|  |
| --- |
| Osa artikkelisarjaa |
| Herännäisyys |
| Liikkeen perustaja, maallikkosaarnaaja Paavo Ruotsalainen |
| Henkilöitä**1800-luku**
* Juhana Lustig
* Paavo Ruotsalainen
* Jonas Lagus
* Niilo Kustaa Malmberg
* Johan Fredrik Bergh
* Julius Immanuel Bergh
* Leontine Castrén
* Carl Gustaf von Essen
* Anders Wilhelm Ingman
* Wilhelmi Malmivaara
* Arvid Logrén
* Mauno Rosendal
* Aku Räty
* Lars Stenbäck
* Pietari Joosef Väänänen
* Jakob Wegelius

**1900-luku**
* Osmo Alaja
* Armas Antila
* Jaakko Elenius
* Jaakko Haavio
* Olavi Kares
* Juho Koskimies
* Juho Kuoppala
* Jussi Kuoppala
* Juho Malkamäki
* Väinö Malmivaara

 |
| Liike
* Telppäs-niityn ihme
* Herättäjä-Yhdistys
* Kaijenikulaisuus

 |
| Paikat
* Aholansaari
* Kainuun Opisto
* Kosolan talo
* Jyväskylän kristillinen opisto
* Lapuan kristillinen opisto
* Lieksan kristillinen opisto
* Linnasmäen opisto
* Portaanpään kristillinen opisto
* Raudaskylän Kristillinen Opisto
* Savonlinnan kansanopisto
* Valkealan kristillinen kansanopisto

 |
| Media
* Henki

 |
| Kulttuuri
* Herättäjäjuhlat
* Körttipuku
* Seurat
	+ Hartausseurat
* Siionin virret
* *Viimeiset kiusaukset*

 |
| Lisää aiheesta
* Kansallismielisyys
* Kansallisromantiikka

 |
| * n
* k
* m
 |

|  |
| --- |
|  |
| Osa artikkelisarjaa |
| Luterilaiset herätysliikkeetSuomessa |
| Rukoilevaisuus
* Länsi-Suomen Rukoilevaisten Yhdistys

 |
| Herännäisyys
* Herättäjä-Yhdistys

 |
| Evankelinen herätysliike
* SLEY
* SLEF
* ELY

 |
| Lestadiolaisuus

| Vanhoillislestadiolaisuus |
| --- |
| * SRK
* Vanhoillislaestadiolainen Rauhanyhdistys
 |
| Esikoislestadiolaisuus |
| * Esikoislestadiolaiset
* Esikoiset
 |
| Rauhansanalaisuus |
| * LFF
* LYRS
 |
| Elämänsanalaisuus |
| * Suomen pappiseriseura
 |
| Uusheräys |
| * Uusheräyksen Keskusliitto
 |

 |
| Viides herätysliike
* SRO
* KRS
* OPKO
* Kansanlähetys

 |
| Karismaattinen liike
* Hengen uudistus kirkossamme
* Oasrörelsen i Svenskfinland

 |
| Lisää aiheesta
* Kyrkans Ungdom
* Luthersk Inremission
* Suomen teologinen instituutti

 |
| * n
* k
* m
 |

**Herännäisyys** eli **körttiläisyys** on Pohjois-Savosta ja Pohjanmaalta 1700-luvulla alkunsa saanut Suomen evankelis-luterilaisen kirkon sisällä toimiva perinteinen herätysliike. Alkujaan hurmoksellisia piirteitä saanut herännäisyys on nykyään maltillinen ja yleiskirkollinen. Nimitys körttiläisyys ja körtti tulevat halventavasta nimityksestä, joka liittynee heränneiden miesten käyttämään mustaan tai harmaaseen takkiin ja sen takaliepeiden kolmeen halkioon (ruots. *skört, -et* = 'hännys', 'lieve').

Herännäisyys tunnetaan erityisesti vuosittaisista suurista herättäjäjuhlista, joille kokoontuu 20 000–40 000 henkeä. Liikkeen oppi on tavallista suomalaista luterilaisuutta, mutta herännäisyydelle tyypillistä on Jumalan suuruuden ja ihmisen pienuuden korostaminen ja rukouksen muotoon kirjoitettujen *Siionin virsien* veisaamiseen perustuvat hartausseurat.

Suomen evankelis-luterilaisen kirkon pappien ja muiden työntekijöiden joukossa herännäisyyttä esiintyy suhteellisen runsaasti.

Oppi
----

Liikkeen näkemykset perustuvat luterilaiseen oppiin ja korostavat niin sanottua alatien kristillisyyden uskonasennetta, jonka mukaan ihminen on kelvoton ja raadollinen: pelastuksessa kaikki tulee Jumalalta. Paavo Ruotsalainen katsoi, ettei ihmisellä ole tarkkaa tietoa siitä, miten elää Jumalan tahdon mukaan.

Ihminen on pieni, Jumala suuri. Sanomaa Kristuksesta julistetaan "tomun tasalta" pyrkimällä kytkemään julistus sielunhoidollisesti ihmisten elämäntilanteisiin. Luterilaisen tunnustuksen mukaisesti se opettaa ihmisen pelastumista yksin armosta (*sola gratia*).

Lisäksi liikkeelle on ollut tunnusomaista yksinkertaisen elämäntavan ja yhteiskunnallisen vastuunkannon korostaminen. Viime aikoina on otettu selkeä kanta muun muassa yhteiskunnalliseen epätasa-arvoisuuteen. Kirkon kiistakysymyksiin suhtaudutaan maltillisesti ja liikettä pidetään varsin liberaalina. Herännäisyydessä ei torjuta naispappeutta ja suhtaudutaan sallivasti seksuaalivähemmistöihin..

Historia
--------

Herännäisyyden muistokivi (1976) ja Herännäisniittyä (Telppäsniitty) Lapinlahdella.
### Herännäisyys 1800- ja 1900-luvulla

Herännäisyyden alkujuurien katsotaan nykyisin olevan 1700-luvulla esiintyneissä kansanherätyksissä. Herännäisyyden yhdellä pääalueella, Pohjois-Savossa, oli 1700–1800-lukujen taitteessa hengellistä herätystä useilla seuduilla. Tunnetuin näistä on 1796 tapahtunut Lapinlahdella Savojärven kylässä Telppäsniityllä työskentelevän väen hurmoskokemus. Aluksi liikkeen johtajana toimi Juhana Lustig. 1820-luvulla liikkeen keskeiseksi hahmoksi nousi vähitellen Paavo Ruotsalainen. Samoihin aikoihin esiintyi herätystä myös Kalajokilaaksossa, jossa liikkeessä olivat mukana myös pappismiehet Jonas Lagus ja Niilo Kustaa Malmberg. Savon ja Pohjanmaan herätysliikkeet saivat 1830-luvulla kosketuksen toisiinsa ja käytännössä yhdistyivät. Vähitellen liikkeen suurimman kannatuksen alueiksi vakiintuivat Savo, Keski-Pohjanmaa, Etelä-Pohjanmaa, Pohjois-Karjala ja Kainuu. Yksittäisten herännäisyyteen liittyneiden pappien vaikutuksesta herännäisyydellä on ollut kannatusta muuallakin, kuten Nurmijärven seudulla J. F. Berghin vaikutuksesta.

Herännäisyyden yhtenäisyys alkoi rakoilla 1800-luvun puoliväliä lähestyttäessä. F. G. Hedbergin johdolla liikkeestä erkaantunut osa muodostui myöhemmin evankeliseksi herätysliikkeeksi. Tämän jälkeen monet herännäisyydessä vaikuttaneet papit sanoutuivat irti Ruotsalaisesta ja erityisesti Malmbergista. Kriisivaiheessa irtautumaan pyrkivät papit kohdistivat N. K. Malmbergiin ankaria syytöksiä pahantapaisesta elämästä. Kun pääosa papeista oli erkaantunut, herännäisyydessä alkoi ns. ukkojen aika, jolloin liikkeen keskeiset hahmot olivat talonpoikia. Tällöin herännäisyys myös taantui herätysliikkeenä. Sen kannattajien määrä pieneni eikä nuorempaa polvea tahdottu saada mukaan. Paikoin Savossa seurojenpito lähestulkoon lakkasi. Liike elpyi 1880-luvulla, jolloin N. K. Malmbergin poika Wilhelmi Malmivaara (Malmberg) nousi keskeiseen asemaan. Liike alkoi vähitellen organisoitua Malmivaaran perustettua *Hengellisen Kuukauslehden* vuonna 1888. 

Liikkeen johtaja, Hengellisen kuukauslehden perustaja ja Siionin virsien uudistaja Wilhelmi Malmivaara
Kustannusosakeyhtiö Herättäjä perustettiin vuonna 1892 ja Sisälähetysseura Herättäjä vuonna 1912. Malmivaara uudisti myös heränneiden laulukirjan *Siionin virret*, jonka uudistettu painos ilmestys 1893. Herännäisyyden elpyminen liittyi osaltaan kansallismielisyyden ja kansallisromantiikan nousuun. Herännäisyys nähtiin nimenomaan suomalaisen uskonnollisuuden ja sielunmaiseman ilmenemismuotona, sitä paitsi se varjeli vanhaa suomalaista talonpoikaiskulttuuria.

### Toisen maailmansodan jälkeen

*Pääartikkeli: Herättäjä-Yhdistys*
Herännäisyyden seuraliike jatkui sotavuosina perinteisillä kannatusalueilla, mutta muu toiminta oli pysähtynyttä. Toisen maailmansodan jälkeen liike voimistui järjestäytyneenä liikkeenä. Myös liikkeen sisällä tapahtui uudenaikaistumista. Rintamalta palanneet herännäispapit pyrkivät kehittämään liikkeen järjestäytymistä toiminnan kehittämiseksi. Vuonna 1945 herännäinnen sisälähetysseura ja kustannusosakeyhtiö yhdistettiin Herättäjä-Yhdistykseksi ja yhdistys sai vuonna 1948 ensimmäisen toiminnanjohtajan. Liikkeessä ryhdyttiin perustamaan useita paikallistoimikuntia. Paikallistoiminnan tehtävä oli turvata toimintaa alueilla ja keskusyhdistyksen tehtäviin kuului muun muassa herättäjäjuhlien järjestäminen ja matkapuhujien tukeminen. Vuonna 1950 Suomen Lähetysseuran yhteyteen perustettiin Heränneen kansan lähetysrahasto ja lähetystyö virisi uudelleen toimintaan. Liikkeen ulkoisena merkkinä pidetty körttipuku jäi sotien jälkeen pois yleisestä käytöstä.

Sotien jälkeen kirkolliseen elämään vaikuttanut "asevelipapiston" liike sai mukaansa eniten herännäispapistoa ja heidän osuutensa oli huomattava koko liikkeen kannalta. Liikkeen myötä herännäisyyden työ liittyi luontevasti yhteiskunnallisiin kysymyksiin. Herännäispapiston osuus oli tuntuva myös kirkon yhteisten työmuotojen kehittämisessä. 1960-luvulla osa herännäispappien nuoremmasta polvesta osallistui kristilliseen vasemmistoradikalismiin, mikä aiheutti ristiriitoja liikkeen sisällä. Ristiriidat laantuivat 1970-luvun vaihteessa. Vuonna 1972 *Siionin virsistä* julkaistiin uusi laitos ja seuraliike elpyi jonkin verran 1970-luvun mittaan.

### Herännäisyyden ja kirkon suhteet nykyään

Herännäisyys on evankelisuuden ohella Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakuntien työntekijöiden tyypillisin hengellinen viiteryhmä. Vuoden 2009 työntekijäkyselyn mukaan noin 14 prosenttia seurakunnan työntekijöistä kuuluu herännäisyyteen, näistä kiinteästi 4 prosenttia ja löyhästi 10 prosenttia. Lisäksi 24 prosentin ajattelussa on vaikutteita herännäisyydestä. Papistossa herännäisyys on selvästi yleisin herätysliike. Noin kolmannes papeista kuului herännäisyyteen joko löyhästi tai kiinteästi. Herännäistilaisuuksiin osallistui vuonna 2007 säännöllisesti 29 prosenttia papeista ja silloin tällöin 36 prosenttia papeista. Seurakuntien mukaan yhteistyössä herännäisyyden kanssa ei ollut lainkaan ongelmia.

Kulttuuri
---------

Venny Soldan-Brofeldt: *Heränneitä* (1898). Maalaus esittää herännäisseuroja Soldan-Brofeldtin apen, Iisalmen kirkkoherra Theodor Brofeldtin kodissa.
### Lehdistö

Heränneiden *Hengellinen Kuuskauslehti* aloitti ilmestyminen vuonna 1888. Rinnalle perustettiin *Heräävä nuoriso* vuonna 1926, joka sittemmin yhdistettiin päälehteen.

### Tapahtumat

*Pääartikkeli: Herättäjäjuhlat*
Herännäisyyden suurin yhteistapahtuma on Herättäjäjuhlat, joille osallistuu noin 30 000 kävijää. Heinäkuun alussa pidettävät juhlat ovat kaikille avoimet. Viikonlopun kestävän tapahtuman ohjelma koostuu pääasiassa tunnin mittaisista seuroista. Sunnuntaina on jumalanpalvelus eli messu. Lisäksi on oheisohjelmaa, kuten konsertteja, keskustelutilaisuuksia, teatterinäytöksiä ja nuorten iltoja.

Herättäjäjuhlat ovat syntyneet kustannusosakeyhtiö Herättäjän vuosikokouksen yhteydessä pidetyistä seuroista, ja ne on järjestetty paria sotavuotta (1941 ja 1944) lukuun ottamatta vuodesta 1893. Juhlat ovat joka vuosi eri paikkakunnalla. Juhlakenttä sijaitsee enimmäkseen avoimen taivaan alla, jotkut oheisohjelman osuudet voivat olla sisätiloissa.

Herättäjäjuhlat vuodesta 2010 lukien| Vuosi | Paikka | Teema | Linkki |
| --- | --- | --- | --- |
| 2010 | Kiuruvesi | Valaise varjot tiemme | - |
| 2011 | Oulu | Anna toivon kantaa |  |
| 2012 | Isokyrö | Silmäisi eteen, Jeesus |  |
| 2013 | Haapajärvi | Sanasi annoit |  |
| 2014 | Lapua | Tule, Kristus, huomiseenkin |  |
| 2015 | Sotkamo | En pelkää vaarojen matkaa |  |
| 2016 | Vantaa | Kahden maan kansalainen |  |
| 2017 | Nilsiä | Uudistat armollasi |  |
| 2018 | Tampere | Lähellesi ikävöin |  |
| 2019 | Nivala | Armossa avarassa |  |
| 2020 | Ei järjestetty koronan takia |
|
| 2021 | Kauhava | Siipeis suojaan |  (Arkistoitu – Internet Archive) |
| 2022 | Joensuu | Lohduksi toisillemme |  |
|
| 2023 | Seinäjoki | Anna toivo huomiseen | } |
|

### Musiikki

Herännäisyyden laulukirja on nimeltään *Siionin virret*, joka on alun perin suomennos ruotsalaisten herrnhutilaisten 1740-luvulla muodostamasta *Sions Sånger* -laulukokoelmasta. Ensimmäinen suomenkielinen painos ilmesityi 1790 Elias Lagusin suomentamana. *Siionin virsiä* on uudistettu ja täydennetty useita kertoja. Uusin kokoelma on ollut käytössä vuodesta 2017 lähtien. Suomen evankelis-luterilaisen kirkon virsikirjassa ja nykyisessä *Siionin virret* -kirjassa on joitakin samoja virsiä.

*Siionin virsien* veisuu on herännäisseurojen tunnusmerkki ja tärkein elementti. *Siionin virsien* sävelmissä on paljon vanhoja suomalaisia toisintoja koraalimelodioista. Körttiveisuun tyypillisiä piirteitä ovat melismaattisuus eli usean sävelen mahduttaminen samalle tavulle sekä säkeiden loppujen typistäminen niin, että säkeiden välillä on pitkähkö tauko. Veisuu on säestyksetöntä. Veisuulla on myös voitu katkaista pitkäksi venyvä tai muuten epämieluisa puhe.

### Körttipuku

Körttiukkoja häätalon pihamaalla Laihialla 1930.
Aikaisemmin heränneet käyttivät tunnusmerkillistä vaatetusta. Sanan körttiläisyys uskotaankin tulevan ruotsin kielen takin lievettä tarkoittavasta *skört*-sanasta, joka viittaisi heränneiden miesten *körttipuvun* takinliepeiden kolmeen halkioon.

Pukeutuminen alkoi tulla heränneiden ulkoiseksi tunnusmerkiksi 1820-luvulla, ensin Savossa ja sitten Pohjanmaalla. Heränneiden pohjalaiset pappisjohtajat N. K. Malmberg ja Jonas Lagus vastustelivat aluksi körttipuvun käyttöä. Heränneet puolustivat pukeutumistaan sanoen sen olevan vain vanha yksinkertainen kansanpuku, joka oli tehty kotikutoisesta kankaasta. Pukeutumisella haluttiin korostaa vapautta muodin turhuudesta ja yksinkertaista elämäntapaa.

Miehen pukuun kuului harmaa, lyhyt pystykaulustakki tyypillisine takahalkioineen sekä harmaat housut ja pieksusaappaat. Päähine oli huopahattu, talvella musta nahkalakki. Naisten asuun kuului sininen tai harmaa röijy ja hame sekä sininen vaaleansiniraitainen huivi. Naiset eivät myöskään käytä muita koruja kuin kihla- tai vihkisormusta körttipuvun kanssa. Miehillä oli usein jakaus keskellä päätä, naisilla nuttura ja tytöillä letit ja keskipääjakaus.

Körttipuvun käyttö on toisen maailmansodan jälkeen vähitellen hiipunut Herättäjäjuhlien erikoisuudeksi; sielläkin sitä käyttävät etupäässä vanhemmat ihmiset, sen sijaan sininen tai musta siniraitainen huivi on nuorten keskuudessa erittäin suosittu.

Miesten körttipuvusta on näytteillä yleisohjeen mukainen kappale Kuopion museossa.

Aleksis Kivi kertoo kirjassaan *Seitsemän veljestä* uusimaalaisten körttiläisisäntien käyttäneen päähineenään mustaa patalakkia. Malliesimerkkeinä hän kertoo Härkämäen talon ankaran isännän, Tuomas-veljen myöhemmän appiukon sekä tietysti Juhanin itsensä, josta tuli ankaran herännyt mies sen jälkeen kun erehtyi kerran kiroamaan Luojaa kaatosateen keskeyttäessä pahimmoilleen käynnissä olleen heinänkorjuun. Tästä Juhani sai ripissä ankarat nuhteet mutta palasi pappilasta heränneenä miehenä ja rauhoittui muutenkin yleisesti.

  

### Herännäisyys taiteessa

Körttiläisyys on innoittanut myös taiteilijoita; säveltäjä Joonas Kokkonen on säveltänyt oopperan *Viimeiset kiusaukset*, jonka libretto perustuu hänen serkkunsa Lauri Kokkosen samannimiseen näytelmään. Ooppera kertoo Paavo Ruotsalaisen kuolinyöstä ja sitä on esitetty Suomen kansallisoopperassa useina vuosina. Rakastetuin Paavo Ruotsalaisen roolissa esiintynyt oopperalaulaja oli Martti Talvela, joka oli körttisaarnaaja Aku Rädyn ystävä. Tunnetuista kirjailijoistamme Juhani Ahon tuotannossa on herännäiskuvauksia. Liikkeen omia kuoroja ja orkestereita ovat Herättäjä-Yhdistyksen valtakunnallinen kuoro, Aholansaari Sinfonietta sekä useat herännäisnuorten kuorot.

Toiminta
--------

*Pääartikkeli: Herättäjä-Yhdistys*
Herännäisyyden alueellinen levinneisyys Suomessa vuonna 2007.  

**Toimintaa vähintään:**  

  Kuukausittain  Vuosittain

Liikkeen kattojärjestö on Herättäjä-Yhdistys, jonka pääpaikka on Lapualla. Sen nykyinen toiminnanjohtaja on Kalle Hiltunen. Yhdistyksellä on 14 vakituista työntekijää. Yhdistys kustantaa kirjallisuutta ja musiikkia, järjestää rippikoululeirejä muun muassa Paavo Ruotsalaisen kotisaarella Aholansaaressa Nilsiässä, julkaisee *Henki*-lehteä sekä nuorille suunnattua *Yty*-lehteä, vastaa herättäjäjuhlien organisoinnista sekä järjestää muita, pienempiä tapahtumia.

### Seurat

*Pääartikkeli: Seurat*
Seurat ovat herännäisyyden olennainen piirre. Seurat ovat noin tunnin kestävä hartaustilaisuus, jossa vuorottelevat säestyksettä veisattavat *Siionin virret* ja lyhyet, 5–10 minuutin seurapuheet. Erotukseksi muiden herätysliikkeiden seuroista körttiseuroista käytetään esimerkiksi lehti-ilmoituksissa nimityksiä herännäisseurat ja siioninvirsiseurat. Seuroja pidetään esimerkiksi seurakuntataloilla, kodeissa, kirkoissa tai juhlien yhteydessä. Nykyisin monissa seuroissa, etenkin isommissa, on pyydetyt puhujat. Sana on kuitenkin vapaa kenen tahansa herännäishenkiselle puheelle, ja tätä vapautta myös käytetään. Seurapuhe pidetään istuen ja ilman paperia, ex tempore -puhujat omalta paikaltaan. Puhe ja virsi vuorottelevat niin, että seurat aloitetaan ja lopetetaan virrellä. Virren voi aloittaa kuka tahansa, seuraväki yhtyy virteen vähitellen. Virsivalinta on usein eräänlainen kommentti edeltävään puheeseen, ja usein seuraava puhuja ottaa lähtökohdaksi juuri veisatun virren. Erityisiä rukouksia ei pidetä, joskin seuroissa voi olla loppurukous. Herännäisyydessä katsotaan, että veisuu on rukousta. Usein seurojen päätyttyä seuraväki jää joksikin aikaa ns. *kamarikeskusteluihin*, joiden aiheena voivat olla arkisten asioiden ohella hyvinkin perustavat hengelliset kysymykset.

### Nuoret ja opiskelijat

Körttiläisyyden voimavarana on pidetty runsasta panostusta opiskelija- ja nuorisotyöhön. Yhdistys tarjoaa yliopistokaupungeissa (Helsingissä, Kuopiossa ja Joensuussa) opiskelija-asuntoja niin sanotuissa "körttikodeissa" ja järjestää toimintaa nuorille ja opiskelijoille koko maassa. Nuorilla on oma lehti, *Yty*, joka on ilmestynyt jo 20 vuotta.

Aholansaari on erityisesti nuorten leiri- ja kurssikeskus, jossa pidetään rippikouluja ja nuorisotapahtumia ja jonne voi mennä kesäisin talkoolaiseksi. Talkoolaiset ovat usein monta viikkoa leirikeskuksessa.

Paula Nissilän väitöskirjassa on tutkittu körttiläisyyttä ja sitä, miten se näkyy 14–18 -vuotiaissa nuorissa. Hänen mukaansa nuorisolla on omaa, osin irrallista, toimintaa Herättäjäjuhlien aikana. Herättäjäjuhlien festivaalimaisuus tuo myös yksilöllisyyttä ja väljyyttä oman uskonsa harjoittamiseen.. 

### Opistot

Kansanopistot, joiden taustalla on Herättäjä-Yhdistys, ovat osa Suomen koulutusjärjestelmää. Opistoja on yhdeksän. Opistot tarjoavat mahdollisuuden peruskoulunjälkeisiin jatko-opintoihin. Ne valmistavat esimerkiksi sosiaali- ja lastenhoitoalan ammatteihin ja antavat yleissivistävää opetusta.

Opistot ovat:

* Eurajoen kristillinen opisto
* Jyväskylän kristillinen opisto
* Kainuun Opisto
* Lapuan kristillinen opisto
* Lieksan kristillinen opisto
* Portaanpään kristillinen opisto
* Raudaskylän kristillinen opisto
* Turun kristillinen opisto
* Valkealan kristillinen kansanopisto

### Kansainvälinen työ

Lähetystyötä ulkomailla hoidetaan Suomen Lähetysseuran yhteydessä olevan Heränneen kansan lähetysrahaston kautta.

Herättäjä-Yhdistyksen heimotyö tarkoittaa lähinnä suomea ja sukukieliä Virossa ja Venäjällä puhuvien tukemista ja avustamista. Heimotyön painopiste on vuoden 1989 jälkeen ollut talkootyössä. Inkerin kirkon työtä on tuettu muun muassa seurakuntien tiloja kunnostamalla Kupanitsan, Toksovan, Joškar-Olan ja Moskovan luterilaisissa seurakunnissa. Viron-toiminta on ollut lähinnä koulutusyhteistyötä. Talkoolaiset ovat tehneet rakennus- ja kunnostustyötä myös Senegalissa.

Herännäisyyden vaikutus yhteiskuntaan
-------------------------------------

Sekä kirkko että valtiovalta suhtautuivat herätysliikkeisiin kielteisesti. Vuonna 1726 säädetyn konventikkeliplakaatin perusteella kiellettiin seurojen ja hartauskokousten pito. Vuosina 1809–1869 käsiteltiin eri oikeusasteissa noin 30 kannetta herätysliikkeiden johtajia vastaan. Ankarinta kirkon ja valtiovallan vastustus oli vuosina 1838–1844. Ankarimmin kohdeltiin pappeja. Oikeudellinen paine heikkeni, kun senaatti kehotti vuonna 1843 hoitamaan tämäntyyppiset papistoa koskevat asiat kirkon sisäisin toimenpitein. Kirkon kannalta pietismiksi kutsutun herännäisyyden aiheuttama paine heikkeni 1850-luvulla, kun suurin osa herännäisyyteen liittyneistä papeista irrottautui liikkeestä.

Myös sivistyneistön piirissä suhtauduttiin herännäisyyteen kriittisesti. Elias Lönnrot arveli pietismiin liittyvän itsesuggestiota ja joukkopsykoosia. J. V. Snellman arvosteli pietismissä muun muassa tunteen liiallista osuutta, eristäytymistä ja kulttuurivihamielisyyttä, mutta näki pietismin hyvinä puolina raittiuden ja henkisten harrastusten lisääntymisen. J. L. Runeberg kävi pietistien kanssa kiivaan sanomalehtipolemiikin, jonka toisena osapuolena oli runoilija ja pietistipappi Lars Stenbäck.

Kun herännäisyys pappien eroamisen jälkeen 1850-luvulla muuttui maallikkojohtoiseksi paikalliseksi seuraliikkeeksi, sen käsittely julkisuudessa väheni useaksi kymmeneksi vuodeksi. Savon ja Pohjanmaan herännäisyyden nähtiin olevan hiljalleen hiipuva menneisyyden lahko. Herännäisyyden mainetta huononsi se, että *Biografisen Nimikirjan* (1879–1883) elämäkerroissa Paavo Ruotsalaisen luonteen puutteet ja juopottelumaine sekä N. K. Malmbergin aviorikos tuotiin erittäin selkeäsanaisesti esiin. Kaunokirjallisuudessa heränneistä annetussa kuvassa korostuvat ahdasmielisyys ja takertuminen menneeseen.

Vasta Wilhelmi Malmivaaran noustua liikkeen johtohahmoksi 1880-luvulla herännäisyyden käsittely julkisuudessa lisääntyi. Oman lehden (*Hengellinen Kuukauslehti*) perustaminen vuonna 1888 antoi Malmivaaralle mahdollisuuden vaikuttaa aktiivisesti liikkeen julkisuuskuvaan ja korostaa herännäisyyden kirkollista luonnetta. Samoihin aikoihin herännäisyys alettiin liittää suomalaiskansalliseen liikkeeseen, jota sen johtomiehistä kannatti Malmivaaran lisäksi herännäisyyden historioitsija Mauno Rosendal. Herännäisyyden julkisuuskuvaan vaikutti voimakkaasti myös Juhani Ahon myönteinen asennoituminen, joka tuli esiin sekä sanomalehtikirjoituksissa että kertomuskokoelmassa *Heränneitä* (1894). Suomen itsenäistymisen alla herännäisyys leimautui porvarilliseen leiriin, ja vuoden 1918 sisällissodan aikana valkoisen armeijan körttipukuun pukeutuneet heränneet saivat julkisuutta.

Herännäisyyden julkinen poliittinen sidos voimistui itsenäistymisen ja toisen maailmansodan välisenä aikana, kun osa herännäispapeista ja -maallikoista osallistui näkyvästi oikeistolaiseen liikehdintään, kuten Akateemisen Karjala-Seuran, lapuanliikkeen ja Isänmaallisen Kansanliikkeen toimintaan. Etenkin savolaisen herännäisyyden piirissä voimakkainta oli kuitenkin Maalaisliiton kannatus.

Lähteet
-------

* Eerola, Eeva: Körttipuku Herättäjä-Yhdistys. Viitattu 8.10.2007.
* Elenius, Jaakko: *Vakavin kasvoin, iloisin mielin*. Herättäjä-yhdistys, 1996.
* Haavio, Jaakko: *Siionin virsien ääressä*. Herättäjä-yhdistys, 1970.
* Heininen, Simo ja Heikkilä, Markku: *Suomen kirkkohistoria*. Edita, 1996.
* Heino, Harri: *Mihin Suomi tänään uskoo*. WSOY, 2002.
* Huhta, Ilkka: *"Täällä on oikea Suomenkansa". Körttiläisyyden julkisuuskuva 1880–1918*. Suomen kirkkohistoriallinen seura, 2001. ISBN 952-5031-20-9.

### Viitteet

1. ↑  Kaisu-Maija Nenonen, Ilkka Teerijoki: *Historian suursanakirja*, s. 276. WSOY, 1998. ISBN 951-0-22044-2.
2. 1 2  Körttipuku  2020. Herättäjä-Yhdistys. Viitattu 28.2.2020.
3. ↑  Herättäjäjuhlat Herättäjä-yhdistys, h-y.fi. Viitattu 10.6.2016.
4. 1 2  Salomäki, Hanna: Herännäisyys ja evankelisuus seurakunnan työntekijöiden tavallisimmat viiteryhmät Kirkon tutkimuskeskus.  Arkistoitu 6.3.2016. Viitattu 5.9.2015.
5. ↑  Korhonen, Anna-Reetta: Murra valta mammonan *Voima*.  9.9.2009. Viitattu 28.2.2020.
6. ↑  Pylvänäinen, Laura: Pottakampaus ja muita körttimyyttejä – 13 asiaa, jotka tulee tietää körteistä ja viikonlopun herättäjäjuhlista *Ilta-Sanomat*.  7.7.2017. Viitattu 28.2.2020.
7. ↑  Mäki, Markus: Keitä ovat Tampereelle saapuvat 30 000 körttiä? – körttiläisyys sekoitetaan usein muihin herätysliikkeisiin, vaikka se on arvoiltaan varsin liberaali *Aamulehti*.  4.7.2018.  Arkistoitu 28.2.2020. Viitattu 28.2.2020.
8. 1 2  Heino 2002, s. 48–50.
9. ↑  Herättäjä-Yhdistyksen verkkosivut
10. ↑  Vastavalkea 28.10.2017
11. 1 2  Huotari, Voitto: *Kirkkomme herätysliikkeet tänään*, s. 26-28. Pieksämäki: Kirjapaja, 1981. ISBN 951-621-297-2.
12. ↑  Monikasvoinen kirkko. Suomen evankelis-luterilainen kirkko vuosina 2004–2007, s. 258–261
13. ↑  Huotari, Voitto: *Kirkkomme herätysliikkeet tänään*, s. 109. Pieksämäki: Kirjapaja, 1981. ISBN 951-621-297-2.
14. ↑  Mitkä herättäjäjuhlat? - Herättäjäjuhlat *herattajajuhlat.fi*. Viitattu 12.12.2016.
15. ↑  Juhlapaikkakunnat  2020. Herättäjä-Yhdistys. Viitattu 28.2.2020.
16. ↑  Siioninvirsiuudistus  2020. Herättäjä-Yhdistys. Viitattu 28.2.2020.
17. 1 2  Mitkä Siionin virret?  2020. Herättäjä-Yhdistys. Viitattu 28.2.2020.
18. ↑  Haavio 1970, s. 19–27.
19. ↑  Eerola, H-Y verkkosivut
20. ↑  Monikasvoinen kirkko: Suomen evankelis-luterilainen kirkko vuosina 2004–2007 (pdf) (s. 247–8)  2008. Kirkon tutkimuskeskus. Viitattu 28.2.2020.
21. ↑  Herättäjä-Yhdistyksen työntekijät
22. ↑  Elenius 1996, s. 18–49.
23. ↑  Kirkolliset herätysliikkeet: herännäisyys  2007. Uskonnot Suomessa.  Arkistoitu 19.2.2020. Viitattu 28.2.2020.
24. ↑  Nuoret  2020. Herättäjä-Yhdistys. Viitattu 28.2.2020.
25. ↑  Heränneiden ylioppilaskodit eli Körttikodit  2020. Herättäjä-Yhdistys. Viitattu 28.2.2020.
26. ↑  Nuori Yty -lehti  2020. Nuori Yty. Viitattu 28.2.2020.
27. ↑  Talkoot  2020. Aholansaari. Viitattu 28.2.2020.
28. ↑  Toiminta  2020. Nuori Yty. Viitattu 28.2.2020.
29. ↑  Nissilä, Paula: Körttinuoret ja herättäjäjuhlat festivaalina  2019. Tampereen yliopisto. Viitattu 28.2.2020.
30. ↑  Heininen & Heikkilä 1996, s. 176–180
31. ↑  Huhta 2001, s. 71–76.
32. ↑  Huhta 2001, s. 224–227.
33. ↑  Heininen & Heikkilä 1996, s. 218–221

Aiheesta muualla
----------------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Herännäisyys**.
* Herättäjä-Yhdistyksen kotisivut
* Aholansaari
* Siionin virsien sanat ja melodiat
* Simojoki, Pentti: *Ensimmäiset ja viimeiset kiusaukset. Ukko Paavon taival*. Kirjapaja, 2006. ISBN 951-607-245-3.
* Kuva miesten körttipuvusta (Arkistoitu – Internet Archive) Savonsanomat.fi

  


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Kristinusko Suomessa |
| --- |
|  |
| 
* Historia
* Kristilliset yhteisöt
* Luokka:Kristinusko Suomessa

 |
|  |
| Tunnustuskunnat | 

|  |  |
| --- | --- |
| Ortodoksisuus | 
* Konstantinopolin patriarkaatti
* Moskovan patriarkaatti

 |
|  |
| Katolisuus | 
* Katolinen kirkko Suomessa

 |
|  |
| Protestantismi | 

|  |  |
| --- | --- |
| Luterilaisuus | 
* Suomen evankelis-luterilainen kirkko
	+ Historia
	+ Herätysliikkeet: Rukoilevaisuus • Herännäisyys • Evankelinen herätysliike • Lestadiolaisuus • Viides herätysliike
* Luterilainen Sanan yhdyskunta
* Lähetyshiippakunta
* Seurakuntaliitto
* Suomen luterilainen tunnustuskirkko
* Suomen tunnustuksellinen luterilainen kirkko

 |
|  |
| Baptismi | 
* Finlands svenska baptistsamfund
* Suomen Baptistikirkko
* Suomen reformoitujen baptistiseurakuntien yhdyskunta

 |
|  |
| Metodismi | 
* Finlands svenska metodistkyrka
* Suomen Metodistikirkko
* Pelastusarmeija

 |
|  |
| Vapaakirkollisuus | 
* Missionskyrkan i Finland
* Suomen Vapaakirkko

 |
|  |
| Adventismi | 
* Finlands svenska adventkyrka
* Suomen Adventtikirkko

 |
|  |
| Helluntaiherätys | 
* Finlands svenska pingstsamfund
* Suomen Helluntaikirkko

 |
|  |
| Anglikaanisuus | 
* Suomen Anglikaaninen kirkko

 |

 |
|  |
| Restorationismi | 
* Jehovan todistajat
* Myöhempien Aikojen Pyhien Jeesuksen Kristuksen Kirkko Suomessa

 |

 |
|  |
| Kirkkorakennukset | 
* Katoliset kirkot
* Luterilaiset kirkot
* Ortodoksiset kirkot
* Entiset kirkot
* Kirkot luovutetuilla alueilla

 |
|  |
| Ekumeeniset järjestöt | 
* Frikyrklig samverkan
* International Evangelical Church in Finland
* Suomen Ekumeeninen Neuvosto
* Suomen Evankelinen Allianssi
* Suomen lähetysneuvosto
* Suomen vapaakristillinen neuvosto

 |
|  |
| Lähetysjärjestöt | 
* Avainmedia‎
* Evankelinen lähetysyhdistys‎
* Fida International‎
* Finlands svenska baptistsamfund
* Finlands svenska metodistkyrka
* Finlands svenska pingstmission
* GNN Finland
* IRR-TV
* Israelin ystävät
* Kansan Raamattuseura
* Kirkon lähetystyön keskus
* Laivalähetys
* Lapsikuoro Jippii
* Lähetysyhdistys Kylväjä
* Lähetysyhdistys Rauhan sana
* Länsi-Suomen Rukoilevaisten Yhdistys
* Marttyyrien Ääni
* Medialähetys Sanansaattajat
* Missionskyrkan i Finland
* One Way Mission
* Open Doors Finland
* Operaatio Mobilisaatio
* Ortodoksinen Lähetys
* Patmos Lähetyssäätiö
* Pelastusarmeija
* Pyhien Sergein ja Hermanin veljeskunta
* Raamatunkäännösinstituutti
* Ruokkikaa Nälkäiset
* Suomen Baptistikirkko
* Suomen Evankelinen Allianssi
* Suomen Evankelisluterilainen Kansanlähetys
* Suomen Lepralähetys
* Suomen Liikemiesten Lähetysliitto
* Suomen Luterilainen Evankeliumiyhdistys
* Suomen lähetysneuvosto
* Suomen Lähetyslentäjät
* Suomen Lähetysseura‎
* Suomen Merimieskirkko
* Suomen Metodistikirkko
* Suomen Pipliaseura
* Suomen Rauhanyhdistysten Keskusyhdistys
* Suomen Vapaakirkko
* Svenska Lutherska Evangeliföreningen
* Wycliffe Raamatunkääntäjät
* XEE – Evankeliointi elämäntapana
* YWAM Finland

 |
|  |
| Nuorisojärjestöt | 
* Evankeliset opiskelijat
* King’s Kids
* Lasten ja nuorten keskus
* Missionuoret
* NMKY–NNKY
* Opko
* Ortodoksisten Nuorten Liitto
* Suomen Kristillinen Ylioppilasliitto

 |
|  |
| Perinteet | 
* Joulu
	+ Joulukirkko
	+ Joulurauha
	+ Jouluseimi
	+ Kauneimmat joululaulut
	+ Loppiainen
	+ Tapaninpäivä
	+ Tiernapojat
	+ Viattomien lasten päivä
* Helatorstai
* Kinkerit
* Lucian päivä
* Pääsiäinen
	+ Ahtisaarna
	+ Palmusunnuntai
	+ Virvonta
	+ Hiljainen viikko
	+ Kiirastorstai
	+ Pitkäperjantai
	+ Lankalauantai
	+ Pääsiäissunnuntai
	+ Pääsiäiskokko
* Pyhäinpäivä
* Rippikoulu
* Ristiäiset
* Rukouspäivä
* Seurat
* Teologisen tiedekunnan promootio

 |
|  |
| Media | 
* *Askel*
* *Kirkko ja kaupunki*
* *Kotimaa*
* One Way TV
* Radio Dei
* Radio Patmos
* *Sana*
* *Seurakuntalainen*
* Taivas TV7

 |

 |


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Kristinuskon historia |
| --- |
|  |
| 
* Kristinuskon aikajana

 |
|  |
| Alku ja apostolinen aika | 
* Jeesus
	+ Kaste
	+ Ristiinnaulitseminen
	+ Ylösnousemus
	+ Kastekäsky
* Pyhä Henki
* Apostolit
* Alkuseurakunta
* Paavali
* Jerusalemin kokous
* Erkaantuminen
* Uusi testamentti
	+ Evankeliumit
	+ Apostolien teot
	+ Paavalin kirjeet
	+ Katoliset kirjeet
	+ Ilmestyskirja

 |
|  |
| Varhaiskristillisyys | 
* Moninaisuus
	+ Adoptianismi
	+ Areiolaisuus
	+ Doketismi
	+ Donatolaisuus
	+ Gnostilaisuus
	+ Markionismi
	+ Montanolaisuus
* Kaanon
* Vainot
* Kirkkoisät
* Apostoliset isät
	+ Pyhä Klemens I
	+ Polykarpos
	+ Ignatios
	+ Irenaeus
	+ Justinos Marttyyri
	+ Tertullianus
	+ Origenes

 |
|  |
| Valtionuskonnoksi | 
* Konstantinus Suuri
* Munkkilaisuus
* Nikea I
	+ Nikean uskontunnustus
* Athanasios Suuri
* Hieronymus
* Augustinus
* Konstantinopoli I
* Efesos I
* Khalkedon
* Kaanon

 |
|  |
| Itäinen kristinusko | 
* Khrysostomos
* Nestoriolaisuus
* Ikonit
* Suuri skisma
* Konstantinopolin piiritys

 |
|  |
| Katolisuus | 
* Paavius
* 4. Lateraanikonsiili
* Leo X
* Vastauskonpuhdistus
	+ Trento
	+ Jesuiitat
		- Francisco Xavier
* Thomas More
* Sodat
* Guadalupen neitsyt
* Jansenismi
* Ávilan Teresa
* Vatikaani I
* Vatikaani II

 |
|  |
| Keskiaika | 
* Gregorius I
* Investituurariita
* Anselm
* Abélard
* Bernhard
* Bogomiilit
* Kataarit
* Ristiretket
* Valdolaiset
* Inkvisitio
* Skolastiikka
* Mystiikka
* Pyhä Dominicus
* Franciscus
* Bonaventura
* Tuomas Akvinolainen
* John Wycliffe
* Avignonin vankeus
* Läntinen skisma
* Böömiläinen reformi
* Jan Hus

 |
|  |
| Uskonpuhdistus ja protestantismi | 
* Erasmus
* Arminiolaisuus
* Sodat

|  |  |
| --- | --- |
| Luterilaisuus | 
* Martti Luther
	+ 95 teesiä
	+ Wormsin valtiopäivät
	+ Raamattu
* Philipp Melanchthon
	+ Tunnustuskirjat
	+ Puhdasoppisuus

 |
|  |
| Kalvinismi | 
* Ulrich Zwingli
* Jean Calvin
* Hugenotit
* John Knox

 |
|  |
| Anglikanismi | 
* Uskonpuhdistus
* Henrik VIII
* Thomas Cranmer
* Puritanismi
* Englannin sisällissota
* Book of Common Prayer
* Kuningas Jaakon Raamattu

 |
|  |
| Anabaptismi | 
* Thomas Müntzer
* Menno Simons
* John Smyth

 |

 |
|  |
| Ennen valistusta | 
* Herätys
* Lähetystyö
* Baptismi
* Ensimmäinen suuri herätys
* Metodismi
* Pietismi
* Uusluterilaisuus

 |
|  |
| Moderni aika | 
* Toinen suuri herätys
* Jehovan todistajat
* Mormonismi
* Adventismi
* Lestadiolaisuus
* Herännäisyys
* Kristillinen eksistentialismi
* Kolmas suuri herätys
* Gospel
* Pasifismi
* Ekumenia
* Viisi periaatetta
* Jeesus-liike
* Helluntaiherätys
* Karismaattisuus
* Vapautuksen teologia
* Neljäs suuri herätys
* Evankelikalismi ja päälinja
* Kristillinen oikeisto ja uskonnollinen vasemmisto

 |

 |