**Gjumri** tai **Kumairi** (arm. Գյումրի, *Gyowmri*, ven. Гюмри, *Gjumri*, turk. *Gümrü*) on kaupunki Širakin maakunnassa Armeniassa lähellä Turkin rajaa. Kaupungin nimi oli **Aleksandropol** 1840–1924, sitten **Leninakan** 1924–1990. Väkiluku oli 121 976 (väestönlaskenta 2011), mikä tekee siitä Armenian toiseksi suurimman kaupungin.

Linnoituksen ympärille kasvanut kaupunki nimettiin 1840 Aleksandropoliksi Venäjän keisari Nikolai I:n puolison Aleksandra Fjodorovnan mukaan. Se oli tärkeä Venäjän sotilastukikohta Kaukasiassa. Venäjän-Turkin sotien aikana sinne pakeni armeeneja Osmanien valtakunnasta. Nykyisestä Armenian pääkaupunki Jerevanista tuli tärkeämpi vasta itsenäistä Armenian tasavaltaa 1918 ja Armenian neuvostotasavaltaa 1920 perustettaessa. Vuonna 1924 kaupunki nimettiin uudelleen Leninakaniksi Leninin kuoleman muistoksi. Se oli neuvostotasavallan tärkeä teollisuuskeskus.

Vuonna 1988 maanjäristys tuhosi suuren osan kaupunkia ja tappoi 24 000 asukasta.

Gjumri on merkittävä rautateiden risteyspaikkakunta Armeniassa. Sinne saapuu Georgian Tbilisistä Armenian länsiosien läpi kulkeva päärata Tbilisi–Armenian raja–Ajrum–Gjumri(risteysasema)–Armavir–Masis (risteysasema). Gjumrista erkanee länteen, Turkin puolelle (Kars–...) johtava ratayhteys sekä pistorata kaakkoon Maralikiin. Kaupungissa on myös lentoasema.

Kaupungissa on Venäjän Armeniassa olevien sotajoukkojen päämaja.

Tunnettuja gjumrilaisia
-----------------------

Serkukset, syntyivät entisessä Aleksandropolin kaupungissa, nykyisessä Gjumrissa.

* Mystikko ja henkinen opettaja G. I. Gurdjieff (1866-1949).
* Kuvanveistäjä Sergei Merkurov (1881-1952).

Gjumrin nähtävyydet
-------------------

Gjumrin kaupungissa on paljon nähtävyyksia. Gjumrissa on paljon vanhoja kirkkoja, joista monia on kunnostettu. Kaupungissa on paljon patsaita muun muassa Äiti Armenian patsas. Gjumrissa on useita museoita, teattereita ja taidegallerioita. Kaupungissa on myös säilynyt muutamia historiallisia rakennuksia. 

* Näkymä Aragats-vuorelle (Armenian korkein vuori, kaupungista kaakkoon).Näkymä Aragats-vuorelle (Armenian korkein vuori, kaupungista kaakkoon).
* Keskusaukio, oikealla kaupungintalo. Keskusaukio, oikealla kaupungintalo.
* Jumalanäidin katedraali. Jumalanäidin katedraali.
* Gurdjieffille omistettu kirkko.Gurdjieffille omistettu kirkko.
* Äiti Armenian patsas.Äiti Armenian patsas.
* Kansainvälinen lentoasema.Kansainvälinen lentoasema.
* Progress-yliopisto Itsenäisyyden aukion laidalla. Progress-yliopisto Itsenäisyyden aukion laidalla.
* Stadion.Stadion.
* Dzitoghtskan museoDzitoghtskan museo

Lähteet
-------

1. 1 2  Population Census 2011: Table 1.5 Distribution of RA Population by Density of Administrative-territorial Units According to 2001 and 2011 Population Censuses. Republic of Armenia, De jure population (pdf) (taulukko peräisin Armenian vuoden 2011 väestönlaskennan sivustolta) *The Results of 2011 Population Census of the Republic of Armenia (Indicators of the Republic of Armenia)*. Armenian tasavallan kansallinen tilastopalvelu, armstat.am. Viitattu 19.1.2015. (englanniksi)
2. 1 2  Gyumrii Armenian Travel Bureau, atb.am. Viitattu 19.1.2015. (englanniksi)
3. ↑  *Atlas železnyje dorogi Rossija i sopredelnyje gosudarstva*, s. 82–83 (Georgia, Armenia ja Azerbaidžan). Venäjän ja IVY-maiden rautatiekartasto. Omsk: FGUP "Omskaja kartografitšeskaja fabrika", 2010. ISBN 978-5-95230323-3. (venäjäksi)
4. ↑  *Atlas avtomobilnyh dorog. Rossija, sopredelnyje gosudarstva, Zapadnaja Jevropa, Azija.* Pääosin 1:500 000, 1:1 500 000 ja 1:3 000 000. sivu 208 (Armenija).  Moskova: PKO "Kartografija" & OOO "Sovremennaja škola", 2014.  ISBN 978-985-549-710-4.  (venäjäksi)
5. ↑  New Russian-Armenian Defense Pact 'Finalized' Radio Free Europe 15.8.2010

Aiheesta muualla
----------------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Gjumri**.