Ikämiessuojeluskunnan lippu. (Kuva: IMSKS) 
**Ikämiessuojeluskunnan Säätiö** on suomalainen maanpuolustuskoulutusta tukeva säätiö, jonka kotipaikka on Helsinki. Säätiön tarkoituksena on maanpuolustushengen edistäminen. Syksyllä 1944 lakkautetulta helsinkiläiseltä suojeluskunnalta siirtyneen varallisuuden turvin Ikämiessuojeluskunnan Säätiö tukee vapaaehtoista maanpuolustuskoulutusta sekä sodista kärsimään joutuneita suomalaisia. Säätiö myös vaalii vuosina 1919–1944 toimineen Ikämiessuojeluskunnan perinteitä.

Ikämiessuojeluskunta
--------------------

Ikämiessuojeluskunta perustettiin vuonna 1919. Sen taustalla oli helsinkiläinen Oldboys Clubben, jonka joukko keski-ikäisiä urheilun harrastajia oli perustanut pari vuotta aiemmin. Tämä oli kiinteässä yhteydessä suojeluskuntaan, jonka nimi oli Oldboys Regementet. Osa jäsenistöstä ei hyväksynyt ruotsia harjoitusten komentokieleksi, joten he perustivat oman jalkaväkisuojeluskunnan. Nimeksi annettiin Ikämiespataljoona. Jäsenmäärä kasvoi nopeasti; 1930-luvun alussa siitä tuli Helsingin suojeluskuntapiirin suurin suojeluskunta.

Ikämiessuojeluskunnan jäsenet osallistuivat Kannaksen linnoitustöihin kesällä 1939. Talvisodassa osa taisteli Kannaksella JR 11:n (Ässärykmentin) riveissä, osa toimi Helsingissä ilmapuolustus- ja muissa vartiotehtävissä. Jatkosodan liikekannallepanossa ikämiessuojeluskuntalaiset lähtivät rintamalle Vallilan Rykmentin mukana; osa jäi kotikaupungin ilmasuojelutehtäviin.

Säätiön synty
-------------

Suojeluskuntajärjestö lakkautettiin syksyllä 1944, jolloin suojeluskunnat siirsivät varansa yhdistyksille ja säätiöille. Ikämiessuojeluskunnan omaisuus, joka koostui arvopapereista ja Herttoniemessä sijainneesta Ikämiesten Majasta, siirtyi marraskuussa 1944 Ikämiesten Säätiölle, joka aloitti ensin ikämiesten ja ässärykmenttiläisten avustamisen. Myöhemmin avustettavien piiri laajeni, ja vuonna 2005 nimi muutettiin Ikämiessuojeluskunnan Säätiöksi.

Toiminnan painopisteet
----------------------

Ikämiessuojeluskunnan Säätiön tukitoiminnan kohteina ovat sotien jälkeen olleet sotasokeat ja heidän leskensä. Tämä ryhmä on nyt jo suurelta osin poissa, joten uudeksi avustettavien ryhmäksi on valittu suomalaiset kriisinhallintaveteraanit.

Maanpuolustustyön tukemisessa on 2020-luvulla korostunut kyberturvallisuudesta huolehtiminen. Kyberuhkat ovat nousseet perinteisten sotilaallisten uhkakuvien rinnalle, jopa niiden ylikin, ja kybermaailmassa kansalainen joutuu vastaamaan omasta turvallisuudestaan. Erityisesti nuorison tietoturvataitojen kehittämiseksi säätiö rahoitti kevättalvella 2021 julkistetun Everyday-tietoturvapelin.

Lähteet
-------

* Stig Roudasmaa: Helsingin Ikämiessuojeluskunta 1919–1944. Ikämiessuojeluskunnan Säätiö 2007. ISBN 978-952-92-2234-6.
* Kari Selén: Suojeluskuntien rahat. Suojeluskuntaomaisuuden mutkikkaat järjestelyt 1944–1958. Docendo 2014. ISBN 978-952-291-079-0.

Viitteet
--------

1. ↑  Roudasmaa, Stig: *Helsingin Ikämiessuojeluskunta 1919–1944*, s. 10–13, 25 ja 48. Ikämiessuojeluskunnan Säätiö, 2007. ISBN 978-952-92-2234-6.
2. ↑  Roudasmaa 2007, 10–13, 25 ja 48.
3. ↑  Roudasmaa 2007, s. 82–113
4. ↑  Suojeluskuntien lakkauttamisesta Roudasmaa 2007, 128–130, Ikämiessuojeluskunnan Säätiön vaiheet Roudasmaa 2007, 131–133. Suojeluskuntasäätiöiden muodostamisesta Selén 2014, 9–44 ja passim.
5. ↑  Roudasmaa 2007, s. 132
6. ↑