recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Kiinan opiskelijamielenosoitukset 1986** olivat opiskelijamielenosoituksia, joissa vaadittiin opiskeluolojen parantamista, perustuslain kunnioitusta ja politiikan ja talouden vapauttamista.

Protestit alkoivat Hefein kaupungissa 5. joulukuuta ja jatkuivat tammikuun puoliväliin asti. Protestit jäivän melko suppeiksi. Protestien jälkeisessä kurinpalautuksessa erotettiin liberaali puoluejohtaja Hu Yaobang. Osa näihin protesteihin osallistuneista oli mukana myös Tiananmenin protestetissa 1989.

Tausta
------

Kiinaa vaivasi joulukuussa 1986 16 %:n inflaatio. Ihmiset katsoivat, että korruptio haittasi valmistuneiden opiskelijoiden uralla etenemistä.
Astrofysiikan professori Fang Lizhi luonnoi Shanghain ja Ningbon yliopistoilla akateemisesta, puheen ja lehdistön vapaudesta, joka puuttui Kiinasta. Fang vaati myös perustuslain kunnioittamista, jottei se olisi "vain paperilla". Puheet innostivat monia opiskelijoita. Fangin puheita levitettiin muun muassa ääninauhoina ympäri maata. Wan Li ja muut korkeat puoluevirkailijat arvostelivat Fangin ajatuksia.

Protestit
---------

Opiskelijat alkoivat osoittaa mieltään Hefeissä 5. joulukuuta 1986. Protestit levisivät pian myös muihin kaupunkeihin, muun muassa Shanghaihin, Tianjiniin, Nanjingiin, Kunmingiin, Hangzhouhun, Suzhouhun, Guangzhouhun ja Pekingiin. 19. joulukuuta hallitus määräsi poliisin kukistamaan protestit voimakeinoin. Tämä suututti opiskelijoita. 23. joulukuuta opiskelijat aloittivat istumapäivystyksen Hefein hallintorakennuksen lähellä. Professori Fang Lizhi neuvotteli hallituksen ja opiskelijoiden kiistaa. Fang onnistuikin tavoitteessaan. Protesti loppui sillä ehdolla, että Anhuin viranomaiset toteuttaisivat opiskelijoiden vaatimukset.

Protesti ei levinnyt loppujen lopuksi kovin laajalle. Vain 2 % opiskelijoista noin kuudenneksessa yliopistoista yleensä osallistui niihin. Pekingin opiskelijat osoittivat mieltään sitä vastaan, että valot sammutettiin kello 11. Nankingissa opiskelijat halusivat poliittisen opetuksen pois tutkinnoistaan. Yleisemmin vaadittiin myös talouden vapauttamista ja demokratiaa. Shanghain opiskelijat eivät saaneet vaatimuksiaan läpi, kun keskustelivat Jiang Zeminin kanssa. Keskushallitus syytti opiskelijoita kulttuurivallankumouksen tyyppisen kaaoksen luomisesta.

Tulokset
--------

Protestoijat eivät saaneet juuri tavoitteitaan läpi, mutta puolueessa todellista valtaa käyttänyt puolueen vanhin Deng Xiaoping erotti liberaalin puolueen pääsihteerin Hu Yaobangin virastaan. Monet vuonna 1986 mieltään osoittaneista olivat mukana käynnistämässä Tiananmenin vuoden 1989 suuria protesteja. Näitä olivat muun muassa Chai Ling, Feng Congde ja Li Lu.

Lähteet
-------

1. ↑  Wang, Hui, Thomas Huters ed. China's New Order: Society, Politics, and Economy in Transition. Cambridge, MA: Harvard Press, 2003. ISBN 0-674-02111-8. pp. 56–7.
**Miia Toivio** (s. 1974 Ilmajoki) on suomalainen runoilija. Hän toimii kirjoittamisen lehtorina Teatterikorkeakoulussa.

Toivio on opiskellut kirjallisuutta Helsingin yliopistossa. Hänen esikoisrunokokoelmansa *Loistaen olet* ilmestyi vuonna 2007. Se oli ehdolla Helsingin Sanomien kirjallisuuspalkinnon ja Tiiliskivi-palkinnon saajaksi. Toivion runoja on julkaistu myös muun muassa Elävien runoilijoiden Klubin vuosikirjassa (MotMot 2004), Nokturnossa ja Nuoressa Voimassa. Runoja on julkaistu myös ruotsalaisessa runouslehdessä OEI:ssa.

Toivio on työskennellyt runoklubien järjestäjänä, kirjallisuusarvostelijana ja runouslehti Tuli & Savun päätoimittajana vuosina 2003–2006. Hän on toiminut myös runoyhdistys Nihil Interitin hallituksen puheenjohtajana. Toivio on Poesian perustajajäseniä. Hän on myös opettanut kirjoittamista Kriittisessä korkeakoulussa ja Työväen Akatemiassa.

Vuonna 2021 Toiviolle myönnettiin Eino Leinon palkinto.

Teokset
-------

* *Loistaen olet* (Teos, 2007)
* *Suut*, yhdessä Marko Niemen kanssa (Poesia, 2012)
* *Pysty hiljaisuus* (Teos, 2013)
* *Sukupuutot* (Teos, 2019)

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Toivio, Miia *Kirjasampo.fi*. Viitattu 6.2.2022.
2. ↑  Miia Toivio Taideyliopisto. Viitattu 19.4.2024.
3. ↑  Miia Toivio Teos. Viitattu 6.2.2022.
4. ↑  Runoilija Miia Toivio sai Leinon palkinnon.  *Helsingin Sanomat*, 7.7.2021, s. B 3. Helsinki:  Sanoma Media Finland Oy. ISSN 0355-2047. Artikkelin verkkoversio. Viitattu 7.7.2021.

Aiheesta muualla
----------------

* Miia Toivio Poesian sivuilla

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Suomi (KANTO)
* Yhdysvallat

 |

 |
**Himanes** on suomalainen ramopunk-yhtye. Nykyään Himanes
kutsuu musiikkiaan punk’n’rolliksi.

Yhtye soitteli vuosina 1990–1995. Himanes ehti olla mukana Kråklund Recordsin julkaisemalla Pinnalla-kokoelmalla vuonna 1992. Samainen yhtiö julkaisi myös Kiva kun on mukavaa -mini-cd:n vuotta myöhemmin. Viimeisen keikan yhtye teki vuonna 1995 Haukivuoren Haukirockissa. Tuon jälkeen orkesteri jakaantui Bad machine ja Lizzy Jones -yhtyeisiin.

21. huhtikuuta 2004 Himanes teki comebackin Oulussa. Seuraavana vuonna julkaistiin mini-CD "Mykkäkoulun päättäjäiset". LJB-Viihde Ky on julkaissut LJB Entertainment-nimellä sen lisäksi albumit "Seitsemäs aalto" ja "Retropunk", joka sisältää uusien kappaleiden lisäksi yhden käännöskappaleen Ramonesin tuotannosta.  Himanes pääsi myös mukaan Woimasoinnun pariin kokoelmalevyyn.

Vuonna 2011 Killer Records julkaisi Himanesin kolmannen albumin "Rajanylitys" jonka kahdestatoista kappaleesta Yöt kadulla on aikaisemmin Hymy Taskinen & Go -yhtyeen levyttämä.

Vuonna 2012 Ramopunk.com-sivusto juhli 10-vuotissynttäreitä jonka ansiosta Woimasointu julkaisi sivustontekijöiden kanssa YY-Kokoelma EP-levyn vinyylinä. YY-Kokoelmassa oli Himanesin lisäksi mukana myös 70-luvun Vihannekset, Leonid B ja James Puhto-Ren.

Samana vuonna julkaistiin vinyyli-EP ja Kallonkutistaja-single.

Yhtye julkaisi vuonna 2015 uuden levyn "Moodiin" jonka kolmesta kappaleesta "Odotin", "Pienet jutut" ja "Hyvät ja huonot hetket" tehtiin myös musiikkivideot.   Levy julkaistiin Killer Recordsin kautta.

Jäsenet
-------

* Aki Himanen – laulu, kitara (1990–1995, 2004–)
* Riku Himanen – kitara, laulu (1990–1995, 2004–)
* Perttu Sutinen – bassokitara (2004–2023)
* Saku Niilo-Rämä – rummut (1991–1995, 2004–), bassokitara (1990–1991), laulu (2004–)

### Entiset jäsenet

* Iisakki Kohvakka – rummut (1990–1991)
* Ville Manninen – bassokitara (1991–1994)
* Antti Hassinen – basso (1994–1995)
* Masa Väisänen – kitara (1995)

Diskografia
-----------

### Studioalbumit

* *Seitsemäs aalto*  (2007)
* *Retropunk*  (2009)
* *Rajanylitys*  (2011)
* *Moodiin*  (2015)

### EP:t

* *Kiva kun on mukavaa*  (1993)
* *Mykkäkoulun päättäjäiset*  (2005)
* *7″*  (2012)

### Kokoelmilla

* *Pinnalla*  (1992)
* *1-2-3-4!*  (2005)
* *Yy!*  (2012, EP)

### Singlet

* "Kallonkutistaja" (2012)

Lähteet
-------

1. 1 2
2. ↑  Himanes - Biografia *himanes.net*.
3. ↑  Woimasointu *woimasointu.com*.
4. ↑  Killer Records: Himanes - Rajanylitys *killerrecordsfinland.com*.
5. ↑  Ramopunk.com -10v -levy *ramopunk.com*.  Arkistoitu 27.12.2013. Viitattu 25.12.2013.
6. ↑  Yhtyeen kotisivut *lizzyjones.com*.  Arkistoitu 2.2.2016. Viitattu 11.11.2015.
7. ↑  Jesse Kemppainen: Iloista punk-energiaa luvassa Himanesin juhlakeikalla.  *Viikkoset*, 11.11.2015.

Aiheesta muualla
----------------

* Ramopunk.com (Arkistoitu – Internet Archive)
* Himanes-kotisivut
*
Emma Mäkinen
Emma Mäkisen turvakodin rakennus Helsingin Merikadun ja Laivurinkadun kulmassa 1920-luvulla.
**Emma (Maria Emilia) Mäkinen**, o.s. *Åhman*, (1. helmikuuta 1849 Helsinki – 20. lokakuuta 1915) oli kansakoulunopettaja ja siveellisyystyön uranuurtajia Suomessa.

Mäkisen vanhemmat olivat senaatin vahtimestari Carl Johan Åhman ja Kristina Ulrika Grönlund, ja hänen puolisonsa oli vuodesta 1886 maallikkosaarnaaja Antti Mäkinen (k. 1936).

Mäkinen kävi kansakoulun ja Jyväskylän seminaarin ja tuli opettajaksi Helsinkiin 1870. Kymmenen vuoden kuluttua hän kuitenkin erosi virastaan ja perusti Suomen ensimmäisen turvakodin aviottomille naisille. Turvakoti perustettiin aluksi Siltasaareen, mistä se muutti vuonna 1882 osoitteeseen Laivurinkatu 3 lähelle Merikadun kulmaa. Kodissa oli kerrallaan 30-40 asukasta. Heitä opetettiin ja pyrittiin muun muassa työllistämään maaseudulle. Mäkinen johti toimintaa kuolemaansa saakka. Vuodesta 1880 lähtien turvakoti sai valtiolta pienen määrärahan. Mäkisen perustamassa turvakodissa ehti asua kaiken kaikkiaan noin 1 300 naista. Turvakoti lakkautettiin vuonna 1920, kun kaupunki lopetti sen vuokrasopimuksen ja lunasti rakennuksen. Turvakoti siirtyi kolme vuotta myöhemmin Kauniaisiin, Valkonauhaliiton Emmaus-kotiin. Osoitteesessa Laivurinkatu 3 paljastettiin maaliskuussa 2000 turvakodista muistuttava laatta.

Vuosina 1883–1913 Mäkisellä oli myös lastenkoti, jossa noin 30 lasta kerrallaan sai asunnon ja hoitoa siihen saakka, että he pystyivät huolehtimaan itsestään.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5  Ilmari Heikinheimo: *Suomen elämäkerrasto*, s. 526–527. Helsinki: WSOY, 1955. Maksullinen artikkeli verkossa (viitattu 29.12.2016). .
2. 1 2  Heiskanen, Riitta: Langenneiden naisten turvakoti saa muistolaatan (tilaajille) *Helsingin Sanomat*.  13.3.2000. Viitattu 30.7.2019.


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt Muokkaa Wikidatassa | 
* Kansallisbiografia
* Biografiasampo

 |

 |
Hugo L. Mäkinen, toinen vasemmalta, tarkastaa Suomussalmen taistelun sotasaaliina saatuja venäläisiä hiihto-oppaita muiden upseerien kanssa talvisodan aikaan
**Hugo L. Mäkinen**, kirjailijanimi *Eräs-Mies* (9. heinäkuuta 1908 Rockland, Maine, Yhdysvallat – 26. syyskuuta 2010 Helsinki) oli amerikansuomalainen kirjailija, toimittaja ja tiedotussihteeri. Mäkisen perhe palasi Yhdysvalloista Suomeen vuonna 1921. Hän toimi OTK:n (Osuustukkukauppa) tiedotusihteerinä ja useiden työväenlehtien toimittajana.

Mäkisen nimelle on perustettu Hugo L. Mäkisen 100-vuotisrahasto, jonka tavoitteena on nuorten koulutus ja opiskelu sekä kulttuuri- ja liikuntatoiminta.

Mäkinen on kääntänyt useita kirjoja englannista suomeksi ja pitänyt radioesitelmiä. Hän on kirjoittanut useita osuusliikkeiden historiikkejä.

Mäkinen on mukana MTV3:n Juha Muurisen toimittamassa dokumentissa *Talvisotaa ulkomaille*. Siinä Mäkinen kertoo muun muassa, miten hän toimi talvisodassa ulkomaisten kirjeenvaihtajien oppaana.

Opinnot
-------

* Työväen Akatemia
* Yhteiskunnallinen korkeakoulu

Jäsenyyksiä, luottamustoimia
----------------------------

* Talvi- ja jatkosodan aikana Valtion tiedotuslaitoksen ja Päämajan propagandayksikkö
* TK-Kilta
* Lännen lehtimiehet
* Vanhat toverit
* Suomi-Seura johtokunta

Teokset
-------

* *Matka maailman ympäri 1975*, (2008), ISBN 978-952-92-4004-3 (julkaissut oikeuksien omistaja Raine Mäkinen omakustanteena)
* (toim.) *Puoli vuosisataa osuusurheilua - 1930-1980*, (1980), ISBN 951-99278-8-3
* *Kolme näytelmää*. Helsinki: Suomen sos.-dem. raittiusliitto, 1939. Sisältö: Suunnistautumisretkellä, kirjoittanut Iso-Haukka; Toiminta on elämää, kirjoittanut Veikko Rajatie; Kesälomamatka, kirjoittanut Eräs-Mies

Lähteet
-------

* Riku Kauhanen: Hugo L. Mäkinen – monipuolinen amerikansuomalainen, Siirtolaisuus 3/2013
* KSR:n rahastot
* Kielitaito teki Mäkisestä lehtimiesten oppaan talvisodassa - MTV Uutiset
* Hugo Mäkinen, Työväenperinne
* Arkiston aarteita, Siirtolaisuusinstituutti, Turun yliopisto

### Viitteet

1. ↑  Muistot: Hugo L. Mäkinen


|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Suomi (KANTO)

 |

 |
Yhdysvaltalainen M2 Bradley rynnäkköpanssarivaunu.
**Rynnäkköpanssarivaunu** on panssarivaunutyyppi, jonka tarkoituksena on kuljettaa taistelukentälle jalkaväkeä ja tukea sitä taistelussa. Rynnäkköpanssarivaunu on tela-alustainen, kevyesti panssaroitu ja aseistettu tykillä tai konetykillä, sekä mahdollisesti myös panssarintorjuntaohjuksilla. Rynnäkköpanssarivaunuja voidaan käyttää myös tiedustelutehtävissä.

Ominaisuudet
------------

Rynnäkköpanssarivaunun perusominaisuudet:

Suomen puolustusvoimien neuvostovalmisteinen BMP-2-rynnäkköpanssarivaunu
### Panssarointi

Rynnäkköpanssarivaunun panssarointi on huomattavasti kevyempi kuin taistelupanssarivaunun, mutta kuitenkin parempi kuin miehistönkuljetusvaunuissa. Panssarointi vaihtelee muutamasta millimetristä 100 millimetriin. Raskain panssarointi sijaitsee yleensä rynnäkköpanssarivaunun keulassa. Panssaroinnin tarkoitus on suojata sotilaita jalkaväen käsiaseilta, mutta ei alikaliiperiammuksilta, panssarintorjuntaohjuksilta tai ontelokranaateilta. Rynnäkköpanssarivaunussa voi olla myös reaktiivipanssarointi.

### Aseistus

Yleensä rynnäkköpanssarivaunut on aseistettu konetykillä, jotkut mallit panssarivaunukanuunalla. Pääaseen lisäksi rynnäkkövaunussa voi olla yksi tai useampi konekivääri ja mahdollisesti panssarintorjuntaohjusten ampumalaite tai mahdollisuus ampua ohjuksia pääaseen putkesta. Myös kevyitä ilmatorjuntaohjusjärjestelmiä voidaan yhdistää vaunuun.

### Liikkuvuus

Rynnäkköpanssarivaunun tärkein ominaisuus on hyvä liikkuvuus. Vaikka se on tiellä hitaampi kuin vastaavat pyöräalustaiset ajoneuvot, se kykenee telojensa ansiosta liikkumaan maastossa monipuolisemmin. Rynnäkköpanssarivaunun massa on yleensä 13–30 tonnia. Huippunopeus on yleensä 50–70 km/h.

### Kuljetusmahdollisuudet

Koska rynnäkköpanssarivaunut on tarkoitettu kuljettamaan jalkaväkeä, täytyy niissä olla siihen tarkoitettu tila. Tämä on lähes poikkeuksetta sijoitettu vaunun takaosaan. Yleensä miehistötilassa on tilaa 6–13:lle sotilaalle.

Käyttö
------

Rynnäkköpanssarivaunulla kuljetetaan jalkaväkeä taistelukentälle tai sen välittömään läheisyyteen, minkä jälkeen sen ensisijaisena tehtävänä on tukea jalkaväkeä suorasuuntaustulella. Panssarintorjuntaohjuksin aseistetut rynnäkkövaunut voivat tuhota myös vihollisen raskaasti panssaroituja ajoneuvoja.

Rynnäkköpanssarivaunut
----------------------


|  |  |
| --- | --- |
| 
* Ajax (panssariajoneuvo) (Saksa) ja (Alankomaat)
* AMX-10P (Ranska)
* AMX VCI (Ranska)
* ASCOD (Espanja/Itävalta)
* BMP-1 (Venäjä)
* BMP-2 (Venäjä)
* BMP-3 (Venäjä)
* BMP-23 (Bulgaria)
* BMD (Venäjä)
* BMD-2 (Venäjä)
* BMD-3 (Venäjä)
* Bionix 25 IFV (Singapore)

 | 
* CV9030 (Ruotsi)
* CV9035 (Ruotsi)
* CV9040 (Ruotsi)
* Dardo (Italia)
* M2 Bradley (Yhdysvallat)
* Marder (Saksa)
* MOWAG Tornado (Sveitsi)
* MLVM (Romania
* Pbv 302 (Ruotsi)
* Puma (Saksa)
* Saurer 4K 4FA (Itävalta)*lähde?*
* Warrior (Iso-Britannia)

 |

Lisälukemista
-------------

* Christopher F. Foss; Jane´s Tanks and combat vehicles recognition guide.
* Panssariprikaati.fi (Arkistoitu – Internet Archive)
**Latinankielinen Wikipedia** (lat. *Vicipaedia Latina, Libera encyclopaedia*) on Wikipedian latinankielinen versio. Vicipaedia aloitti vuonna 2002 lähinnä antiikkiin suuntautuneena projektina, mutta myöhemmin se on laajentunut käsittelemään kaikenlaisia aiheita muiden laajojen Wikipedioiden tapaan. Vicipaedia Latina on saanut kasvavassa määrin erilaista asiantuntemusta edustavia kirjoittajia, ja samalla artikkelien kieliasu on huomattavasti parantunut.

Tavoitteena on noudattaa klassillisen tai filologisen latinan kieliopillista normia. Sanojen valinnassa pyritään noudattamaan klassillista perinnettä, mutta moderneista asioista puhuttaessa on omaksuttu *Nuntii Latini* -tyyppinen pragmaattisuus, jossa pyritään harkituilla sanalainoilla täsmälliseen ilmaisuun. Ennen uudissanojen käyttöönottoa asioista yleensä keskustellaan varsin perusteellisesti. Artikkelien kieli on luonnollisesti latina, mutta keskusteluissa on mahdollista käyttää useita kieliä aina tarpeen mukaan.

Tavoitteena on myös luoda oppimisalusta (Porta Eruditionis) koululaisille ja latinasta kiinnostuneille aikuisopiskelijoille. 

Vicipaedia Latinassa on noin 139 000 artikkelia.

Huomautukset
------------

1. ↑  Esimerkkinä mainittakoon sanasta *keskitysleiri* 3.–4. helmikuuta 2009 käyty keskustelu, jonka tuloksena päädyttiin Reijo Pitkärannan käyttämään termiin *castra carceralia*.

WikipediaWikipedia
***Latinankielinen*** Wikipedia, vapaa tietosanakirja
**Tobias Svendsen Foss** (s. 25. toukokuuta 1997 Vingrom, Lillehammer) on norjalainen maantiepyöräilijä, aika-ajon maailmanmestari.

Foss aloitti ammattilaisuransa harjoittelijana Joker-tallissa syksyllä 2016, ja jatkoi samassa joukkueessa seuraavan kauden. Vuodet 2018−2019 hän edusti Uno-X Norwegian Development Teamia. Kausina 2020–2023 hän ajoi UCI World Tour -tason Team Jumbo-Vismassa ja vuodesta 2024 lähtien Ineos Grenadiers -joukkueessa. Hän voitti aika-ajon maailmanmestaruuden vuonna 2022 kolmen sekunnin erolla Stefan Küngiin.

Saavutuksia
-----------

Lähteet: Pro Cycling Stats, Cycling archives

2014
EM-kilpailut, nuorten aika-ajossa pronssia
2015
Nuorten maantieajon ja aika-ajon Norjan-mestaruus
EM-kilpailut, nuorten aika-ajossa hopeaa
2017
Norjan ympäriajo, nuorten kilpailun voitto
2018
Okolo Slovenska, nuorten kilpailun voitto
MM-kilpailut, alle 23-v. aika-ajossa kuudes
2019
Volta ao Alentejo, nuorten kilpailun voitto
Tour de l'Avenir, kokonaiskilpailun voitto
MM-kilpailut, alle 23-v. maantieajossa kuudes
2021
Italian ympäriajo, kokonaiskilpailussa yhdeksäs, 1. etapilla (aika-ajo) kolmas
Maantieajon ja aika-ajon Norjan-mestaruus
2022
AIka-ajon Norjan-mestaruus
MM-kilpailut, aika-ajossa kultaa
2023
MM-kilpailut, aika-ajossa yhdestoista
2024
Tour of the Alps, pistekilpailun ja 1. etapin voitto

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Tobias Foss *procyclingstats.com*. Viitattu 19.4.2024. (englanniksi)
2. 1 2 3  Tobias Foss *cyclingarchives.com*. Viitattu 1.1.2024. (englanniksi)
3. ↑  Norjan Tobias Foss ajoi sensaatiomaisesti MM-voittoon: "En ole kokonaan nobody" *hs.fi*.  18.9.2022. Viitattu 20.9.2022.


¨
Ritarikunnan tunnuksia
**Pyhien Olgan ja Sofian ritarikunta** (kreik. Τάγμα των Αγίων Όλγας και Σοφίας, *Tágma ron Agíon Olgas kai Sofías*) on kreikkalainen ritarikunta. Se perustettiin vuonna 1934 ja sitä jaettiin Kreikan kuningasperheen hyväksi ansioituneille naisille. Pääsääntöisesti ritarikuntaan nimetyt olivat aatelissukuisia, mutta ritarikuntaa jaettiin myös muutamille tavallisille kreikkalaisille naisille. Ritarikunnan perusti kuningas Yrjö II äitinsä Sofian ja isoäitinsä Olgan kunniaksi.

Monarkian lakkauttamisen jälkeen vuonna 1973 Kreikan kuningasperhe on jatkanut ritarikunnan jakamista.

Ritarikunnassa on neljä luokkaa:

* I luokka
* II luokka
* III luokka
* IV luokka

Lähteet
-------

1. 1 2  ODM of Greece: Royal House Order of SS. Olga and Sophia *medals.org.uk*.  2024. Viitattu 11.4.2024. (englanniksi)
2. ↑  Royal Order of St. Olga & St. Sophia, I Class Cross *Medalbook*. Viitattu 11.4.2024. (englanniksi)
3. ↑  The Order of Saints Olga and Sophia - Greek Medals from Interwar *identifymedals.com*.  12.4.2019. Viitattu 11.4.2024. (englanniksi)
Yle Radio Suomi Lappeenrannan toimitus Ylen radiotalossa Lappeenrannassa.
**Yle Lappeenranta** tai **Yle Radio Suomi Lappeenranta** (aiemmin *Etelä-Karjalan Radio* ) on yksi Yle Radio Suomen maakuntaradioista. Sen kuuluvuusalueena on Etelä-Karjala, ja toimitus sijaitsee Lappeenrannassa. Yle Radio Suomi Lappeenrannan taajuus Lappeenrannassa ja sen lähiympäristössä on 98,5 ja 89,1 MHz. Imatralla taajuus on myös 98,5 MHz. Savitaipaleella 97,2 ja Parikkalassa 95,1 MHz.
Yleisradion toimitus Lappeenrannassa tuottaa maakuntaradion lisäksi myös Yle Uutiset Lappeenranta -nettisivustoa, Kaakkois-Suomen tv-uutisia, uutisia valtakunnan radio- ja tv-uutisiin sekä ajankohtaisohjelmia Yle TV2:lle.

Yle Radio Suomi Lappeenrannan historia juontaa vuoteen 1968, jolloin radiotoiminta alkoi alueella. Aluksi radion nimenä oli Saimaan Radio, sen jälkeen Kaakkois-Suomen alueradio ja sittemmin Etelä-Karjalan Radio. *lähde?*

Lähteet
-------

1. ↑  Radio Suomi on jatkossa aina Radio Suomi, verkossa Yle Kymenlaaksosta tuli Yle Kotka ja televisiossa jatkaa Yle Kaakkois-Suomi *kymenlaakso.fi*.  7.1.2016.  Arkistoitu 23.5.2019. Viitattu 24.5.2019.

Aiheesta muualla
----------------

* Yle Uutiset Lappeenrannan kotisivut

Yle Radio Suomen aluetoimitukset

|  |
| --- |
| Helsinki · Hämeenlinna · Joensuu · Jyväskylä · Kajaani · Kemi · Kokkola · Kotka · Kuopio · Lahti · Lappeenranta · Mikkeli · Oulu · Pori · Rovaniemi · Seinäjoki · Tampere · Turku · Vaasa |
**Ditaji Kambundji** (s. 20. toukokuuta 2002) on sveitsiläinen pika-aitajuoksija. Hän on saavuttanut Euroopan-mestaruuskilpailuissa pronssia sekä sisä- että ulkoradoilla.

Kambundji voitti alle 20-vuotiaiden Euroopan-mestaruuden 100 metrin aitajuoksussa Tallinnassa vuonna 2021. Samana vuonna alle 20-vuotiaiden maailmanmestaruuskilpailuissa hänet hylättiin loppukilpailussa. Tokion olympialaisissa hän karsiutui alkuerissä.

Vuonna 2022 Kambundji keskeytti 60 metrin aitajuoksun sisäratojen MM-kilpailujen loppukilpailussa ja karsiutui ulkoradoilla Eugenen MM-kilpailuissa 100 metrin aitajuoksun välierissä. Münchenin EM-kilpailuissa hän saavutti 100 metrin aitajuoksussa pronssia ajalla 12,74.

Vuonna 2023 Kambundji saavutti sisäratojen EM-kilpailuissa 60 metrin aitajuoksussa pronssia ajalla 7,91. Heinäkuussa 2023 hän voitti alle 23-vuotiaiden Euroopan-mestaruuden Espoossa järjestetyissä EM-kisoissa. Kambundjin finaalissa juoksema aika 12,68 oli uusi kisaennätys. saman vuoden Budapestin MM-kilpailuissa hän oli seitsemäs.

Kambundjin ennätys 100 metrin aitajuoksussa on 12,47 elokuulta 2023. Sisäradoilla hänen 60 metrin aitajuoksun ennätyksensä on 7,81 helmikuulta 2023. Molemmat ajat ovat Sveitsin ennätyksiä.

Ditaji Kambundjin isosisko Mujinga Kambundji on menestynyt pikajuoksija.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5 6  Ditaji Kambundji Kansainvälinen yleisurheiluliitto.  (englanniksi)
2. ↑  French gold rush on the penultimate evening in Espoo 2023
3. ↑  No sibling rivalry, just mutual support, between Kambundji sisters  12.3.2022. World Athletics. Viitattu 23.4.2023. (englanniksi)


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt Muokkaa Wikidatassa | 
* World Athletics

 |

 |
**Kirjoantilooppi** (*Tragelaphus scriptus*) on Afrikassa laajalle levinnyt sorkkaeläinlaji. Se kuuluu nautojen alaheinoon Bovinae.

Koko ja ulkonäkö
----------------

Kirjoantiloopin säkäkorkeus on noin 70–90 cm, ruumis 105–150 cm pitkä ja paino 40–80 kg. Kirjoantiloopilla on pöyheä häntä. Sen sarvet ovat noin 35 cm pitkiä. Naaraat ovat koiraita pienempiä. Kirjoantiloopin turkissa on kirjavia valkoisia laikkuja. Muuten se on harmaa, tosin jotkin yksilöt ovat tummia.

Levinneisyys ja elinympäristö
-----------------------------

Kirjoantilooppeja elää lähes kaikkialla Saharan eteläpuolisessa Afrikassa kaikkein kuivimpia alueita kuten Kalaharia ja Namibia lukuun ottamatta. Se elää niin sademetsissä kuin savanneilla, kunhan maasto on peitteinen. Laji elää myös vuoristometsissä.

Elintavat
---------

Kirjoantilooppi liikkuu sekä päivällä että yöllä, mieluiten kuitenkin öisin. Se ei liiku kovassa helteessä. Antiloopit elävät hyvin piilottelevasti. Kirjoantilooppi ei ole seurallinen, mutta sietää lajitovereita ja joskus niitä voi elää yli 20 neliökilometrillä. Lajin elinalue on 0,25–20 hehtaaria. Kirjoantilooppi ääntelee vain vähän. Naaras synnyttää kerralla yhden vasikan kuuden kuukauden kantoajan jälkeen. Se voi saada kaksi vasikkaa vuodessa. Vasa seuraa emoaan avoimeen ympäristöön nelikuisena. Vasikka aikuistuu vuoden vanhana. Kirjoantiloopin ravinto koostuu lehdistä, ruohoista ja hedelmistä. Öiseen aikaan se usein tulee syömään avoimelle savannille. Kirjoantiloopin vihollisia ovat isot petoeläimet, kuten leopardit, kotkat ja hyeenat. Kirjoantiloopin vasoja jää myös paviaanien ja simpanssien saaliiksi. Kirjoantiloopin elinikä on noin 12 vuotta. Laji ei ole uhanalainen.

Lähteet
-------

* Lahti, Seppi et al (toim.) 1979. Zoo Suuri eläinkirja 2: Nisäkkäät. Porvoo: WSOY. ISBN 951-0-08247-3 ja Suuri Savanni. Kirj. Olli marttila. Auris

### Viitteet

1. ↑  IUCN SSC Antelope Specialist Group: *Tragelaphus scriptus* *IUCN Red List of Threatened Species. Version 2014.2*.  2008. International Union for Conservation of Nature, IUCN, Iucnredlist.org. Viitattu 28.7.2014. (englanniksi)


|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Taksonitunnisteet |
| --- |
|  |
| Tragelaphus scriptus | 
* Wikidata: Q328803
* Wikispecies: Tragelaphus scriptus
* ADW: Tragelaphus\_scriptus
* ARKive: tragelaphus-scriptus
* BioLib: 33830
* BOLD: 462475
* CoL: 57VQS
* EoL: 1038790
* Fossilworks: 149707
* GBIF: 5220182
* iNaturalist: 42341
* IRMNG: 10705142
* ITIS: 625132
* IUCN: 22051
* MDD: 1006281
* MSW: 14200731
* NCBI: 66440
* Observation.org: 79399
* Open Tree of Life: 561121

 |
|  |
| Antilope scripta | 
* Wikidata: Q109646779
* GBIF: 9628054

 |

 |
**Herääminen** on Magnus Enckellin (1870–1925) vuonna 1894 maalaama öljymaalaus kankaalle, 113 × 85,5 cm. Se kuuluu Ateneumin taidemuseon Antellin kokoelmiin.

Maalaus
-------

Enckell maalasi *Heräämisen* Pariisissa, jonne hän palasi syksyllä 1893. Noina aikoina taiteen mystisyys oli korostunut entisestään. *Herääminen*-maalauksessa alaston nuorukainen on nousemassa myrtyneenä vuoteelta. Hahmo on veistoksellinen. On tulkittu, että *Herääminen*-maalauksen nuorukainen olisi herännyt omaansa, ja maailman tietoisuuteen näiden pohdituttaessa ja vaivatessa hänen mieltään. Miettiikö hän omaa paikkaansa maailmassa, itseään, omaa seksuaalista identiteettiään vai mitä. Joka tapauksessa näyttää selvästi siltä, kuin verho olisi vedetty hänen tietoisuutensa edestä jättäen hänen mieleensä selvitettäviä ajatuksia. Herääminen oli Enckelin mielestä paras teos minkä on tehnyt.

Taustaa
-------

Magnus Enckelliä kiinnosti sielun ja aineen kamppailu. Maailmanlopun tunnelmat eivät häntä kiinnostaneet, vaan yksittäisen ihmisen kamppailut, kuten *Herääminen*-maalauksesta ilmenee. Jo paria vuotta aiemmin ilmestynyt *Lepäävä poika*, jossa symbolistinen lapsen mietteliäs puhtaus on luettavissa sekä vuonna 1914 esille tuotu *Heräävä fauni*, jonka päähahmo on lihallisuudestaan ylpeä mies, ovat kaikki samaa teemaa sisältäviä, miettiviä miespuolisia hahmoja kuvaavia töitä.

Lähteet
-------

* Timo Huusko: Magnus Enckell: Herääminen. Teoksessa Ateneum-opas. Toim. Timo Huusko. 2007, s. 49.

Aiheesta muualla
----------------

* Teos Suomen Kansallisgallerian sivuilla (Arkistoitu – Internet Archive)
**Nadine Visser** (s. 9. helmikuuta 1995) on alankomaalainen yleisurheilija. 

Visser saavutti vuonna 2014 alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa pronssia sekä seitsenottelussa että pika-aidoissa. Hän sai pronssia 100 metrin aitajuoksussa alle 23-vuotiaiden Euroopan-mestaruuskilpailuissa 2015. Hän sijoittui Pekingin MM-kilpailuissa 2015 seitsenottelussa kahdeksanneksi.

Visser voitti alle 23-vuotiaiden Euroopan-mestaruuden 100 metrin aitajuoksussa 2017. Lontoon MM-kilpailuissa hän sijoittui seitsemänneksi sekä 100 metrin aitajuoksussa että seitsenottelussa. Hän voitti samana vuonna universiadikultaa 100 metrin aidoissa.

Visser saavutti Birminghamin sisäratojen MM-kilpailuissa 2018 pronssia 60 metrin aitajuoksussa ajalla 7,84. Välierissä hän juoksi Alankomaiden ennätyksen 7,83. Hän juoksi 100 metrin aitajuoksussa maansa ennätyksen 12,71 Tukholmassa 10. kesäkuuta 2018. Berliinin EM-kilpailuissa hän sijoittui samassa lajissa neljänneksi.

Visser voitti 60 metrin aitajuoksun sisäratojen Euroopan-mestaruuden Glasgow'ssa 2019 ajalla 7,87. Saman vuoden Dohan MM-kilpailuissa hän sijoittui 100 metrin aitajuoksussa kuudenneksi ajalla 12,66. Välierissä hän juoksi Alankomaiden ennätyksen 12,62. Toruńin sisäratojen EM-kilpailuissa 2021 hän voitti 60 metrin aitajuoksussa kultaa Alankomaiden ennätysajalla 7,77.

Visser saavutti IAAF World Relays -kilpailuissa pronssia 4 × 100 metrin viestissä 2021. Samana vuonna järjestetyissä Tokion olympialaisissa hän sijoittui 100 metrin aitajuoksussa viidenneksi ajalla 12,73. Hän paransi maansa ennätyksen elokuun lopulla Pariisissa aikaan 12,58 ja 9. syyskuuta Zürichissa lukemiin 12,51.

Visser karsiutui 100 metrin aitajuoksun välierissä Eugenen MM-kilpailuissa 2022. Saman vuoden Münchenin EM-kilpailuissa hän juoksi neljänneksi. Hän saavutti Istanbulin sisäratojen EM-kilpailuissa 2023 hopeaa 60 metrin aitajuoksussa ajalla 7,84. Hän karsiutui pika-aitojen välierissä Budapestin MM-kilpaluissa 2023 ja Glasgow'n MM-hallikilpailuissa 2024.

Lähteet
-------

1. ↑  Bennema heeft met Nadine Visser tweede troef  24.2.2015. Nederlandse Omroep Stichting. Viitattu 20.1.2016. (hollanniksi)
2. 1 2 3 4  IAAF. Viitattu 20.1.2016.
3. 1 2 3 4 5 6  Nadine Visser Tilastopaja (vaatii kirjautumisen, maksullinen palvelu).  (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Nadine Visser** Wikimedia Commonsissa

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt Muokkaa Wikidatassa | 
* World Athletics
* Tilastopaja 🔒

 |

 |
Etelä-Savon maakuntavaakuna.
**Etelä-Savon vaakuna** on Etelä-Savon maakunnan heraldinen tunnus. Vaakunan heraldinen selitys kuuluu: "Mustassa kentässä vastapalkittain viritetty käsijousi; kaikki kultaa, paitsi jousen jänne sekä nuolen kärki ja sulitettu pyrstö hopeaa."

Savon isännänviiri.
Vaakunan aihe on käännetty muunnelma Savon historiallisen maakunnan vaakunasta, ilman kreivikunnan kruunua. Varhaisimmissa Savon vaakunan kuvaelmissa jousen suunta oli Etelä-Savon vaakunan mukainen. Vaikka jousen suuntaa voidaan pitää heraldisesti epäkorrektina, on Etelä-Savon vaakuna yksittäinen poikkeustapaus Suomen maakuntien vaakunoiden joukossa. Savon jousi esiintyy muun muassa Mikkelin ja Savonlinnan vaakunoissa ja sen värejä on käytetty Savon perinteisessä isännänviirissä.

Etelä-Savon maakuntalippu.
Etelä-Savon maakunnalla on käytössä myös vaakunan pohjalta tehty maakuntalippu, jossa jousen lisäksi on lipun tangonpuoleisella reunalla keltainen pieli sekä raita. Lipun on tehnyt suunnittelija Suvi Ripatti ja Etelä-Savon maakuntahallitus vahvisti sen käyttöön 10.6.2020.

Galleria
--------

* Savon vaakuna vuoden 1562 teoksessa Armorial suédois. Ranskan kansalliskirjasto, Pariisi.Savon vaakuna vuoden 1562 teoksessa *Armorial suédois.* Ranskan kansalliskirjasto, Pariisi.
* Savon vaakuna Kustaa II Aadolfin hautajaista vuodelta 1634.Savon vaakuna Kustaa II Aadolfin hautajaista vuodelta 1634.
* Mikkelin läänin vaakuna vuosina 1962-1997.Mikkelin läänin vaakuna vuosina 1962-1997.
* Itä-Suomen läänin vaakuna vuosina 1997-2009.Itä-Suomen läänin vaakuna vuosina 1997-2009.
* Savon jousi Mikkelin vaakunassa.Savon jousi Mikkelin vaakunassa.
* Savon jousi Savonlinnan vaakunassa.Savon jousi Savonlinnan vaakunassa.

Katso myös
----------

* Etelä-Savon maakunnan kuntien vaakunat

Lähteet
-------

* Iltanen, Jussi: *Suomen kuntavaakunat* (2013), Karttakeskus, ISBN 951-593-915-1
* 

### Viitteet

1. ↑  Europeana Heraldica *extranet.narc.fi*.  Arkistoitu 26.6.2020. Viitattu 27.6.2020.
2. ↑  Jussi Iltanen: *Suomen kuntavaakunat*, s. 133. Karttakeskus, 2013.
3. ↑  Vaakunoiden historiaa – Seutuwiki *seutu.wikimikkeli.fi*. Viitattu 27.6.2020.
4. ↑  Heraldinen lautakunta vastaa: Etelä-Savon maakuntavaakuna on poikkeustapaus - ePressi *www.epressi.com*.  27.2.2015. Viitattu 27.6.2020.
5. ↑  Kaakon Viestintä Oy: Etelä-Savon maakunta sai oman lipun – Idea lähti siitä, että Savonlinnassa sijaitsevaan Olavinlinnaan haikailtiin oman maakunnan lippua - Länsi-Savo *lansi-savo.fi*.  10.6.2020. Viitattu 27.6.2020.

Suomen maakuntien vaakunat
Ahvenanmaan vaakuna |
Etelä-Karjalan vaakuna |
Etelä-Pohjanmaan vaakuna |
Etelä-Savon vaakuna |
Kainuun vaakuna |
Kanta-Hämeen vaakuna |
Keski-Pohjanmaan vaakuna |
Keski-Suomen vaakuna |
Kymenlaakson vaakuna |
Lapin maakunnan vaakuna |
Pirkanmaan vaakuna |
Pohjanmaan vaakuna |
Pohjois-Karjalan vaakuna |
Pohjois-Pohjanmaan vaakuna |
Pohjois-Savon vaakuna |
Päijät-Hämeen vaakuna |
Satakunnan vaakuna |
Uudenmaan vaakuna |
Varsinais-Suomen vaakuna
  
**Entisten maakuntien vaakunat**  

*Itä-Uudenmaan vaakuna*
**Janos Honkonen** (s. 1975) on suomalainen kirjailija, näyttelijä, muusikko ja tekijänoikeusaktivisti. Koulutukseltaan hän on humanistisen kandidaatti ja kielitieteilijä. Ammatiltaan Honkonen on toimittaja ja tiedottaja. Hän näytteli *Star Wreck: In the Pirkinning* -elokuvassa Sergei Fukovia ja Festerbesteriä.

Janos Honkonen soittaa thereminiä mm. Älymystö-indieyhtyessä, sekä on vieraillut Enochian Crescent -yhtyeen NEF.VI.LIM -levyllä.

Tekijänoikeusaktivismi
----------------------

Janos Honkosen MBnet-sivuston Net.nyt-blogissa julkaisema "Kansalaisaktivismia tekijänoikeusmunausta vastaan" -kirjoitus käynnisti Lex Karpela -tekijänoikeusmuutosta vastustavan sähköpostikampanjan, jonka silloinen kulttuuriministeri Tanja Karpela leimasi keskusjohtoiseksi masinoiduksi kampanjaksi.

Honkonen on ottanut kantaa tekijänoikeuskysymyksiin Iron Sky -elokuvan työryhmän osana, Älymystö -yhtyeen jäsenenä sekä kirjailijana. Hän julkaisee esikoisromaaninsa Kaiken yllä etana Creative Commons -lisenssillä .

Teokset
-------

### Tietokirjat

* Timo Vuorensola, Tero Kaukomaa, Samuli Torssonen, Jarmo Puskala, Pekka Ollula & Janos Honkonen.: *Näin tehtiin Iron Sky – eli kuinka lakkasin olemasta huolissani ja opin rakastamaan internetiä*. Helsinki: Docendo, 2012. ISBN 978-951-0-38893-8.
* *Hyvinvoinnin muotoilu*. Helsinki: Aalto Arts Books, 2013. ISBN 978-952-60-5023-2.

### Romaanit

* *Kaiken yllä etana*. Tampere: Osuuskumma-kustannus, 2013. ISBN 978-952-6642-14-7.

### Antologiat

* *Out of Place, Out of Time: An Odd Collection of Short Stories*. Life After Death Publications, 2011. ASIN B006V2Y51G.

### Pelit

The Rocket Man From The Sea

### Elokuvat

| Vuosi | Elokuva | Rooli |
| --- | --- | --- |
| 2005 | *Star Wreck: In The Pirkinning* | Sergei Fukov / Festerbester |

Palkinnot
---------

* Campaign for Real Fear
* Spring Thing 2012
* Atorox-palkinto 2019

Lähteet
-------

1. ↑   (Arkistoitu – Internet Archive)
2. ↑   (Arkistoitu – Internet Archive)
3. ↑   (Arkistoitu – Internet Archive)
4. ↑
5. ↑
6. ↑

Aiheesta muualla
----------------

* Janos Honkonen Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
* Janos Honkonen Goodreads-sivustolla

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt Muokkaa Wikidatassa | 
* Elonet

 |

 |
**Venäjän Kommunistinen Työväenpuolue - Vallankumouksellinen kommunistien puolue** (ven. Российская Коммунистическая Рабочая Партия – Революционная Партия Коммунистов, РКРП-РПК) on venäläinen marxilais-leniniläinen puolue, joka perustettiin lokakuussa 2001. RKRP-RKP:n perustivat Venäjän kommunistinen työväenpuolue ja Venäjän kommunistien puolue.

RKRP-RKP:n puheenjohtaja on pietarilainen duuman jäsen Viktor Tjulkin. RKRP-RKP pitää Venäjän federaation kommunistista puoluetta (KPRF) pahasti revisionistisena, mutta toisaalta puolue oli edellisissä vaaleissa*milloin?* KPRF:n kanssa vaaliliitossa, millä varmistettiin Tjulkinin läpimeno ainoana puolueestaan. RKRP-RKP pitää Neuvostoliiton lakkauttamista suurena virheenä ja vaatii sen uudelleenperustamista. RKRP-RKP ei kuulu KPRF:n muodostamaan kommunististen puolueiden yhteistyöelimeen, vaan Oleg Šeninin johtamaan pienempään Neuvostoliiton kommunistiseen puolueeseen.

RKRP-RKP:n pää-äänenkannattaja on *Trudovaja Rossija*. 

Suomalainen Kommunistinen Työväenpuolue – Rauhan ja Sosialismin puolesta pitää RKRP-RKP:tä venäläisenä veljespuolueenaan.

Aiheesta muualla
----------------

* RKRP-RKP:n kotisivut
Laura Cereta
**Laura Cereta** (1469–1499 Brescia) oli renessanssin aikainen humanisti ja feministi. Hän opetti filosofiaa Padovan yliopistossa ja kirjoitti ajatuksiaan pääasiassa kirjeinä.

Elämäkerta
----------

Cereta lähetettiin kävi kaksi vuotta koulua luostarissa ja jatkoi opintojaan isänsä johdolla kotona. Isä, Silvestro Cereta, oli virkamies ja humanisti, joka ajalle epätyypilliseen tapaan suosi naisten kulutusta ja opetti tyttärelleen matematiikkaa, astrologiaa ja uskontoa.

Cereta meni viisitoistavuotiaana naimisiin venetsialaisen kauppiaan Pietro Serinan kanssa, joka kuoli kuumeeseen puolitoista vuotta vihkimisen jälkeen. Cereta jäi lapsettomaksi eikä avioitunut enää uudestaan. Miehensä kuoleman jälkeen hän etsi lohdutusta uskonnosta. Hän paneutui tieteen kysymyksiin ja julkaisi kirjeensä vuonna 1488 nimellä *Epistolae familiares*. Hänen isänsä kuoli puoli vuotta kirjeiden julkaisemisen jälkeen. Hänen kirjoituksiinsa kohdistui alkuinnostuksen jälkeen kritiikkiä, ja hänen kirjoittamisintonsa loppui siihen.*lähde?*

Feminismi
---------

Kirjeissään Cereta puolusti naisen oikeutta koulutukseen ja taisteli naimisissa olevien naisten sortoa vastaan. Hänen kirjeessään Bibolo Sempronille on yksi harvoja keskiaikaisia mainintoja ensimmäisellä vuosisadalla eläneestä naisrunoilijasta Cornificiasta.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Cereta, Laura, Of Brescia (1469–1499) *Women in World History: A Biographical Encyclopedia. Encyclopedia.com*. Viitattu 13.4.2024.
2. ↑  Laura Cereta (Arkistoitu – Internet Archive) Duchessmcetiquette.net-sivustolla, luettu 27.11.2008


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Norja
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Israel
* Yhdysvallat
* Alankomaat
* Vatikaani

 |
|  |
| Tieteilijät | 
* CiNii

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Dizionario Biografico degli Italiani
* Deutsche Biographie

 |
|  |
| Muut | 
* Europeana
* IdRef

 |

 |
**Jussu (Juha) Pöyhönen** (s. 12. toukokuuta 1965 Oulu) on suomalainen laulaja, lauluntekijä ja laulunopettaja. 

Hänet tunnetaan parhaiten Suurlähettiläät-yhtyeen laulajana ja lauluntekijänä. Yhtyeen esikoislevy *Omituisten otusten kerho* ilmestyi vuonna 1991. Yhtyeeltä on julkaistu kahdeksan albumia ja kaksi kokoelmalevyä, joista useita on myyty kultalevyn ja yhtä platinalevyn verran. Yhtye palkittiin vuonna 1992 Emma-palkinnolla vuoden tulokkaana. Jussu Pöyhönen on tehnyt soololevyt *Jussu* (1997) ja *Florida* (1998). 

Suurlähettiläät palasi studioon ja lavoille kolmen vuoden tauon jälkeen vuonna 2000. Vuonna 2011 yhtye päätti lopettaa toiminnan toistaiseksi ja Pöyhönen julkaisi vuonna 2013 arvostelumenestykseksi nousseen englanninkielisen sooloalbumin nimellä *Bel Vel*. Samaan aikaan hän opiskeli Kööpenhaminassa laulunopetusta ja valmistui vuonna 2015 valtuutetuksi Complete Vocal Technique -opettajaksi. 

Jussu Pöyhönen esiintyi vuonna 2013 Samppalinnan kesäteatterissa musikaalissa *Five Guys Named Moe*  ja vuonna 2018 Turun kaupunginteatterissa Stingin säveltämässä musikaalissa *Viimeinen laiva*.

Yksityiselämä
-------------

Pöyhönen oli naimisissa lähes 20 vuotta ja seurustelee näyttelijä Amira Khalifan kanssa. Pöyhösellä on avioliitostaan yksi poika. Pöyhösellä on lisäksi kolme vuotta vanhempi isoveli.*lähde?*

Lähteet
-------

1. ↑
2. ↑  Yllätyspäätös! Suomalainen suosikkiyhtye lopettaa! Ilta-Sanomat
3. ↑
4. ↑  Samppalinnassa svengaa kesällä viisi Moeta Yle Uutiset
5. ↑  Marjo Vuorinen: Jussu Pöyhönen työsti ensin eroaan terapiassa, salamarakastui sitten uuteen – "Kaikki sanovat, ettei tällaista suositella" *Ilta-Sanomat*.  23.6.2021. Viitattu 12.2.2023.


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Suomi (KANTO)

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Elonet

 |

 |
Tietojenkäsittelytieteessä **Bresenhamin algoritmi** on tehokas tapa rasteroida jana eli piirtää viiva kuvaruudulle. Bresenhamin algoritmiksi kutsutaan kaikkia jananpiirtoalgoritmeja, jotka muistuttavat toiminnaltaan alkuperäistä algoritmia.

Piirtämisen lisäksi janan rasterointi soveltuu muun muassa näkyvyyden ja etenemisen mallintamiseen sekä rasterikuvien ja geometristen muotojen välisten törmäysten havaitsemiseen.

Pelkkien kokonaislukujen käyttö ja sen tuoma numeerinen vakaus erottavat Bresenhamin edukseen muista vastaavista algoritmeista. Sitä voidaan pitää grafiikkaohjelmoinnin alkeisoperaationa.

Algoritmi
---------

Jana rasteroituna Bresenhamin algoritmin avulla.
Bresenhamin algoritmi iteroi janan *x*- ja *y*-komponenteista pidempää ("leveyskomponenttia") ja korottaa sopivin välein piirtokorkeutta. Sopiva väli ei ole kokonaisluku, joten murtolukua simuloidaan virhemuuttujan avulla. Esimerkissä joka iteraation yhteydessä virhemuuttujaa kasvatetaan korkeuden verran; arvon ylitettyä leveyden piirtokorkeutta nostetaan yhdellä, ja muuttuja palautetaan vähentämällä siitä leveys. On muitakin tapoja toteuttaa virhemuuttuja.

Seuraava pseudokoodi toteuttaa ydinosan Bresenhamin algoritmista. Olkoon *s*-akseli "leveysakseli" eli joko *x*- tai *y*-akseli riippuen siitä, kumpaan akseliin verrattuna jana on loivempi; *t*-akseli on puolestaan "korkeusakseli". Tarkemmin ilmaistuna valitaan akselit niin, että jana on suoralla *t* = *k* *s* + *b*, missä *k* ≤ 1.

Seuraavat muuttujat oletetaan lasketuiksi:

* *w*: leveys eli janan leveämmän komponentin pituus
* *h*: korkeus eli janan lyhyemmän komponentin pituus
* *w* ≥ *h*
* (*s*0, *t*0) ja (*s*1, t1): janan päätepisteet *s*- ja *t*-akseleilla, missä *s*0 ≤ *s*1

```
**if** *t*0 < *t*1
   *tstep* := 1
**else**
   *tstep* := −1
*virhe* := *w* / 2
*t* := *t*0
**for each** *s* **in** [*s*0, *s*1]
    **if** *s*-akseli on *x*-akseli
        piirrä_piste(*x*, *y*)
    **else**
        piirrä_piste(*y*, *x*)
    *virhe* := *virhe* + *h*
    **if** *virhe* >= *w*
        *t* := *t* + *tstep*
        *virhe* := *virhe* − *w*
```

Virhemuuttuja asetetaan aluksi puoliväliin, jotta lopputulos olisi symmetrinen: ilman sitä esimerkiksi jana (0,0) → (100,1) voisi näyttää hieman vääristyneeltä.

Koordinaatit kuvaavat kuvapisteiden keskikohtia, ei reunoja: Jana (0,0) → (1,1) ei tarkoita janaa yhden kuvapisteen kulmasta kulmaan, vaan janaa kuvapisteen keskustasta toiseen.

Toteutusta voidaan optimoida esimerkiksi laskemalla virhemuuttuja hieman eri tavalla, jolloin silmukassa voidaan käyttää nopeaa kahdella kertomista.

Lähteet
-------

* Jack E. Bresenham, Algorithm for Computer Control of a Digital Plotter, IBM Systems Journal, 4(1):25-30, 1965.
* Colin Flanagan: The Bresenham Line-Drawing Algorithm (24.7.2007)
* C-kielinen Bresenhamin algoritmi Ed Angelin kirjasta Interactive Computer Graphics: A Top-Down Approach with OpenGL – Fourth Edition (23.1.2008)
* Lauri Savioja: TKK:n kurssin Tietokonegrafiikan perusteet, syksy 2007, luentokalvot: Viivan toteutus[vanhentunut linkki] (23.1.2008)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Bresenhamin algoritmi** Wikimedia Commonsissa
**Jan Helge Walden** (s. 14. elokuuta 1968) on suomalainen urheilualan toimitusjohtaja ja yrittäjä. Walden työskentelee omistamansa urheilualan yrityksen Belker Oy:n toimitusjohtajana. Hän toimi Veikkausliigan toimitusjohtajana vuosina 2000–2010. Walden on myös espoolaisen jalkapalloseura SexyPöxyjen perustajäseniä.

Elämäkerta
----------

Walden kirjoitti ylioppilaaksi Viherlaakson lukiosta. Vuonna 1984 hän oli perustamassa laaksolahtelaista jalkapalloseuraa SexyPöxyjä. Virallisesti seuran perustajajäseniin kuului Walden, tämän veli Timo Walden, poikien isä Lauri Walden ja Olli Hakala. Käytännössä perustajajoukkoon kuului kuitenkin laajempi joukko Viherlaakson lukion opiskelijoita. Walden pelasi itse SexyPöxyissä aina vuoteen 1998 saakka.

Walden valmistui Helsingin yliopistosta oikeustieteen kandidaatiksi vuonna 1995. Hän työskenteli vuosina 1998–2000 Veikkausliigan kilpailu- ja koulutuspäällikkönä. Kun Mika Eskola jätti Veikkausliigan toimitusjohtajan tehtävät toukokuussa 2000, Walden aloitti vt. toimitusjohtajana. Hänet valittiin Veikkausliigan uudeksi toimitusjohtajaksi elokuussa 2000, ja hän työskenteli tehtävässä kauden 2010 loppuun saakka.*lähde?*

Erottuaan Veikkausliigan toimitusjohtajan tehtävistä Walden aloitti Soneran palveluksessa tehtävänään Koti TV -palvelun kehittäminen. Hän työskenteli tehtävässä vuoteen 2011.

Walden työskenteli vuosina 2011–2022 urheiluviestintään ja -konsultointiin erikoistuneen TWK Enterprises Oy:n toimitusjohtajana. Walden vastasi yrityksessä koripalloilija Petteri Koposen kaupallisista kumppanuuksista.

Walden toimi jalkapalloseura HIFK:n hallituksen jäsenenä vuosina 2021–2022.

Yksityiselämä
-------------

Waldenin isoisä on vuorineuvos ja Hakan perustajajäsen Juuso Walden. Hänen veljensä on Palloliiton tiedottaja Timo Walden.

Lähteet
-------

1. ↑  Juho Hirvonen: Mikä ihmeen SexyPöxyt? - Kotimaisen jalkapallon suurmies Jan Walden pukee Suomen Cupin peliin kaksi kaulahuivia *SuomiFutis*.  25.5.2022. Viitattu 22.12.2023.
2. ↑  Jan Walden jalkapalloliigan toimitusjohtajaksi *Yle Urheilu*.  30.8.2000. Viitattu 22.12.2023.
3. 1 2 3 4  Jan Walden - LinkedIn *linkedin.com*. Viitattu 22.12.2023.
4. ↑  Veikkausliiga-pomo löysi töitä tv-maailmasta *mtvuutiset.fi*.  8.11.2010. Viitattu 22.12.2023.
5. ↑  Petteri Koposen sopimus vei Koripalloliiton kiusalliseen tilanteeseen *iltalehti.fi*. Viitattu 22.12.2023.
6. ↑  Juho Hirvonen: HIFK:n hallituksen jäsen Jan Walden ottaisi rakkaalta alasarjaseuraltaan SexyPöxyiltä yhden asian HIFK:hon: "Sen aika ei ole nyt, mutta jonain päivänä" *SuomiFutis*.  25.5.2022. Viitattu 26.12.2023.
7. ↑  Timo Walden EM-kisoissa yksi työteliäistä media-upseereista *ts.fi*.  28.6.2004. Viitattu 26.12.2023.
**San Lorenzo Dorsino** on kunta Pohjois-Italiassa Trentino-Etelä-Tirolin alueella olevassa Trenton maakunnassa. Kunta perustettiin vuonna 2015 kun kaksi kuntaa, Dorsino (428 asukasta) ja San Lorenzo in Banale (1168), yhdistyivät muodostaen San Lorenzo Dorsinon kunnan.

Lähteet
-------

1. 1 2  tuttitalia
2. ↑  Kuntaliitokset 2015

Trenton maakunta
Ala | Albiano | Aldeno | Altavalle | Altopiano della Vigolana | Amblar-Don | Andalo | Arco | Avio | Baselga di Pinè | Bedollo | Besenello | Bieno | Bleggio Superiore | Bocenago | Bondone | Borgo Chiese | Borgo Lares | Borgo Valsugana | Brentonico | Bresimo | Brez | Caderzone | Cagnò | Calceranica al Lago | Caldes | Caldonazzo | Calliano | Campitello di Fassa | Campodenno | Canal San Bovo | Canazei | Capriana | Carano | Carisolo | Carzano | Castel Condino | Castelfondo | Castel Ivano | Castello Tesino | Castello-Molina di Fiemme | Castelnuovo | Cavalese | Cavareno | Cavedago | Cavedine | Cavizzana | Cembra Lisignago | Cimone | Cinte Tesino | Cis | Civezzano | Cles | Cloz | Comano Terme | Commezzadura | Contà | Croviana | Daiano | Dambel | Denno | Dimaro Folgarida | Drena | Dro | Faedo | Fai della Paganella | Fiavè | Fierozzo | Folgaria | Fondo | Fornace | Frassilongo | Garniga Terme | Giovo | Giustino | Grigno | Imer | Isera | Lavarone | Lavis | Ledro | Levico Terme | Livo | Lona-Lases | Luserna | Madruzzo | Malosco | Malè | Massimeno | Mazzin | Mezzana | Mezzano | Mezzocorona | Mezzolombardo | Moena | Molveno | Mori | Nago-Torbole | Nave San Rocco | Nogaredo | Nomi | Novaledo | Ospedaletto | Ossana | Palù del Fersina | Panchià | Peio | Pellizzano | Pelugo | Pergine Valsugana | Pieve Tesino | Pieve di Bono-Prezzo | Pinzolo | Pomarolo | Porte di Rendena | Pozza di Fassa | Predaia | Predazzo | Primiero San Martino di Castrozza | Rabbi | Revò | Riva del Garda | Romallo | Romeno | Roncegno Terme | Ronchi Valsugana | Ronzo-Chienis | Ronzone | Rovereto | Roverè della Luna | Ruffrè-Mendola | Rumo | Sagron Mis | Samone | San Lorenzo Dorsino | San Michele all’Adige | Sant’Orsola Terme | Sanzeno | Sarnonico | Scurelle | Segonzano | Sella Giudicarie | Sfruz | Soraga | Sover | Spiazzo | Spormaggiore | Sporminore | Stenico | Storo | Strembo | Telve | Telve di Sopra | Tenna | Tenno | Terragnolo | Terzolas | Tesero | Tione di Trento | Ton | Torcegno | Trambileno | Trento | Tre Ville | Valdaone | Valfloriana | Vallarsa | Vallelaghi | Varena | Vermiglio | Vignola-Falesina | Vigo di Fassa | Villa Lagarina | Ville d’Anaunia | Volano | Zambana | Ziano di Fiemme