recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Smurffit: Kadonnut kylä** (engl. *Smurfs: The Lost Village*) on kolmas Smurffit-animaatioelokuva, jonka on ohjannut Kelly Asbury. Elokuva ilmestyi keväällä 2017. Sen ensi-ilta Suomessa oli 31. maaliskuuta 2017. Edeltäjistään poiketen tässä elokuvassa myös Gargamel-velho ja hänen kissansa on animoitu. Syyskuussa 2021 Nickelodeon-kanavalla alkoi uusi *Smurffit*-animaatiosarja.

Elokuvassa salaperäinen kartta johdattaa päähenkilönä olevan Smurffiinan, Smurffikylän ainoan naispuolisen smurffin, ja hänen parhaat ystävänsä Välkyn, Tohelon ja Pattismurffin kilpajuoksuun Kielletyn metsän halki löytääkseen kadonneen kylän, jossa asuu toinen Smurffikansa, ennen ilkeää Velhoa. Lisäksi elokuvassa käsitellään sitä, kuinka Smurffiina tuntee itsensä ulkopuoleksi ollessaan eri sukupuolta kuin muut Smurffikylässä. Muilla Smurffeilla on nimi liittyen heidän erityiseen osaamisalueeseensa, mutta Smurffiinalla ei.

Rooleissa
---------

### Alkuperäiset ääninäyttelijät

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  Demi Lovato  | … |  Smurffiina
  |
|  Danny Pudi  | … |  Välkky
  |
|  Joe Manganiello  | … |  Pattismurffi
  |
|  Jack McBrayer  | … |  Tohelosmurffi
  |
|  Mandy Patinkin  | … |  Suursmurffi
  |
|  Rainn Wilson  | … |  Gargamel
  |

### Suomenkieliset ääninäyttelijät

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  Diandra Flores  | … |  Smurffiina
  |
|  Joonas Nordman  | … |  Välkky
  |
|  Joonas Saartamo  | … |  Pattismurffi
  |
|  Miro Lopperi  | … |  Tohelosmurffi
  |
|  Tapio Liinoja  | … |  Suursmurffi
  |
|  Mika Nuojua  | … |  Gargamel-velho
  |
|  Satu Silvo  | … |  SmurffiPaju  |

Muissa rooleissa suomenkielisessä dubbauksessa ovat Myy Lohi, Mimosa Willamo, Reetta Korhonen, Annituuli Kasurinen, Antti LJ Pääkkönen, Akseli Herlevi, Henna Wallin, Osku Ärilä, Peter Kanerva, Roope Salminen, Saara Lehtonen, Taisto Oksanen, Valtteri Turunen, Yasmine Yamajako sekä Tiina Juntunen.

Lähteet
-------

1. ↑  Thomas, Megan: ’The Smurfs’ are back in a new animated series  12.8.2021. CNN. Viitattu 30.11.2021. (englanniksi)
**New Kids on the Rock** on Plymouth Rock Studiosin viihdesivusto Hollywood East Tv:n käyttäjien Ryan Murphyn, Kevin Jamesin ja Neil Cicieregan tuottama ja näyttelemä komediasarja. Kevin ja Neil ovat töissä Plymouth Rock Studiosilla, eli he saavat automaattisesti videot näkyviin Hollywood East Tv:n etusivuilla.

Idea
----

Hahmot, Neil, Kevin ja Ryan, ovat tehneet sopimuksen Plymouth Rock Studiosin kanssa, jonka avulla he saavat rahaa aina kun he tekevät uuden "webisodin" Hollywood East Tv:hin. Sarjan juoni punoutuu tämän idean ympärille.

Hahmot
------

**Neil**

*Näyttelijä: Neil Cicierega*

Neil on joukon "älypää". Hän on hieman vainoharhainen ja ollut vähintään kerran vankilassa. Hän on pelkuri, mutta kykenee silti vaaratilanteessa ottamaan kuvan ghoulista.

**Ryan**

*Näyttelijä: Ryan Murphy*

Ryan on sekopää. Hän on älyltään vajaa ja tavoiltaan omituinen. Ryan on ilmeisimmin entinen eläinaktivisti, jonka Neil ja Kevin löysivät hylätyn talon kellarista. Ryanilla on pakkomielle kammata nukenpäitä.

**Kevin**

*Näyttelijä: Kevin James*

Kevin on itsevarma "jokapaikan höylä". Hän melkein kuolee melkein joka jaksossa.

Lähteet
-------

* New Kids on the Rockin Hollywood East Tv -sivu
**Dallah** on maalaiskunta ja sen keskuskylä Moptin alueen Douentzan piirissä Malissa. Se sijaitsee Dyoundévuorten eteläpuolella 35 kilometriä Douentzasta koilliseen. Kunnassa on 8 500 asukasta (vuonna 2009).

Dallahin kunnan pinta-ala on 1 595 neliökilometriä. Se rajoittuu lännessä Douentzan piirin Kérénan ja Pétakan, pohjoisessa Gandamian, idässä Haïrén sekä etelässä Koron piirin Dinangouroun kuntiin. Pohjoisessa ovat Dyoundévuoret ja etelässä Seno Mangon tasanko. Pysyviä vesistöjä ei ole.

Kuntaan kuuluu 12 kylää ja 9 pienempää asutusta. Asukkaat ovat etupäässä fulbeja ja heidän entisiä orjiaan rimaibeja. Lisäksi on dogoneja ja songhaita. Vallitseva kieli on fulani.

Paikallisia elinkeinoja ovat maanviljely, karjanhoito, käsityöammatit ja kaupankäynti. Tärkeimmät viljelykasvit ovat hirssi, durra, lehmänpapu ja maapähkinä. Karjaa kasvatetaan myytäväksi Norsunluurannikolle. Dallahin ja Toulan kylissä pidetään viikoittaiset markkinat.

Dallahin kautta kulkee Moptin ja Gaon välinen maantie RN16. Palveluihin kuuluu kaksi koulua, CED ja terveysasema.

Lähteet
-------

1. ↑  Resultats Provisoires RGPH 2009 (Région de Mopti) *instat.gov.ml*.  Arkistoitu 22.7.2011. Viitattu 19.9.2014. (ranskaksi)
2. 1 2 3 4  Plan de Securite Alimentaire: Commune Rurale de Dallah 2006–2010 *fsg.afre.msu.edu*. Viitattu 19.9.2014. (ranskaksi)[vanhentunut linkki]
| "Främling"Carola Häggkvist |
| --- |
| Singlen "Främling" kansikuva |
| Singlen tiedot |
|  Albumilta | *Främling* |
|  B-puoli | "Liv" |
|  Julkaistu | 1983 |
|  Formaatti | 7" vinyyli |
|  Tekijä(t) | Lasse HolmMonica Forsberg |
|  Tuottaja(t) | Lasse Holm |
|  Tyylilaji | iskelmä |
|  Kesto | 02.57 |
|  Levy-yhtiö | Mariann Grammofon |
| Listasijoitukset |
| Norja – 1. 
Ruotsi – 5.*.* |

**Främling** on ruotsalainen iskelmä vuodelta 1983. Sen sävelsi Lasse Holm ja sanoitti Monica Forsberg. Kuusitoistavuotias Carola Häggkvist esitti sen Melodifestivalen-kilpailussa 1983 ja siitä tuli hänen läpimurtonsa. Sävelteos voitti kyseisen kilpailun: se sai 88 pistettä. Samana vuonna Münchenissä pidetyssä Eurovision laulukilpailussa "Främling" sijoittui kolmanneksi. Se sai täydet 12 pistettä Norjalta ja Saksalta.

Versiot
-------

Carola levytti "Främlingistä" myös saksan-, hollannin- ja englanninkieliset versiot "Fremder", "Je ogen hebben geen geheimen" ja "Love isn't Love". Kappaleesta tehtiin myös suomenkielinen versio, "Muukalainen", jonka tulkitsi Meiju Suvas. Finn Evensen kirjoitti kappaleeseen humoristisen norjankielisen tekstin nimeltään "Strømling".

Sanoitus ja rakenne
-------------------

"Främling" alkaa noin kahdeksan sekuntia kestävällä introlla, jonka melodia vastaa kertosäettä. Ensimmäisessä säkeistössä laulun minä-kertoja asettaa muukalaiselle kysymyksiä ja pyyntöjä: "Främling, vad döljer du för mig I dina mörka ögon" ja edelleen "En främling, så känner jag för dig Jag ber dig, låt mig få veta". Silta-osiossa kiinnostus kohoaa "Vem vill du vara". Kertosäkeessä minä-kertoja rinnastaa muukalaisen kätkemän salaisuuden Mona Lisan hymyyn: "Som Mona Lisa har sitt leende Så gömmer också du en hemlighet". Hän haluaa myös, että muukalainen tekee aloitteen: "Ta första stegen och visa mig vägen i kväll", ja uskoo rakkauden etenevän "Sen blir vår kärlek aldrig främmande igen". Kertosäkeen ja toisen säkeistön väliin on sijoitettu intron toistava kahdeksansekuntinen välisoitto. Toinen säkeistö on huomattavasti ensimmäistä lyhyempi ja siitä edetään sillan kautta kertosäkeeseen. "Främling" päättyy ilman loppuhäivytystä.

Lähteet
-------

1. ↑  Discogs / Carola Häggkvist ‎– Främling / Liv Discogs. Viitattu 13.3.2017. (englanniksi)
2. ↑  Norwegiancharts.com  2017. Hung Medien. Viitattu 8.3.2017. (englanniksi)
3. ↑  Swedishcharts.com  2017. Hung Medien. Viitattu 8.3.2017. (englanniksi)
4. ↑  ESC History *esc-history.com*.  Arkistoitu 24.3.2016. Viitattu 13.3.2017. (englanniksi)
5. ↑  Svensk mediedatabas Kungliga biblioteket. Viitattu 8.3.2017. (ruotsiksi)
6. ↑  Svensk mediedatabas Kungliga biblioteket. Viitattu 8.3.2017. (ruotsiksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Viisukuppila.fi
**Westermarck-seura** (virallisesti **The Westermarck Society ry**) on sosiologinen kansallinen tiedeseura, joka järjestää esitelmiä, konferensseja ja seminaareja, harjoittaa ja tukee sosiologista tutkimusta sekä julkaisee Sosiologia-lehteä. Seuran perustivat vuonna 1940 Edvard Westermarckin oppilaat. Merkittävin Westermarck-seuran järjestämä tapahtuma ovat vuosittain järjestettävät Sosiologipäivät.

Lähteet
-------

1. ↑  The Westermarck Society The Westermarck Society. Viitattu 31.7.2012.

Aiheesta muualla
----------------

* *Sosiologia*-lehti.
* Westermarck-seuran kotisivut.
* Westermarck-samfundet hakuteoksessa *Uppslagsverket Finland* (2012). (ruotsiksi)

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Saksa
* Israel
* Suomi (KANTO)
* Yhdysvallat

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Trove
* Uppslagsverket Finland

 |
|  |
| Muut | 
* IdRef

 |

 |
**Joustava** ja **kiteytynyt älykkyys** ovat englantilais-yhdysvaltalaisen psykologin Raymond Cattellin ja yhdysvaltalaisen kognitiivisen psykologin John L. Hornin kehittämän teorian mukaan ihmisen älykkyyden lajeja. Joustavalla älykkyydellä (engl. *fluid intelligence*) tarkoitetaan eräänlaista yleistä tiedonkäsittely- ja ongelmanratkaisukykyä, kun taas kiteytynyt älykkyys (engl. *crystallized intelligence*) edustaa aikaa myöten kertynyttä tietämystä. Cattellin ja Hornin mukaan nämä kaksi ulottuvuutta luonnehtivat ihmisen älyllisiä kykyjä paremmin kuin yksi yhtenäinen yleinen älykkyystekijä. Myöhemmin he laajensivat älykkyyden taksonomiansa käsittämään myös useita muita ulottuvuuksia.

Joustavaa älykkyyttä voidaan parhaiten testata sellaisilla testeillä, jotka sisältävät testintekijälle tuoretta materiaalia ja edellyttävät mahdollisimman vähän kulttuurista tietämystä. Tällaisiin testeihin liittyy usein myös aikarajoitus. Kiteytynyttä älykkyyttä taas voidaan parhaiten testata sanasto- ynnä muilla tietopohjaisilla testeillä.

Ikääntyminen, sairaudet ja vammat vaikuttavat voimakkaammin joustavaan kuin kiteytyneeseen älykkyyteen.

Niin sanotun *investointiteorian* (*investment theory*) mukaan joustavan ja kiteytyneen älykkyyden keskinäinen suhde on sellainen, että henkilö "investoi" joustavaa älykkyyttään kiteytyneen älykkyyden hankkimiseen. Siten suurempi määrä joustavaa älykkyyttä mahdollistaa suuremman määrän kiteytynyttä älykkyyttä, ja mikäli mahdollisuudet kiteytyneen älykkyyden hankkimiseen ovat samanlaiset riippumatta joustavan älykkyyden tasosta, korreloivat joustava ja kiteytynyt älykkyys voimakkaasti keskenään.

Lähteet
-------

1. 1 2 3   Deary, Ian & Batty,David (2007). "Cognitive epidemiology". *J Epidemiol Community Health* **61**: 378–384. doi:10.1136/jech.2005.039206.
**Iolanda Cristina "Dalida" Gigliotti** (17. tammikuuta 1933 – 3. toukokuuta 1987) oli Kairossa italialaistaustaiseen perheeseen syntynyt, uransa Ranskassa luonut viihdelaulaja.

Dalida muutti 1950-luvulla Pariisiin tähtäimessään elokuvatähteys. Hän ei ollut erityisen menestyksekäs näyttelijänä, mutta nousi pian suosioon laulajana. Vuonna 1956 julkaistu kappale "Bambino" vietti 46 viikkoa Ranskan top 10 -listalla. Dalida levytti uransa aikana lukuisia menestyskappaleita (esimerkiksi "Gigi l’Amoroso", 1974) muun muassa ranskaksi, arabiaksi ja italiaksi. Hänen uransa vauhdittajana oli Eddie Barclay. Dalida esiintyi usein menestyksekkäästi Pariisin Olympia-teatterissa.

Dalidan yksityiselämää varjostivat ongelmat, ja hän teki 54-vuotiaana itsemurhan ottamalla yliannostuksen barbituraatteja. Hänet on haudattu Cimetière de Montmartren hautausmaalle Pariisiin.

Lähteet
-------

1. 1 2  DALIDA *The New York Times*.  5.5.1987. Viitattu 12.1.2022. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Dalida** Wikimedia Commonsissa

* Dalida Internet Movie Databasessa. (englanniksi)

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Espanja
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Italia
* Israel
* Yhdysvallat
* Tšekki
* Australia
* Kreikka
* Korea
* Alankomaat
* Puola

 |
|  |
| Taiteenala | 
* MusicBrainz

 |
|  |
| Muut | 
* Europeana
* SNAC
* IdRef

 |

 |
**Westfaleninhevonen** (saks. *Westfale*) on saksalainen puoliverikantakirja, joka nimensä mukaisesti on kotoisin Westfalenin osavaltiosta Luoteis-Saksasta. Rotua kasvatetaan pääosin Warendorfin valtionsiittolassa; seudulla on kasvatettu hevosia jo pitkään. Westfaleninhevoseen on risteytetty niin itäpreussilaisia - ja friisiläishevosia sekä muita saksalaisia lämminverirotuja, anglonormanneja ja jopa ravureitakin. Nykyään rotua jalostetaan enää pääosin hannoverinhevosen avulla, ja nämä rodut muistuttavatkin huomattavan paljon toisiaan.

Rotu nykyään
------------

Westfaleninhevonen on atleettinen rotu, joka soveltuu moniin hevosurheilulajeihin. Parhaiten se tunnetaan kuitenkin este- ja kouluratsastusareenoilta sekä vaunuhevosena.

**Rakenne**: Kuiva ja kaunis pää, joka muistuttaa hannoverinhevosen päätä. Silmät ovat suuret ja ilmeikkäät. Pitkä kaula ja viisto, pitkä lapa, syvä runko, voimakas takaosa ja pitkät jalat, joissa isot nivelet. Kaviot ovat kovat. Korkeus on noin 150–168 cm. Väreistä sallitaan yksiväriset värit (kaikki paitsi kirjavat).

Luonteeltaan westfaleninhevonen on hillitty, rauhallinen ja helppo käsitellä, mutta kuitenkin rohkea ja vireä. Useimpien saksalaisten puoliveristen tavoin rotu on luonteeltaan ystävällinen ja suhtautuu ihmisiin myönteisesti.

Tunnettuja westfaleninhevosia
-----------------------------

* **Rembrandt**: voittanut muun muassa kouluratsastuksen olympiakultaa vuosina 1988 ja 1992 silloisen ratsastajansa Nicole Uphoff-Beckerin kanssa. Ratsukko oli vuosia ylivoimainen, ja Rembrandt kuuluu maailman tunnetuimpiin kouluhevosiin.
* **Ahlerich**: voittanut muun muassa kouluratsastuksen olympiakultaa Reiner Klimken ratsastamana vuonna 1984.

Muita tunnettuja westfaleninhevosia ovat muiden muassa estehevoset *Fire*, *Two Step* (entiseltä nimeltään *Polydektes*) ja *Roman*.

Lähteet
-------

* Elwyn Hartley Edwards: *Hevosten maailma*
* Judith Draper: *Gummeruksen suuri hevoskirja*
* Cynthia McFarland: *Rotukäsikirja*

Aiheesta muualla
----------------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Westfaleninhevonen**.
* Westfaleninhevonen Hevosmaailma.netissä (Arkistoitu – Internet Archive)
Gamba.
**Jousisoittimet**, aiempi nimitys: jouhisoittimet, ovat kielisoittimia, joita soitetaan jousella. Tavallisesti jousisoittimilla tarkoitetaan viuluperheeseen kuuluvia viulua, alttoviulua ja selloa sekä gambaperheen jälkeläisiin kuuluvaa kontrabassoa, jotka ovat vakiintuneet nykyaikaisiin yhtye- ja orkesterikokoonpanoihin.

Jousisoittimille on yhteistä se, että niitä soitetaan jousella. Poikkeus on keskiajalla kehitetty kampiliira, jossa jousen tehtävää hoitaa kieliä hankaava puukiekko. Kiekkoa pyöritetään kammella.

Jousten muodot ja koot vaihtelevat, mutta kaikissa on puusta, hiili- tai lasikuidusta tehty kaari, jonka päihin on jännitetty hevosen häntäjouhia. Jouhia kiristetään vääntämällä nuppia, joka liikuttaa frossin (jousen tyvipään) mekanismia saaden jouhet kiristymään. Frossi on yleensä rakennettu eebenpuusta, kilpikonnankuoresta tai norsunluusta.

Historiallisesti jousella on soitettu monia soittimia. Vanhoista soittimista nykypäivänä käytetään esimerkiksi suomalaisessa kansanmusiikissa jouhikkoa, ruotsalaisessa kansanmusiikissa avainviulua ja barokkiorkestereissa viola da gambaa.

Soittotekniikat
---------------

Tavallinen tapa soittaa jousisoittimia on *détaché* (ransk. *erikseen*). Se tarkoittaa, että jousta vedetään kielen päällä eteen- tai taaksepäin erikseen joka nuotin kohdalla. Romantiikan ajan musiikissa sävelet tyypillisesti soitetaan yhteen, kun taas vanhemmissa teoksissa ne on tapana soittaa selvemmin erillään.

Legatokaarella merkityt nuotit soitetaan aina yhdellä jousenvedolla. Staccato voidaan tehdä nopeassa tempossa *spiccato*-tekniikalla eli käyttämällä hyppivää jousta. Hitaammissa staccatoissa jousi voidaan pitää kielellä eli käyttää kiinteää jousta. Tämän tekniikan nimi on *martelé*.

Muita ilmaisukeinoja:

* **Pizzicato** eli kielten näppäily.
* **Sul ponticello** eli tallan päällä soittaminen. Sointi on tällöin kova ja kylmä.
* **Sul tasto** eli otelaudan päällä soittaminen. Sointi on voimaton.

Jousisoittimilla voidaan tuottaa myös huiluääniä.

Varsinkin klassisia viuluperheen soittimia soitettaessa jousi on lähes poikkeuksetta oikeassa kädessä. Tämä johtuu siitä, että jousisoittajia on usein enemmän kuin yksi, ja varsinkin orkestereissa "vasenkätinen" tyyli (jousi vasemmassa kädessä) voisi aiheuttaa vaaratilanteita.

Katso myös
----------

* Jousikvartetto
* Jousisekstetto
* Jousiorkesteri

Lähteet
-------

1. ↑  Facta 2001 osio 7 s. 204

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Jousisoitin**.
**Sammakonkitakasvit** (Philydraceae) on pieni kasviheimo koppisiemenisten yksisirkkaislahkossa Commelinales.

Tuntomerkit
-----------

Kasvit ovat ruohoja ja usein villakarvaisia. Lehdet sijaitsevat kahdessa rivissä syrjittäin ja ovat miekkamaisia, tai lehdet ovat liereitä suvussa *Philydrella*. Kukat sijaitsevat ryhmissä kookkaiden suojuslehtien hangoissa. Kukat ovat avoinna vain päivän ja ovat vastakohtaisia. Kehäkiehkurat ovat erilaistuneet, mutta silti molemmat ovat terälehtimäisiä. Ulkokiehkuran ja sisäkiehkuran varren puoleiset kehälehdet ovat yhdistyneet ja varresta poispäin oleva ulkokiehkuran pariton kehälehti on kookas ja toisista erillinen, sisäkiehkuran vastaava terälehti on pieni ja hetiöön kiinnittynyt, paitsi suvussa *Helmholtzia*. Näin kehä näyttää kaksilukuiselta. Heteitä on vain yksi. Kussakin emilehdessä on paljon siemenaiheita. Siemenessä on pitkä alkio ja alkioripustin eli suspensori on tuskin kehittynyt. Kromosomiluku n = 8, 16, 17.

Levinneisyys
------------

Heimon kasvit kasvavat Länsi-, Itä- ja Pohjois-Australiassa, Uudessa-Guineassa ja Kaakkois-Aasiassa. Sammakonkita (*Philydrum lanuginosum*) esiintyy suurimmassa osassa heimon levinneisyysaluetta; muilla lajeilla sitä vastoin on paikallinen levinneisyys Uudessa-Guineassa ja Australiassa.

Luokittelu
----------

Sammakonkitakasvit (Philydraceae), kenguruntassukasvit (Haemodoraceae) ja vesihyasinttikasvit (Pontederiaceae) muodostavat Commelinales-lahkon evoluutiopuussa kladin, jonka kasvien soluissa ei ole piidioksidikappaleita, mutta oksalaattikiteitä on. Kehälehdissä (tepaaleissa) on tanniinisoluja, istukoissa kivisoluja, ja hedelmä on verhiön suojaama.

Heimossa on neljä sukua ja viisi lajia. Heimon evoluutiopuun haaroittuminen lienee alkanut noin 33 tai toisen arvion mukaan 47 miljoonaa vuotta sitten.

### Suvut

* *Helmholtzia* F.Muell.
* *Philydrella* Caruel
* *Philydrum* Banks ex Gaertn. – sammakonkidat, laji sammakonkita (*P. lanuginosum*)

Lähteet
-------

* Stevens, P. F. (2001 onwards). Angiosperm Phylogeny Website. Version 12, July 2012 [and more or less continuously updated since]. (englanniksi)

### Viitteet

1. 1 2 3 4  Stevens 2001–, Viittaus 5.12.2014.
2. ↑
3. ↑

Aiheesta muualla
----------------

* Suomen Lajitietokeskus: Sammakonkitakasvit – Philydraceae
* Flora of China: Philydraceae (englanniksi)
* Uuden Etelä-Walesin lajeja:

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Taksonitunnisteet | 
* Wikidata: Q131506
* Wikispecies: Philydraceae
* APNI: 54620
* ATRF: Philydraceae
* CoL: 6269F
* EoL: 8163
* EPPO: 1PHIF
* FloraBase: 22763
* FoAO2: Philydraceae
* FoC: 10676
* Fossilworks: 55824
* GBIF: 7693
* GRIN: 865
* iNaturalist: 71600
* IPNI: 77126744-1
* IRMNG: 117016
* ITIS: 42613
* NCBI: 44974
* Open Tree of Life: 775194
* POWO: urn:lsid:ipni.org:names:77126744-1
* Tropicos: 42000370
* VicFlora: 3e4ca60d-8032-4155-b2a3-5f1f49db3bf4
* Watson & Dallwitz: philydra
* WFO: wfo-7000000459

 |

 |
**Mahmud Kati** (1468? – 1552 tai 1593) oli timbuktulainen oppinut, jota on pidetty Länsi-Sudanin historiasta kertovan *Tarikh al-fattaš* -kronikan tekijänä.

Mahmud Katin isän on kerrottu olleen Espanjasta Timbuktuun muuttanut arabimuslimi, joka meni naimisiin songhai- tai soninkenaisen kanssa. Kati kasvoi Kurminan alueella, mutta vietti suurimman osan aikuiselämästään Timbuktussa. Hän kuului Songhaivaltakunnan soninkelaisperäiseen wakuri-eliittiin. 1500-luvun vaihteessa Kati toimi maan hallitsijan Askia Muhammadin virkamiehenä ja osallistui tämän pyhiinvaellusmatkalle Mekkaan.

Katin ja hänen jälkeläistensä laatima *Tarikh al-fattaš* on tärkeä Länsi-Sudanin historian lähde ja elävä kuvaus 1500-luvun Songhaivaltakunnasta. Hänen hautansa Timbuktussa on merkittävä uskonnollinen kohde.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  *Dictionary of African Biography*, s. 309–310. New York: Oxford University Press, 2012. ISBN 978-0-19-538207-5.


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF
	+ 2
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Israel
* Yhdysvallat
* Ruotsi
* Kreikka
* Alankomaat
* Vatikaani

 |
|  |
| Tieteilijät | 
* CiNii

 |
|  |
| Muut | 
* IdRef

 |

 |
Mahmut Atalay (keskellä) vuoden 1966 MM-kilpailujen palkintojenjaossa.
**Mahmut Atalay** (30. maaliskuuta 1934 Çorak, Çorum – 4. joulukuuta 2004 Ankara) oli turkkilainen vapaapainija, olympiavoittaja ja maailmanmestari.

Vuonna 1959 Atalay voitti kultaa Välimeren kisoissa 78 kilogramman painoluokassa ja 1963 70 kilogramman painoluokassa. 1963 Helsingborgin MM-kisoissa hän sijoittui 70 kilogramman painoluokassa neljänneksi samoin kuin seuraavana vuonna Tokion olympialaisissa. 1965 Manchesterin MM-kisoissa hän sijoittui hopealle.

Vuonna 1966 Atalay siirtyi 78 kilogramman painoluokkaan ja sijoittui toukokuussa Karlsruhen EM-kisoissa hopealle. Reilua kuukautta myöhemmin hän voitti maailmanmestaruuden Toledon MM-kisoissa. Seuraavana vuonna hän jäi kotimaassaan käydyissä EM-kisoissa hopealle kultamitalin mentyä toistamiseen Juri Šahmuradoville. Saman vuoden MM-kisoissa Atalay sijoittui neljänneksi.

Viimeisiksi jääneissä arvokisoissaan 1968 Mexico Cityn olympialaisissa Atalay voitti kultamitalin.

Lähteet
-------

* 
* Mahmut Atalay FILAn tietokannassa

Viitteet
--------

1. 1 2  MAHMUT ATALAY *Athletes*. The International Olympic Committee (IOC). Viitattu 6.3.2021. (englanniksi)
**Luc Tardif** (s. 29. maaliskuuta 1953 Trois-Rivières, Kanada) on kanadalais-ranskalainen jääkiekkoilija ja jääkiekkojohtaja.

Tardif aloitti pelaajauransa kotimaassaan Kanadassa, missä hän pelasi sekä juniorisarjoissa että yliopistosarjassa. Eurooppaan hän muutti vuonna 1975. Tardifin seura Euroopassa oli ensin parin vuoden ajan belgialainen Brussels Tigers, kunnes hän siirtyi kaudeksi 1977–1978 Ranskan pääsarjan HC Chamonix’hin. Chamonix’ssa hän pelasi kuusi kautta ja sen jälkeen neljä kautta Rouenissa. Tardif pelasi kauden 1988–1989 kakkossarjan Caenissa, mutta palasi vielä kaudeksi 1989–1990 Roueniin. Tardif voitti Belgiassa ja Ranskassa yhteensä kuusi kansallista mestaruutta. Ranskan sarjan paras pistemies ja Charles Ramsay -palkinnon voittaja hän oli vuosina 1979, 1980, 1981 ja 1983.

Tardif johti pelaajauransa jälkeen useita vuosia Rouenin nuorisojääkiekkoa. Hänet valittiin vuonna 2000 Ranskan jääurheiluliiton jääkiekko-osaston johtoon ja vuonna 2006 uudelleen perustetun Ranskan jääkiekkoliiton ensimmäiseksi johtajaksi. Tardif valittiin uudelleen vuosina 2010, 2014 ja 2018.

Tardif toimi vuosina 2008–2012 Kansainvälisen jääkiekkoliiton IIHF:n kilpailukomiteassa, ja vuonna 2016 hänet valittiin talouskomitean puheenjohtajaksi. Ranskan olympiakomitean kisadelegaation johtajana Tardif toimi talviolympialaisissa 2014 ja talviolympialaisissa 2018. Hän oli mukana myös komiteassa, joka haki Pariisiin vuoden 2024 kesäolympialaisia.

Tardif valittiin syyskuussa 2021 IIHF:n uudeksi puheenjohtajaksi tehtävässä 27 vuotta toimineen René Faselin tilalle. Tardif voitti valintaäänestyksen neljännellä kierroksella saksalaisen Franz Reindlin äänin 67–39.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Luc Tardif IIHF. Viitattu 28.9.2021. (englanniksi)
2. ↑  Luc Tardif Elite Prospects. Viitattu 28.9.2021. (englanniksi)
3. 1 2  Adam Steiss: Meet the Candidates  21.9.2021. IIHF. Viitattu 28.9.2021. (englanniksi)
4. ↑  Trophées individuels FFHG. Viitattu 28.9.2021. (ranskaksi)
5. ↑  Martin Merk: Luc Tardif new IIHF President  21.9.2021. IIHF. Viitattu 28.9.2021. (englanniksi)
**Luca Aerni** (s. 27. maaliskuuta 1993) on sveitsiläinen alppihiihtäjä ja joukkuekilpailun olympiavoittaja. Hän edustaa Les Barzettes -seuraa.

Aerni voitti alppiyhdistetyn maailmanmestaruuden Sankt Moritzissa 2017 yhden sadasosasekunnin erolla Marcel Hirscheriin, vaikka oli syöksylaskuosuuden jälkeen vasta 30:ntena. Pyeongchangin olympialaisissa 2018 hän voitti kultaa joukkuekilpailussa ja oli alppiyhdistetyssä yhdestoista. Åren MM-kilpailuissa 2019 hän sijoittui alppiyhdistetyssä kahdeksanneksi. Pekingin olympialaisissa 2022 hän oli pujottelussa neljästoista.

Aerni kilpaili maailmancupissa ensimmäisen kerran Madonna di Campiglion pujottelussa joulukuussa 2012. Ensimmäiset maailmancupin pisteensä hän sai oltuaan yhdeksäs Münchenin kaupunkipujottelussa uudenvuodenpäivänä 2013. Ensimmäisen palkintosijansa hän saavutti oltuaan toinen Madonna di Campiglion pujottelussa joulukuussa 2017.

Aerni sijoittui nuorten MM-kilpailujen pujottelussa neljänneksi 2013 ja sai samassa lajissa hopeaa 2014. Hän voitti Euroopan cupin pujottelukilpailun Chamonix'ssa tammikuussa 2013. Hän voitti Sveitsin-mestaruuden superalppiyhdistetyssä 2012 ja 2017 sekä pujottelussa 2015 ja 2017.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Luca Aerni Kansainvälinen hiihtoliitto (FIS).  (englanniksi)
2. ↑  Jättimäinen yllätys MM-kisoissa – Hirscher sysättiin valtaistuimelta sadasosalla! *mtv.fi*.  13.2.2017.  Arkistoitu 14.2.2017. Viitattu 14.2.2017.
3. ↑  Medalists *pyeongchang2018.com*.  Arkistoitu 24.2.2018. Viitattu 11.3.2018. (englanniksi)
**Viihdelehti Stara** on suomalainen viihdealan verkkomedia, joka aloitti toimintansa vuoden 2003 lopussa. Julkaisussa käsitellään pop- ja rock-musiikkia, matkailua, lifestyleä, elokuvia ja pelejä. Lisäksi julkaisussa on suomalaisten ja ulkomaisten tähtien haastatteluja. Parissa vuodessa julkaisun verkkoversio Stara.fi kasvoi yhdeksi Suomen luetuimmista viihdemedioista verkossa, ja viikoittainen lukijamäärä ylitti 100 000 rajan helmikuussa 2008. Vuodesta 2006 alkaen Stara oli myös aikakauslehti, jonka julkaiseminen kuitenkin sittemmin loppui. Staran verkkosivusto tavoittaa 1,24 mijoonaa eri lukijaa kuukaudessa (maaliskuu 2022).

Julkaisun päätoimittaja on Jocka Träskbäck. Toimituksella on kolme vakituista toimittajaa ja lisäksi verkkomedia työllistää useita freelancereita. Staran tunnettuja brändejä ovat myös Mister Pop ja Miss Pop -äänestykset Suomen komeimmasta ja kauneimmasta poptähdestä.

Aikakauslehti
-------------

Vuoden 2003 toukokuussa lanseerattiin myös *Stara*-aikakauslehti, jonka levikki oli aluksi 15 000 kappaletta. Lehdestä tuli vuoden 2008 keväällä myös S-iltaravintoloiden asiakaslehti ja levikki kasvoi samalla 30 000 kappaleeseen, joten Stara on yksi maan suurimmista viihdealan aikakauslehdistä. Lehden voi tilata liittymällä S-iltaravintoloiden kanta-asiakkaaksi. Se ei ole irtonumeromyynnissä.

Blogit
------

Vuonna 2014 Stara Media Oy osti osuuden BlogBook Finland Oy:n osakekannasta, ja Stara aloitti yhteistyön blogisivusto Blogbookin kanssa. Blogbookin blogikirjoituksia aletaan julkaista myös Stara-kaupunkilehdessä.

Televisio-ohjelma ja podcastit
------------------------------

Vuonna 2007 esitettiin myös ensimmäiset Stara-nimiset televisio-ohjelmat Pirkanmaan Kaupunkitelevisiossa ja sittemmin ohjelmaa ryhdyttiin esittämään maanlaajuisesti myös Diggari-kaapelitelevisiokanavalla, jonka peittoalueella oli 700 000 kotitaloutta.

Stara aloitti ensimmäisenä Suomessa kaupalliset podcast -lähetykset elokuussa 2005. Ensimmäisen mainoskatkollisen podcastin Stara julkaisi 7. lokakuuta 2005. Silloin kansainvälinen musiikkikanava Music Television mainosti historiansa ensimmäisen kerran podcastissä. Julkaisu alkoi tuottaa ensimmäisenä Suomessa kaupallisia videopodcasteja 9.5.2007. Ensimmäiset jaksot käsittelivät Helsingin Euroviisuja. Maaliskuussa 2008 Starasta tuli ensimmäinen suomalainen media, jonka videot otettiin mukaan Nokia Video Center -ohjelmiston Euroopan katalogiin ja sitä kautta matkapuhelimiin. Kesällä 2008 julkaistiin Suomen ensimmäinen mainoskatkollinen videopodcast, kun mainostajana oli Hartwall Jaffa.

Lähteet
-------

1. ↑  BlogBook ja Stara yhdistivät voimansa *Stara*.  30.6.2014. Stara Media Oy. Viitattu 22.2.2015.

Aiheesta muualla
----------------

* Viihdelehti Stara.fi
* Viihdelehti Stara.fi podcast
* Viihdelehti Stara.fi videopodcast
* Stara Media Oy
* IT Viikko: Suomalaislehti mukaan Nokian videopalveluun
* Markkinointi & Mainonta: Viihdelehti Stara kasvaa
**Carl Arne Öhman** (5. huhtikuuta 1884 Helsinki – 14. elokuuta 1968 Helsinki) oli suomalainen poliitikko. Öhman toimi RKP:n kansanedustajana vuosina 1948–1958 edustaen ensin Uudenmaan läänin vaalipiiriä ja sitten Helsingin kaupungin vaalipiiriä. Hän sai julkisuutta vaadittuaan Kansaneläkelaitoksen johtoa tuomiolle niin sanotun Kansaneläkelaitoksen jutun alkuvaiheessa syksyllä 1957.

Öhman toimi myös kaupunginvaltuutettuna Vaasassa ja Helsingissä sekä Vaasan kaupunginhallituksen jäsenenä. Öhman kirjoitti ylioppilaaksi vuonna 1902, valmistui lakitieteen kandidaatiksi vuonna 1911, varatuomariksi vuonna 1914 ja lakitieteen lisensiaatiksi vuonna 1949. Öhman toimi politiikan ulkopuolella Helsingin lakiasiaintoimiston asianajajan apulaisena 1911–1916, 
Lantmannabankenin johtokunnan jäsenenä 1917–1920, Suomen unionpankin Vaasan pääkonttorin johtokunnan jäsenenä 1921–1924, Unionpankki Oy:n Vaasan haarakonttorin apulaisjohtajana 1924–1931, Helsingin Osakepankin johtokunnan varajäsenenä 1931–1933, Pohjoismaiden yhdyspankin notariaattiosaston johtajana Helsingissä 1934–1953 sekä Suomen teollisuushypoteekkipankin johtajana 1952–1957. Öhmanin vanhemmat olivat kunnallispormestari Elias Öhman ja Anni von Fieandt. Öhman toimi presidentin valitsijamiehenä vuosina 1950 ja 1956.

Lähteet
-------

1. ↑  Helsingin Sanomat 23.10.1957 sivu 14 ja 27.10.1957 sivu 14.
2. ↑  .aspx Arne Öhman *Suomen kansanedustajat*. Eduskunta.

Ruotsalaisen kansanpuolueen kansanedustajat

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Ruotsalaisen kansanpuolueen kansanedustajat 1948–1951 |
| --- |
|  |
| RKP (13) | 
* von Born
* Brommels
* Forss
* Jern
* Korsbäck
* Kullberg
* Meinander
* Söderhjelm
* Törngren
* Wickman
* Öhman
* Östenson
* Österholm

 |
|  |
| Ahvenanmaa | 
* Larson

 |

 |

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Ruotsalaisen kansanpuolueen kansanedustajat 1951–1954 |
| --- |
|  |
| RKP (14) | 
* von Born
* Hollstén
* Jern
* Korsbäck
* Kullberg (1951–1953†)
* Lindh (1953–1954)
* Meinander
* Nordfors
* Nordström
* Teir
* Törngren
* Wickman
* Öhman
* Östenson
* Österholm

 |
|  |
| Ahvenanmaa | 
* Larson

 |

 |

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Ruotsalaisen kansanpuolueen kansanedustajat 1954–1958 |
| --- |
|  |
| RKP (12) | 
* Forsberg
* Högström
* Korsbäck
* Lindh
* Meinander
* Nordfors
* Nordström
* Teir
* Törngren
* Wickman
* Öhman
* Österholm

 |
|  |
| Ahvenanmaa | 
* Larson

 |

 |



|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt Muokkaa Wikidatassa | 
* Eduskunta

 |

 |
Mahmud Nedim pašša.
**Mahmud Nedim pašša** (n. 1818 – 14. toukokuuta 1883) oli georgialaissyntyinen valtiomies ja Osmanien valtakunnan suurvisiiri.

Mahmud oli Bagdadin kenraalikuvernööri Mehmed Necib paššan poika. Hän toimi aluksi alemmissa viroissa osmanihallinnossa, kunnes hän yleni sellaisiin tehtäviin kuin apulaisulkoministeri, Damaskoksen ja Izmirin kenraalikuvernööri, kauppaministeri ja Tripolin kenraalikuvernööri. Hän toimi menestyksekkäästi myös oikeusministerinä ja laivastoministerinä 1869, ja lopulta hän toimi suurvisiirinä kahdesti, 1871-1872 ja 1875-1876.

Hän oli yksi sulttaani Abd-ul-Azizin suosikeista. Venäjän voimakastahtoisella suurlähettiläällä Nikolai Pavlovitš Ignatjevilla nähtiin olevan suuri vaikutusvalta Mahmudiin, jonka vuoksi hänelle annettiin lisänimi "Nedimov". Hänen ei katsota onnistuneen suurvisiirinä, ja hänen asetuksillaan oli jopa kielteisiä vaikutuksia talouteen. Toisen kautensa jälkeen hän toimi vielä sisäministerinä 1879-1882.

Lähteet
-------

1. ↑  Abū Mannah, Buṭrus (2001): *Studies on Islam and the Ottoman Empire in the 19th century, 1826–1876*, s. 163.
2. ↑  Kuneralp, Sinan (1999). *Son Dönem Osmanlı Erkân ve Ricali, 1839–1922: Prosopografik Rehber*. İsis, 89.


|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Edeltäjä:**Mehmed Emin Aali pašša  Sakızlı Ahmed Esat pašša** | **Osmanien valtakunnan suurvisiiri**1871–1872  1875–1876 | Seuraaja:**Ahmet Şefik Mithat pašša  Mütercim Mehmed Rüşdi pašša** |

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Yhdysvallat

 |
|  |
| Muut | 
* İslâm Ansiklopedisi

 |

 |
**Tereia** (m.kreik. Τηρεία tai Τήρεια, lat. *Teria*) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (*polis*) Propontisen Vähän-Aasian alueella nykyisessä Turkissa. Sen tarkkaa sijaintia ei tunneta.

Antiikin kirjallisten lähteiden perusteella Tereia sijaitsi itään Kyzikoksesta lähellä Myrleiaa. Näin se on mitä ilmeisimmin eri paikka kuin Homeroksen ja Strabonin mainitsema Tereia, joka oli vuori Kyzikoksen länsipuolella.

Myös kaupungin historiasta tiedetään vain vähän. Se oli olemassa ainakin klassisella kaudella. Vaikka kaupunki on luetteloitu polikseksi eli itsenäiseksi kaupunkivaltioksi, sen todellinen asema tunnetaan kuitenkin huonosti. Kaupunki on tulkittu polikseksi lähinnä siksi, että se kuului 400-luvulla eaa. Ateenan johtamaan Deloksen meriliittoon, tai ainakin se esiintyy liiton verotusluetteloissa vuosina 425/424 ja 422/421 eaa.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Hansen, Mogens Herman & Nielsen, Thomas Heine: "763 Tereia", *An Inventory of Archaic and Classical Poleis*. An Investigation Conducted by The Copenhagen Polis Centre for the Danish National Research Foundation. Oxford: Oxford University Press, 2004. ISBN 0-19-814099-1.
2. 1 2  Smith, William: "Teria", *Dictionary of Greek and Roman Geography*. Boston: Little, Brown and Company, 1854. Teoksen verkkoversio.
3. ↑  Tereia *Pleiades*. Viitattu 2.11.2020.
4. ↑  Homeros: *Ilias* 2.829; Strabon: *Geografika* 12 s. 565, 13 s. 589.
**Johan Anthoniszoon van Riebeeck**, yleisemmin **Jan van Riebeeck**, (21. huhtikuuta 1619 − 18. tammikuuta 1677) oli hollantilainen siirtomaaupseeri ja Kapkaupungin perustaja.

Elämä
-----

Jan van Riebeeckin patsas Kapkaupungin keskustassa
Johan Anthoniszoon van Riebeeck syntyi Culemborgissa Alankomaissa lääkärin poikana ja varttui Schiedamissa, jossa nai Maria de la Quellerien 28. maaliskuuta 1649. Heille syntyi kahdeksan poikaa, joista yksi, Abraham van Riebeeck, yleni Hollannin Itä-Intian kenraalikuvernööriksi.

Jan van Riebeeck liittyi Hollannin Itä-Intian kauppakomppaniaan 1639. Hän hoiti uransa varrella useita virkoja ja tehtäviä kaukoidässä. Bataviassa hän toimi armeijan lääkärin apulaisena. Hän vieraili tehtävissään myös Japanissa. Hänen tärkein virkansa oli Tonkinissa toimivan kauppakomppanian tukikohdan päällikkyys nykyisessä Vietnamissa. Hänet kuitenkin kutsuttiin takaisin, koska hän oli käynyt kauppaa omaan lukuunsa.

Vuonna 1651 hänet komennettiin lähtemään Afrikan eteläkärkeen perustamaan tukikohta Kapmaahan. Hänen laivastonsa lähti matkaan kolmella laivalla, jotka olivat *Drommedaris*, *Reijger* ja *Goede Hoop*. Riebeeckin komentama laivasto nousi 6. huhtikuuta 1652 maihin nykyisen Kapkaupungin kohdalla, jonne Riebeeck perusti varuskunnan hoitamaan kuljetuksia Itä-Intian ja Hollannin välillä.

Jan van Riebeeck toimi Kapmaan komentajana 1652–1662. Hän rakensi paikalle linnoituksen ja teki parannuksia Pöytävuorenlahden luonnonsatamaan. Hän perusti hedelmäviljelyksiä ja kävi kauppaa paikallisen väestön, khoiden, kanssa. Nykyinen Kapkaupungin linnake on kuitenkin rakennettu vasta Riebeeckin jätettyä Kapmaan.

Jan van Riebeek kuoli Bataviassa, nykyisessä Jakartassa, Jaavan saarella 1677.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Jan van Riebeeck** Wikimedia Commonsissa

* Capeconnected: European settlement at the Cape and the era of VOC rule in Cape Town (2002)(englanniksi)

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Espanja
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Belgia
* Yhdysvallat
* Tšekki
* Alankomaat

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Alankomaat

 |
|  |
| Muut | 
* SNAC
* IdRef

 |

 |
**Kivarinjärvi** on järvi Puolangan kunnassa noin neljän kilometriä kuntakeskuksesta luoteeseen. Kivarinjärven kylä sijaitsee järven etelärannalla.

Järvi on itä–-länsisuunnassa neljä kilometriä pitkä ja enimmillään 1,2 kilometriä leveä. Siitä työntyy itään 400 metriä leveä Nurkkalahti. Järven pinta-ala on 2,62 neliökilometriä, ja sen rantaviivan pituus on 13,8 kilometriä. Järven tilavuudeksi on laskettu 10,7 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0107 kuutiokilometriä. Keskisyvyys on 4,09 metriä ja syvin kohta 11 metriä. Syvin kohta sijaitsee järven länsiosassa. Järvellä on kaksi saarta: Jokelansaari ja Pikkusaari. Jokelansaari on niistä suurin ja sijaitsee järven keskiosassa.

Kivarinjärvi sijaitsee Kiiminkijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 60) Puolankajärven valuma-alueella (60.05), jonka Kivarinjärven alueeseen (60.051) se kuuluu. Vedenpinnan korkeus on 137,5 mpy.

Järvi on Kiiminkijoen alkulähde. Joki alkaa järven pohjoispäästä. Järven eteläpäähän laskee Keskijoki, joka tuo vettä Isosta Puutiojärvestä ja edelleen muun muassa Puolankajärvestä.

Järven rannoilla on peltoja, taloja ja vapaa-ajan asuntoja. Kantatie 78 kulkee järven koillispuolelta ja seututie 837 eteläpuolelta. Länsipään Lehtolanlahdella on veneenlaskupaikka ja kota.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5 6 7 8  Kivarinjärvi (60.051.1.006) *Järviwiki*. Suomen ympäristökeskus. Viitattu 1.7.2022.
2. 1 2 3 4 5  Kivarinjärvi (sijainti maastokartalla) *Karttapaikka*. Helsinki:  Maanmittauslaitos. Viitattu 1.7.2022.
**Kiirunan saamelaisteatteri** (pohjoissaameksi *Giron Sámi teáhter*) on Kiirunasta käsin toimiva saamelainen teatteri, joka on perustettu 1992. Kiirunan saamelaisteatterilla on näyttämö ja hallinto Kiirunassa, ja sen tarkoitus on tarjota ammattilaistekijöiden taide-esityksiä, jotka perustuvat saamelaiskulttuuriin ja edistävät saamelaiskielten käyttöaloja. Teatterilla on vuosittain ohjelmistossa kahdesta kolmeen eri esitystä, ja se esiintyy Saamenmaalla ja muualla maailmassa kiertueteatterina.

Lähteet
-------

1. ↑  Kotisivujen tietoa -osio Sámi teáhter. Viitattu 10.5.2022.
2. ↑  Ajankohtaista (Teatterin esite) Sámi teáhter. Viitattu 10.5.2022.

Aiheesta muualla
----------------

* Kotisivut (englanniksi)
* Lapin yliopisto: Kiirunan Saamelaisteatteri esiintyy yliopistolaisille.
* Yle: "Suomen seitsemännen ydinvoimalan reaktori Inarissa räjähtää" – Saamelaisteatteri Kiirunasta esiintyy filmifestivaalin avajaisiltana Inarissa.
* Psykologi: Essee – Lupa olla olemassa, se on se lääke.
Discovery Networks Finlandin logo.
**Discovery Networks Finland** (vuosina 2013-2015 **SBS Discovery Television**) on suomalainen televisioyhtiö, jonka omistaa yhdysvaltalainen Warner Bros. Discovery. Yhtiö perustettiin 9. huhtikuuta 2013 Discovery Communicationsin ostettua SBS Nordicin toiminnot saksalaiselta ProSiebenSat.1 Medialta. Uuteen yhtiöön siirrettiin SBS Nordicin toimintojen lisäksi myös Discoveryn pohjoismaiset toiminnot. 

Suomessa yhtiön kanaviin kuuluvat maksuttomat TV5, Kutonen, Frii ja TLC sekä maksu-tv-kanavat Discovery Channel, Animal Planet, Discovery Science, Discovery World ja Investigation Discovery sekä urheilukanavat Eurosport 1 ja Eurosport 2.

Syyskuussa 2018 Discovery avasi pohjoismaissa erittäin suositun suoratoistopalvelu Dplayn myös Suomeen. Tammikuussa 2021 Dplayn nimi muuttui Discovery+:ksi. Discoveryn toinen Suomessa toimiva suoratoistopalvelu on urheiluun keskittynyt Eurosport Player.

Discovery Networks Finland omistaa olympialaisten televisio-oikeudet Suomessa vuosina 2018–2024. Se on alilisensioinut osan oikeuksista Ylelle.

Discovery Networks Finlandilla on noin 40 työntekijää Suomessa, ja se on osa globaalia mediayhtiö **Discovery Networks Internationalia** (DNI). DNI toimii yli 200 maassa.

Lähteet
-------

1. ↑  Voice, TV5 ja Kutonen vaihtavat omistajaa *Ilta-Sanomat (is.fi)*.  14.12.2012. Viitattu 13.5.2021.
2. 1 2 3  Discovery Finland: Discovery yrityksenä *discoveryfinland.fi*.  Arkistoitu 2.11.2021. Viitattu 14.7.2021.
3. ↑  Discoveryn Dplay Suomeen! Afterdawn.fi.  [vanhentunut linkki]
4. ↑  Tapala, Petri: Dplay-suoratoistopalvelusta tulee discovery+ *mobiili.fi*.  3.12.2020. Viitattu 14.7.2021.
5. ↑  Discovery Finland ja Yle ovat solmineet uuden yhteistyösopimuksen olympialaisten esitysoikeuksista *yle.fi*.  6.2.2020. Viitattu 14.7.2021.
6. ↑  At a glance (PDF)  5.8.2015. Silver Spring, MD:  Discovery Communications. Viitattu 12.10.2015. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Viralliset kotisivut
Jan de Klerk
**Johannes "Jan" de Klerk** (22. heinäkuuta 1903 Burgersdorp – 24. tammikuuta 1979 Krugersdorp) oli eteläafrikkalainen poliitikko, joka toimi muun muassa maan opetusministerinä ja senaattorina. Jan de Klerk on myös Etelä-Afrikan presidentin Frederik de Klerkin isä.

Jan de Klerk osallistui aktiivisesti opiskelijapolitiikkaan opiskellessaan *Potchefstroom University Collegessa* vuosina 1923–1926. Valmistuttuaan hän toimi opettajana vuosina 1927–1945 Nylstroomin kaupungissa Witwatersrandissa. Vuonna 1947 hänet nimitettiin Kansallispuolueen Witwatersrandin osaston puoluesihteeriksi ja elokuussa puolueen Transvaalin osaston pääsihteeriksi. Vuonna 1954 de Klerkin lanko, pääministeri Daniel François Malan, nimitetti hänet työvoimaministeriksi ja vielä samana vuonna senaattoriksi. Vuosien aikana hän toimi myös kaivos-, sisäasiain-, opetus- ja siirtolaisasiaministerinä. Kesäkuussa 1969 hänet nimitettiin senaatin puhemieheksi.

De Klerk oli keskeinen vaikuttaja *Rand Afrikaans* ja Port Elizabethin yliopistojen perustamisessa. Vuonna 1976 de Klerk erosi senaatin puhemiehen tehtävistä ja vietti elämänsä viimeiset vuodet maatilallaan Krugersdorpissa.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Johannes (Jan) de Klerk South African History Online. Viitattu 9.8. 2007. (englanniksi)
**Alexander Gripenberg** (28. toukokuuta 1879 Pultava Venäjä – 9. helmikuuta 1935 Sedjenane, Tunisia) oli suomalainen Venäjän keisarillisessa armeijassa palvellut kenraalimajuri.

Alexander Gripenbergin vanhemmat olivat jalkaväenkenraali Oskar Ferdinand Gripenberg ja Katarina (Hedvig Ida Angelique) Lundh. Gripenberg valmistui keisarin paašikoulusta, ylennettiin aliluutnantiksi ja määrättiin palvelukseen Henkivartioväen ratsastavaan tykistöprikaatiin 1898. Luutnantiksi hänet ylennettiin 1902 ja komennettiin alikapteenina 9. Itä-Siperian tarkk’ampujatykistöprikaatiin, jossa hän osallistui Venäjän–Japanin sotaan 1904–1905. Hän haavoittui sodassa niin, että hänen toinen jalkansa amputoitiin. Gripenberg tuli vuoden 1905 alussa tykistön ylitarkastaja suuriruhtinas Sergei Mihailovitš Romanovin adjutantiksi ja siirrettiin luutnanttina Henkivartioväen ratsastavan tykistöprikaatin upseeriluetteloihin. Alikapteeniksi hänet ylennettiin 1906 ja kapteeniksi 1911. Gripenberg määrättiin Henkivartioväen ratsastavaan tykistöprikaatiin 1912 ja ylennettiin everstiksi. Hän erosi sotapalveluksesta 1914, mutta palasi ensimmäisen maailmansodan aikana palvelukseen 1915 suuriruhtinas Sergei Mihailovitšin adjutantiksi. Hän oli maailmansodan aikana myös kevyen mörssäritykistödivisioonan komentaja vuoteen 1917, jolloin hän erosi sotapalveluksesta kenraalimajurina. Hän siirtyi sitten Ranskaan ja toimi Ranskan valtion tierakentamisen johtajana Tunisiassa aina kuolemaansa saakka.

Lähteet
-------

1. 1 2  Alexander Gripenberg *Suomalaiset kenraalit ja amiraalit Venäjän sotavoimissa 1809–1917*. Biografiakeskus, Suomalaisen Kirjallisuuden Seura. (Viitattu 1.2.2020)


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt Muokkaa Wikidatassa | 
* Kenraalit ja amiraalit
* Biografiasampo

 |

 |
*Tämä artikkeli kertoo Marvel Comics-kustantamon sankarista, DC-kustantamon sankarista katso: Kapteeni Marvel.*
**Kapteeni Ihme** (engl. *Captain Marvel*) on Marvel-kustantamon sarjakuvissa esiintyvä nimi, jota ovat vuosien saatossa käyttäneet useat eri supersankarit.

Historia
--------

### Mar-Vell

*Pääartikkeli: Mar-Vell*
Ensimmäinen versio oli 1960-luvun lopussa seikkailunsa aloittanut krii-soturi Mar-Vell, joka muutti maapallolle asumaan. Mar-Vell kuoli 1980-luvun alussa Marvelin Graphic Novel -sarjan ensimmäisessä osassa. Hän heräsi henkiin 2010-luvulla monien muiden kuolleiden Kostajien kanssa taistelemaan Kaaoskuningasta vastaan. Viikatemies kuitenkin tappoi hänet pian uudelleen.

### Monica Rambeau

*Pääartikkeli: Monica Rambeau*
Toinen oli heti perään Monica Rambeau New Orleansista. Musta nainen joka liittyi Kostajiin heti kun sai voimansa. Hahmon nimeä pidettiin elossa, ettei kilpailija DC Comics saisi nimen käyttöoikeuksia. Monica menetti voimansa Kostajissa ollessaan.

### Genis-Vell

*Pääartikkeli: Genis-Vell*
Mar-Vellin geneettisesti manipuloitu poika sekä Elysiuksen rakastaja. Hänen ikääntymistään nopeutettiin fyysisesti, mutta ei henkisesti.

### Phyla-Vell

*Pääartikkeli: Phyla-Vell*
Genis-Vellin nuorempi sisko.

### Khn’nr

*Pääartikkeli: Khn’nr*
Skrullien vakooja, joka on sidoksissa Mar-Vellin DNA:han ja jonka muodosmuutosvoimat lukitsivat hänet näyttämään Mar-Vellilta. Henkisen epävakautensa vuoksi Khn'nr alkoi luulla olevansa itse oikea Mar-Vell.

### Noh-Varr

Liittyi Pimeyden Kostajiin, mutta erosi ryhmästä hyvin pian tajuttuaan tovereidensa olevan pahoja. Toimii Maan uutena kriisuojelijana käyttäen koodinimeä Suojelija.

### Carol Danvers

*Pääartikkeli: Carol Danvers*
Carol Danvers oli pitkäaikainen supersankari, joka toimi alkuperäisenä Neiti Ihmeenä. Omaksui Kapteeni Ihmeen tittelin vuonna 2012 alkaneessa sarjakuvassa.

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Kapteeni Ihme |
| --- |
|  |
| 
* Stan Lee
* Gene Colan

 |
|  |
| Hahmot | 
* Mar-Vell
* Monica Rambeau
* Genis-Vell
* Phyla-Vell
* Khn’nr
* Noh-Varr
* Carol Danvers

 |
|  |
| Sivuhahmot | 
* Eon
* Eros
* Rick Jones
* Mentori
* Neiti Ihme

 |
|  |
| Viholliset | 
* Elolaser
* Entropia
* ISAAC
* Kapteeni Atlas
* Kontrolloija
* Nitro
* Ronan Syyttäjä
* Skrullit (Superskrulli)
* Super-Adaptoidi
* Thanos
* Tohtori Minerva
* Vartija
* Ylin Tajunta
* Yon-Rogg

 |
|  |
| Elokuvat | 
* *Captain Marvel* (2019)
* *The Marvels* (2023)

 |
|  |
| Aiheeseen liittyvät artikkelit | 
* *Krii-skrulli -sota*
* Kriit
* Mahr Vehl
* *Sisällissota II*

 |

 |


|  |  |
| --- | --- |
|  | Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä.Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee "Kapteeni Ihme", voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla. |
*Tämä artikkeli käsittelee jokea. *Oredež* on myös taajama ja kunta Ortesjoen varrella.*

**Ortesjoki** (ven. О́редеж, *Oredež*) on Laukaanjoen pohjoinen sivujoki Leningradin alueella Venäjällä. Sen pituus on 192 kilometriä ja sadealue 3 200 neliökilometriä. Joki saa alkunsa Tuonitsan lähteistä Länsi-Inkerin ylängön eteläharjanteella ja virtaa Volossovan, Hatsinan ja Laukaan piirien läpi. Tärkeimmät sivujoet ovat Orlinkajoki, Suijanjoki ja Kremenka. Ortesjoen varrella sijaitsevat Siiverskan ja Viiritsan taajamat, jotka ovat suosittuja kesänviettopaikkoja. 1940–1950-luvulla joelle rakennettiin vesivoimalaitoksia, jotka sittemmin ovat jääneet pois käytöstä. Ortesjoella sijaitsee Tuonitsan luonnonsuojelualue sekä joukko geologisia luonnonmuistomerkkejä.

Lähteet
-------

1. ↑  EKI kohanimeandmebaasi *eki.ee*. Viitattu 17.10.2015.

Aiheesta muualla
----------------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Ortesjoki**.
* Ortesjoki Leningradin alueen kulttuuri -tietosanakirjassa[vanhentunut linkki] (venäjäksi)