Pitäjänmäen raittiusyhdistyksen ompeluseura, 1933
**Ompeluseurat** ovat tapaamisia, joissa ihmiset viettävät aikaa ja tekevät yhdessä käsitöitä usein hyväntekeväisyyden puolesta.

Historiaa
---------

Ompeluseurat ovat ollet 1800-luvulta alkaen laaja yhteiskunnallinen toiminnan muoto, joka on myös muodostanut merkittävän osan 1800-luvun hyväntekeväisyydestä. Suomessa ompeluseuroja edelsivät kaupungeissa perustetut rouvasväenyhdistykset, joiden jäseniksi hyväksyttiin säätyläisnaisia. Jo rouvasväenyhdistysten alkutaipaleelle liittyy tiiviisti hyväntekeväisyyden harjoittaminen, minkä oletetaan liittyvän senaikaiseen kristilliseen maailmankuvaan ja kristillisiin arvoihin. 1800-luvulla lähes jokaisen naisen perustaitoihin katsottiin kuuluvaksi käsitöiden tekeminen, joten käsitöiden yhdistäminen rouvasväenyhdistysten toimintaan oli mutkatonta. Seurojen toiminta liittyi aluksi tiiviisti kristillisyyteen ja ompelemiseen, mutta ajan kuluessa seurojen toiminta muuttui maallisemmaksi, ja ompeluseuroista tuli ajoittain myös synonyymi naistenkeskiselle tapaamiselle, jossa ei välttämättä ommeltu tai tehty käsitöitä ollenkaan, vaan harrastettiin esimerkiksi kahvittelua, keskustelua ja laulua. Tätä merkitystä saatetaan edelleen käyttää humoristisesti naisten kokoontumisesta, mutta nimityksellä on usein lainausmerkit.

Bernard de Hoogin maalaus hollantilaisesta ompeluseurasta
Ompeluseuroja perustettiin aluksi kristillisten seurojen, raittius- ja nuorisoseurojen yhteyteen. Kokoontumispaikka oli useimmiten jonkun jäsenen omassa kodissa, jolloin ompeluseurojen toimintaan vakiintui yhteiset kahvihetket tarjoiluineen. Toiminnan laajentuessa suurimpien yhdistysten kokoontumispaikoiksi muodostuivat kansakoulut ja pappilat.

1900-luvulle saakka ompeluseuroista puhuttiin nimillä rouvasväenyhdistykset, ompeluyhdyskunnat, neulomakokoukset tai neulomakunnat, ja nykyisin käytettävä termi alkoi yleistyä 1900-luvun taitteessa. 

Suomalaisista ompeluseuroista tuli monille niiden emojärjestöille pian niiden kaikista merkittävin varainkeruumuoto, ja ompeluseuroja perustettiin yhä tiiviimmin. Myös esimerkiksi vapaapalokunnat ja Punainen risti ovat järjestäneet ompeluseuroja eri puolella Suomea.

Toisen maailmansodan jälkeen ompelukerhoihin liitettiin opintotoimintaa luentojen ja opintokerhojen muodossa. 

Nykyään Suomessa ompeluseuratoiminta on suuressa suosiossa, ja niitä perustetaan monenlaisiin tarkoituksiin. Esimerkiksi vuonna 2014 perustettu supersuosittu Ompeluseura-facebookryhmä on keskittynyt työelämän ja urasuunnittelun aiheisiin, ja toimii verkostoitumisen välineenä. Myös perinteinen ompeluun keskittyvä ompeluseuratoiminta on niin suosittua, että Saumanvara-nimiseen suosittuun ompeluseuraan valitaan jäseniä hakemuksen perusteella.

Väen vähetessä maaseudulla ovat ompeluseurat myös eräs pienten paikkakuntien ihmisten viimeisimpiä yhteistoiminnan muotoja. Edelleen ompeluseurojen toiminta on kuitenkin tiiviisti kytköksissä hyväntekeväisyyteen.

Hengelliset ompeluseurat
------------------------

Ompeluseurat voi tarkoittaa myös hengellistä tilaisuutta, jonka hengellinen ohjelma on samatyyppinen kuin seuroissa: Raamatun lukemista ja selittämistä sekä hengellisten laulujen laulamista. Näissä tapahtumissa laulamisen ja puheen kuuntelun ohessa tehdään yhdessä käsitöitä myyjäisiin ja arpajaisiin. Käsityöt myydään ja tuotto käytetään hyväntekeväisyyteen. Hengellisiä ompeluseuroja on pidetty ja pidetään usein jonkun ihmisen kotona säännöllisin väliajoin, esimerkiksi viikon välein.

Lähteet
-------

1. 1 2  annikka: Ompeluseurat nousivat kansanliikkeeksi 1800-luvulla *MyHeritage Blogi*.  7.6.2023. Viitattu 10.4.2024.
2. ↑  Juhlatila Matkanen Lahdessa *matkanen.fi*.  "Tädit olivat vieraanvaraisia ja pitivät usein kahvikutsuja. Heillä oli myös "ompeluseura", joka oli nimeltään Turhatouhu." Viitattu 10.4.2024.
3. ↑  Suomi 100, Sukututkimus 100 :: Jalkasten sukuseura ry *www.jalkastensukuseura.com*.  "Aaron tyttären Helmi Jalkasen innoittamana perustettiin sukulaisnaisten "ompeluseura". Kerhon toiminta jatkui vuoteen 1979, jolloin kaksi Jalkas-naista siirtyi sukuyhdistyksen johtokuntaan. On mainittava, että naiset lahjoittivat 50 hopeista ehtoollispikaria Suonenjoen kirkolle." Viitattu 10.4.2024.
4. ↑  Naistyön historiaa *Palokuntanaiset*.  Arkistoitu 14.1.2019. Viitattu 13.1.2019.
5. ↑  Tampereen osaston historia *Punainen risti Rednet*. Viitattu 13.1.2019.
6. ↑  Armi Murto & Ompeluseura: Verkostot ovat timanttia kevytyrittäjälle *UKKO.fi*. Viitattu 10.4.2024.
7. ↑  Duunitori: Miksi lähes 30 000 naista haluaa olla osana uraverkostoa? Ompeluseuran perustaja Milla Halme kertoo, miksi naisten omille verkoistoille on tilausta *Duunitori.fi*.  9.6.2018. Viitattu 10.4.2024.
8. ↑  Suosittu ompeluseura valitsee tarkoin jäsenensä *Yle Uutiset*.  13.1.2014. Viitattu 10.4.2024.
9. ↑  Virkkauskahvila on moderni ompeluseura *Warkauden Lehti*.  24.12.2017. Viitattu 10.4.2024.
10. ↑  Ompelukerho ompelee eläinten hyväksi *Yle Uutiset*.  4.12.2010. Viitattu 10.4.2024.
11. ↑  Hervannan Ompeluseurat jatkuvat kesään asti *Tampereen herättäjäjuhlat*. Viitattu 13.1.2019.

Aiheesta muualla
----------------

* Rouvasväenyhdistys
* Porin rauhanyhdistys