*Tämä artikkeli käsittelee entistä Suomen kuntaa. Nykyistä Venäjän kaupunkia käsittelee Terijoki (kaupunki).*

Terijoen epävirallinen perinnevaakuna. Vaakuna on otettu käyttöön kunnan lakkauttamisen jälkeen vuonna 1976. Sen suunnitteli Heikki Toivola.
Terijoen luterilainen kirkko (2009)
Terijoen ortodoksinen kirkko (1915)
**Terijoki** on entinen Suomen kunta Karjalankannaksella luovutetussa Karjalassa. Nykyinen Terijoen kaupunki käsittää vain entisen kunnan keskustaajaman. Terijoki sijaitsee Suomenlahden rannalla noin 50 kilometriä Pietarin keskustasta luoteeseen. Jatkosodan tuloksena suuri osa terijokelaisista asettui Tuusulaan.

Terijoella asui aikoinaan runsaat kaksikymmentä eri kansallisuutta, jotka olivat uskonnoltaan katolilaisia, luterilaisia, ortodokseja, islamilaisia ja juutalaisia.

Historia
--------

### Terijoen huvilayhdyskunta

*Pääartikkeli: Terijoen huvilayhdyskunta*
Terijoki kuului Venäjän keisarikuntaan 1721–1812 osana Vanhaa Suomea ja sen jälkeen Suomen suuriruhtinaskuntaan 1812–1917 ja vuodet 1917–1940 itsenäiseen Suomeen. Terijoki on ollut suosittu lomakohde pietarilaisten keskuudessa jo vuodesta 1870, jolloin Pietarin–Viipurin rautatie valmistui, ja sinne kehittyi rikas pietarilaisten huvila­yhdys­kunta. 70 kilometriä pitkälle hiekkarannalle syntyi 1892 Terijoen vesihoitolaitos ja 1923 Terijoen merikylpylä. Itsenäistymisen jälkeen venäläisten vierailu tyrehtyi, mutta se korvautui suomalaisilla, kun hiekkarannoille tultiin lomalle kaukaakin sisämaasta. Terijokea kutsuttiin "Suomen Rivieraksi".

### Sisällissota ja toinen maailmansota

Sisällissodan varsinaiset sotatoimet päättyivät Terijoen valtaukseen 24. huhtikuuta 1918. Heti taajaman valtauksen jälkeen valkoiset aloittivat järjestelmälliset häätötoimenpiteet venäläisväestöä kohtaan. Saksalaiset nimittivät Terijoen komendantiksi everstiluutnantti Georg Elfvengrenin, joka valitsi väliaikaiseksi poliisipäälliköksi kirjailija Mikko Uotisen. Valtausta seuranneina päivinä venäläisiä teloitettiin varovaisen arvion mukaan 100–150, mahdollisesti jopa yli 200 henkeä. Terijoella ja naapurikunnissa on mahdollisesti teloitettu jopa yli 400 ihmistä.

Neuvostoliitto valtasi Terijoen talvisodassa ja se luovutettiin Neuvostoliitolle Moskovan rauhassa 1940. 1. joulukuuta 1939 Terijoella perustettiin suomalaiskommunistien johtama nukkevaltio nimeltä Suomen Kansanvaltainen Tasavalta, jonka hallituksen puheenjohtajana ja ulkoasiainministerinä toimi Otto Wille Kuusinen. Kyseinen johtoelin tunnetaan paremmin nimellä Terijoen hallitus, ja sotien jälkeen Terijoki onkin pysynyt ihmisten mielissä nimenomaan tästä yhteydestä johtuen.

Terijoen väestö sijoitettiin jatkosodan jälkeen Tuusulaan Uudellemaalle. 

### Hallintohistoria

Terijoki erotettiin Kivennavasta itsenäiseksi kunnaksi 1911. Se kuului Rajajoen kihlakuntaan ja Viipurin lääniin. Aluksi kuntaan kuuluivat vain Terijoen ja Kellomäen kylät, myöhemmin aluetta laajennettiin sekä Kivennapaan että Uuteenkirkkoon kuuluneilla alueilla. Viimeisenä aluelaajennuksena oli Haukijärven valtionmaan liittäminen vuonna 1936.

Terijoki sai kaupunkistatuksen vuonna 1946 ja uuden venäläisen nimen Zelenogorsk 1948. Vuonna 1989 perustettiin Leningradin alueen Terijoen piiri, johon sisältyi rantapaikkakuntia Kuokkalasta alkaen länteen. Tämä piiri yhdistettiin Pietarin kaupungin Kurortin piiriin 1994. Terijoki sai piirin sisällä itsenäisen kaupungin statuksen 1997.*lähde?*

Nykyään Terijoen entisen kunnan alue kuuluu Pietarin kaupungin Kurortin piiriin, jossa sen alue jakaantuu Terijoen kaupungin sekä Kuokkalan, Kellomäen, Ollilan ja Tyrisevän kunnallishallintoalueiden kesken. Alueelle on noussut viime aikoina runsaasti venäläisten uusrikkaiden omakotitaloasutusta.

Kylät ja koulupiirit
--------------------

Terijoen kyliä olivat Haapala, Kellomäki, Keskikylä (Rällälä), Koivikko, Kuokkala, Käkösenpää, Luutahäntä, Ollila, Ollinpää, Puhtula, Rajajoki, Tulokas ja Tyrisevä.

Lukuvuonna 1937–1938 kunta oli jaettu 10 koulupiiriin.

Merkittäviä rakennuksia
-----------------------

### Luterilainen kirkko

*Pääartikkeli: Terijoen kirkko*
Arkkitehti Josef Stenbäckin suunnittelema Terijoen kirkko valmistui vuonna 1908. Toisen maailmansodan jälkeen kirkko muutettiin elokuvatetatteriksi, jollaisena se toimi 1990-luvulle saakka. Tällöin kirkko luovutettiin takaisin alkuperäiseen käyttöönsä, nyt Inkerin kirkolle, joka aloitti rakennuksen kunnostustyöt vuonna 2000. Rakennus saneerattiin perusteellisesti, ja myös sodan jälkeen purettu kellotorni rakennettiin kunnostuksen aikana uudelleen. Korjaustöiden päärahoittajina olivat suomalaiset Hämeenlinnan rovastikunnan seurakunnat ja Järvenpään seurakunta. Järvenpää osallistui koska juuri sen alueelle oli sijoitettu entiset terijokelaiset vuonna 1940.

### Ortodoksinen kirkko

*Pääartikkeli: Terijoen ortodoksinen kirkko*
Terijoen vuonna 1914 valmistunut kolmealttarinen ortodoksinen kirkko oli Suomen suurin ortodoksinen kirkko. Pääalttari on pyhitetty Kazanin Jumalanäidin ikonille. Kirkon vihki arkkipiispa Sergij. Se ehti toimia kirkkona ensi vaiheessa neljännesvuosisadan, kunnes se jouduttiin hylkäämään joulukuussa 1939, kun paikkakunta evakuoitiin talvisodan hyökkäyksen tieltä. Kirkon kellotorni räjäytettiin nurin viime hetkellä ennen suomalaisten vetäytymistä, ettei se toimisi vihollisen tykistön tähystyspaikkana.
Terijoen ortodoksinen kirkkoherra rovasti Mikael Orfinskij yhdessä seurakuntalaisten kanssa pelasti tuolloin huomattavan osan kirkon arvokkaasta esineistöstä. Evakuoitu seurakunta rakennutti sotien jälkeen itselleen Järvenpäähän puisen väliaikaiskirkon vuonna 1948.

Sodan jälkeen Neuvostoliitossa Terijoen vaurioitunutta ortodoksista kirkkoa käytettiin perunavarastona aina vuoteen 1977 asti, jolloin se luovutettiin Moskovan patriarkaatille. Korjaustyöt alkoivat heti ja kirkko saatiin hengelliseen käyttöön vuonna 1988.

Muuta
-----

Runolaulajat Iivana Onoila ja Jelisei Valakainen Terijoella 1911.
* Terijoen sairaala
* Terijoen suojeluskunta
* Kannaksenosuusliike r.l.

Lähteet
-------

* Terijoki, laaja tietopaketti Terijoesta (Arkistoitu – Internet Archive) www.terijoki.fi
* Terijoki – Kuvia ja kuvauksia entisestä kotipitäjästä, ent. Terijoen kunnanhoitokunnan asettama toimikunta, 1951
* Tuokko Kaino, Rajalla rauhatonta, 2000
* Lisätietoa Terijoesta www.luovutettukarjala.fi
* Venäläissurmat Suomessa 1914–22. Osa 2.2. Sotatapahtumat 1918–22 (Arkistoitu – Internet Archive). Toim. Lars Westerlund. Valtioneuvoston kanslian julkaisusarja 3/2004.

### Viitteet

1. ↑  Suomen tilastollinen vuosikirja 1940 (PDF) (sivut 2–3, taulukko 3. Suomesta Sosialististen Neuvostotasavaltojen Liitolle Moskovan rauhassa maalisk. 12 p:nä 1940 luovutettujen alueiden sekä vuokra-alueen pinta-ala) Kansalliskirjaston julkaisuarkisto Doria:  Tilastollinen päätoimisto. Viitattu 22.4.2013.
2. ↑  Väestösuhteet vuonna 1939 (PDF) (Laskettu väkiluku seurakunnankirjojen ja siviilirekisterin mukaan, kunnittain) *Suomen virallinen tilasto VI: Väestötilastoa 93*. Kansalliskirjaston julkaisuarkisto Doria:  Tilastollinen päätoimisto. Viitattu 22.4.2013.
3. ↑   (Arkistoitu – Internet Archive)
4. ↑  Liisa Suvikumpu: *Suomalaiset kylpylät – Kotimaisen kylpyläkulttuurin historiaa*, s. 195–199. Helsinki: Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2014. ISBN 978-952-222-239-8.
5. ↑   Venäläissurmat s.196
6. ↑   Venäläissurmat s. 200
7. ↑   *Mitä-Missä-Milloin, Kansalaisen vuosikirja 1951*, s. 129. Helsinki: Otava, 1950.
8. ↑  Kansakoululaitos lukuvuonna 1937–38 (PDF) (Taulu XI: Maalaiskuntien kansakoulut lukuvuonna 1937–1938. Yleisiä tietoja kunnittain.) Kansalliskirjaston julkaisuarkisto Doria:  Tilastollinen päätoimisto. Viitattu 2.11.2014.
9. ↑  Hämeen sanomat 21.04.2008[vanhentunut linkki]

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Terijoen historia** Wikimedia Commonsissa

* Heikkilä Ritva: *Terijoki. Kadotettu paratiisi*. Kustannusosakeyhtiö Tammi, 2004. ISBN 951-31-3158-0.
* *Terijoki: kuvia ja kuvauksia entisestä kotipitäjästä*, Martti Salokas, 1951
* Luovutetun Etelä-Karjalan pitäjät: Terijoki
* Terijoen historiaa 1910–40-luvulla, ks. Lähteenmäki Maria, *Maailmojen rajalla. Kannaksen Rajamaa ja poliittiset murtumat 1911-1944*. SKS. Helsinki 2009.

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Pietarin hallinnollinen jako |
| --- |
|  |
| 
* Liittovaltiokaupunki
* Leningradin alue

 |
|  |
| Amiraliteetti | 
* Kolomna
* Sennoi
* Amiraliteetti
* Semjonovski
* Izmailovskoje
* 6. kunnallishallintoalue

 |  |
|  |
| Vasilinsaari | 
* 7. kunnallishallintoalue
* Gavan
* Vasiljevski
* Morskoi
* Alaissaari

 |
|  |
| Viipuri | 
* Levassova
* Parkala
* Sampsonijevskoje
* Svetlanovskoje
* Sosnovskoje
* 15. kunnallishallintoalue
* Parnas
* Suvala-Ozerki

 |
|  |
| Kalinin | 
* Rastaala
* Akademitšeski
* Suomi
* 21. kunnallishallintoalue
* Piskarjovka
* Severnyi
* Prometei

 |
|  |
| Kirov | 
* 25. kunnallishallintoalue
* Uljaala
* Taasnoi
* Autuansaari
* Narva
* Krasnenkaja retška
* Morskije vorota

 |
|  |
| Kolpina | 
* Kolpina
* Metallostroi
* Petro-Slavjanka
* Pontonnyi
* Sapjornyi
* Ust-Ižora

 |
|  |
| Krasnogvardeiski | 
* Polsteri
* Suuri-Ohta
* Pieni-Ohta
* Ruutmylly
* Orskoi

 |
|  |
| Kraassela | 
* Kraassela
* Eteläinen Primorje
* Sosnovaja Poljana
* Liiha
* Rötsänsilta
* Jugo-Zapad
* Konstantinovskoje

 |
|  |
| Kronstadt | 
* Kronstadt

 |
|  |
| Kurort | 
* Siestarjoki
* Terijoki
* Valkeasaari
* Kellomäki
* Metsäkylä
* Raavski
* Kuokkala
* Vammelsuu
* Lautaranta
* Ollila
* Tyrisevä

 |
|  |
| Moskova | 
* Moskovskaja Zastava
* Gagarinskoje
* Novoizmailovskoje
* 47. kunnallishallintoalue
* Zvjozdnoje

 |
|  |
| Neva | 
* Nevskaja zastava
* 50. kunnallishallintoalue
* Obuhovo
* Tuntia
* 53. kunnallishallintoalue
* 54. kunnallishallintoalue
* Neva
* Okkervil
* 57. kunnallishallintoalue

 |
|  |
| Petrograd | 
* Korpisaari
* Koivusaari
* Kronverkskoje
* Posadski
* Tškalovski
* Vvedenski

 |
|  |
| Pietarhovi | 
* Lomonosov
* Pietarhovi
* Strelna

 |
|  |
| Primorje | 
* Lahti-Olkina
* 65. kunnallishallintoalue
* Tšornaja retška
* Komendantski aerodrom
* Ozero Dolgoje
* Juntolovo
* 70. kunnallishallintoalue
* Revonnenä

 |
|  |
| Puškin | 
* Aleksanskoi
* Pauluskoi
* Puškin
* Suosaari
* Tärölä

 |
|  |
| Frunze | 
* Volkovskoje
* 72. kunnallishallintoalue
* Kupsila
* Georgijevski
* 75. kunnallishallintoalue
* Balkanski

 |
|  |
| Pietarin keskusta | 
* Dvortsvyi
* 78. kunnallishallintoalue
* Liteinyi
* Smolninskoje
* Ligovka-Jamskaja
* Vladimirski

 |

 |

Suomen Neuvostoliitolle 1940-luvulla luovuttamat alueet

| **Kokonaan luovutetut kunnat** |
| --- |
| kaupungit | Käkisalmi | Sortavala | Viipuri |
| kauppalat | Koivisto | Lahdenpohja |
| maalaiskunnat | Antrea | Harlu | Heinjoki | Hiitola | Impilahti | Jaakkima | Johannes | Kanneljärvi | Kaukola | Kirvu | Kivennapa | Koiviston maalaiskunta | Kuolemajärvi | Kurkijoki | Käkisalmen maalaiskunta | Lavansaari | Lumivaara | Metsäpirtti | Muolaa | Petsamo | Pyhäjärvi Vpl | Rautu | Ruskeala | Räisälä | Sakkola | Salmi | Seiskari | Soanlahti | Sortavalan maalaiskunta | Suistamo | Suojärvi | Suursaari | Terijoki | Tytärsaari | Uusikirkko | Valkjärvi | Viipurin maalaiskunta | Vuoksela | Vuoksenranta | Äyräpää |
| **Osin luovutetut kunnat** |
| sodan jälkeen muihin kuntiin yhdistetyt | Jääski | Korpiselkä | Pälkjärvi | Säkkijärvi | Vahviala |
| toimintaansa vuoden 1948 jälkeen jatkaneet | Ilomantsi | Inari | Kitee | Kuusamo | Lappee | Nuijamaa | Parikkala | Rautjärvi | Ruokolahti | Saari | Salla | Simpele | Tohmajärvi | Vehkalahti | Virolahti | Uukuniemi | Värtsilä | Ylämaa |
| **Vuokra-alueeseen sisältyneet kunnat** |
| kokonaan | Hanko |
| osin | Bromarv | Degerby | Espoo | Inkoo | Kirkkonummi | Siuntio |
| **Yksittäisiä mainittavia paikkoja luovutetuilla alueilla** |
|   | Elisenvaara | Enso | Ihantala | Ilmee | Kolosjoki | Konevitsa | Kyyrölä | Liinahamari | Pitkäranta | Pölläkkälä | Uuras | Valamo |

1. ↑  Jäniskosken–Niskakosken alue myytiin vuonna 1947
2. 1 2  Hangon vuokra-aluetta vuosina 1940–1941
3. 1 2 3 4 5  Porkkalan vuokra-aluetta vuosina 1944–1956
4. ↑  Liitettiin naapurikuntaan vuonna 1946