**Eteläsaame** (eteläsaameksi *åarjelsaemien gïele*) on uralilainen kieli, jota puhuvat eteläsaamelaiset. Se kuuluu saamelaiskielten länsisaamelaiseen haaraan. Sen lähin  sukukieli on uumajansaame, ja hieman etäämpänä siitä ovat pohjoissaame, luulajansaame ja piitimensaame. Eteläsaamen suurin ero muihin saamelaiskieliin on astevaihtelun puuttuminen. Murteita on kaksi, pohjoinen ja eteläinen. Murteet poikkeavat toisistaan vain vähän.

Äännerakenne
------------

Eteläsaamen äännerakenne on seuraavanlainen:

Konsonantit|  | Labiaalit | Dentaalit | Alveolaarit | Postalveolaarit | Palataalit | Velaarit | Glottaalit |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nasaalit | m ⟨m⟩ | n ⟨n⟩ |  |  | ɲ ⟨nj⟩ | ŋ ⟨ng⟩ |  |
| Klusiilit | p ⟨b⟩, ⟨p⟩ pʰ ⟨p⟩ | t ⟨d⟩, ⟨t⟩ tʰ ⟨t⟩ |  |  |  | k ⟨g⟩, ⟨k⟩ kʰ ⟨k⟩ |  |
| Affrikaatat |  |  | ts ⟨ts⟩ | tʃ ⟨tj⟩ |  |  |  |
| Frikatiivit | f ⟨f⟩ |  | s ⟨s⟩ | ʃ ⟨sj⟩ |  |  | h ⟨h⟩ |
| Lateraalit |  |  | l ⟨l⟩ |  |  |  |  |
| Tremulantit |  |  | r ⟨r⟩ |  |  |  |  |
| Approksimantit | β ~ w ⟨v⟩ |  |  |  | j ⟨j⟩ |  |  |

Vokaalit|  | etu | keski | taka |
| --- | --- | --- | --- |
| suppea | i ⟨i⟩ y ⟨y⟩ | ɨ ⟨ï⟩, ⟨i⟩ ʉ ⟨u⟩ | u ⟨o⟩ |
| väli | e ⟨e⟩ |  | o ⟨å⟩ |
| väljä | ɛ ⟨ä⟩, ⟨æ⟩, ⟨ae⟩ |  | ɑ ⟨a⟩ |

* Vokaaleja /i ɨ/ ei yleensä eroteta oikeinkirjoituksessa vaan ne molemmat kirjoitetaan ⟨i⟩. Tieteellisissä julkaisuissa käytetään äänteen /ɨ/ merkitsemiseen kirjainta ⟨ï⟩.
* Äänne /ɛ/ kirjoitetaan Ruotsissa ⟨ä⟩ ja Norjassa ⟨æ⟩. Pitkä /ɛː/ kirjoitetaan aina ⟨ae⟩.

Vokaalipituus on foneemista ei-suppeilla vokaaleilla /e ɛ o ɑ/. Suppeat vokaalit esiintyvät vain lyhyinä.

Eteläsaamen diftongit ovat /ie/ ⟨ie⟩; /yo/ ⟨yø⟩, ⟨yö⟩; /ʉe/ ⟨ue⟩; /ɨe/ ⟨ïe⟩, ⟨ie⟩; /uo/ ⟨oe⟩; /ʉa/ ⟨ua⟩; /oe/ ⟨øø⟩, ⟨öö⟩; /eæ/ ⟨ea⟩; /oæ/ ⟨åe⟩; /oa/ ⟨åa⟩.

Kirjaimisto
-----------

*Åarjel-saemiej skuvle jih maanagierte* eli eteläsaamelainen koulu ja päiväkoti Snåsassa
Eteläsaamen kirjakielen perustan loi 1700-luvulla ruotsalainen pappi Per Fjellström. Myös pappi Jonas Nensén laati kielellä useita kirjoituksia 1820-luvulla.

Eteläsaamen nykyisin käytetty oikeinkirjoitus standardoitiin vuonna 1976. Siihen kuuluu 24 kirjainta, joista ä ja ö ovat käytössä Ruotsissa sekä vastaavasti æ ja ø Norjassa. Oikeinkirjoitus mukailee ruotsin ja norjan kielten kirjoitustapaa, minkä vuoksi jotkin äänteet ilmaistaan konsonanttiyhtymillä tai diftongeilla. Esimerkiksi äänne /ʃ/ kirjoitetaan *sj*.

| A a | B b | D d | E e | F f | G g | H h | I i |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| a | be | de | e | æf / äf | ge | hå | I i |
| J j | K k | L l | M m | N n | O o | P p | R r |
| je | kå | æl / lä | æm / äm | æn / än | o | pe | ær / är |
| S s | T t | U u | V v | Y y | Ö ö / Ø ø | Ä ä Æ / æ | Å å |
| æs / äs | te | u | ve | y | ø / ö | æ / ä | å |

Joissakin yhteyksissä käytetään myös kirjainta *ï* ilmaisemaan äännettä /ɨ/.

Kielioppi
---------

Eteläsaame eroaa merkittävästi kaikista muista saamelaiskielistä siinä, ettei kielessä ole lainkaan astevaihtelua. Toinen eteläsaamelle tyypillinen piirre ovat varsin yleiset painottoman tavun diftongit. Lisäksi sanojen taivutuksessa painottoman tavun vokaalimuutokset vaikuttavat myös sitä edeltävän painollisen tavun vokaaleihin,  esimerkiksi:

* *vaedtsedh* 'kävellä' : *vaadtsam* 'kävelen' : *veedtsim* 'kävelin'
* *vuelkedh* 'lähteä' : *vualkam* 'lähden' : *vöölkim* 'lähdin'

Seuraavassa taulukko sanan ensimmäisen tavun vokaalimuutoksista:

| Kantasaamenvokaali | Seuraava\*ā | Seuraava\*ē | Seuraava\*ō | Seuraava\*ë | Seuraava\*i |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| \*ā | aa | ae | aa | aa | ee |
| \*ea | ea | ie | ea | aa | ee |
| \*ie | ea | ei | ea | ïe | ie |
| \*oa | åa | åe | åa | oe | öö |
| \*uo | ua | ue | åa | oe | öö |
| \*ë | a | e | ä, å | a, ï | e |
| \*i | ä, ij | i | ä | ïj | i |
| o | å | u | å, a | o, a, ov | u |
| \*u | å, a | u | å | o, ov | u |

Myös kieliopillisesti eteläsaamessa on säilynyt monia alkukantaisena pidettyjä piirteitä. Sijamuotoja on kahdeksan: nominatiivi, genetiivi, akkusatiivi, illatiivi, inessiivi, elatiivi, komitatiivi sekä essiivi. Useista muista saamelaiskielistä poiketen genetiivi ja akkusatiivi eroavat toisistaan ja ovat säilyttäneet kumpikin oman päätteensä. Samaan tapaan inessiivi ja elatiivi ovat erilliset sijamuodot. Possessiivisuffiksit ovat olemassa, mutta niitä käytetään erittäin harvoin ja vain tietyissä yhteyksissä.

Sijapäätteet ovat seuraavanlaiset:

| Sija | Yksikkö | Monikko |
| --- | --- | --- |
| Nominatiivi | - | -h |
| Genetiivi | -n | -i / -j |
| Akkusatiivi | -m | -jte / -ite / -idie |
| Inessiivi | -sne / -snie | -ine / -jne / -inie |
| Elatiivi | -ste / -stie | -jste / -jstie |
| Illatiivi | -n / -se / -sse | -jte / -ite / -idie |
| Komitatiivi | -ine / -jne / -inie | -igujmie / -jgujmie |
| Essiivi | -ine / -jne / -inie | (ei monikkomuotoa) |

Verbit taipuvat kolmessa persoonassa ja kolmessa luvussa (yksikkö, kaksikko ja monikko). Muiden  uralilaisten kielten tapaan eteläsaamessa on kieltoverbi, joka taipuu tapaluokan, persoonan ja luvun sekä muiden saamelaiskielten kieltoverbeistä poiketen aikamuodon mukaan.

Nykytilanne
-----------

Kyltti toivottaa tervetulleeksi Härjedaleniin sekä ruotsiksi että eteläsaameksi.
Eteläsaame on hyvin uhanalainen kieli. Sillä on arviolta 300 puhujaa, joista valtaosa asuu Norjan Trøndelagissa ja Nordlandin läänin Helgelandissa sekä Ruotsin Jämtlandissa ja Västerbottenissa. Vuodesta 2008 alkaen eteläsaamella on ollut virallisen kielen asema Snåsan kunnassa.

Päiväkodeissa ja alakouluissa eteläsaamen opetusta annetaan ainakin Norjan Snåsan ja Hattfjelldalin kunnissa. Eteläsaamea voi opiskella Ruotsissa Uumajan yliopistossa sekä Uppsalan yliopistossa.  Suomessa yksittäisiä kursseja on ollut tarjolla Helsingin yliopistossa, Turun yliopistossa sekä  Turun työväenopistossa.

Ruotsin yleisradioyhtiö Sveriges Radio (SR) lähettää eteläsaamenkielistä radio-ohjelmaa kaksi kertaa viikossa.  Ruotsin television (SVT) saamenkielistä lastenohjelmaa Hejolojla on tehty eteläsaameksi kuusi jaksoa. Ensimmäinen eteläsaamenkielinen täyspitkä elokuva, *Saamelaisveri* (*Sameblod*), valmistui vuonna 2016. Syksyllä 2020 Ruotsissa alkaa eteläsaamen tulkkikoulutus. Tällä hetkellä Ruotsissa ei ole lainkaan eteläsaamen tulkkeja.

Toisen maailmansodan jälkeen etelä­saamea on alettu jonkin verran käyttää myös kirja­kielenä, jolla on julkaistu oppi­kirjoja, kauno­kirjallisuutta ja lasten­kirjoja. 2010-luvun kieliprojektissa julkaistiin yli 70 kirjaa eteläsaameksi.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Omniglot: Southern Sámi (Åarjelsaemien gïele) (englanniksi) (viitattu 7.6.2016)
2. ↑  Otavan Iso tietosanakirja, Otava 1968, osa 2, p. 1398
3. 1 2 3 4  Saamelaiskulttuurin Ensyklopedia (englanniksi) (viitattu 7.6.2016)
4. 1 2  Jaakko Anhava: *Maailman kielet ja kielikunnat*, s. 45. Gaudeamus, 2005. ISBN 951-662-734-X.
5. ↑  Snåase/ Snåsa – en tospråklig kommune (Arkistoitu – Internet Archive) (norjaksi) (viitattu 7.6.2016)
6. ↑  Samiska *www.umu.se*. Viitattu 9.6.2020. (ruotsiksi)
7. ↑  Samiska *www.uu.se*. Viitattu 9.6.2020. (ruotsiksi)
8. ↑  Eteläsaame *courses.helsinki.fi*. Viitattu 9.6.2020.
9. ↑  Minerva Piha *utu.fi*.  Arkistoitu 9.6.2020. Viitattu 9.6.2020.
10. ↑  Åarjelsaemien *sverigesradio.se*. Viitattu 9.6.2020. (ruotsiksi)
11. ↑  Barn-tv på sydsamiska för första gången *sverigesradio.se*. Viitattu 9.6.2020. (ruotsiksi)
12. ↑  Sameblod – den första sydsamiska långfilmen *sverigesradio.se*. Viitattu 9.6.2020. (ruotsiksi)
13. ↑  Tolkutbildning på sydsamiska till hösten *sverigesradio.se*. Viitattu 9.6.2020. (ruotsiksi)
14. ↑  Över 70 nya böcker på sydsamiska *sverigesradio.se*. Viitattu 9.6.2020. (ruotsiksi)

Aiheesta muualla
----------------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Eteläsaame**.
* Incubator Wikipedia hautomossa
* Incubator Wikisanakirja hautomossa
* Ethnologue: Saami, South (englanniksi)
* Ruotsi–eteläsaame–ruotsi-sanakirja (ruotsiksi)

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Uralilaiset kielet |
| --- |
|  |
| Itämerensuomalaiset | 
* inkeroinen
* karjala
	+ aunuksenkarjala
	+ lyydi
	+ varsinaiskarjala
* liivi
* suomi
	+ kveeni
	+ meänkieli
* vatja
* vepsä
* viro
* eteläviro
	+ võro
	+ mulgi
	+ seto
	+ tartto

 |
|  |
| Saamelaiskielet | 

|  |  |
| --- | --- |
| Länsisaamelaiset | 
* eteläsaame
* luulajansaame
* piitimensaame
* pohjoissaame
* uumajansaame

 |
|  |
| Itäsaamelaiset | 
* akkalansaame †
* inarinsaame
* kainuunsaame †
* keminsaame †
* kiltinänsaame
* koltansaame
* turjansaame

 |

 |
|  |
| Mordvalaiset | 
* ersä
* mokša

 |
|  |
| Mari | 
* mari
	+ niittymari
	+ vuorimari

 |
|  |
| Permiläiset | 
* komi
	+ komipermjakki
* udmurtti

 |
|  |
| Hanti | 
* hanti

 |
|  |
| Mansi | 
* mansi

 |
|  |
| Unkari | 
* unkari

 |
|  |
| Samojedikielet | 

|  |  |
| --- | --- |
| Pohjoissamojedilaiset | 
* enetsi
* juratsi †
* nenetsi
* nganasani

 |
|  |
| Eteläsamojedilaiset | 
* kamassi †
* matori †
* selkuppi

 |

 |
|  |
| Luokittelemattomat | 
* merja †
* meštšera †
* muroma †

 |
|  |
| 
* Kielten alueellisia nimityksiä tai kiisteltyjä ryhmittelyjä: suomalais-ugrilaiset
* suomalais-permiläiset
* suomalais-volgalaiset
* volgalaiset
* suomalais-saamelaiset
* ugrilaiset
* obinugrilaiset

 |

 |

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansalliset | 
* Israel
* Yhdysvallat

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Yle

 |

 |