Kirkko lännestä.
Kirkko Marianpäivänä 2012.
**Enontekiön kirkko** sijaitsee Enontekiön kirkonkylässä, Hetassa. Arkkitehti Veikko Larkaksen suunnittelema kirkko on vihitty käyttöön vuonna 1952. Rapattu tiilikattoinen kirkko, Enontekiön kuudes kirkko, on aivan Hetta–Palojoensuu-tien vierellä, pienen kumpareen päällä. Kirkko on eräs Museoviraston määrittelemistä Suomen valtakunnallisesti merkittävistä rakennetuista kulttuuriympäristöistä. Museoviraston mukaan kirkko ja sen kellotorni ovat "Hetan kirkonkylän maisemallisia maamerkkejä vesistön ja vaaranrinteen välissä".

Kirkkorakennus
--------------

Enontekiön kirkko on rakennettu vuosina 1951–1952 tiilestä ja betonista. Kirkon eteläpuolella on erillinen, noin 30 metriä korkea hoikkarakenteinen kellotorni. Tornin ja varsinaiseen kirkkorakennuksen välillä on katos.

Kirkko rakennettiin edellisen, Lapin sodassa vuonna 1944 tuhoutuneen kirkon tilalle. Yhdysvalloista, Amerikan luterilaisilta kirkoilta saatiin huomattava lahjoitus kirkon rakentamiseksi.

Sisätilat
---------

Kirkkosali on kolmilaivainen ja muotokieleltään pelkistetty. Sen vaikuttavin osa on taiteilija Uuno Eskolan 1951 tekemä alttariseinä *Taivaaseen astuva Jeesus siunaa Lapin kansaa*. Teos, joka on noin 14 metriä korkea ja alhaalta noin 8,7 metriä leveä, peittää lähes koko päätyseinän. Se kuvaa ylösnoussutta Kristusta, joka siunaa Lapin maata ja kansaa. Teoksen pohja, tunturimaisema, on tehty freskotekniikalla ja hahmot, lapinpukuinen mies ja nainen sekä jutaava porotokka, ovat mosaiikkityötä. Kirkon kattokruunut ovat Paavo Tynellin suunnittelemat. Saarnastuolin puuveistokset on tehnyt taiteilija Mikko Hovi. Punahonkainen kastepöytä on Lapin rajavartioston 3. komppanian lahjoittama ja kirkon urut on saatu lahjoituksena Länsi-Saksasta vuonna 1958.

Kirkkoa on kunnostettu ulkoa 2005 ja sisältä vuonna 2006. Se on vuotuisten Hetan musiikkipäivien keskeisiä konserttipaikkoja.

Aikaisemmat kirkot ja seurakunnan vaiheita
------------------------------------------

Perimätiedon mukaan Enontekiön ensimmäinen kirkko on rakennettu 1600-luvulla Rounalassa olevaan paikkaan, joka on noin 20 kilometriä etelään Kilpisjärveltä ja noin 7 kilometriä Könkämäenosta Ruotsin puolelle. Enontekiöstä tuli Jukkasjärven seurakunnan kappeliseurakunta vuonna 1673. Seuraava kirkko on rakennettu 1600-luvun alussa Markkinaan, Lätäsenon suuhun. Huonokuntoinen kirkko on uusittu samalle paikalle. Seurakunta itsenäistyi vuonna 1747. Haminan rauhassa vuonna 1809 Suomen ja Ruotsin välinen raja vedettiin kulkemaan pitkin Tornion- ja Muonionjokea. Raja jakoi silloisen Enontekiön seurakunnan kahtia. Suomen puolelle jäänyt osa muodosti Muonion kanssa Muonionniskan seurakunnan. Seurakunnan pääkirkko oli Muoniossa. Markkinan kirkko purettiin vuonna 1827 ja sen hirret uitettiin pitkin Muonionjokea Palojoensuuhun ja kirkko pystytettiin sinne. Enontekiön seurakunnasta tuli kappeliseurakunta vuonna 1856, ja vuonna 1864 kappeliseurakunnan keskuspaikaksi määrättiin Hetta, jonne valmistui uusi kirkko seuraavana vuonna. Se oli seurakunnan viides kirkko, joka sittemmin tuhoutui sodassa vuonna 1944. Enontekiön seurakunta oli itsenäistynyt vuonna 1918*selvennä*.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Enontekiön kirkko *Tosilappi www-sivusto*. Enontekiön kunta.  Arkistoitu 21.3.2012. Viitattu 5.2.2012.
2. 1 2  Enontekiön jälleenrakennuskauden julkinen rakentaminen (Rakennettu kulttuuriympäristö)  22.12.2009. Museovirasto. Viitattu 5.2.2012.
3. ↑  Pekka Rönkkö: *Noitarummusta kirkkauden kruunuun. Lapin kirkkomaalauksia keskiajalta nykypäivään*, s. 201-203. Kustannusosakeyhtiö Pohjoinen, 1985. ISBN 951-749-005-4.
4. ↑  Hotelli Jussantupa – Sijainti Hotelli Jussantupa.  Arkistoitu 2.4.2013. Viitattu 5.2.2012.
5. ↑  43. Hetan Musiikkipäivien ohjelma Hetan Musiikkipäivät ry. Viitattu 5.2.2012.
6. ↑  Orava, Lauri: Enontekiön koulujen historiaa – Yleistä *Peda.net*. Jyväskylän yliopisto.  Arkistoitu 11.2.2013. Viitattu 5.2.2012.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Enontekiön kirkko** Wikimedia Commonsissa

* Enontekiön kirkko *Valtakunnallisesti merkittävät rakennetut kulttuuriympäristöt RKY*. Museovirasto.