recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Ensimmäiset kansat** (engl. *First Nations*) on Kanadassa käytetty termi maan alkuperäiskansoista eli intiaaneista. Termiin ei kuitenkaan sisälly kaksi muuta alkuperäiskansojen ryhmää, inuitit ja métisit. Vuonna 2016 ensimmäisiin kansoihin kuului 977 230 kanadalaista, eli noin 2,8 % koko maan väestöstä.

Termi
-----

Ensimmäiset kansat on ylätermi useille eri pienemmille ryhmille ja ensimmäisten kansojen jäsenet mieltävät usein itsensä pikemminkin näiden pienempien ryhmien mukaan. Termi levisi käyttöön 1980-luvulla, jota ennen puhuttiin varsin yleisesti vain intiaaneista. Ensimmäiset kansat-nimeä käytettiin ensi kertaa Ottawassa järjestetyssä heimopäällikköjen kokouksessa vuonna 1980.

Väestö
------

Eri ensimmäisten kansojen ryhmiä on Kanadassa yli 600, joskaan kaikki ensimmäisiin kansoihin lukeutuneet eivät ole välttämättä rekisteröityneet virallisesti minkään ryhmän jäseneksi. Kanadan vuoden 2016 väestönlaskennan mukaan ensimmäisiin kansoihin kuuluvia oli yhteensä 977 230. 24,2 % heistä asuu Ontariossa, 17,7 % Brittiläisessä Kolumbiassa, 14 % Albertassa. 13,4 % Manitobassa ja 11,7 % Saskatchewanissa. Suhteellisesti eniten ensimmäisten kansojen jäseniä oli Luoteisterritorioiden asukkaista (32,1 %). Quebecissä heidän osuutensa väestöstä oli 1,2 %, Ontariossa 1,8 % ja Atlantin provinsseissa 3,2 %. Koko Kanadan väestöstä he muodostivat 2,8 %.

Vuonna 2016 virallisesti rekisteröityneistä ensimmäisten kansojen jäsenistä 44,2 % asui intiaanireservaattien alueella. Kanadan metropolialueista rekisteröityneitä ensimmäisten kansojen jäseniä eli eniten Winnipegissä (25 0970), Edmontonissa (18 0210) ja Vancouverissa (15 080).

Katso myös
----------

* First Nations University (*Ensimmäisten kansojen yliopisto*) Saskatchewanissa

Lähteet
-------

1. ↑  First Nations *The Canadian Encyclopedia*. Viitattu 28.6.2018. (englanniksi)
2. 1 2  Aboriginal peoples in Canada: Key results from the 2016 Census *statcan.gc.ca*. Statistics Canada. Viitattu 28.6.2018. (englanniksi)
3. ↑  Aboriginal Peoples in Canada: First Nations People, Métis and Inuit *statcan.gc.ca*. Statistics Canada. Viitattu 30.6.2018. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Ensimmäiset kansat** Wikimedia Commonsissa
**Skiron** (m.kreik. Σκίρον, lat. *Scirum*) tai **Skira** (Σκίρα, lat. *Scira*) oli pieni antiikin aikainen asutus Attikassa eli Ateenan kaupunkivaltion alueella Kreikassa. Se sijaitsi Ateenasta Eleusiihin johtaneen Pyhän tien varrella aivan kaupunginmuurien ulkopuolella, lähellä samannimistä virtaa. Sen tarkempaa sijaintia ei kuitenkaan tunneta.

Kreikkalaisessa mytologiassa paikka sai nimensä Skiroksesta, dodonalaisesta ennustajasta, joka kaatui eleusislaisten ja Erekhtheuksen johtamien ateenalaisten välisessä taistelussa ja haudattiin paikalle. Myös Erekhtheus kuoli samassa taistelussa. Skiron liittyi keskeisesti Skira- eli Skiroforia-juhlaan, johon kuului sinne johtanut kulkue. Skironia ei luettu Attikan demosten joukkoon.

Skironia ei tule sekoittaa pahantekijä Skironiin liitettyihin Skironin kallioihin lännempänä Megariin rannikolla.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Smith, William: "Attica", *Dictionary of Greek and Roman Geography*. Boston: Little, Brown and Company, 1854. Teoksen verkkoversio.
2. ↑  Skiron *Pleiades*. Viitattu 11.2.2019.
3. ↑  Strabon: *Geografia* 9.
4. ↑  Pausanias: *Kreikan kuvaus* 1.36.4.
5. ↑  Skirophoria *Encyclopaedia Britannica*. Viitattu 11.2.2019.
6. ↑  Smith, William & Wayte, William & Marindin, G. E.: "Scirophoria", *A Dictionary of Greek and Roman Antiquities*. Boston: Little, Brown and Company, 1890. Teoksen verkkoversio.
Skiron Theseuksen kukistamana, Eufronioksen punakuviotekniikalla koristelema kyliks, 500–490 eaa.
**Skiron** (m.kreik. Σκίρων, *Skirōn*) oli kreikkalaisessa mytologiassa joko Pelopsin tai Poseidonin poika.

Skiron ahdisteli pahaa-aavistamattomia ohikulkijoita Peloponnesoksen ja Attikan välisellä tiellä Megaran lähistöllä 
pakottaen heidät pesemään itsensä Skironin jalat. Matkalaisten kumartuessa suorittamaan tehtävää Skiron potkaisi heidät kalliolta alas mereen, jossa suurikokoinen kilpikonna söi heidät hengiltä. Paikka tunnettiin tästä Skironin kallioina.

Theseus lopulta surmasi Skironin heittämällä hänet jalasta mereen kallioilta samoin, kuten tämä oli tehnyt omille uhreilleen, mutta maa ja meri kieltäytyivät tarjoamasta Skironin luille viimeistä leposijaa, jolloin luista muodostui hänen nimeään kantava rantakallio.

Megaralaisten mukaan Skiron ei kuitenkaan ollut maantierosvo, vaan hyvä ja oikeudenmukainen mies ja hallitsija, jonka Theseus surmasi valloittaessaan Eleusista.

Skironilla oli tytär, Endeis.

Lähteet
-------

1. ↑  Apollodoros: *Bibliotheke* ('Kirjasto') Epitomi.1.2–3 (engl. käännös)
2. ↑  Diodoros Sisilialainen: *Historian kirjasto* 4.59.2 (engl. käännös)
3. ↑  Skironian rocks (Korinthia) 28 Kakia Skala - Σκιρωνίδες πέτραι *ToposText*. Viitattu 21.2.2019.
4. ↑  Ovidius: *Muodonmuutoksia* vii.425–452 (engl. käännös)
5. ↑  Plutarkhos: *Theseus* x (engl. käännös)
6. ↑  Apollodoros: *Bibliotheke* ('Kirjasto') 3.12.6 (engl. käännös)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Skiron** Wikimedia Commonsissa
**Mehmed II Giray** (1532–1584) oli Krimin kaanikunnan hallitsija, Krimin kaani, 1577–1584. Giray-suvun jäsenenä hänen katsotaan periytyvän suoraan Tšingis-kaanista.

Mehmed II oli edeltäjänsä kaani Devlet I Girayn poika. Hän osallistui Devlet I:n sotaretkiin Iivana Julman hallitsemalle Moskovan Venäjälle Venäjän–Krimin sodan aikana 1552–1576. Vuoden 1555 sotaretkellä Devletin armeijan toista osaa komensi Mehmedin veli Sahib Giray. Vaikka sotaretken aikana käyty Sudbištšen taistelu päättyikin tataarien voittoon, Sahib kuoli sen aikana. Tällöin Devlet I teki Mehmedistä uuden qalgan eli apulaispäällikkönsä. Asema nosti Mehmedin myös kaanikunnan seuraavaksi hallitsijaksi kruununperimysjärjestyksen mukaan.

Krimin tataarit menettivät osan miesvahvuudestaan sodan aikana. Erityisesti ratkaisevaksi taisteluksi muodostuneessa Molodin taistelussa (1572) tataariarmeijan kerrotaan kärsineen suuria tappioita. Devlet kuoli pian sodan päättymisen jälkeen 1577, jolloin Mehmed peri hänen valtaistuimensa. Krimin kaanikunta oli tuolloin heikentynyt suhteessa Moskovan Venäjään.

Omaksi qalgakseen Mehmed joutui nimittämään Alp Girayn oman poikansa Sa'adet Girayn sijasta. Alp oli Mehmedin veli, mutta veljeksillä oli keskenään erittäin huonot välit. Alpin nimittämistä kuitenkin tuki Osmanien valtakunta, jonka vaatimukseen Mehmedin oli pakko alistua. Pojalleen Sa'adetille hän loi uuden viran *nureddin*, joka sisälsi osittain samoja tehtäviä ja oikeuksia kuin qalgakin.

Mehmedin valtakauden lopulla Krimin kaanikuntaan syntyi sisällissota, jonka toista osapuolta johti Alp Giray. Alp Giray surmasi Mehmedin 1584 ja julisti itsensä Krimin uudeksi kaaniksi ottaen hallitsijanimekseen İslâm II Girayn. Vuonna 1588 Mehmedin toinen veli Ğazi II Giray onnistui suistamaan Alp Girayn vallasta ja hakeakseen oikeutta Mehmedin kuolemalle hän aikoi myös teloituttaa Alpin. Tämä onnistui kuitenkin pakenemaan osmanien alueelle.

Lähteet
-------

* Kołodziejczyk, Dariusz: *The Crimean Khanate and Poland-Lithuania*. Brill, 2011. ISBN 978-90-04-19190-7.
* Davies, Brian L.: *Warfare, State and Society on the Black Sea Steppe, 1500–1700*. Taylor & Francis/Routledge, 2007. ISBN 0-203-96176-5.

### Viitteet

1. ↑  Kołodziejczyk 2011 s. 90-100
2. ↑  Davies 2007 s. 15-17
3. 1 2  Kołodziejczyk 2011 s. 846
Ilmaperspektiivi korostuu korkealla paikalla.
Hudson River -koulukuntaan kuuluneen Gifford Sanford Robinsonin maalaus vuodelta 1880.
**Ilmaperspektiivi** on syvyysvaikutelma, joka syntyy kaukaisten kohteiden näkymisestä sitä vaaleampina ja sinertävämpinä mitä kauempana ne ovat.

Synty ja väri
-------------

Ilmaperspektiivi syntyy, kun valo siroaa ilmamolekyyleistä ja ilman epäpuhtauksista. Sirontaa on enemmän, kun etäisyys lisääntyy. Valon aallonpituus vaikuttaa sironnan voimakkuuteen niin, että sininen valo siroaa enemmän kuin punainen, joten ilmaperspektiivi näkyy usein sinertävänä. Mitä kauempana kohteet sijaitsevat, sitä enemmän ilmaa ja siten myös sironnutta valoa on niiden ja katsojan välissä ja sitä vaaleammilta ja sinisemmiltä ne näyttävät.

Näkyvyys
--------

Ilmaperspektiivi vähentää näkyvyyttä kauas. Tosin napaseutujen puhtaassa ja kuivassa ilmassa näkyvyys voi olla jopa satoja kilometrejä. Kauas näkemisen raja tulee kuitenkin 300 kilometrin tuntumassa vastaan.

Taiteessa
---------

Maalauksessa ilmaperspektiivillä eli väriperspektiivillä tarkoitetaan etäisyysvaikutelman tai syvyysilluusion luomista väreillä. Kaukaisemmat kohteet kuvataan vaaleammilla ja kylmemmillä sinisävyisillä väreillä kuin etuala. Ilmaperspektiiviä on käytetty alankomaalaisessa maalaustaiteessa 1400-luvulta lähtien. Muun muassa Leon Battista Alberti ja Leonardo da Vinci ovat kirjoittaneet sen käytöstä. Da Vinci käytti ilmaperspektiiviä monissa maalauksissaan, kuten Mona Lisa ja Neitsyt Maria, Jeesuslapsi, lammas ja Pyhä Anna. Suomessa kansallisromanttisessa ja kultakauden maisemaalauksessa ilmaperspektiiviä on käytetty usein, esimerkiksi Eero Järnefelt *Maisema Kolilta* ja *Raatajat rahanalaiset* -maalauksissaan.

Katso myös
----------

* Perspektiivi
* Auer
* Maisemamaalaus

Lähteet
-------

1. 1 2  Hannu Karttunen: Ilmaperspektiivi astro.utu.fi
2. ↑  Broby-Johansen, R.: "Väriperspektiivi", *Arkitaide – maailmantaide, Euroopan taiteen tyylin kehitys*, s. 214. Helsinki: Tammi, 1977.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Ilmaperspektiivi** Wikimedia Commonsissa
Mehiläissyöjä.
**Mehiläissyöjä** (*Merops apiaster*) on värikäs pistiäisravintoon erikoistunut säihkylintu.

Koko ja ulkonäkö
----------------

Linnun pituus on 25–29 cm, siipien kärkiväli 36–40 cm ja paino noin 60 g. Hyvin värikäs höyhenpuku. Lajin voi sekoittaa vain johonkin toiseen mehiläissyöjälajiin, lähinnä vihermehiläissyöjään. Sukupuolet ovat samanvärisiä. Nuoren linnun selkä on himmeä ja vihertävä.

Esiintyminen
------------

Mehiläissyöjä pesii Etelä- ja Itä-Euroopassa, Pohjois-Afrikassa ja läntisessä Aasiassa Intian länsiosiin saakka. Euroopassa elää 950 000–2 000 000 yksilöä ja lajin kanta on elinvoimainen. Laji on muuttolintu, joka talvehtii Afrikassa. Suomessa lajia tavataan lähes vuosittain kesäaikaan touko-elokuussa, ensimmäinen havainto on tehty 1949.

Elinympäristö
-------------

Pesimäaikana elää avoimessa, lämpimässä ympäristössä, kuten viljelysseuduilla, puutarhoissa, harvapuustoisilla rinteillä ja jokivarsilla.

Lisääntyminen
-------------

Mehiläisyöjänaaras (vas.) odottamassa koiraalta hyönteistä.
Mehiläissyöjän munia.
Laji pesii yhdyskuntina jokivarsilla. Se kaivaa pitkän, 1–1½ m joskus jopa 4 m pitkän, pesätunnelin hiekkatörmään ja naaras munii 5–8 munaa, joita molemmat puolisot hautovat yhteensä noin 3 viikkoa. Poikaset lähtevät pesästä 20–30 päivän ikäisinä.

Ravinto
-------

Syö pääasiassa ilmassa lentäviä hyönteisiä, enimmäkseen pistiäisiä kuten mehiläisiä, ampiaisia ja herhiläisiä. Ennen syömistä se poistaa myrkkypiikin hakkaamalla saalista jotakin kovaa vasten. Se syö noin 250 pistiäistä päivässä.

Lähteet
-------

1. 1 2  BirdLife International: *Merops apiaster* *IUCN Red List of Threatened Species. Version 2013.2*.  2012. International Union for Conservation of Nature, IUCN, Iucnredlist.org. Viitattu 7.6.2014. (englanniksi)
2. ↑  Rariteettikomitea (Arkistoitu – Internet Archive)

Aiheesta muualla
----------------

* Mehiläissyöjä Lintukuva-verkkopalvelussa
* LuontoPortti: Mehiläissyöjä (*Merops apiaster*)
* ITIS: Merops apiaster (englanniksi)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Taksonitunnisteet | 
* Wikidata: Q170718
* Wikispecies: Merops apiaster
* BioLib: 8807
* BirdLife: 22683756
* BOLD: 52572
* BTO: bob8400
* CoL: 3ZW55
* CMS: merops-apiaster
* BOW: eubeat1
* eBird: eubeat1
* EPPO: MROPAP
* EUNIS: 1141
* Euring: 8400
* Fauna Europaea: 97085
* Fauna Europaea (new): 6f8ee1a1-6348-4c89-abbf-b3291d516894
* GBIF: 2475443
* iNaturalist: 2191
* IRMNG: 10218706
* ITIS: 554661
* IUCN: 22683756
* NBN: NHMSYS0000530476
* NCBI: 265611
* TSA: 10422
* WoRMS: 426232
* Xeno-canto: Merops-apiaster

 |

 |
Martin Niemöller (1892–1984).
***Ensin ne tulivat...*** (saks. *Als die Nazis die Kommunisten holten...*) on saksalaisen teologin Martin Niemöllerin runo, jossa hän arvostelee älymystön pelkurimaisena pitäämäänsä suhtautumista natsien eri ihmisryhmiin kohdistamiin vainoihin 1930-luvun Saksassa.

Historia
--------

Runon tarkasta muodosta ei ole varmuutta, koska Niemöller muutti sen sanoja useita eri kertoja. Ensimmäisen kerran hän lausui runon Frankfurtin tunnustuskirkossa pitämässään puheessa tammikuussa 1946. Siinä hän tiettävästi mainitsi kommunistit, parantumattomasti sairaat, juutalaiset, Jehovan todistajat sekä natsi-Saksan valloittamien maiden siviilit. Yleisin siteerattu versio on peräisin 1950-luvulta, se sisältää sosialistien ja juutalaisten lisäksi ammattiyhdistysaktiivit. Martin Niemöller -säätiön kotisivujen versiossa puolestaan ovat mukana kommunistit, sosialidemokraatit ja ay-aktiivit. Muissa versioissa on mainittu muun muassa katoliset ja toimittajat. Painetussa muodossa runo esiintyy ensimmäisen kerran vuonna 1955.

Suomennettuna runo löytyy ainakin vuonna 1998 julkaistusta kokoelmasta *Maailman runosydän*. Hannu Tarmion käännöksessä mainitaan kuitenkin ensimmäisenä juutalaiset.

Myöhempi käyttö
---------------

Niemöllerin runo on ollut esillä Jerusalemissa sijaitsevassa Yad Vashem -muistomerkissä, joka on holokaustin uhrien virallinen muistopaikka. Lisäksi se on mukana useiden muiden holokaustimuseoiden näyttelyissä, kuten Yhdysvalloissa toimivassa United States Holocaust Memorial Museumissa. Populaarikulttuurissa Niemöllerin runoa ovat lainanneet muun muassa jazzmuusikko Charles Mingus sekä punkyhtyeet Anti-Flag ja Oi Polloi.

Runon tunnetuin versio
----------------------

Muun muassa United States Holocaust Memorial Museumin lainaama versio Niemöllerin runosta:

Ensin ne tulivat hakemaan sosialistit, enkä puhunut mitään, koska en ollut sosialisti.  

Sitten ne tulivat hakemaan ammattiyhdistysaktiivit, enkä puhunut mitään, koska en ollut ammattiyhdistysaktiivi.  

Sitten ne tulivat hakemaan juutalaiset, enkä puhunut mitään, koska en ollut juutalainen.  

Sitten ne tulivat hakemaan minut, eikä ollut enää ketään, joka olisi puhunut puolestani.

Lähteet
-------

* Marcuse, Harold: "The Origin and Reception of Martin Niemöller's Quotation "First they came for the communists …"" University of California.

### Viitteet

1. 1 2  "Als die Nazis die Kommunisten holten....." Martin-Niemöller-Stiftung. Viitattu 18.1.2015.
2. ↑  Ensin ne tulivat hakemaan juutalaisia (Arkistoitu – Internet Archive) Runotietokanta. Viitattu 18.1.2015.
3. 1 2  Martin Niemöller: "First They Came for the Socialists..." United States Holocaust Memorial Museum. Viitattu 18.1.2015.
Ove Rehn vaalivalvojaisissa vuonna 1994.
**Ove Harald Rehn** (9. helmikuuta 1933 Siuntio – 28. marraskuuta 2004 Helsinki) oli suomalainen ekonomi ja jalkapallovaikuttaja. 

Hän toimi Suomen Palloliiton puheenjohtajana vuosina 1974–1975. Rehn valmistui diplomiekonomiksi Svenska handelshögskolanista ja teki työuransa liike-elämässä. Hän työskenteli muun muassa toimitusjohtajana Lundia-yhtiön palveluksessa sekä johti omaa maahantuontiyritystä.

Ove Rehn oli innokas naisjalkapalloilun puolestapuhuja aikana, jolloin laji otti Suomessa ensiaskeleitaan naisten harrastamana. Palloliiton puheenjohtajuuden lisäksi hän toimi myös Suomen jalkapallomaajoukkueen joukkueenjohtajan tehtävässä. Lisäksi Rehn oli useaan otteeseen Grankulla IFK:n puheenjohtajana.

Rehn oli entisen puolustusministerin ja presidenttiehdokkaan Elisabeth Rehnin puoliso, jonka kanssa hän avioitui vuonna 1955. Heidän tyttärensä on kansanedustaja Veronica Rehn-Kivi.

Lähteet
-------

* Ove H. Rehnin muistokirjoitus *Helsingin Sanomissa*.
* Korppi-Tommola, Aura: "Rehn, Elisabeth (1935–)", *Suomen kansallisbiografia, osa 8*, s. 181–182. Helsinki: Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2006. ISBN 951-746-449-5. / Teoksen verkkoversio.
* Ensimmäinen päivä eduskunnassa – uusi kansanedustaja Rehn-Kivi kasvoi vaikuttajaperheessä MTV 6.9.2016.

  

Suomen Palloliiton puheenjohtajat
Walter Flander (1907–1908) |
John Catani (1909) |
Uno Westerholm (1910–1911) |
Carolus Lindberg (1912) |
Walter Qvist (1913–1917) |
Erik von Frenckell (1918–1952)  

Juuso Walden (1953–1963) |
Osmo P. Karttunen (1963–1974) |
Ove H. Rehn (1974–1975) |
Jouko Loikkanen (1975–1983) |
Lauri Pöyhönen (1983–1987) |
Pentti Seppälä (1987–1997)  

Pekka Hämäläinen (1997–2009) |
Sauli Niinistö (2009–2012) |
Markku Lehtola, vt. (2012) |
Pertti Alaja (2012–2017) |
Markku Lehtola, vt. (2017–2018) |
Ari Lahti (2018–)
**Ouzo** [uuzo] (kreik. ούζο, *oúzo*) on kreikkalainen kirkas, aniksella maustettu viina, joka valmistetaan rypäletisleestä. Ouzo juodaan veteen sekoitettuna, jolloin se muuttuu samean valkoiseksi. Syynä on anisöljyn veteen liukenemattoman ainesosan anetolin sakeneminen.

Ouzon alkoholiprosentti on yleensä 40 %. Ouzo on nimisuojattu tuote, ja sitä saa valmistaa vain Kreikassa. Tämän lisäksi Euroopan yhteisöjen neuvosto on määritellyt asetuksella ouzon seuraavasti; jotta kreikkalaisesta aniksella maustetusta tislatusta alkoholijuomasta voidaan käyttää nimitystä "ouzo", sen on oltava:

Erimerkkisiä ouzopulloja.
* Valmistettu yhdistämällä alkoholeja, jotka on maustettu maseroimalla tai tislaamalla alkoholin kanssa aniksen siemeniä ja mahdollisesti saksankuminan siemeniä, Chíoksen saarelta peräisin olevan mastiksipistaasin (*Pistacia lentiscus Chia* tai *latifolia*) mastiksia sekä muita aromisia siemeniä, kasveja ja hedelmiä; mausteiden kanssa tislatun alkoholin osuuden on oltava vähintään 20 % ouzon sisältämästä alkoholista.
* Tislattu perinteisellä kuparisella panostislauslaitteistolla, jonka vetoisuus saa olla enintään 1 000 litraa.
* Alkoholipitoisuudeltaan tislausvaiheessa vähintään 55 tilavuusprosenttia ja enintään 80 tilavuusprosenttia.
* Väritöntä, ja se saa sisältää sokeria enintään 50 grammaa litrassa.

Ouzoa on kutsuttu Kreikan kansallisjuomaksi. Sitä valmistetaan erityisesti Lesboksen saarella, ja sen ouzopääkaupunkina ja ouzon synnyinpaikkana esiintyy puolestaan Plomári, jonka ouzo on nimisuojattu erikseen. Lesboksen lisäksi ouzoa tuotetaan muun muassa Týrnavoksessa, Chíoksella, Sámoksella, Makedoniassa, Akhaiassa ja Epeiroksessa. Yhteensä Kreikassa on yli 300 ouzontuottajaa. Tunnetuimpia ja suosituimpia ouzomerkkejä ovat Oúzo Plomaríou Isidórou Arvanítou, Oúzo Varvagiánni, Oúzo 12, Oúzo Mytilínis ja Oúzo Tsantáli.

Ouzo tarjoillaan joko korkeista ja kapeista laseista tai pienistä laseista. Vesi ja mahdollisesti myös jääpalat lisätään tarjoilun yhteydessä. Ouzoa juodaan yleensä alkuruokien eli mezejen kanssa ja myös aterian jälkeen.

Turkissa ouzoa vastaavaa juomaa kutsutaan rakiksi, kun taas Kreikassa ja erityisesti Kreetalla "raki" viittaa tsipuroon, joka on vastaavanlainen rypäletisle mutta ilman anista tai muita mausteita. Romaniassa, Bulgariassa ja Pohjois-Makedoniassa tunnetaan ouzoa ja turkkilaista rakia muistuttava anis- ja fenkoliviina nimellä mastika, joka on jopa Bulgarian kansallisjuoma. Ouzon kaltaisia ja samaan tapaan nautittavia alkoholijuomia ovat ranskalainen pastis, Lähi-idän arak ja ranskalaista ja sveitsiläistä alkuperää oleva absintti.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Ouzo *Greek Gastronomy Guide*.  Arkistoitu 20.6.2018. Viitattu 18.6.2018.
2. 1 2  Eur-Lex: Neuvoston asetus (ETY) N:o 1576/89, annettu 29 päivänä toukokuuta 1989, tislattujen alkoholijuomien määritelmää, kuvausta ja esittelyä koskevista yleisistä säännöistä *eur-lex.europa.eu*. Viitattu 18.6.2018.
3. ↑  Barrett, Matt: Plomari, Lesvos. Ouzo Capital of the World *lesvos.com*. Viitattu 18.6.2018.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Ouzo** Wikimedia Commonsissa
Maurice Karkoff
**Maurice Ingvar Karkoff** (17. maaliskuuta 1927 Tukholma – 2013) oli ruotsalainen säveltäjä. Hänestä tuli Föreningen svenska tonsättaren jäsen vuonna 1954. Hän on säveltäjä Ingvar Karkoffin isä. Hän sävelsi vuonna 1965 elokuvamusiikin *Juninattiin*, ja vuonna 2006 hän voitti Christ Johnson -suurpalkinnon.

Vuonna 2007 julkaistiin Olof Höjerin soittama kokoelma Karkoffin pianomusiikkia.

Lähteet
-------

1. ↑  Tonsättaren Maurice Karkoff är död *SVT.se*.  21.1.2013. Viitattu 12.2.2013. (ruotsiksi)
2. ↑  AllMusic: Maurice Karkoff: Selected Piano Music

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.   
Alkuperäinen artikkeli: sv:Maurice Karkoff 

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Norja
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Israel
* Suomi (KANTO)
* Yhdysvallat
* Ruotsi

 |
|  |
| Tieteilijät | 
* CiNii

 |
|  |
| Taiteenala | 
* MusicBrainz

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Deutsche Biographie

 |
|  |
| Muut | 
* RISM

 |

 |
**Tekniikan kandidaatti** (TkK, engl. *Bachelor of Science in Technology, B.Sc. (Tech.)*) on teknis-tieteellisen alan alempi korkeakoulututkinto. Tekniikan kandidaatin tutkinto sijoittuu muiden kandidaatin tutkintojen tavoin Bolognan prosessin ensimmäiseen sykliin (Bachelor-taso). Tutkinnon laajuus on yhteensä 180 opintopistettä, sisältäen lopputyönä suoritettavan *kandidaatintyön*. Valtaosa valmistuvista kandidaateista jatkaa opintojaan diplomi-insinööriksi tai arkkitehdiksi.

Tekniikan alan korkeakoulututkinnot

|  |  |
| --- | --- |
| Yliopistotutkinnot | 
* Tekniikan tohtori
* Tekniikan lisensiaatti
* Diplomi-insinööri
* Arkkitehti
* Maisema-arkkitehti
* Tekniikan kandidaatti

 |
| Ammattikorkeakoulututkinnot | 
* Insinööri (ylempi AMK)
* Insinööri (AMK)
* Rakennusmestari (AMK)
* Rakennusarkkitehti (AMK)

 |

Tekniikan alan opistotutkinnot

* Insinööri
* Rakennusinsinööri
* Rakennusarkkitehti
* Teknikko
* Rakennusmestari


Tekniikan alan ammatilliset tutkinnot

* Automaatioasentaja
* Hienomekaanikko
* Hitsaaja
* Koneistaja
* Levyseppähitsaaja
* LVI-asentaja
* Mikromekaanikko
* Puuseppä
* Seppä
* Sähköasentaja
* Valaja
* Valumallinvalmistaja
**Ouélessébougou** on maalaiskunta ja sen keskuskylä Koulikoron alueen Katin piirissä Malissa. Se sijaitsee 80 kilometriä Bamakosta etelään. Kunnassa on 50 000 ja kylässä 9 600 asukasta (vuonna 2009).

Ouélessébougoun kunta rajoittuu idässä Katin piirin Sanankoro Djitoumoun, pohjoisessa Bougoulan ja Dialakoroban, lännessä Faraban ja Tiakadougou-Dialakoron ja etelässä Sikasson alueen Bougounin piirin Ourounin ja Keleyan kuntiin. Alue on pinnanmuodostukseltaan etupäässä tasankoa.

Kuntaan kuuluu 44 kylää. Asukkaat ovat etupäässä bambaroita ja mandinkoja. Lisäksi on fulbeja, moseja, dogoneja ja senufoja. Uskontoja ovat islam ja kristinusko.

Ouélessébougoun kautta kulkee Bamakon ja Sikasson välinen maantie RN7. Seudun pääelinkeinot ovat maanviljely ja karjanhoito. Tärkeimmät viljelykasvit ovat hirssi, durra ja maapähkinä. Lisäksi harjoitetaan käsityöammatteja ja kaupankäyntiä.

Kunnassa toimii 16 julkista alakoulua, kuusi yläkoulua, 16 kyläkoulua, neljä yksityistä koulua ja kolme koraanikoulua. Terveyspalvelut käsittävät neljä kunnallista terveyskeskusta, poliklinikan sekä malarian tutkimus- ja koulutuskeskuksen.

Lähteet
-------

1. ↑  4ème recensement général de la population et de l’habitat. Résultats définitifs, tome 0: Répertoire des villages *instat-mali.org*.  Arkistoitu 7.1.2017. Viitattu 8.5.2018.
2. ↑  Mali - Région de Koulikoro: Carte de référence *reliefweb.int*. Viitattu 8.5.2018.
3. ↑  Mali - Région de Sikasso: Carte de référence *reliefweb.int*. Viitattu 8.5.2018.
4. 1 2 3  Plan de sécurité alimentaire: Commune rurale de Ouélessébougou 2008-2012 *csa-mali.org*.  2008.  Arkistoitu 18.3.2012. Viitattu 8.5.2018.
5. ↑  Kaya, Mahamoudou: Infection palustre pendant la grossesse et susceptibilité au paludisme maladie pendant la petite enfance à Ouélessébougou au Mali *keneya.net*.  2014. Viitattu 8.5.2018.
**Abgarus VIII Suuri** (k. 212) oli Osroenen kuningas vuosina 177–212. On esitetty, että Abgarus VIII oli sama kuningas kuin hänen oletettu seuraajansa Abgarus IX. Historioitsijoiden A. R. Bellingerin ja C. B. Wellesin mukaan tämä on kuitenkin virheellistä.

Vuonna 194 Abgarus piiritti yhdessä Adiabenen kuninkaan kanssa roomalaista Nisibiksen kaupunkia. Samaan aikaan Rooman valtakunnassa oli sisällissota, jossa Septimius Severus yritti kukistaa vastustajansa Pescennius Nigerin. Abgarus väitti Severuksen lähetystölle kaupungin kannattaneen Nigeriä mutta luultavasti kyseessä oli vain yritys saada itsenäisyys Osroenelle. Nisibiksen valtaus epäonnistui ja Abgarus yritti tarjota roomalaisia vankejaan Severukselle, joka kuitenkin hyökkäsi ja kukisti Abgaruksen. Severus kuitenkin palautti hänet Osroenen valtaistuimelle ja Abgarus otti Severuksen kunniaksi roomalaiset nimet Lucius Aelius Aurelius Septimius. Severus palasi takaisin Roomaan, mutta pian parthialaiset hyökkäsivät ja piirittivät Nisibiksen.

Abgarus pysyi kuitenkin uskollisena Severukselle ja osoituksena tästä antoi poikansa vietäväksi panttivangeiksi Roomaan. Hän myös tarjosi jousiampujiaan Severukselle, joka kukisti helposti parthialaiset vuosina 197–198. Tämän jälkeen Severus julisti Osroenen Rooman vassalliksi ja tunnusti Abgaruksen kuninkaiden kuninkaaksi. Tämä kutsuttiin Roomaan, luultavasti vuoden 204 jälkeen. Abgarus kuoli vuonna 212 ja hänen poikansa Abgarus Severus seurasi häntä valtaistuimelle.

Lähteet
-------

* J. B. Segal: *Edessa 'the Blessed City'*. Gorgias Press LLC, 2005. ISBN 1593330596. Teoksen verkkoversio (viitattu 12.10.2009). (englanniksi)

### Viitteet

1. 1 2 3  Segal s. 14
Abeïbaran piiri Malin kartalla.
**Abeïbaran piiri** (ransk. *Cercle d'Abeïbara*) on paikallishallintoalue Malin Kidalin alueella. Se sijaitsee Adrar des Ifoghas -vuoristossa. Piirin pinta-ala on 23 750 neliökilometriä. Asukkaita on 10 300 henkeä (vuonna 2009).

Abeïbaran piiri rajoittuu kaakossa Tin-Essakon, etelässä Kidalin ja lännessä Tessalitin piireihin sekä pohjoisessa ja koillisessa Algeriaan. Pinnanmuodostukseltaan se on wadien halkomaa vuoristoa. Ilmasto on erittäin kuiva ja kuuma. Talvisin lämpötilanvaihtelut ovat suuria.

Piiriin kuuluu kolme maalaiskuntaa: Abeïbara, Boghassa ja Tinzawatène. Hallinnollinen keskus on Abeïbaran kylä. Seudun asukkaat ovat etupäässä paimentolaisuutta harjoittavia tuaregeja.

Tärkein elinkeino on karjanhoito. Kotieläimiä ovat kamelit, lampaat ja vuohet. Karjan myynti suuntautuu etupäässä Algeriaan. Lisäksi harjoitetaan käsityöammatteja ja puutarhaviljelyä.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Synthèsis des Plans de Securité Alimentaire des Commune du Cercle de Abeïbara *aec.msu.edu*.  Arkistoitu 8.9.2012. Viitattu 13.5.2012. (ranskaksi)
2. ↑  Resultats Provisoires RGPH 2009 (Région de Kidal) *instat.gov.ml*.  Arkistoitu 22.7.2011. Viitattu 14.5.2012. (ranskaksi)
**Mărășești** oli Romanian kuninkaallisen laivaston Mărăști-luokan hävittäjä toisessa maailmansodassa. Alus luovutettiin Neuvostoliitolle, joka liitti sen laivastoonsa.

Valmistus
---------

*Pääartikkeli: Aquila-luokka*
Romania tilasi aluksen Napolista Pattisonin telakalta, missä köli laskettiin 15. heinäkuuta 1914. Alus laskettiin vesille 30. tammikuuta 1918 ja otettiin palvelukseen 15. toukokuuta Italian kuninkaallisessa laivastossa nimellä *RN Nibbio*.

Palvelus
--------

Italian laivastossa alus osallistui ensimmäiseen maailmansotaan aivan sodan lopulla sekä sen jälkeen merialueiden valvontaan. Italia palautti sodan päätyttyä aluksen Romanian kuninkaalliselle laivastolle. Se saapui 1. heinäkuuta 1920 sisaraluksensa kanssa Constanțaan.

Alus oli 1925–1926 modernisoitavana Italiassa, jossa sen pääaseistukseksi vaihdettiin kaksiputkiset 4,7 tuuman 45 pituuskaliiperin Schneider-Canet-Armstrong M1918/19 etu- ja takakannelle ja keskilaivaan vastaava tykki yksiputkisena asennuksena. Alukselta poistettiin myös kaksi kolmituumaista tykkiä yläkansilta. Alusta modernisoitiin uudelleen 1939, jolloin korvattiin keskilaivassa ollut tykki kahdella kaksipiippuisella Hotchkiss 13,2 millimetrin konekiväärillä. Loput kolmituumaiset korvattiin kahdella Rheinmetall 37 millimetrin tykillä. Aluksen takakannelle asennettiin italialaiset syvyyspomminheittimet.

Puna-armeijan vallattua 30. elokuuta Constanțan sataman alus siirrettiin Neuvostoliiton laivastolle. Vuonna 1946 alus palautettiin Romanialle, joka nimesi sen *D12:ksi*. Alus oli koululaivana, kunnes se poistettiin palveluksesta 1960-luvun alussa.

Lähteet
-------

* Whitley, M. J.: *Destroyers of World War Two – an international encyclopedia*. Lontoo: Arms and Armour, 1988. ISBN 0-85368-910-5. (englanniksi)
* Gardiner, Robert (toim.): *Conway's All the World's Fighting Ships 1906–1921*. Lontoo, Englanti: Conway Maritime Press, 1985. ISBN 0-85177-245-5. (englanniksi)
* Gardiner, Robert (toim.): *Conway's All the World's Fighting Ships 1922–1946*. Lontoo, Englanti: Conway Maritime Press, 1987. ISBN 0-85177-146-7. (englanniksi)

### Viitteet

1. 1 2  Whitley, M. J. s. 223
2. 1 2  Whitley, M. J. s. 224
Məşədi Əzizbəyov.
**Məşədi Əzim bəy oğlu Əzizbəyov** (ven. Мешади Азим-бек оглы Азизбе́ков, *Mešadi Azim-bek ogly Azizbekov*; 18. tammikuuta 1876 Baku – 20. syyskuuta 1918) oli azerbaidžanilainen bolševikki ja vallankumousjohtaja.

Məşədi Əzizbəyov syntyi muurarin perheeseen. Hän valmistui Bakun reaaliopistosta ja vuonna 1908 Pietarin teknologisesta instituutista. Jo opiskeluaikanaan vuonna 1898 Əzizbəyov liittyi sosiaalidemokraatteihin.

Vuosien 1905–1907 vallankumouksen aikana Əzizbəyovista tuli yksi sosiaalidemokraattisen Hümmət-ryhmän johtajista. Vuonna 1910 hänet valittiin Bakun kaupunginduuman jäseneksi. Əzizbəyov toimi Nicat ("Pelastus") -kulttuuriseuran varapuheenjohtajana, levitti vallankumousaatetta azerisivistyneistön keskuuteen ja oli yksi Bakun lakkoliikkeen organisaattoreista vuosina 1913–1914. Syyskuussa 1917 hän johti Bakun öljy- ja tehdastyöläisten yleislakkoa.

Vuosina 1917–1918 Əzizbəyov osallistui neuvostovallan pystyttämiseen Bakussa sekä Müsavatin järjestämän kapinan kukistamiseen. Hän oli Bakun kansankomissaarien neuvoston jäsen ja sisäasiain varakansankomissaari sekä Bakun kihlakunnan talonpoikaisedustajien neuvoston toimeenpanevan komitean puheenjohtaja. Turkkilaisten vallattua Bakun hänet ammuttiin yhtenä Bakun komissaareista.

Neuvostoaikana Əzizbəyovin nimeä kantoi yksi Bakun kaupunkipiireistä, yksi Armenian SNT:n piireistä sekä jälkimmäisen keskustaajama.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5  *Bolšaja Sovetskaja Entsiklopedija, tom 1*, s. 280. Moskva: Sovetskaja Entsiklopedija, 1970.

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Məşədi Əzizbəyov**.
**MŠK Žilina** on slovakialainen jalkapalloseura, joka tulee Žilinan kaupungista. Seura on perustettu vuonna 1908. Seura on menestynyt 2000-luvulla hyvin, se on voittanut pääsarjan mestaruuden seitsemän kertaa ja ollut toisena viisi kertaa. Joukkue selviytyi vuonna 2008 ensimmäistä kertaa UEFA Cupin lohkovaiheeseen, kukistaen PFK Levski Sofian ensimmäisellä kierroksella.

Historia
--------

Joukkue on kulkenut eri nimillä vuosien saatossa:

* 1909: ZsTK Zsolna
* 1910: ZsTS Zsolna
* 1919: SK Žilina
* 1948: Sokol Slovena Žilina
* 1953: Jiskra Slovena Žilina
* 1956: DSO Dynamo Žilina
* 1963: Jednota Žilina
* 1967: TJ ZVL Žilina
* 1990: ŠK Žilina
* 1995: **MŠK Žilina**

Saavutukset
-----------

* **Slovakian liiga (9)**: 1928, 1929, 2002, 2003, 2004, 2007, 2010, 2012, 2017
* **Slovakian Cup (2)**: 1961, 2012
* **Pribina Cup (Slovakian Super Cup) (4)**: 2003, 2004, 2007, 2010

Entisiä valmentajia
-------------------

* Alankomaat Frans Adelaar
* Tšekki Karel Brückner
* Slovakia Stanislav Griga

Aiheesta muualla
----------------

* Seuran kotisivu (Arkistoitu – Internet Archive) (slovakiksi, englanniksi)

Corgoň Liga 2008–2009
Dukla Banská Bystrica • Artmedia Petržalka • FC ViOn Zlaté Moravce • Slovan Bratislava • ZTS Dubnica • MFK Ružomberok • MFK Košice • Tatran Prešov • FC Nitra • Spartak Trnava • Dunajská Streda • MŠK Žilina
Māra Grīva
**Māra Grīva** (s. 4. elokuuta 1989) on latvialainen yleisurheilija, joka kilpailee pituushypyssä ja kolmiloikassa. Myös hänen sisarensa, Lauma ja Gundega ovat yleisurheilijoita.

Grīva sijoittui pituushypyssä viidenneksi Ostravan alle 23-vuotiaiden EM-kilpailuissa 2011 tuloksella 6,59 metriä. Kolmiloikassa hän oli yhdeksäs tuloksella 13,23 metriä. Helsingin EM-kilpailuissa 2012 Grīva hyppäsi tasan kuusi metriä, ja jäi karsintaan. Zürichin EM-kilpailuissa 2014 Grīva jäi ilman tulosta pituuden karsinnassa. Hän sai Taipein Universiadeissa 2017 pronssia kolmiloikassa tuloksella 13,58. Hän karsiutui pituushypyn loppukilpailusta Glasgow'n sisäratojen EM-kilpailuissa 2019.

Grīvan ennätys pituushypyssä on 6,59 metriä ja kolmiloikassa 13,81 metriä.

Lähteet
-------

1. 1 2  Māra Grīva Kansainvälinen yleisurheiluliitto.  (englanniksi)
2. 1 2  Māra Grīva tilastopaja.net. Viitattu 19.3.2019. [vanhentunut linkki]
3. ↑  Long Jump Women – Qualifying Rounds european-athletics.org. Viitattu 17.8.2014. (englanniksi)


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Saksa

 |
|  |
| Henkilöt | 
* World Athletics

 |

 |
**Samsung Galaxy A11** on Samsungin 2. heinäkuuta 2020 julkaisema älypuhelin.

Tekniset tiedot
---------------

### Muotoilu

#### Näyttö

Samsung Galaxy A11 -älypuhelimessa on 6,4 -tuumainen teräväpiirtonäyttö 19,5:9 -kuvasuhteella.

#### Paino ja mitat

Laite painaa 168 grammaa ja sen mitat ovat 163,1 × 76,3 × 8 millimetriä.

### Fyysiset osat

#### Järjestelmäpiiri

Laitteesta löytyy Qualcommin Snapdragon 450 -järjestelmäpiiri, jossa grafiikkapiirinä toimii Adreno 506.

#### Muisti

Laitteessa on 2 gigatavua RAM-muistia ja 32 gigatavua sisäistä muistia. Lisäksi tallennustilaa voidaan laajentaa enintään 512 gigatavun microSD-kortilla.

#### Akku

Akun kapasiteetti on 4 000 milliampeerituntia tässä laitteessa.

#### Kamerat

Laitteessa on kolme takakameraa. Pääkameran tarkkuus on 13 megapikseliä, toisen kameran tarkkuus on 5 megapikseliä (ultralaajakulmakamera) ja kolmannen kameran tarkkuus on 2 megapikseliä (syvyystietokamera). Etukameran tarkkuus on 8 megapikseliä.

Videokuvaus voidaan tehdä 1080p (täysteräväpiirto) -resoluutiolla 30 fps.

### Ohjelmisto

Julkaisuhetkellä laitteessa oli esiasennettuna Android 10 Samsungin One UI -käyttöliittymällä.

Lähteet
-------

* Phonearena: Samsung Galaxy A11
Tallinn Music Weekin kuvataidetapahtuman avaus.
Kristjan Järvi ja Glasperlenspiel Sinfonietta vuoden 2016 TMW:n avajaiskonsertissa.
**Tallinn Music Week** on Tallinnassa järjestettävä kaupunkitapahtuma. Se oli alun perin musiikkitapahtuma ja -konferenssi mutta sisältää nykyisin muiden alojen tapahtumia.

Tapahtuman perusti Helen Sildna virolaisen musiikin esittelypaikaksi, ja se järjestettiin ensimmäisen kerran 2009. Edelleen tapahtumaan liittyy paljon musiikkia, kuten vuosittain musiikkialan ammattilaisille suunnattu kaksipäiväinen konferenssiohjelma. Tapahtuman esiintyjät valitaan hakemusten perusteella.

Vuonna 2016 tapahtumassa oli 35  000 kävijää. Yhtyeet ja artistit esiintyvät showcase- ja ilmaiskonserteissa. Esiintymispaikkoina on julkisten tilojen lisäksi myös ihmisten koteja.

Tapahtumissa ovat esillä musiikin lisäksi muun muassa taide ja ruoka. Sen yhteydessä järjestetään eri alojen konferensseja ja keskustelutilaisuuksia. Vuonna 2016 yksi suosittu tapahtuma oli Creativity for Change Forum, jossa etsittiin ratkaisuja globaaleihin ongelmiin, kuten pakolaiskriisiin ja avoimen ja suvaitsevaisen yhteiskunnan rakentamiseen. Keskustelijoiden joukossa oli muun muassa filantrooppi, liikemies Hamdi Ulukaya

Tapahtumassa on vuosittain myös suomalaisia esiintyjiä.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Katariina Suurpalo: Tallinn Music Weekin Monet kasvot, Tuglas-seura, viitattu 12.12.2016
2. ↑  Музыка на экспорт  28.9.2015. Belorusy i rynok.  Arkistoitu 10.4.2020. Viitattu 10.4.2020. ru
3. ↑  Festival Programme, Tallinn Music Week (Arkistoitu – Internet Archive)
4. ↑  Tallinn Music Week brings 26 Finnish acts in three days MusicFinland.fi 30.3.2016, viitattu 13.12.2016

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Tallinn Music Week** Wikimedia Commonsissa

* Tallinn Music Week
**Samsung Galaxy A3 (2016)** on Samsungin 8. tammikuuta 2016 julkaisema älypuhelin.

Tekniset tiedot
---------------

### Muotoilu

#### Näyttö

Samsung Galaxy A3 (2016) -älypuhelimessa on 4,7-tuumainen teräväpiirtonäyttö. Näyttö on Corning Gorilla Glass 4 -lasia.

#### Paino ja mitat

Laite painaa 132 grammaa ja sen mitat ovat 134,5 x 65,2 x 7,3 millimetriä.

### Fyysiset osat

#### Järjestelmäpiiri

Laitteesta löytyy Samsungin Exynos 7 Quad 7578 -järjestelmäpiiri, jossa grafiikkapiirinä toimii Mali-T720 MP2.

#### Muisti

Laitteessa on 1,5 gigatavua RAM-muistia ja 16 gigatavua sisäistä muistia. Lisäksi tallennustilaa voidaan laajentaa enintään 128 gigatavun microSD-kortilla.

#### Akku

Akun kapasiteetti on 2 300 milliampeerituntia tässä laitteessa.

#### Kamerat

Takakameran tarkkuus on 13 megapikseliä. Etukameran tarkkuus on 5 megapikseliä.

Videokuvaus voidaan tehdä 1080p (täysteräväpiirto) -resoluutiolla 30 fps.

### Ohjelmisto

Julkaisuhetkellä laitteessa oli esiasennettuna Android 5.1 "Lollipop". Laite on päivitettävissä Android 7.0 "Nougat" -versioon.

Lähteet
-------

* Phonearena: Samsung Galaxy A3 (2016)
**Samsung Galaxy A41** on Samsungin 15. toukokuuta 2020 julkaisema älypuhelin, jossa on esiasennettuna Android 10 Samsungin One UI-käyttöliittymällä.

Tekniset tiedot
---------------

### Muotoilu

Samsung Galaxy A41 -älypuhelimessa on 6,1-tuumainen näyttö FullHD 20:9 -resoluutiolla.

### Fyysiset osat

Laitteesta löytyy 2 gigahertsin kahdeksanydinprosessori. Laitteessa on 4 gigatavua keskusmuistia ja 64 gigatavua sisäistä muistia. Puhelimen muisti on laajennettavissa enintään 512 gigatavun microSD-kortilla.

#### Kamerat ja multimedia

Laitteessa on kolme takakameraa. Pääkameran tarkkuus on 48 megapikseliä, toisen kameran 8 megapikseliä (ultralaajakulmakamera), kolmannen kameran 5 megapikseliä (syvyystietokamera). Etukameran tarkkuus on 25 megapikseliä.

Videokuvaus voidaan tehdä 2160p (4K) ja 1080p (Full HD) -resoluutioilla 30fps.

### Ohjelmisto

Julkaisuhetkellä laitteessa oli esiasennettuna Android 10 Samsungin One UI-käyttöliittymällä.

Lähteet
-------

* PhoneArena: Samsung Galaxy A41
**Tallinnan kaupunginvaltuusto** on Tallinnan kaupungin ylin päättävä elin, jonka jäsenet valitaan neljän vuoden toimikaudeksi kuntavaaleissa. Se tekee päätöksiä Tallinnan budjetista, paikallisesta veroasteesta, kehityssuunnitelmista, valitsee valtuuston puheenjohtajan, varapuheenjohtajat ja pormestarin. Tallinnan kaupunginhallitus koostuu pormestarista ja kuudesta apulaispormestarista.

Vuoden 2017 kuntavaalien jälkeen keskustapuolue voitti 40 paikan enemmistön 79-jäseniseen kaupunginvaltuustoon. Reformipuolue jäi toiseksi 18 paikalla, sosiaalidemokraatit sai 9, konservatiivinen kansanpuolue 6 ja Isänmaan ja Res Publican liitto 5 valtuutettua. Edgar Savisaar valittiin valtuustoon ilman puoluetta vaaliliiton jäsenenä.

Lähteet
-------

1. ↑  About Tallinn City Council *tallinn.ee*. Viitattu 2.11.2020.
2. ↑  About Tallinn city administration *tallinn.ee*. Viitattu 2.11.2020.
3. ↑  Valimistulemus: Tallinn *kov2017.valimised.ee*. Viitattu 2.11.2020.
4. ↑  Local elections: Center Party win 40 of 79 mandates in Tallinn *ERR*.  16.10.2017. Viitattu 2.11.2020.
*Tämä artikkeli kertoo kansanedustajasta. Samannimisestä painijasta on oma artikkelinsa.*
**Juho Kinnunen** (14. tammikuuta 1865 Rääkkylä – 9. syyskuuta 1934 Rääkkylä) oli suomalainen seminaarinlehtori, pappi, kunnallisneuvos ja kokoomuksen kansanedustaja.

Kinnusen vanhemmat olivat maanviljelijä Petter (Pekka) Kustaa Kinnunen ja Maija Lena Hirvonen. Hän pääsi ylioppilaaksi Kuopion lyseosta 1888. Kinnunen suoritti teologian erotutkinnon Helsingin yliopistossa 1892 ja hänet vihittiin papiksi 1893. Hän suoritti vielä pastoraalitutkinnon 1896 ja kasvatusopin tutkinnon 1897 sekä valmistui filosofian kandidaatiksi 1899 ja maisteriksi 1900.

Kinnunen oli Kuopion kirkkoherran viran va. saarnaajana 1893, vt. saarnaajana Varkauden tehtaalla ja samalla opettajana tehtaan kansakoulussa 1893, välisaarnaajana ja vt. kappalaisena Leppävirralla 1893–1897 sekä ylimääräisenä pappina Säkylässä 1899. Hän oli sitten Jyväskylän lyseon historian, maantiedon ja suomen kielen vt. lehtorina 1900–1901, Turun suomalaisen klassillisen lyseon historian, maantiedon ja suomen kielen vt. lehtorina 1901–1902, Turun papiston apulaisena 1901 ja Raahen opettajaseminaarin uskonnon ja historian lehtorina, ruotsin kielen opettajana ja kirjastonhoitajana 1902–1907 sekä samalla Raahen kaupungin vt kappalaisena 1904–1906. Kinnunen oli tämän jälkeen Heinolan opettajaseminaarissa uskonnon ja historian lehtorina 1907–1933, seminaarin varajohtajana 1918–1924 sekä seminaarin vt. johtajana 1919, 1922 ja 1923. Hän toimi samalla Heinolan keskikoulun jatkoluokkien suomen kielen opettajana 1909–1929, *A. G. Wäänäsen kirjakauppa ja kirjapaino oy*:n hallituksen puheenjohtajana ja toimitusjohtajana 1919–1934 ja Heinolan Sanomien hallituksen puheenjohtajana ja toimitusjohtajana 1919–1934.

Kinnunen oli kokoomuksen kansanedustajana 1924–1927 edustaen Mikkelin läänin vaalipiiriä. Hän oli Heinolan kaupunginvaltuuston puheenjohtajana ja sai kunnallisneuvoksen arvon 1932. Kinnunen kuului myös Suomen Lukon valtuuskuntaan.

Lähteet
-------

1. ↑  .aspx Juho Kinnunen *Suomen kansanedustajat*. Eduskunta.
2. ↑  KINNUNEN Juho. *Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899*. Helsingin yliopiston verkkojulkaisu.


|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Kansallisen kokoomuspuolueen kansanedustajat 1924–1927 |
| --- |
|  |
| Eduskuntaryhmä(38) | 
* Ainali
* Bergroth
* Eerola
* Gebhard
* Heikinheimo
* Heikkilä
* Hiidenheimo
* Härmä
* Ingman
* Jaskari
* Junnila
* Jussila
* Järvinen
* Kaila
* Kares
* Kilpeläinen
* Kinnunen
* Kylänpää (1925–1927)
* Mannermaa
* Neitiniemi
* Nikkanen
* Nukari
* Paavolainen
* Peltonen
* Pennanen
* Pohjala
* Pojanluoma
* Pulkkinen
* Rannikko
* Ruotzi
* Saastamoinen (1924–1926)
* Setälä
* Sjöstedt-Jussila (1924–1925)
* Somersalo
* Tavastähti
* Tulenheimo
* Turja
* Vanhala
* Virkkunen
* Zitting (1926–1927)

 |

 |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt Muokkaa Wikidatassa | 
* Eduskunta
* Biografiasampo

 |

 |
Tallinnan laululava
Tallinnan laulujuhlat vuonna 2009.
**Tallinnan laululava** (vir. *Tallinna lauluväljak*) on arkkitehti Alar Kotlin suunnittelema rakennus Viron pääkaupungissa Tallinnassa. Se sijaitsee Piritan kaupunginosassa Vana–Narva-maantien varrella, noin 3,5 kilometriä Tallinnan vanhankaupungin keskustasta itään. Lavan suurin säännöllinen tapahtuma ovat Tallinnan laulujuhlat, jotka pidetään joka viides vuosi, viimeksi vuonna 2019. Lava valmistui vuoden 1959 laulujuhlia varten.

Tallinnan laululava neuvostovallan aikaisessa postimerkissä 1965.
Lavalle mahtuu 15 000 laulajaa. Lava voi toimia myös katsomona, jolloin esiintyjät esiintyvät lavan edessä. Yleisöä paikalle mahtuu 70 000 henkeä. Lavan vieressä on 42 metriä korkea torni, joka toimii näkötornina. Sen tuliuurnaan sytytetään tuli aina laulujuhlien ajaksi.

Laululava on Viron laulavan vallankumouksen keskeisiä syntypaikkoja. Kesällä 1987 Tallinnan raatihuoneentorilta alkaneiden tapahtumien lopuksi noin 300 000 virolaista kokoontui laulavan patsaalle laulamaan kansallislauluja, jotka olivat tuolloin kiellettyjä. 

Laululavalla on pidetty suuria tähtikonsertteja: siellä ovat esiintyneet muun muassa Michael Jackson, Tina Turner, 50 Cent, Metallica, Madonna sekä The Rolling Stones, ja siellä on pidetty myös tanssifestivaali The Sundance Festival.

Lähteet
-------

1. ↑  Sun Dance Music Festival Local-life.com. Viitattu 22.8.2017 (englanniksi).
2. ↑  Metallica hullaannutti Tallinnan laulurinteen yleisön  2006. Hämeensanomat.fi.  Arkistoitu 23.8.2017. Viitattu 22.8.2017.
3. ↑  Madonnan Tallinnan konsertin lippuja myyntiin myös Suomessa  2009. Keskisuomalainen.fi. Viitattu 22.8.2017.
4. ↑  Michael Jackson Tallinnassa ennen Helsinkiä  1997. Helsingin Sanomat. Viitattu 22.8.2017.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Tallinnan laululava** Wikimedia Commonsissa

* Lauluväljak – Laululavan viralliset sivut
**Veli-Juhani Savio** (28. tammikuuta 1929 Kokkola – 3. toukokuuta 2007 Espoo) oli suomalainen ekonomi. Veli-Juhani Savio valmistui ekonomiksi 1951 Helsingin Kauppakorkeakoulusta. Hän oli Oy International Business Machines Ab:n palveluksessa vuosina 1952–1984 pääasiassa tietokoneiden myyntitehtävissä ja projektijohtajana. Savio oli mukana tekemässä ohjelmia Suomen ensimmäiselle tietokoneelle lokakuussa 1958 käyttöönotetulle Postipankin IBM 650:lle joka sai nimen Ensi. Savio oli mukana myös 1960-luvun alussa käyttöönotetun valtakunnallisen henkilötunnuksen suunnittelusta vastanneessa toimikunnassa.

Savio kuuluu nykyisen ATK-alan uranuurtajiin. Hän vastasi konevalmistajan puolesta maan ensimmäisen liikekäyttöön tarkoitetun suurtietokonejärjestelmän laitteistojen ja ohjelmistojen toimituksesta ja käyttöönotosta.

Veli-Juhani Savio oli Intian kunniapääkonsuli Juho Savion veljen Joel Savion poika.

Lähteet
-------

1. 1 2  Asko Kousa: Veli-Juhani Savio *HS Muistot*.  3.5.2007. Viitattu 24.8.2018.
2. ↑  Minna Lammi: Suomen ensimmäinen tietokone 40-vuotias *Helsingin Sanomat*.  16.10.1998. Viitattu 24.8.2018.
**Jäämistövero** on kuolleen henkilön jälkeensä jättämään omaisuuteen kohdistuva vero, jota kannetaan jäämistön saajalta tai saajilta. Jäämistövero kohdistuu jäämistöön yhtenä kokonaisuutena. Veron määrään ei vaikuta se kuinka monta perillistä vainajalla on. Suomen perintövero ei ole jäämistövero, sillä se kannetaan kultakin perilliseltä erikseen hänen perintö- tai testamenttiosuutensa suuruuteen perustuen. Ruotsissa jäämistövero oli käytössä 1947–1958 ja Yhdysvalloissa liittovaltion jäämistövero on ollut käytössä vuodesta 1916 alkaen, mutta se poistuu vuodesta 2010 alkaen. Yhdistyneessä kuningaskunnassa jäämistöveroa on kannettu vuodesta 1889 ja myös Tanskassa kannetaan jäämistöveroa, jota täydennetään perintöosuusverolla.

Köyhäinsadannes
---------------

Suomessa jäämistöveroihin luettiin 1698–1980 käytössä ollut köyhäinsadannes eli vaivaisprosentti tai kuolinpesäprosentti, jota kannettiin perunkirjoituksen yhteydessä. Vuonna 1698 annetun asetuksen mukaan köyhäinsadanneksen peri se kunta, jossa vainaja oli viimeksi ollut henkikirjoitettuna. Maksun suuruus oli 1/8 prosenttia kuolinpesän omaisuuden bruttoarvosta ja kunnan oli käytettävä se köyhäinhoitoon. Kuitti köyhäinsadanneksen suorittamisesta oli esitettävä jätettäessä perukirja alioikeuteen.

Lähteet
-------

* Iso tietosanakirja, WSOY 1995 ISBN 951-0-20153-7
* Facta 2001, WSOY 1984 ISBN 951-0-10221-0, hakusana köyhäinsadannes
* Otavan iso tietosanakirja, Otava 1963, hakusana köyhäinsadannes

### Viitteet

1. ↑  Kaisu-Maija Nenonen, Ilkka Teerijoki: *Historian suursanakirja*, s. 276. WSOY, 1998. ISBN 951-0-22044-2.