjät*
* *Pohjolan laki*
* *Salatut elämät*
* *Tuuliranta*
* *Villi kortti*

Lähteet
-------

1. ↑  Tiina Tanskanen Elonetissä.
2. 1 2 3  Tiina Tanskanen *Otava*. Viitattu 19.3.2023.
3. 1 2  Yli-Ketola, Liisa: Salkkareiden kirjoittaja Tiina Tanskanen myöntää, että hauskan jutun keksiminen keksiminen ei aina ole helppoa – "Saippuasarjoja ylenkatsotaan syyttä suotta" *Karkkilan tienoo*.  7.5.2021. Viitattu 19.3.2023.
4. ↑  Tiina Tanskanen 1. tammikuuta 2023  1.1.2023. Instagram:  Tiina Tanskanen. Viitattu 19.3.2023.

Aiheesta muualla
----------------

* Tiina Tanskanen Elonetissä.
* Tiina Tanskanen Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
**Tiina Tiikeri** (oik. **Kristiina Helander**, s. 1961) on suomalainen laulaja, joka tuli tunnetuksi 1980-luvun alkupuolella Sleepy Sleepersin jäsenenä. Viisivuotisen Sleepy Sleepers -uran jälkeen Tiina Tiikeri julkaisi soololevyn *Etsin* vuonna 1985. Yhtä lukuun ottamatta albumin tekstit olivat Tiina Tiikerin omia. Taustalla soitti Dave Lindholmin kokoama yhtye. Soolouraa kesti vuoden verran, jonka jälkeen hän vetäytyi musiikkialalta.

Tiina Tiikerin äiti Irmeli Perilä oli tanssiorkestereiden solisti, joka oli mukana myös Dave Lindholmin *Kuutamolla*-albumilla ja Sleepy Sleepersin The Hevoset -sivuprojektissa. 1980-luvulla Tiina Tiikeri oli avoliitossa lentopalloilija Mauri Leppäsen kanssa. Heidän poikansa on muusikko Johannes Leppänen, joka tunnetaan yhtyeistä French Films ja Teksti-TV 666.

Lähteet
-------

1. 1 2  Kostiainen, Pasi: Viaton kysymys kahvilassa muutti Kristiinan elämän 40 vuotta sitten  7.11.2020. Ilta-Sanomat. Viitattu 30.6.2022.

Aiheesta muualla
----------------

* Arja Aho, Anne Taskinen: *Rockin korkeat korot*, WSOY, 2003.
*Tämä artikkeli kertoo vuonna 1966 perustetusta järjestöstä. Vuonna 1912 perustetusta järjestöstä kerrotaan artikkelissa Ulsterin vapaaehtoisjoukot.*
UVF:n lippu
UVF:ää kannattava seinämaalaus Belfastissa.
**Ulsterin vapaaehtoisjoukot** (**UVF**) (engl. *Ulster Volunteer Force*) on Pohjois-Irlannissa toimiva puolisotilaallinen lojalistijärjestö, jonka luokittelee terroristiseksi Yhdistynyt kuningaskunta, Irlanti ja Yhdysvallat. Järjestön tunnuslause on "For God and Ulster" ('Jumalan ja Ulsterin puolesta')*lähde?*.

UVF perustettiin vuonna 1966, ja se oli aktiivinen The Troublesin aikana. Sen tehtävä oli taistella Irlannin tasavaltalaisarmeijan (IRA) joukkoja vastaan. Järjestö otti nimensä vuonna 1912 perustetuilta Ulsterin vapaaehtoisjoukoilta, jotka oli tarkoitettu torjumaan Irlantiin suunniteltua home rule -lakia.*lähde?*

UVF on surmannut enemmän ihmisiä kuin mikään muu puolisotilaallinen lojalistiryhmittymä. Järjestö surmasi The Troublesin aika 426 ihmistä, joista 358 oli siviilejä, 41 lojalisteja (29 UVF:n omia jäseniä), kuusi Britannian sotilaita tai poliiseja ja 21 IRA:n jäseniä.

Vuonna 2009 UVF ilmoitti luopuvansa aseistaan.

Lähteet
-------

1. ↑  Legistalation, gov.uk (englanniksi)
2. ↑  Organization, state.gov (pdf) (englanniksi)
3. ↑  Sutton Index of Deaths *CAIN (Conflict Archive on the INternet*. Ulsterin yliopisto. Viitattu 7.2.2012. (englanniksi)
4. ↑  Loyalist weapons put 'beyond use'  27.6.2009. BBC. Viitattu 7.2.2012. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Ulsterin vapaaehtoisjoukot (1966)** Wikimedia Commonsissa
**My Life as a Teenage Robot** on yhdysvaltalainen Emmy-palkittu piirrossarja, jonka loi Rob Renzetti. Sarjasta on tuotettu yhteensä 40 jaksoa, jotka on esitetty vuodesta 2003 alkaen. Sarja sijoittuu tulevaisuuteen vuoteen 207X ja se kertoo 16-vuotiaasta robottitytöstä, joka ei enää halua taistella rikollisia vastaan vaan elää, kuten tavallinen teini-ikäinen tyttö.

Juoni
-----

Tarina kertoo 16-vuotiaasta robottitytöstä nimeltä XJ-9, joka mieluiten haluaisin kutsua itseään Jennyksi. Hän asustaa kaupungissa nimeltä Tremorton, jossa Jenny tykkää käydä ostoksilla ja yrittää sopeutua high schooliin, sekä viettää aikaansa ystäviensä Bradin ja Tuckin kanssa. Hänen luojansa tohtori Wakeman suunnitteli Jennyn erittäin sivistyneeksi taistelurobotiksi, mutta antoi tälle myös tunteellisen sydämen. Tämän myötä Jennyllä on usein omat mielipiteet siitä miten hänen pitäisi elää elämäänsä. Eikä Jenny haluaisi aina pelastaa maailmaa pahuudelta vaan viettää aikaansa, kuten teini-ikäiset. Koulussa hänen vihollisinaan ovat huomiota vailla olevat Crustin serkukset, jotka eivät pidä siitä, kun Jenny saa kaiken huomion.

Hahmot
------

* XJ-9/Jenny
* Brad Carbunkle
* Tuck Carbunkle
* Nora Wakeman
* Brit Crust
* Tiff Crust
* Sheldon Lee
* Don Prima
* herra Pigott
* Razinski

Äänirooleissa
-------------

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  Janice Kawaye  | … |  XJ-9/Jenny
  |
|  Chad Doreck  | … |  Brad
  |
|  Audrey Wasilewski  | … |  Tuck
  |
|  Candi Milo  | … |  Nora Wakeman, Jantrice, Pteresa
  |
|  Moira Quirk  | … |  Brit
  |
|  Cree Summer  | … |  Tiff
  |
|  Quinton Flynn  | … |  Sheldon Lee, Don Prima, sivuäänet
  |
|  Billy West  | … |  Razinski, herra Pigott
  |
|  Jason Marsden  | … |  Lee, Climber, sivuäänet
  |
|  Kath Soucie  | … |  XJ-4, XJ-5
  |
|  Grey DeLisle  | … |  rouva Binty, Amber, sivuäänet
  |

Aiheesta muualla
----------------

* TV.com[vanhentunut linkki]
* Nickelodeon.fi
* The Wiki of a Teenage Robot
Sir Gareth. Howard Pylen piirros.
**Gareth** tai **sir Gareth** on yksi pyöreän pöydän ritareista. Hän on kuningas Lotin ja kuningas Arthurin sisaren Morgausen nuorin poika. Joissakin tarinoissa hän ja Gaheris ovat veljeksiä, mutta toisissa he ovat yksi ja sama henkilö. Sir Thomas Maloryn teoksessa *Le Morte d’Arthur* kookas ja komea Gareth saapuu Arthurin linnaan helluntaina, eikä suostu paljastamaan nimeään. Hän ilmoittaa kuningas Arthurille pyytävänsä tältä kolmea lahjaa. Ensiksi hän pyytää, että saisi jäädä hoviin sekä saada kylliksi ruokaa ja juomaa vuoden ajan. Kaksi seuraavaa lahjaa hän ilmoittaa pyytävänsä vuoden päästä. Arthur suostuu, koska arvelee pojan ylhäissyntyiseksi. Nuorukainen annetaan Sir Kayn huostaan, joka pilkkaa häntä ja antaa hänelle lempinimen "Aimokäsi" (alkuperäistekstissä "Beaumains"), mikä on viittaus Garethin suuriin kouriin. Kay laittaa hänet töihin linnan keittiöön.

Vuoden päästä helluntaina Arthurin hoviin saapuu neito, joka kertoo, että hänen emäntänsä on joutunut pahamaineisen Punaisten tasankojen punaisen ritarin vangiksi. Silloin Gareth – joka edelleen tunnetaan nimellä Aimokäsi – ilmoittautuu pelastamaan vangiksi joutuneen naisen. Tämä on hänen toinen lahjapyyntönsä. Sen jälkeen hän pyytää, että Lancelot löisi hänet ritariksi. Tämä on Aimokäden viimeinen lahjapyyntö. Lancelot lyö hänet ritariksi ja Gareth paljastaa sen jälkeen Lancelotille oikean nimensä.

Neito ja Gareth lähtevät yhdessä matkaan, vaikka neito vastustaa tätä. Neito pitää Garethia alempisäätyisenä ja solvaa häntä koko ajan kyökkipojaksi. Gareth voittaa kuitenkin matkan aikana mustan, punaisen ja vihreän ritarin. Lopulta neito paljastaa, että hänen nimensä on Linet ja että Punaisten tasankojen punaisen ritarin piirittämässä linnassa on hänen sisarensa Liones. Punaisten tasankojen punainen ritari odottaa linnan edustalla, että joku maineikas ritari saapuisi ottelemaan hänen kanssaan. Vaiheikkaiden seikkailujen jälkeen Gareth selviytyy lopulta linnaan, jossa Liones on vankina. Hän voittaa linnaa piirittävän punaisen ritarin, mutta säästää tämän hengen vannotettuaan ensin, että punaisen ritarin on mentävä kuningas Arthurin hoviin ja antauduttava Arthurin armoille. Gareth suoriutuu näin tehtävästään. Gareth rakastuu Lionesiin, mutta Linet kieltää heidän rakkautensa, kunnes Arthur sallii heidän mennä naimisiin.

Vulgata-sykliin kuuluvassa proosakertomuksessa *Mort Artu* (Arthurin kuolema) Lancelot surmaa erehdyksessä Garethin, koska ei tunnista tätä kiivaassa taistelussa, kun kuningatar Guineverea ollaan pelastamassa. Tämän jälkeen Garethin veli Gawain vannoo kostoa Lancelotia vastaan ja käynnistää pyöreän pöydän ritarien hajaannuksen.

Lähteet
-------

* Malory, Sir Thomas: Pyöreän pöydän ritarit. Karisto 2000. ISBN 951-23-1434-7

### Viitteet

1. ↑  Malory 2000, s. 82–84
2. 1 2 3  Gareth *Encyclopedia Mythica*. Viitattu 6.5.2021. (englanniksi)
3. ↑  Malory 2000, s. 85–86
4. ↑  Malory 2000, s. 87–94
Linjakartta
**Zagrebin raitioliikenne** on yksi Zagrebin julkisen liikenteen muodoista.

Historia
--------

Zagrebin kaupunki kasvoi 1800-luvun lopulla merkittävästi, minkä myötä kaupungin johto alkoi miettiä raitiotien perustamista. Ranskalaisinsinööri Raoul Pierre Alexandre Gautier ehdotti hevosraitiotien rakentamista, mutta varojen puutteen vuoksi kaupunginhallitus ei hyväksynyt suunnitelmia. Tämän myötä Gautier rakennutti raitiotien itse. Lupa rakennustöille annettiin 1890-luvun vaihteessa.

Rakennustyöt aloitettiin maaliskuussa 1891 ja hevosraitiotie avattiin saman vuoden syyskuussa. Linjasto oli rakennettu kahdeksan kilometriä pitkäksi.

Hevosraitiotie ei pitkään kuitenkaan vastannut kaupungin kasvavia tarpeita, jonka myötä raitiotie haluttiin sähköistää. Sopimus raitiotien sähköistämisestä allekirjoitettiin vuonna 1909 ja ensimmäinen sähköinen raitiotielinja avattiin virallisesti elokuussa 1910. Hevosraitiotie oli toiminnassa kuitenkin vielä jonkin aika, kunnes hevoset siirrettiin Velika Goricaan.

Ensimmäinen maailmansota vaikeutti raitiotien toimintaa, sillä armeija tarvitsi ajolangoissa käytettyä metallia ja varaosien hankinta oli vaikeaa. Sodan jälkeen, vuonna 1922, kaupunkiin saatiin ensimmäinen kroatialaisvalmisteinen raitiovaunu.

1950-luvulla kalustoa uusittiin hankkimalla Đuro Đakovićilta uusia TMK 101-mallin raitiovaunuja. Uudemmat TMK 201-mallin vaunut toimitettiin vuosien 1973–1974 aikana. Myöhemmin vuosina 1976–1986 raitiovaunuja toimitti tšekkoslovakialainen ČKD Tatra. Yhtiö toimitti kaupunkiin vaunumalleja Tatra T4 ja Tatra KT4.

Raitiovaunuverkostoa laajennettiin 1970- ja 1980-luvuilla Sopotin kautta Novi Zagrebin alueelle.

Kroatian itsenäistymisen jälkeen Zagrebački električni tramvaj otti raitiotien liikennöinnin vastuulleen. Koska rahaa uusiin kalustohankintoihin ei ollut, joutui kaupunki 1990-luvun puolivälissä ostamaan käytettyjä GT6-vaunuja Saksasta. Linjastoa pystyttiin kuitenkin 2000-luvun alussa laajentamaan Dubeciin sekä Prečkoon. Lisäksi kaupunkiin hankittiin ensimmäiset matalalattiaiset raitiovaunut, jotka valmisti Crotram.

Kalusto
-------

Alla olevassa taulukossa on Zagrebin raitioliikenteessä (linjaliikenteessä) tällä hetkellä käytettävät raitiovaunutyypit.

| Vaunutyyppi | Käytössä | Olemassa |
| --- | --- | --- |
| TMK 2200 | 139 | 140 |
| Tatra KT4YU | 50 | 50 |
| Tatra T4YU | 47 | 53 |
| Tatra B4YU | 42 | 49 |
| TMK 2100 | 14 | 16 |
| Đuro Đakovič TP 701 | 12 | 16 |
| Đuro Đaković TMK201 | 11 | 16 |
| Đuro Đakovič TP 591 | 2 | 4 |
| TMK 2300 | 2 | 2 |
| Tatra KT4tYU | 1 | 1 |

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5 6 7  Tramvaj u Zagrebu zet.hr.  Arkistoitu 22.1.2012. Viitattu 9.2.2017. (kroatiaksi)
2. ↑  Загреб, Трамвай — Статистика подвижного состава *transphoto.org*. Viitattu 27.10.2020.

Aiheesta muualla
----------------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Zagrebin raitiotieliikenne**.
* Virallinen kotisivu (kroatiaksi)
**Lentopallossa** kilpailtiin **Tokion paralympialaisissa 2020** 12. kertaa. Lentopallo-ottelut pelattiin Makuhari Messe Hall A:ssa. Ottelut pelattiin 27. elokuuta – 5. syyskuuta 2021. Sekä miehille että naisille oli omat turnaukset. Kumpaankin turnaukseen osallistui kahdeksan joukkuetta eli 92 urheilijaa. Miesten turnauksen voitti Iran ja naisten Yhdysvallat.

Karsinnat
---------

Yksi maa sai lähettää korkeintaan yhden joukkueen paralympialaisiin kumpaankin turnaukseen. Isäntämaa Japani sai suoran paikan kumpaankin turnaukseen. Kaksi joukkuetta valittiin vuoden 2018 MM-kilpailuissa. Neljä joukkuetta valittiin alueellisissa karsintaturnauksissa (Amerikka, Aasia/Oseania, Eurooppa, Afrikka) ja yksi joukkue pääsi erillisen karsintaturnauksen kautta paralympialaisiin.

Mitaliyhteenveto
----------------

| Sija | Maa | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Yhdysvallat | 1 | 0 | 0 | 0 |
|  Iran | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 3 |  Kiina | 0 | 1 | 0 | 0 |
|  Venäjän paralympiakomitea | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 5 |  Bosnia ja Hertsegovina | 0 | 0 | 1 | 1 |
|  Brasilia | 0 | 0 | 1 | 1 |
| Yhteensä | 2 | 2 | 2 | 6 |

### Turnaukset

| Laji | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- |
| Miehet  *tiedot* |  Iran |  Venäjän paralympiakomitea |  Bosnia ja Hertsegovina |
| Naiset  *tiedot* |  Yhdysvallat |  Kiina |  Brasilia |

Lähteet
-------

1. 1 2  Tokyo 2020 Paralympic Games - Qualification Regulations (pdf)  heinäkuu 2019. International Paralympic Committee.  Arkistoitu 19.7.2019. Viitattu 5.8.2019. (englanniksi)
2. ↑  Paralympic Competition Schedule Tokyo 2020. Viitattu 5.8.2019. (englanniksi)
Arthur Stauffer 1930-luvun lopulla.
**Arthur Alexander Stauffer** (26. kesäkuuta 1894 Elimäki – 13. helmikuuta 1956 Lontoo) oli suomalainen agronomi ja pankkimies, joka teki elämäntyönsä lontoolaisessa Hambros-pankissa Englannissa.

Arthur Stauffer syntyi sveitsiläistaustaiseen sukuun. Hänen isänsä oli meijeristi ja tilanomistaja Jakob Stauffer, joka oli muuttanut Sveitsistä Suomeen 1860-luvun lopussa. Kirjoitettuaan ylioppilaaksi Kouvolan yhteiskoulusta 1913 Arthur Stauffer opiskeli maatalous- ja metsätieteitä Helsingin yliopistossa, josta hän valmistui agronomiksi 1917.

Suoritettuaan jatko-opintoja Lontoossa hän siirtyi pankkialalle saadessaan 1921 paikan skandinaavis-brittiläisiä finanssisuhteita hoitavassa Hambros Bankissa. Lontoolaispankilla oli tiiviit yhteydet myös Suomeen, jonka ulkomaankauppaa se rahoitti. 1930-luvulla pankki kehitti uuden palvelumuodon, *Services for the Traveller* -yksikön, jossa Lontooseen saapuvia ulkomaisia matkailijoita ja liikemiehiä pyrittiin palvelemaan näiden omalla äidinkielellä erilaisissa pankkiasioissa. Tässä yksikössä Arthur Stauffer hoiti lukemattomien Lontooseen saapuneiden suomalaisten matkailijoiden raha-asioita ja auttoi suomalaisia yrityksiä solmimaan kontakteja brittiläiseen pankkimaailmaan. 

Stauffer opasti maanmiehiään myös maailmankaupungin elämänmenoon oli sitten kysymys teattereista, kirjallisuudesta, ostoksista tai asunnon hankkimisesta. Hän kutsui Lontoon kävijöitä vieraanvaraiseen kotiinsa, kirjoitti suosituksia ja järjesti pankkialan harjoittelupaikkoja. Arthur Stauffer menehtyi työpöytänsä ääreen Hambros-pankissa vuonna 1956.

Lähteet
-------

* *Arthur Stauffer kuollut*. Helsingin Sanomat 15.2.1956. .
* *Hambros Bank LTD. London 1839-1939*. London: Hambros Bank, 1939.
* Mattsson, S. (toim.): *Suomen agronomit 1853–1941. Finlands agronomer*. Agronomien Yhdistyksen julkaisuja n:o 38. Agronomernas Förenings publikationer n:r 38. Porvoo/Helsinki: Werner Söderström Osakeyhtiö, 1942.
**Wild Tales** (esp. *Relatos salvajes*) on Damián Szifronin käsikirjoittama ja ohjaama argentiinalainen elokuva vuodelta 2014.

Juoni
-----

*Wild Tales* koostuu kuudesta toisistaan erillisestä kertomuksesta. Ensimmäisessä kertomuksessa useita vastoinkäymisiä kohdannut muusikko kaappaa lentokoneen, joka on täynnä hänen vihaamiaan ihmisiä. Toisessa tarinassa ravintolassa työskentelevä nainen kohtaa koronkiskurin, joka ajoi hänen isänsä itsemurhaan. Kolmannessa kertomuksessa kaksi autoilijaa päätyvät ensin sanaharkkaan ja sitten hengenvaaralliseen tappeluun keskellä erämaata. Neljännessä tarinassa räjähteisiin erikoistunut insinööri päätyy perusteettomien pysäköintimaksujen, avioeron ja irtisanomisen jälkeen sijoittamaan autopommin liikenneviraston pihalle. Viidennessä kertomuksessa rikkaan perheen poika ajaa juovuksissa raskaana olevan naisen päälle, minkä jälkeen hänen isänsä yrittää lavastaa perheen puutarhurin syylliseksi. Kuudennessa tarinassa morsian saa tietää omissa häissään, että hänen sulhasensa on pettänyt häntä, ja järjestää suuren välikohtauksen.

Näyttelijät
-----------

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  Darío Grandinetti  | … |  Salgado
  |
|  María Marull  | … |  Isabel
  |
|  Rita Cortese  | … |  Cocinera
  |
|  Julieta Zylberberg  | … |  Moza
  |
|  César Bordón  | … |  Cuenca
  |
|  Leonardo Sbaraglia  | … |  Diego
  |
|  Walter Donado  | … |  Mario
  |
|  Ricardo Darín  | … |  Simón
  |
|  Oscar Martínez  | … |  Mauricio
  |
|  Erica Rivas  | … |  Romina
  |

Vastaanotto
-----------

*Wild Tales* tuotti maailmanlaajuisesti 27 miljoonan dollarin lipputulot. Suomen elokuvateattereissa se sai 3 357 katsojaa.

Rotten Tomatoes -sivuston mukaan kaikkiaan 95 prosenttia *Wild Talesin* saamista arvosteluista on ollut myönteisiä.

Lähteet
-------

1. ↑  *Relatos salvajes* Elonetissä. Viitattu 26.3.2019.
2. ↑  Wild Tales. *Box Office Mojo*.  Arkistoitu 27.3.2019. Viitattu 26.3.2019. (englanniksi)
3. ↑  Suomen katsotuimmat elokuvat vuonna 2015 *Elokuvauutiset.fi*.  8.2.2016. Viitattu 26.3.2019.
4. ↑  *Wild Tales* Rotten Tomatoesissa. (englanniksi) Viitattu 26.3.2019.
**Noora Toivo** (s. 29. kesäkuuta 1989 Toijala) on suomalainen aitajuoksija. Hän edusti kilpa-urallaan Toijalan Vauhtia ja hänen valmentajanaan toimivat isäpuolensa Robin Millard vuosina 2001–2011 sekä 2014–2020 ja Juha Sainio 2011–2014. Aitajuoksujen lisäksi Toivo juoksi myös sileitä pikamatkoja.

Kalevan kisoissa 2013 Toivo saavutti pronssia 400 metrin aidoissa. Hän sai vuonna 2010 ulkoradoilla kultaa 4 × 400 metrin viestijuoksusta ja pronssia 4 × 100 metrin viestijuoksusta. Sisäradoilla Toivo on saanut 300 metrin aitajuoksussa kultaa (2012) ja hopeaa (2008), pronssia 400 metrin aitajuoksussa (2009) sekä hopeaa 400 metrin juoksussa (2012).

Myös Toivon kaksoissisko Nelli Toivo on pikajuoksija, sekä siskopuoli Emma Millard aitajuoksija.

Lähteet
-------

1. 1 2  Noora Toivo Tilastopaja (vaatii kirjautumisen, maksullinen palvelu).
2. ↑  Monto, Vivikka: Noora Toivo otti aikalisän kilpaurheiluun *akaanseutu.fi*.  9.7.2014. Viitattu 18.5.2021.

Aiheesta muualla
----------------

* Noora Toivon verkkosivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Scott Adams esiintymässä vuonna 2007.
**Scott Adams** (s. 8. kesäkuuta 1957 Windham, New York) on yhdysvaltalainen sarjakuvapiirtäjä ja kirjailija. Erityisesti Adams tunnetaan Dilbert-sarjakuvan luojana.

Adams on suorittanut alemman korkeakoulututkinnon taloustieteissä Hartwick Collegessa vuonna 1979 ja MBA-tutkinnon Kalifornian yliopiston Haas School of Businessissa. Vuosina 1979–1986 Adams työskenteli läheisesti tietoliikenne-insinöörien kanssa Crocker National Bankissa ja vuosina 1986–1995 Pacific Bell -puhelinyhtiössä. Adams käyttää näitä kokemuksia laatiessaan Dilbert-sarjakuvaa.

Adams on kärsinyt kahdenlaisesta dystoniasta. Jo vuonna 1992 ensimmäisen kerran oireilleen kirjoittajankrampin vuoksi hän siirtyi vuonna 2005 piirtämään piirustuslaudan avulla. Alkuvuodesta 2005 Adams menetti normaalin puhekykynsä spasmodisen dysfonian puhjettua. Kesällä 2008 hänet leikattiin Los Angelesissa vaivan korjaamiseksi.

Adams piti lähes päivittäin live-podcastia *Real Coffee with Scott Adams* YouTubessa. Tunnin pituista ohjelmaa yli 1830 jaksoa. 

Helmikuussa 2023 Adams käsitteli gallup-yhtiö Rasmussen Reportsin mielipidetiedustelua, jossa kysyttiin oletteko samaa mieltä lauseen "It's okay to be white" (On hyväksyttävää olla valkoinen?) kanssa? 72 % amerikkalaisista vastasi kysymykseen myöntävästi ja 12 % oli eri mieltä. Sen sijaan 47 % mustista oli sitä mieltä, että ei ole hyväksyttävää olla valkoinen. Adams kommentoi tuloksen perusteella että mustat ovat viharyhmä, josta valkoisten on syytä pysyä kaukana. Tämä johti lopulta siihen että Dilbert-sarjakuva poistettiin sadoista lehdistä ja kustantaja peruutti Adamsin tulevan kirjan.

Lähteet
-------

1. 1 2  Kanin, Zachary: An Interview with the "Dilbert" Cartoonist Scott Adams *The New Yorker*.  27.10.2008.  Arkistoitu 28.10.2014. Viitattu 4.8.2015. (englanniksi)
2. ↑  Sordyl, Samantha: Scott Adams, Drawing the Line *The Washington Post*.  10.5.2005. Viitattu 4.8.2015. (englanniksi)
3. ↑  'Dilbert' creator recovers from rare disorder *NBC News*.  27.10.2006. Viitattu 4.8.2015. (englanniksi)
4. ↑

Aiheesta muualla
----------------

* Scott Adamsin blogi

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Norja
* Espanja
* Ranska
* BnF data
* Katalonia
* Saksa
* Italia
* Israel
* Belgia
* Yhdysvallat
* Latvia
* Japani
* Tšekki
* Australia
* Korea
* Alankomaat
* Puola
* Portugali

 |
|  |
| Tieteilijät | 
* CiNii
	+ 2

 |
|  |
| Taiteenala | 
* MusicBrainz

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Trove

 |
|  |
| Muut | 
* Europeana
* SNAC
* IdRef

 |

 |
**Sirnäs** on kylä Kemiönsaaren kunnassa. Kylä sijaitsee Kemiön saaren eteläosassa entisessä Västanfjärdissä.

Sirnäs sijaitsee niemellä Bruksfjärdenin itäpuolella. Niemen pohjoispuolelta alkaa Galtarbyviken. Kylän keskus sijaitsee niemen kapeimmassa kohdassa laaksossa, jossa kylän kantatilat Östergård ja Västergård sijaitsevat. Kyläalueen rannat ovat laajalti kesäasutuskäytössä. Sirnäsiin kulkee yksi tie naapurikylän Misskärrin kautta. Valtaosa Sirnäsiä on havumetsää.

Vuoden 1540 maakirjan mukaan Sirnäsissä oli neljä taloa, joista kaksi oli jäljellä isojaon aikaan vuonna 1788. Molemmista taloista itsenäistyi yksi pientila 1930-luvulla.

Lähteet
-------

1. 1 2  Turunmaa yhteinen kulttuuriympäristömme Lounaistiedon karttapalvelu. Viitattu 19.7.2020.
2. ↑  Kansalaisen karttapaikka Maanmittauslaitos. Viitattu 19.7.2020.


|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Västanfjärd |
| --- |
|  |
| Taajamat | 
* Lammala

 |
|  |
| Rekisterikyliä Västanfjärdissä | 
* Billböle
* Brännboda
* Finsjö
* Galtarby
* Gräggnäs
* Kobböle
* Misskärr
* Nivelax
* Norrlammala
* Pörtsnäs
* Sirnäs
* Söderlammala
* Södersundvik
* Tappo
* Västanfjärd
* Vesterillo
* Östanå

 |

 |
**Siro Marcellini** (s. 16. syyskuuta 1921 Genzano di Roma) on italialainen elokuvaohjaaja ja -käsikirjoittaja.

Marcellini aloitti uransa teatteriohjaajana ja elokuvien apuohjaajana. Hänen ensimmäinen itsenäinen elokuvaohjauksensa oli *Siamo ricchi e poveri* vuonna 1953. Marcellini ohjasi viihde-elokuvia, dokumentteja ja työskenteli pitkään televisiossa. Hän käytti myös taiteilijanimiä Omar Hopkins ja Sean Markson.

Elokuvia
--------

* *L’eroe di Babilonia*, 1963

Lähteet
-------

1. ↑  Poppi, Roberto: *Dizionario del cinema italiano. I registi: dal 1930 ai giorni nostri*, s. 266. Roma: Gremese, 2002. ISBN 88-8440-171-2.

Aiheesta muualla
----------------

* Internet Movie Database: Siro Marcellini

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Ranska
* BnF data
* Saksa

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Deutsche Biographie

 |

 |
**Aravat Sabejev** (s. 24. syyskuuta 1968) on neuvostoliittolaissyntyinen saksalainen entinen vapaapainija, maailman- ja euroopanmestari.

Pohjois-Ossetiassa syntynyt ja kasvanut Sabejev harjoitteli isänsä Sergein valmennuksessa ja voitti vuosina 1987 ja 1988 juniorien maailman- ja euroopanmestaruuden. Ensimmäisissä aikuisten arvokilpailuissaan sadan kilogramman painoluokassa kilpaillut 190 senttimetrin mittainen osseetti voitti Neuvostoliiton edustajana EM-kultaa vuosina 1989 ja 1990. 

1990-luvun alussa Sabejev muutti Saksan liittotasavaltaan ja sai maan kansalaisuuden. Vuonna 1993 hän voitti uransa kolmannen Euroopan mestaruuden. Seuraavana vuonna hän voitti maailmanmestaruuden Istanbulin MM-kisoissa ja sijoittui 1995 Atlantan MM-kisoissa hopealle. Vuonna 1996 Atlantassa järjestetyissä olympialaisissa hän saavutti pronssia. EM-kisoista Sabejev saavutti vielä 97 kilogramman painoluokassa hopeaa vuonna 1997 ja pronssia vuonna 2000. Sydneyn olympialaisissa vuonna 2000 hänen sijoituksensa oli kuudes.

Sotilaiden MM-kisoissa Sabejev saavutti urallaan hopeaa vuosina 1999 ja 2000, jälkimmäisen 130-kiloisissa. Vuonna 1997 hän voitti Itämeren maiden mestaruuden. Seuratasolla hän edusti Saksan aikoinaan VFK Schifferstadt -seuraa Willi Heckmannin valmennuksessa.

Lähteet
-------

* Aravat Sabejev FILA:n tietokannassa
* Ossetians.com
**Arawa** on kaupunki Papua-Uudessa-Guineassa Bougainvillen maakunnassa. 

Arawa oli maakunnan pääkaupunkina noin suosina 1978–1997, kunnes se siirrettiin Bukan saarella sijaitsevaan Bukan kaupunkiin. Suunnitelmissa on siirtää maakuntapääkaupungin toiminnot takaisin Arawaan tulevaisuudessa. Arawan satama palveli läheistä Pangunan kuparikaivosta, kunnes tuhoutui lähes täysin Bougainvillen separatistikapinassa 1988–1997. Rauhansopimus Bougainvillen vallankumouksellisen armeijan ja hallituksen joukkojen välillä allekirjoitettiin Arawassa 2001.

Vuoden 1980 väestönlaskennassa Arawassa oli yli 12 000 asukasta, mutta vuosina 2000 ja 2011 alle 3000.
Arawan paikallishallintoalueella (LLG) asukkaita oli 44 351.

Lähteet
-------

1. 1 2  Thomas Brinkhoff: Papua New Guinea (National Statistical Office of Papua New Guinea (web)) *Citypopulation*. Viitattu 19.7.2018.
2. ↑  Preliminary figures Census 2011 (s. 36) *2011 National Census of Housing and Population - Papua New Guinea*.  Arkistoitu 19.2.2020. Viitattu 19.7.2018.
**Aina Maria Kaila** (o.s. *Drake*, 23. toukokuuta 1869 Rautalampi – 1. toukokuuta 1937 Turku)oli suomalainen politiikassa toiminut henkilö. Hän kirjoitti lehtiin artikkeleita ja julkaisi yhden lastenkirjan, joka on käännetty myös viroksi.

Kailan vanhemmat olivat kauppias Otto Arvid Drake ja Betty Maria Tillgren. Hän valmistui Helsingin tyttökoulusta 1887 ja meni 1889 naimisiin tulevan arkkipiispan Erkki Kailan (nimi vuoteen 1906 Erik Johansson) kanssa.

Kaila kävi tyttökoulun (1887). Hän toimi vanhan suomalaisen puolueen naisvaliokunnan puheenjohtajana 1909–1912 ja oli Kansallisen kokoomuspuolueen naisvaliokunnanensimmäinen puheenjohtaja vuodesta 1919, kun se perustettiin.

Teos
----

* *Pikku Annin elämästä*. Kansa, Helsinki 1908 (ilmestyi 1922 vironkielisenä käännöksenä nimellä *Väikese Anni elulug*, käännös Anna Prants. Kirjastuse Ühisus Kool, 1922)

Lähteet
-------

* Aina Kaila SKS:n kirjailijamatrikkelissa (toimimaton linkki) [vanhentunut linkki]
* Pohjoissavolaisen kaunokirjallisuuden bibliografia : Aina Kaila [vanhentunut linkki] (Arkistoitu linkki)

### Viitteet

1. 1 2  Aikalaiskirja 1920 s. 206. Helsinki: Otava 1920.
2. ↑  Wilhelmiina Kukkamo: Naiskysymys ei ole ainoastaan naiskysymys vaan koko ihmiskunnan kysymys  18.3.2018. Kokoomusnaiset. Viitattu 17.4.2019.


|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Suomi (KANTO)

 |

 |
Roman ja sisko Nadežda Petrovna (1917)
Ruhtinas **Roman Petrovitš Romanov** (1896–1978) oli suuriruhtinas Pjotr Nikolajevitšin ja montenegrolaisen prinsessa Militzan poika. Tsaari Nikolai I:n oli Romanin isän, Pjotr Nikolajevitšin isoisä ja Romanin isoisoisä. Romanilla oli kaksi siskoa, Marina Petrovna ja Nadežda Petrovna.

Pako Venäjältä
--------------

Ensimmäisen maailmansodan aikana Roman palveli Kaukasian joukoissa, Trabzonin lähellä. Hänen onnistui muun perheensä tavoin paeta Venäjältä. Konstantinopolista he jatkoivat matkaa Italiaan Ison-Britannian laivaston taistelulaivalla HMS Nelsonilla. Italian kuningas ja kuningatar, joka oli Militsa Nikolajevnan ja Anastasia Nikolajevnan pikkusisar, olivat tarjonneet heille turvapaikan.

Avioliitto ja lapset
--------------------

Roman Petrovitš avioitui kreivitär Prascovia Šeremetjevin kanssa Cap d'Antibesissä Ranskassa marraskuussa 1921. He saivat kaksi poikaa.

* Nikolai Romanovitš Romanov
* Dimitri Romanovitš Romanov

Ruhtinas Roman Petrovitš Romanov kuoli vuonna 1978.

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Saksa

 |

 |
Arthur von Posadowsky-Wehner
**Arthur von Posadowsky-Wehner** (3. kesäkuuta 1845 – 23. lokakuuta 1932) oli saksalainen konservatiivinen poliitikko ja valtiomies. Hän palveni mm. Saksan rahaministeriössä 1893–1897 sekä Preussin valtioministerinä ja varavaltakunnankanslerina 1897–1907.

Posadowsky-Wehner opiskeli lakia Berliinissä, Heidelbergissa ja Breslaussa. Vuonna 1871 hänet valittiin Posenin provinssin hallitukseen.

Posadewsky-Wehner oli ehdolla Saksan presidentiksi vuoden 1919 presidentinvaaleissa, mutta hävisi Friedrich Ebertille. Hän toivoi monien muiden tavoin Saksan palaamista monarkiaan ja puhui asiasta intohimoisesti Weimarin tasavallan alkuaikoina 1919, mutta vastusti Wolfgang Kappin vallankaappausyritystä alkuvuonna 1920. Hän oli myöhemmin Saksalaiskansallisen kansanpuolueen edustaja maan valtiopäivillä.

Lähteet
-------

* Jones, Larry Eugene: *The German Right, 1918–1930: Political Parties, Organized Interests, and Patriotic Associations in the Struggle Against Weimar Germany*. Cambridge University Press, 2020. Teoksen verkkoversio. (englanniksi)

### Viitteet

1. ↑  Friedrich Ebert (Archontology.org) (Arkistoitu – Internet Archive)
2. ↑  Jones 2020, s. 81
3. ↑  Jones 2020, s. 100
4. ↑  Jones 2020, s. 339


|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Edeltäjä:**Karl Heinrich von Boetticher** | **Saksan varavaltakunnankansleri**1897–1907 | Seuraaja:**Theobald von Bethmann Hollweg** |

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Saksa
* Tšekki
* Puola

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Deutsche Biographie

 |

 |
**Nonakris** (m.kreik. Νώνακρις, *Nōnakris*; lat. *Nonacris*) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (*polis*) Arkadiassa Kreikassa. Se sijoitetaan lähelle nykyisen Aigiáleian kunnan Mesorroúgin kylää.

Maantiede
---------

Nonakris sijaitsi Feneatiissa eli Feneoksen poliksen alueella kyseisestä kaupungista luoteeseen. Sen läheltä saivat alkunsa Styks (nyk. Mavronéri) -virran vedet. Plinius vanhempi mainitsee Nonakris-nimisen vuoren. Nonakriin kaupunkivaltion hallussa ollut alue oli suhteellisen pienikokoinen, ja sen kooksi on arvioitu alle 25 neliökilometriä.

Feneatiin Nonakrista ei tule sekoittaa toiseen Nonakriihin Arkadian Orkhomeniassa.

Historia
--------

Nonakriin historiasta tiedetään antiikin lähteistä vain vähän. Sen arvellaan olleen alun perin azanien heimon kaupunki ja poliksena Feneoksen alainen. Kreikkalaisessa mytologiassa kaupunki sai nimensä Nonakriista, Lykaonin vaimosta. Pausaniaan aikana kaupunki oli raunioina.

Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymejä *Nōnakrieus* (Νωνακριεύς) ja *Nōnakriatēs* (Νωνακρίατης). Hermes sai kaupungista epiteettinsä *Nonakriates*. Roomalaisilla kirjailijoilla esiintyvät vastaavasti ilmaukset *Evander Nonacrius*, *Atalanta Nonacria* ja *Callisto Nonacrina virgo* ("Nonakriin neito"), missä kaikissa "nonakrislainen" tarkoittaa yleisemmässä merkityksessä arkadialaista.

Rakennukset ja löydökset
------------------------

Nonakriin oletetulta paikalta on löydetty vähäisiä rakennusjäänteitä sekä arkaaisen ja klassisen kauden keramiikkaa.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5  Hansen, Mogens Herman & Nielsen, Thomas Heine: "285. Nonakris", *An Inventory of Archaic and Classical Poleis*. An Investigation Conducted by The Copenhagen Polis Centre for the Danish National Research Foundation. Oxford: Oxford University Press, 2004. ISBN 0-19-814099-1.
2. 1 2 3 4 5  Smith, William: "Nonacris (1)", *Dictionary of Greek and Roman Geography*. Boston: Little, Brown and Company, 1854. Teoksen verkkoversio.
3. ↑  Nonakris *Pleiades*. Viitattu 3.10.2022.
4. ↑  Herodotos: *Historiateos* 6.74; Plinius vanhempi: *Naturalis historia* 4.6 s. 10.
5. ↑  Smith, William: "Nonacris (2)", *Dictionary of Greek and Roman Geography*. Boston: Little, Brown and Company, 1854. Teoksen verkkoversio.
6. ↑  Pausanias: *Kreikan kuvaus* 8.17.6.
7. ↑  Ovidius: *Fasti* 5.97.
8. ↑  Ovidius: *Muodonmuutoksia* 8.426.
9. ↑  Ovidius: *Muodonmuutoksia* 2.409.
*Tämä artikkeli käsittelee suomalaista dancepop-yhtyettä. Muita merkityksiä on täsmennyssivulla.*

**NonStop** oli suomalainen kolmihenkinen dancepoppia soittanut yhtye. Yhtye oli aktiivisimmillaan vuonna 2000 suurimman dance-buumin jo mentyä ohi. EMI:ltä levytyssopimuksen saanut ja Timo Löyvän tuotannossa levyttänyt yhtye esitti ensimmäiset keikkansa Hartwall Areenalla Disco- ja Showtanssin MM-kisoissa ja Helsingin Olympiastadionilla Young Aid -konsertissa. Yhtyeen ensimmäinen single *Haluun saalistaa*, ei saavuttanut radiosoittoa, mutta sitä kesäkuussa 2000 seurannut *En voi sua unohtaa* sai soittoaikaa mm. Radio NRJ:llä. Kesällä 2000 NonStop keikkaili Rantarockissa, Himosfestivalissa ja Mukkulan juhannuksessa. 

NonStop julkaisi ainoaksi jääneensä albuminsa, *Pop-direktiivi*, 4. syyskuuta 2000. *Pop-direktiivi* käväisi Suomen albumilistalla ja siitä julkaistiin vielä kolmas single *Enkeli ei*.

Hanna ja Pete ovat myöhemmin vaikuttaneet myös yhtyeessä nimeltä Lost Foundation. Pete ja Juha tekivät lisäksi dj-keikkoja. Petri Koskimäki on tehnyt myös remiksauksia nimellä Twister (mm. Tiktakin *Jää*). Nykyään Petellä on studioalan yritys Dramatic Sound.

Diskografia
-----------

### Singlet

* 2000 **Haluun saalistaa**

1. Radio remix
2. Illusion rake extended remix
3. Original radio
4. Original extended

* 2000 **En voi sua unohtaa**

1. Original radio edit
2. Original album mix
3. Twister radio remix
4. Twister extended remix
5. GB remix

* 2000 **Enkeli ei**

1. Twister radio edit
2. Twister extended remix
3. VT mix
4. Profect radio mix
5. Profect extended mix
6. Albumiversio
7. Haluun saalistaa (Illusion Rake remix)

### Albumit

* 2000 **Pop-direktiivi**

1. Enkeli ei
2. En voi sua unohtaa
3. Vie pois
4. Haluun saalistaa
5. Joku toinen
6. Helpompaa
7. Kuolematon
8. Lisää ja lisää
9. Rannalle
10. Älä jätä
11. Pimeään
12. Valkea puutarha
13. Haluun saalistaa (Illusion Rake remix)
14. En voi sua unohtaa (Twister remix)
Suusyöpä
**Suusyöpä** on suussa esiintyvä syöpä. Sen yleisimmät muodot ovat huuli- ja kielisyövät. Harvinaisempia taudin muotoja ovat sylkirauhas- ja suuontelosyövät. 

Tupakointi aiheuttaa noin 70–80 prosenttia kaikista suusyövistä. Muihin riskitekijöihin kuuluu runsas alkoholin käyttö. Myös usein tapahtuva auringolle altistuminen on huulisyövän riskitekijä. Suusyöpä on yleisempi miehillä kuin naisilla. Suusyöpä on alkuvaiheessa usein lähes oireeton. 

Suusyöpä on maailmanlaajuisesti kuudenneksi yleisin syöpäsairaus.

Henkilö, joka sekä juo alkoholijuomia että tupakoi, on 15-kertaisessa vaarassa sairastua suusyöpään. Runsaasti juovilla mutta tupakoimattomilla henkilöillä suusyöpäriski on kolminkertainen. Leukoplakiaa, tavallisimmin tupakoitsijalla tavattavaa suun limakalvomuutosta, seuraa kymmenen vuoden kuluessa suusyöpä 2–6 prosentilla potilaista. Erytroplakia on punainen limakalvomuutos, jonka muuttuminen pahanlaatuiseksi on todennäköistä. Myös punajäkälä saattaa muuttua suusyöväksi.

Koska suuvedet usein sisältävät runsaasti alkoholia, niiden pitkäaikainen käyttö kasvattaa suusyöpään sairastumisen vaaraa. Myös käytetty ravinto vaikuttaa sairastumisen vaaraan; monipuolista, tuoreita vihanneksia, hedelmiä ja kalaa sisältävää ruokaa syömällä voi suojautua taudilta. Huono suuhygienia voi osaltaan vaikuttaa sairastumiseen.

Noin joka toinen suusyöpäpotilas toipuu taudistaan. Huulisyöpä on kuitenkin huomattavan hyväennusteinen: 95 prosenttia miehistä ja 100 prosenttia naisista on elossa viiden vuoden kuluttua diagnoosista.

Suu- ja kurkkusyöpiin sairastuneiden ja heidän läheistensä tueksi on perustettu Suomen Kurkku- ja Suusyöpäyhdistys, joka kuuluu Syöpäjärjestöihin.

Katso myös
----------

* Kielisyöpä
* Kurkunpään syöpä

Lähteet
-------

1. ↑  Oral Cancer
2. ↑  National Institutes of Health – Fact Sheet: Oral Cancer (Arkistoitu – Internet Archive)
3. ↑  PATIENT'S GUIDE > SMOKING TOBACCO RISKS (Arkistoitu – Internet Archive)
4. ↑  Alcohol and Cancer
5. ↑  Terveyskirjasto.fi: Leukoplakia (Arkistoitu – Internet Archive)
6. ↑  Terveyskirjasto.fi: Erytroplakia (Arkistoitu – Internet Archive)
7. ↑  Suusyöpä
8. ↑  Tohtori.fi: Suun limakalvojen ongelmat
9. ↑  Suomen Hammaslääkäriliitto: Suusyöpä (Arkistoitu – Internet Archive)
10. ↑  Suusyöpä

Aiheesta muualla
----------------

* Suomen Kurkku- ja Suusyöpäyhdistys ry
* Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Oral cancer (englanniksi)
* Mayo Clinic: Mouth cancer (englanniksi)
**U-39** oli Saksan laivaston IXA-luokan sukellusvene toisessa maailmansodassa. Alus oli ensimmäinen toisessa maailmansodassa upotettu Saksan laivaston sukellusvene.

Valmistus
---------

*Pääartikkeli: Tyyppi IX*
Alus tilattiin 29. heinäkuuta 1936 AG Weseriltä Bremenistä, missä köli laskettiin 2. kesäkuuta 1937. Alus laskettiin vesille 22. syyskuuta 1938 ja otettiin palvelukseen 10. joulukuuta ensimmäisenä komentajanaan Gerhard Glattes.

Palvelus
--------

Palvelukseen otettaessa alus liitettiin 6. sukellusvenelaivueeseen. Alus lähti 19. elokuuta 1939 Wilhelmshavenista ensimmäiselle partiomatkalleen *U-53:n*, *U-32:n*, *U-31:n* ja *U-35:n* kanssa. Alusten tehtävänä oli siirtyä valmiusasemiin sodan syttymisen varalta. Osasto purjehti Pohjanmerelle kiertäen Britteinsaaret, jolloin alus joutui tunnistamattoman aluksen syvyyspommituksen maaliksi. Se selvisi uhasta sukeltamalla syvemmälle.

Alus laukaisi 14. syyskuuta Rockall Bankin edustalla Skotlannin luoteisrannikolla kaksi torpedoa kohti Britannian Kuninkaallisen laivaston lentotukialus *HMS Ark Royalia*, mutta torpedot räjähtivät ennen aikojaan aiheuttamatta vahinkoa. Lentotukialuksen suojana olleet hävittäjät *HMS Faulknor*, *HMS Firedrake* ja *HMS Foxhound* hyökkäsivät aluksen kimppuun syvyyspommein, jolloin sukellusvene joutui nousemaan pintaan. Lähinnä ollut *Foxhound* pelasti 25, *Faulknor* yksitoista ja *Firedrake* loput kahdeksan sukellusveneen miehistöstä, jotka joutuivat sotavankeuteen.

Lähteet
-------

* Slader, John: *The Red Duster at War - A History of the Merchant Navy during the Second World War*. Lontoo: William Kimber, 1988. ISBN 0-7183-0679-1. (englanniksi)

### Viitteet

1. 1 2  uboat.net
**U-41** oli Saksan laivaston IXA-luokan sukellusvene toisessa maailmansodassa. Vene teki sodan aikana kolme partiomatkaa, joilla se upotti viisi laivaa yhteensä 22 815 grt. Lisäksi alus vaurioitti yhtä (8 086 grt) ja valtasi kaksi alusta (2 073 grt).

Valmistus
---------

*Pääartikkeli: Tyyppi IX*
Alus tilattiin 21. marraskuuta 1936 AG Weseriltä Bremenistä, missä köli laskettiin 27. marraskuuta 1937 telakkanumerolla 946. Alus laskettiin vesille 28. tammikuuta 1939 ja otettiin palvelukseen 22. huhtikuuta ensimmäisenä päällikkönään Gustav-Adolf Mugler.

Palvelus
--------

Palvelukseen otettaessa alus liitettiin 6. sukellusvenelaivueeseen. Alus lähti 19. elokuuta 1939 Wilhelmshavenista ensimmäiselle partiomatkalleen. Alus matkasi Portugalin rannikolle ennen kuin palasi Britteinsaarten länsipuolelta kiertäen Pohjanmerelle. Se pysäytti 16. syyskuuta Suomen Höyrylaiva Osakeyhtiön rahtialukset *S/S Vegan* (1 073 grt) ja *S/S Suomen pojan* (1 099 grt) ennen paluutaan Wilhelmshaveniin 17. syyskuuta. Molemmat laivat pakotettiin seuraamaan sukellusvenettä Saksaan.

Alus lähti toiselle purjehdukselleen 7. marraskuuta, ja se upotti vielä samana päivänä torpedoimalla brittiläisen *Cresswellin* (275 grt) ja norjalaisen *Arne Kjoden* (11 019 grt). Pari päivää myöhemmin alus upotti brittiläisen *Darinon* (1 351 grt). Sen viimeinen upotus toisella matkallaan oli ranskalainen *Les Barges II* (296 grt) 21. marraskuuta. Alus palasi 7. joulukuuta satamaan.

Vene lähti 27. tammikuuta 1940 Helgolandista. Alus upotti matkansa ainoan aluksen 5. helmikuuta brittiläisen *Beaverburnin* (9 874 grt). Samassa yhteydessä sukellusveneen laukaisema torpedo vaurioitti hollantilaista *Ceroniaa* (8 096 grt). Torpedojen laukaisun jälkeen aluksen kimppuun kävi Britannian kuninkaallisen laivaston A-luokan hävittäjä *HMS Antelope* syvyyspommein upottaen sukellusveneen Irlannin etelärannikolle. Aluksen koko miehistö sai surmansa.

Lähteet
-------

* Slader, John: *The Red Duster at War - A History of the Merchant Navy During the Second World War*. Bristol: William Kimber, 1988. ISBN 0-7183-0679-1. (englanniksi)
* U-boat.net

### Viitteet

1. ↑  Uboat.net - SS Vega
2. ↑  Uboat.net - SS Suomen poika
3. ↑  Uboat.net - U-41:N 1. partiomatka
4. ↑  Uboat.net - U-41:n 2. partiomatka
5. ↑  Slader, John s. 35
6. ↑  Uboat.net - U-41:n 3. partiomatka
Itsevalmistettua soija-riisimaitoa.
**Soijamaito** (oik. soijajuoma) on soijapavuista puristettu kasvimaito, jota käytetään samoihin tarkoituksiin kuin lehmänmaitoa. Joissakin maissa, kuten Kiinassa, sitä on perinteisesti käytetty lehmänmaidon tilalla.*lähde?* Länsimaissa lehmänmaito on hallitsevassa asemassa, mutta esimerkiksi vegaanit, maitoallergiset ja laktoosi-intoleranssista kärsivät voivat käyttää soijamaitoa. Soijamaidosta valmistetaan lisäksi tofua. 

Useat kaupoissa myytävät soijamaitotuotteet on rikastettu esimerkiksi kalsiumilla, D-vitamiinilla ja B12-vitamiinilla helpottamaan etenkin vegaaneille tärkeiden ravintoaineiden saantia. Soijamaitoa nimitetään pakkauksissa yleensä "soijajuomaksi", koska EU:n lainsäädännössä kielletään käyttämästä sanaa maito sellaisten tuotteiden nimissä, jotka eivät ole eläimistä saatavaa maitoa.

Soijamaitoa voidaan käyttää kuten tavallista lehmänmaitoakin: sellaisenaan juotavana, kahvissa, kaakaossa, ruoanlaitossa ja leivonnassa. Soijamaitoja myydään tavallisen vaihtoehdon lisäksi myös kaakaojuomana tai vaniljalla maustettuna.

Terveysvaikutukset
------------------

Soijajuoma sisältää runsaasti terveydelle haitallista nikkeliä, jota kolmannes suomalaisista saa yli EFSA:n määrittämän siedettävän päiväsaannin enimmäisarvon.

Katso myös
----------

* Kasvimaito

Lähteet
-------

1. ↑  Soijajuomalla paremmaksi ihmiseksi  2008. Vihreä Lanka. Viitattu 21.2.2014.
2. ↑  Mitä ovat kasvimaidot? Kakku ja Porkkana.  Arkistoitu 27.8.2010. Viitattu 21.2.2014.
3. ↑  Riskinarviointi suomalaisten aikuisten altistumisesta elintarvikkeiden ja talousveden raskasmetalleille sekä alumiinille. Ruokaviraston tutkimuksia 2020.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Soijamaito** Wikimedia Commonsissa

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Kasvimaidot |
| --- |
|  |
| Kasvimaidot | 
* Mantelimaito
* Kauramaito
* Kookosmaito
* Riisimaito
* Soijamaito

 |
|  |
| Valmistajia ja tuotemerkkejä | 
* Alpro
* Fazer Aito (ent. Kaslink)
* Juustoportti
* Oatly
* Planti

 |
|  |
| 
* Katso myös: Ruokavaliot (Vegaani, Kasvissyöjä)
* Laktoosi-intoleranssi
* Maitoallergia

 |

 |
Kalliota Tarvolla
**Tarvo** on pienehkö kallioinen saari Helsingin ja Espoon rajalla, Laajalahden pohjois­rannalla Ison Huopa­lahden suulla.

Tarvon pohjoisimman kärjen kautta kulkee Helsingistä länteen johtava moottori­tie, Turunväylä, jota sen rakennus­vaiheesta saakka on yleisesti nimitetty myös Tarvontieksi. Saaren yhdistää Helsingin puoleiseen mantereeseen maa­penger, jota pitkin moottori­tie kulkee, kun taas Espoon puolella tie ylittää salmen siltaa myöten. Moottori­tieltä ei kuitenkaan ole liittymää saareen, mutta tiepenkerellä aivan sen vieressä on Helsingin puolelta Munkki­niemestä Tarvoon johtava ajotie, Rito­kallion­tien loppu­pää.

Tarvon saaren kautta kulkee myös venäläisten vuonna 1915 rakennuttama tykki­tie Helsingin Munkki­niemestä Espoon puolelle Laaja­lahteen, jossa sijaitsi osa Helsinkiä ympäröinyttä linnoitus­vyöhykettä (Krepost Sveaborg). Tämä tie siltoineen (Itäinen ja Läntinen Tarvonsilta) on nykyisin kevyen liikenteen väylänä. Sen alku­peräisiä siltoja ei enää ole, mutta nykyisin niiden paikalla saaren molemmin puolin on ponttoni­sillat. Vastapäätä saarta, Pellavaniemellä (Espoon puolella), sijaitsee Akseli Gallen-Kallelan rakennuttama, nykyisin museona toimiva ateljee­huvila Tarvaspää.

Aikoinaan saarella asui kalastajia. Nykyään siellä on kaksi 1920-luvulla rakennettua huvilaa. Niistä toisessa oli aikoinaan ravintola, myöhemmin 1970-luvulta lähtien Helsingin kaupungin vanhusten virkistyskeskus. Kieltol­ain aikana saari tuli tunnetuksi pirtun sala­kauppa­paikkana.

Nimen alkuperä
--------------

Saaren nimenä Tarvo on, hieman vaihtelevin kirjoitus­asuin, ollut käytössä viimeistään 1700-luvun alusta, mahdollisesti jo keski­ajalta saakka. Nimen alku­perästä ei ole varmaa tietoa. Vaikka Helsingin seudun asutus on vanhastaan ruotsin­kielistä, pidetään kuitenkin toden­näköi­simpänä, että nimi on suomen­kielistä alkuperää ja johtuu alun perin härkää, hirveä tai muuta suurta eläintä tarkoittavasta, lähinnä kansan­runoista tunnetusta sanasta tarvas. Aiheena nimeen on mahdollisesti ollut saaren sijainti kapeahkossa salmessa, jolloin hirvet ovat voineet ylittää lahden Tarvon saaren kautta.

Lähteet
-------

* Kaija Hackzell: *Rakas Vanha Munkkiniemi, Helsingin vanhoja kortteleita 6*. Helsingin Sanomat, 2001. ISBN 951-97555-5-1.

### Viitteet

1. ↑  Pro Ruukinranta: Tarvaspää, Akseli Gallen-Kallelan museo *proruukinranta.fi*.  Arkistoitu 4.3.2016. Viitattu 13.3.2013.
2. ↑  *Helsingin kadunnimet, Helsingin kaupungin julkaisuja nro 24*. Helsingin kaupungin nimistötoimikunta, 1970.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Tarvo (saari)** Wikimedia Commonsissa
Tarvepainatustulostin
**Tarvepainatus** (engl. *print on demand*, lyhyesti POD) on painamistekniikka ja liiketoiminnan prosessi, jossa julkaisua painetaan vain sillä hetkellä tarvittava määrä, "täsmäpainos". Varastoon ei paineta mitään, mutta painovalmis tiedosto tallennetaan sähköiseen varastoon odottamaan uusintapainosta. Digipainossa painaminen on nopeaa, minkä vuoksi se soveltuu parhaiten tarvepainatukseen. Esivalmisteluja ja työvaiheita tarvitaan vähemmän kuin perinteisessä painossa. Usein myös sidonta tehdään automaattisesti suoraan painovaiheen jälkeen.

Tyypillisiä käyttöaloja
-----------------------

* Ensipainokset, joita painetaan pieni painos ja joiden painosriski on suuri
* Jälkipainokset
* Loppuunmyytyjen painosten uudet painokset
* Hitaasti liikkuvat, jatkuvasti myytävät teokset
* Säännöllisesti päivitettävät teokset

Edut kustantamoille
-------------------

* Kannattavuuden lisääntyminen, painoksen esirahoitus- ja varastointi- sekä käsittelykustannusten jäädessä pois
* Teosvalikoiman monipuolisuuden varmistaminen ja sen myötä kustantamoprofiilin hiominen
* Hylkykappaleiden ja pilkkahintaan myytävien teosten välttäminen
* Tehokkuuden lisääntyminen Drop Shipment -periaatteen ansiosta (täysin sähköinen yhteys kustantamoiden toimituspalveluihin)
* Investoinnit kirjailijoiden kanssa tehtyihin sopimuksiin ja teoksen oikeuksien varmistaminen
* Kohderyhmälle suunnattu markkinointi sekä yksilölliset luku- ja koepainokset kirjailijoille, toimittajille jne.

Tutkijoille ja yrityksille
--------------------------

Korkeakoulujen opettajat, dosentit, opiskelijat ja vastavalmistuneet julkaisevat tarvepainatuksena tieteellisiä tekstejä, kuten esseitä, seminaaritöitä, pro gradu -tutkielmia, lisensiaatin tutkielmia tai väitöskirjoja. Esimerkiksi yliopistojen vaatimat pakolliset kappaleet voidaan painattaa näin pienenä painoksena. Lisäetuna on, että teosten sisältöä voidaan päivittää koska vain ja ilman suurta vaivannäköä.

Painaminen

|  |  |
| --- | --- |
| Painotekniikat | 
* Kohopaino
* Offsetpaino
* Rotaatiopaino
* Syväpaino
* Flexopaino
* Silkkipaino
* Digipaino
* Tarvepainatus

 |