recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Metrinen aika** tarkoittaa aikavälin mittausta metrijärjestelmän sekuntia perusyksikkönä käyttäen. Metrinen aika ei määrittele vuorokaudenaikoja, sillä näiden esittämiseen käytetään muita mittayksiköitä, kuten minuutti, tunti ja vuorokausi

Historia
--------

Kun metrijärjestelmä esiteltiin Ranskassa vuonna 1895, se sisälsi määritelmät pituudelle, pinta-alalle, tilavuudelle, nestemäärällä, massalle ja jopa valuutalle, mutta ei ajalle. Desimaaliaika oli esitelty Ranskassa kaksi vuotta aiemmin, mutta huolimatta metrijärjestelmästä ajan esittämiseen ei alettu käyttää kymmen-pohjaista esitystä. James Clerk Maxwell ja Elihu Tmonson esittelivät Cgs-järjestelmän vuonna 1874. Järjestelmässä määriteltiin Carl Friedrich Gaussin ehdottamat määritelmät sähköisille ja magneettisille yksiköille.

Sekunti määriteltiin 1/86400 keskimääräistä aurinkopäivää ja se otettiin yhdeksi modernin aikajärjestelmän perusyksiköksi vuonna 1954. Myöhemmin SI-järjestelmän sekunnin määritelmäksi tarkennettiin 9 192 631 770 perustilassa olevan cesium-133 atomin värähdystä

Vaihtoehtoisia yksiköitä
------------------------

Ajan perusyksiköksi on esitetty useita eri vaihtoehtoja. 28. maaliskuuta, 1794 Joseph Louis Lagrange ehdotti nimityksiä *déci-jour* ja *centi-jour* (desipäivä ja senttipäivä). On myös ehdotettu käytettäväksi vuorokautta ajan perusyksikkönä.

Sekunnille on esitetty vaihtoehtoiseksi määritelmäksi 1/100 000 vuorokaudesta, eli 0,864 sekuntia.

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.   
Alkuperäinen artikkeli: en:Metric time
Oliver Ivanović vuonna 2011.
**Oliver Ivanović** (1. huhtikuuta 1953 Kosovo, Jugoslavia – 16. tammikuuta 2018 Mitrovica, Kosovo) oli kosovolainen serbiläinen poliitikko. Hän oli SDP kansalaisaloite -puolueen perustaja ja toimi sen puheenjohtajana. Oliver Ivanović surmattiin vuonna 2018.

Opiskelu ja ura
---------------

Ivanovićin äiti oli serbian kielen ja kirjallisuuden opettaja ja hänen isänsä oli historianopettaja. Ivanović opiskeli insinööriksi ja erikoistui mekaniikkaan. Sen jälkeen hän toimi urheilun johtotehtävissä ja kilpaili ammattilaisena karatessa. Vuonna 1999 Ivanović ryhtyi poliitikoksi, kun hänet nimitettiin Kosovon sodan aikana serbien kansallisen neuvoston johtoon.

Vuosina 2008–2012 Ivanović toimi Serbian hallituksen Kosovosta ja Metohijasta vastaavan ministeriön pääsihteerinä sekä Kosovoa ja Metohijaa koskevan yhteistyökeskuksen jäsenenä. Ivanović perusti vuonna 2009 SDP kansalaisaloite -puolueen ja toimi sen puheenjohtajana. Vuonna 2013 hän pyrki Mitrovican serbiosan pormestariksi, muttei tullut valituksi.

Vuonna 2014 Ivanovićia syytettiin oikeudessa epäiltynä etnisten albaanien tappamisesta vuosien 1998 ja 1999 aikana. Vuonna 2016 hänet tuomittiin neljän albaanin surmasta 9 vuoden vankeuteen. Oikeudenkäynti päätettiin sittemmin uusia, ja Ivanović vapautettiin vankeudesta vuonna 2017. Hänen oli määrä vastata syytteisiin vapaudessa.

16. tammikuuta 2018 tuntematon autolla liikkunut ampuja ampui Ivanovićia viisi kertaa, kun hän oli Mitrovicassa puoluetoimistonsa edustalla. Häneen oli aiemmin kohdistunut uhkailua. Vuonna 2005 Ivanovićin auton alla räjäytettiin pommi ja vuonna 2017 joku poltti hänen autonsa..

Huhtikuussa murhan tutkinta ei ollut edistynyt. Tekijää ei tiedetty.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Kosovossa murhattu Oliver Ivanovic oli kohtelias nationalisti – serbipoliitikko varoitti toimittajaa *Aamulehti*.  16.1.2018.  Arkistoitu 29.6.2018. Viitattu 30.4.2018.
2. 1 2 3  Oliver Ivanovic, Kosovo Serb politician – obituary *The Telegraph*.  16.1.2018. Viitattu 30.4.2018. (englanniksi)
3. ↑  Nothing new on Kosovo Serb politician's murder *N1 Srbija*.  16.4.2018.  Arkistoitu 19.4.2018. Viitattu 30.4.2018. (serbiaksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Oliver Ivanović** Wikimedia Commonsissa

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Alankomaat
* Puola

 |

 |
**SN 2008fb** on järjestyksessä kolmas Suomessa löydetty supernova. Löytö tapahtui Härkämäen observatoriossa Varkaudessa, missä kaksi aiempaakin havaittiin. Ensimmäisen supernovan löytö tapahtui 19. helmikuuta 2007.

Löytö
-----

Sunnuntain ja maanantain välisenä yönä 24–25. elokuuta 2008 Markku Nissinen ja Veli-Pekka Hentunen saivat pimeyden saapuessa tilaisuuden kuvata taas galakseja. Yö tuotti jälleen tulosta, kun he suuntasivat putkensa UGC 2813 nimiseen galaksiin. Kyseisen galaksin reunalla erottui kirkas tähtimäinen kirkastuma. Kohteesta mitattiin kirkkaus ja paikka, ja työn tuloksena voitiin heti todeta, että kyseinen kohde ei ollut oman galaksimme muuttuva tähti tai lähiavaruuden kohde, vaan supernova. Punasiirtymämittauksen antamien tulosten perusteella arvioitiin, että kohde on noin 61 miljoonan valovuoden päässä planeetastamme. Tapahtuma on siis todella merkittävä tapahtuma maailmankaikkeuden menneisyydessä. Supernova on II tyyppinen eli punaisen jättiläistähden räjähdys.

Lähteet
-------

1. 1 2  Sakari Nummila: Suomalaiset löysivät uuden supernovan *URSA*.  27.8.2008. Viitattu 23.8.2018.
2. 1 2 3 4  Haukka, Harri: Supernova SN2008fb löydettiin Härkämäellä *URSA*.  27.8.2008. Viitattu 23.8.2018.
3. ↑  Supernova havaittiin Suomesta *Yle - Uutiset*.  9.3.2007. Viitattu 23.08.2018.

Aiheesta muualla
----------------

* Haukka, Harri: Supernova SN 2009Q löydetty Härkämäellä *URSA*.  1.2.2009. Viitattu 23.8.2018.
* Nummila, Sakari: Suomalaiset löysivät uuden supernovan *Tähdet ja avaruus*.  27.8.2008. Viitattu 23.8.2018.
* Suominen, Mikko: Suomalaiset löysivät uuden supernovan *Tähdet ja avaruus*.  3.4.2008. Viitattu 23.8.2018.
* Härkämäen observatorio *Warkauden Kassiopeia ry*. Viitattu 23.8.2018.
* Haukka, Harri: Supernovae SN 2008fb, SN 2008fc, SN 2008fz and SN 2008ha *Taurus Hill Observatory*.  29.11.2008. Viitattu 23.8.2018.
**Suppilokaktukset** (*Eriosyce*) on 35-lajinen eteläamerikkalainen kaktuskasvisuku. Sen tieteellinen nimi koostuu kreikan sanoista erion 'villa' ja syke 'viikuna' ja viittaa villakarvan peittämiin hedelmiin. Kasvit kukkivat päivällä melkein mihin vuodenaikaan tahansa, ja kukkien pölyttäjinä toimivat hyönteiset ja kolibrit.

Tuntomerkit
-----------

Suppilokaktukset ovat tavallisesti yksivartisia, enemmän tai vähemmän pallomaisia ja kooltaan vaihtelevia. Varren pituus vaihtelee senttimetristä metriin, läpimitta kahdesta 50 cm:iin. Varressa on 7-30 tai enemmän uurteita, ja uurteiden reunoilla on tavallisesti nystyjä. Kussakin kääpiöversossa eli areolissa on muutama piikki tai niitä on paljon. Pisimmillään ne ovat viiden sentin pituisia. Piikit ovat joko neulamaisia tai sukasmaisia. Juuristo on rihmamaista hajajuuristoa tai pääjuuri, joka voi liittyä varteen ohuen kuroutuman välityksellä.

Suppilokaktusten suppilomaiset tai melkein putkimaiset kukat sijaitsevat varren latvan tuntumassa ja ovat väriltään keltaisia tai syvän karmiininpunaisia. Vartalon ja kukan tyvessä on paljon suomuja, joita vastapäätä on villamaisen karvan muodostamia tupsuja tai toisinaan harjasmaisia piikkejä. Suppilokaktusten hedelmä on ontto marja, jonka ontelossa on usein irrallisia siemeniä. Hedelmä on usein luonteenomaisesti villamaisen karvan peittämä ja avautuu tavallisesti tyveltään. Hedelmässä on myös jäljellä kuihtuneita kukan osia.

Levinneisyys
------------

Suppilokaktuksia tavataan Andien rinteillä 3000 metrin korkeuteen asti Keski-Chilestä Etelä-Peruun ja Argentiinan luoteisosiin ulottuvalla alueella.

Lajit
-----

Suku *Eriosyce*, suppilokaktukset:

* *E. andreaeana*
* *E. aspillagae*
* *E. aurata*
* *E. bulbocalyx*
* *E. chilensis*
* *E. confinis*
* *E. crispa*
* *E. curvispina* (?*Neoporteria occulta*) - mukulasuppilokaktus
* *E. engleri*
* *E. esmeraldana*
* *E. garaventae*
* *E. heinrichiana*
* *E. islayensis* - villasuppilokaktus
* *E. krausii*
* *E. kunzei*
* *E. laui*
* *E. limariensis*
* *E. marksiana*
* *E. napina*
* *E. occulta*
* *E. odieri*
* *E. omasensis*
* *E. recondita*
* *E. rodentiophila*
* *E. senilis*
* *E. sociabilis*
* *E. strausiana*
* *E. subgibbosa*
* *E. taltalensis*
* *E. tenebrica*
* *E. umadeave*
* *E. vertongenii*
* *E. villicumensis*
* *E. villosa*

Lähteet
-------

Anderson E. F. 2001: The Cactus Family. - Timber Press. Portland, Oregon. ISBN 0-88192-498-9

Kasvien suomenkieliset nimet.

### Viitteet

1. 1 2 3 4  Anderson 2001:293
2. ↑  Anderson 2001:293ss.

  


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Taksonitunnisteet | 
* Wikidata: Q134573
* Wikispecies: Eriosyce
* BioLib: 105585
* CoL: 62RP4
* EPPO: 1ESYG
* GBIF: 7280089
* GRIN: 4415
* iNaturalist: 438680
* IPNI: 5320-1
* IRMNG: 1100246
* ITIS: 907010
* NCBI: 153855
* Open Tree of Life: 920684
* POWO: urn:lsid:ipni.org:names:5320-1
* Tropicos: 40005517
* WFO: wfo-4000013892

 |

 |
Navágion ranta.
**Navágio** (kreik. Ναυάγιο, "Hylky") eli *Salakuljettajien poukama* tai *Salakuljettajien lahti* (Όρμος Λαθρεμπόρων, *Órmos Lathrempóron*) on lahti ja ranta Zákynthoksen saarella Kreikassa. Se sijaitsee saaren länsiosassa lähellä Anafonítrian kylää.

Navágion ranta ja *Panagiótis*-laivan hylky.
Rannan nimi oli alun perin Ágios Geórgios ("Pyhä Yrjö") läheisen luostarin mukaan. Nykyinen nimi on peräisin rannalle ajautuneesta *Panagiótis*-nimisen laivan hylystä. Laiva salakuljetti savukkeita ja haaksirikkoutui rannalle myrskyssä 2. lokakuuta 1980. Ruostunut hylky on rannalla edelleen. Nykyisin ranta on suosittu turistikohde ja hylkyineen saaren kuvatuimpia kohteita. Sinne tehdään päiväretkiä muualta saaresta. Rantaa ympäröivät korkeat ja jyrkät kalliot.

Lähteet
-------

1. 1 2  Zakynthos Navagio or Shipwreck beach *Greeka.com*. Viitattu 30.5.2016.
2. ↑  Probably the Most Spectacular Beach in the World: Navagio, Zakynthos *Turism on the Edge*.  Arkistoitu 7.5.2015. Viitattu 6.5.2015.
3. ↑  Navagio Beach, the Most Beautiful Beach of Greece *Amusing Planet*. Viitattu 30.5.2016.
4. ↑  Guide To Shipwreck Cove Zakynthos *Zakynthos Travel Guide*. Viitattu 30.5.2016.
5. ↑  Ναυάγιο Ζακύνθου: 37 χρόνια πριν. Όταν η θάλασσα γέμισε πακέτα από λαθραία τσιγάρα *News 24/7*.  3.10.2017. Viitattu 10.2.2020.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Navágio** Wikimedia Commonsissa
**Oliver Raymond Harms** (11. joulukuuta 1901 Cole Camp, Missouri – 3. kesäkuuta 1980 Houston, Teksas) oli yhdysvaltalainen luterilainen pastori, joka toimi vuosina 1962–1969 luterilaisen Missouri-synodin johtajana eli presidenttinä.

Elämä
-----

Harms syntyi Missourin Cole Campissa 11. joulukuuta 1901. Hän valmistui St. Louisin Concordia Seminarystä vuonna 1926 oltuaan sitä ennen harjoittelijana Pyhän Paavalin luterilaisessa kirkossa Teksasin Wichita Fallsissa. Siellä hän myös samana vuonna avioitui Bertha Serrienin kanssa. Pastori L. Karcher vihki hänet pastoriksi Kolminaisuuden luterilaisessa kirkossa Teksasin Edenissä 4. lokakuuta 1926. Hän toimi kyseisen seurakunnan pastorina vuoteen 1935, jolloin hänet kutsuttiin Houstonin Kolminaisuuden luterilaisen kirkon pastoriksi, Missouri-synodin presidentiksi valitun John William Behnkenin seuraajaksi.

Harms toimi Teksasin piirin toisena varapresidenttinä vuodet 1939-1942, ensimmäisenä varapresidenttinä vuodet 1942-1948 ja presidenttinä vuodet 1948-1956. Vuosina 1956-1959 hän oli Missouri-synodin neljäs varapresidentti ja lopulta hän oli koko synodin presidentti vuodet 1962-1969. Hän kuoli Teksasin Houstonissa 3. kesäkuuta 1980.

Lähteet
-------

1. 1 2  Oliver Raymond Harms Concordia Historical Institute.  Arkistoitu 31.3.2019. Viitattu 30.8.2018. (englanniksi)
**SNAP-10A** (*Snapshot*, OPS 4682, COSPAR 1965-027A) on yhdysvaltalainen kokeellinen satelliitti, joka oli osa Systems for Nuclear Auxiliary Power (SNAP) -sarjaa ydinvoiman käytölle avaruuden tutkimuksessa. SNAP-10A oli sarjan ensimmäinen ja ainoa (tunnettu) avaruuteen laukaistu reaktori.

Muun muassa Voyager-luotaimessa käytetty tekniikka käyttää lämpöä hajoavasta materiaalista kuten plutonium-238:sta, mutta SNAP-10A:ssa on ohjattu ydinfissio. SNAP-10A sisälsi riittävästi uraania vähintään 500 watin tuottamiseen vuoden ajan. Satelliitti laukaistiin kiertoradalle 3. huhtikuuta 1965 Vandenbergin tukikohdasta. Satelliitti sijoittui kiertoradalle 500 NM korkeuteen.
43 päivän jälkeen satelliitin sähköjärjestelmä petti. Satelliitin kaksonen maan pinnalla toimi luotettavasti.

Satelliitti suunniteltiin etänä käynnistettäväksi ja sammutettavaksi avaruudessa, jolloin säteilyä ei tuoteta ennen sen saapumista kiertoradalle.

Lähteet
-------

1. ↑  Snapshot *space.skyrocket.de*. Viitattu 11.7.2021. (englanniksi)
2. 1 2 3 4 5  SNAP Overview *etec.energy.gov*. Viitattu 11.7.2021. (englanniksi)
3. 1 2 3 4  William R. Corliss: SNAP Nuclear Space Reactors (PDF) *osti.gov*. Viitattu 11.7.2021. (englanniksi)
4. 1 2  Sarah Zang: For 50 Years Now, the U.S. Has Had a Nuclear Reactor Orbiting in Space *gizmodo.com*.  4.4.2015. Viitattu 11.7.2021. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Space Nuclear Power: Opening the Final Frontier (PDF) (englanniksi)
Supraneste karkaa astian reunojen yli nuolien osoittamalla tavalla. Huomaa myös astian ulkoreunoilla oleva supraneste.
**Supraneste** eli **suprajuokseva neste** on nestemäinen aine, jossa ei hyvin alhaisissa lämpötiloissa havaita lainkaan viskositeettia. Viskositeetin hävittyä nesteellä ei ole minkäänlaista sisäistä vastustavaa voimaa, joten se on jatkuvassa liikkeessä. Toisin sanoen supraneste ei pysy astiassa, vaan se karkaa astian reunuksien ylitse. Lämpötilaa, jossa nesteestä tulee supraneste kutsutaan lambdapisteeksi. Ensimmäisen kerran suprajuoksevuuden havaitsi Heike Kamerlingh Onnes, mutta hän ei pitänyt ilmiötä mielenkiintoisena.*lähde?*

Supranesteiden kiehuminen on poikkeuksellinen muihin nesteisiin verrattuna. Tavallisesti nesteet kiehuvat sekä pinnasta että nesteen sisältä, jolloin muodostuu kuplia. Supranesteet eivät kupli lainkaan, joten nesteen muuttuminen supranesteeksi on helppo havaita kiehumiskuplien yht'äkkisenä katoamisena. Lämmönjohtokyky supranesteillä on teoriassa ääretön, mutta käytännössä erittäin suuri.*lähde?*

Tausta
------

Toistaiseksi tunnetaan kaksi supranestettä, jotka ovat heliumin (He) kuudesta isotoopista pysyvimmät 4He ja 3He. Helium muuttuu nesteeksi 4 K:n lämpötilassa, ja kun lämpötilaa lasketaan aina 2 K asti, heliumnesteessä havaitaan niin sanottu faasitransitio. Tällöin heliumnestettä ei voida kuvata enää klassisen mekaniikan avulla, vaan on käytettävä kvanttimekaanista kuvausta. Nestemäinen helium ei kiinteydy lähellä absoluuttista nollapistettä, mikä havaitaan helium-3:n faasidiagrammista. Suprajuokseva helium johtaa lämpöä äärettömän hyvin.

Suprajuoksevia tiloja havaitaan myös alkalimetallien kaasuissa, esimerkiksi 87Rb, 7Li, 23Na, 1H.

Sovellukset
-----------

Supranesteet ovat kvanttihydrodynamiikan suurimpia tutkimuskohteita. Ensimmäisinä alkoivat supranestettä tutkia 1937 Pjotr Kapitsa, John Allen ja Don Misener, joskin ilmiö oli löydetty jo ennen heitä. Supranestettä käytetään apuna muun muassa Gravity Probe B:n tutkimuslaitteissa sekä valon nopeuden pienentämiseen.*lähde?*

Lähteet
-------

1. ↑  Korkiakoski, Tiina: Mediaraportti perjantaina 21.11.2003  2003. Teknillinen korkeakoulu. Viitattu 20.6.2007. [vanhentunut linkki]
2. ↑  Virtanen, Timo: Kvanttinesteet  26.9.2005. Oulun yliopisto. Viitattu 20.6.2007. [vanhentunut linkki]
3. ↑  Vuosikirja 2002 (sivu 25)  2002. Jyväskylän yliopisto matemaattis-luonnontieteellinen tiedekunta.  Arkistoitu 18.4.2007. Viitattu 20.6.2007.
4. ↑  Thuneberg, Erkki: Suprajohtavuus  2005. Oulun yliopisto Fysikaalisten tieteiden laitos. Viitattu 20.6.2007.

Aineen olomuodot
kiinteä • neste • kaasu • plasma

jähmettyminen ↔ sulaminen • höyrystyminen ↔ tiivistyminen • härmistyminen ↔ sublimoituminen

(Bosen–Einsteinin kondensaatti • fermioninen kondensaatti • supralasi • supraneste)
Lyyran logo
**Lyyra** oli suomalainen opiskelijakortti vuosina 2006–2013.

Historiaa
---------

Lyyra otettiin käyttöön syksyllä 2006, aluksi Helsingin, Jyväskylän, Kuopion ja Lappeenrannan yliopistojen ylioppilaskunnissa. Lyyran opiskelijakorttikäyttö laajentui yhteentoista ylioppilaskuntaan ja kahdeksan ammattikorkeakoulun opiskelijakuntaan kolmellatoista paikkakunnalla ympäri Suomea. Helsingin yliopistossa Lyyraa käytettiin myös henkilökuntakorttina.

Opiskelijakorttia hallinnoi Oy Suomen Lyyra Ab, opiskelijoiden itsensä*selvennä* omistama yritys, omistajinaan HYY Yhtymä 60 % osuudella ja Suomen ylioppilaskuntien liitto (SYL) ry 40 % osuudella.

Lyyran liiketoiminnot myytiin 2013 valtakunnallisten opiskelijajärjestöjen (SAKKI, SAMOK, SLL, SYL) sekä HYY-Yhtiöiden omistamalle yritykselle, joka nimettiin *Frankiksi*. Lyyra lopetettiin 30.9.2013.

Kortin ominaisuudet
-------------------

Lyyra-kortti oli valtakunnallinen SYL- tai SAMOK-opiskelijakortti, jolla tutkinto- tai jatko-opiskelija voi hyödyntää yli tuhat paikallista ja valtakunnallista opiskelija-alennusta tai -etua. 

Lyyra toimi myös maksukorttina opiskelijaravintoloissa mm. pk-seudulla UniCafen ja Oulussa UniRestan toimipaikoissa sekä Jyväskylän Ilokivessä, Rovaniemellä Lapin Lyyli- ja Vaasassa Mathilda-ravintolassa. Rahaa omalle tilille kampusmaksamista varten saattoi ladata lyyra.fi-verkkopalvelussa. 

Lyyra-korttiin sai myös kansainvälisen ISIC-ominaisuuden ainoana yhdistelmäkorttina Suomessa. ISIC-ominaisuus oli voimassa koko opiskeluajan. Monien yliopistojen kirjastoissa Lyyra toimi kirjastokorttina. Lyyra-kortit tilattiin Lyyra.fi-verkkopalvelun kautta.

Lyyran verkkopalvelussa toimi ilmainen vuokra-asuntojen ja kämppäkaverien etsintä- ja ilmoituspalvelu, jota kehitettiin yhteistyössä HERAn (Helsinki Educational and Research Area) kanssa.

UniCard
-------

Ennen Lyyraa Helsingin yliopistossa oli käytössä oma *UniCard*-kortti. Vuonna 2001 kortteja oli liikkeessä 27 000. UniCardia saattoi käyttää myös maksukorttina. Vuonna 2000 UniCard oli Suomen käytetyin ladattava rahakortti.

Lähteet
-------

1. ↑  Kuka Frank? (Arkistoitu – Internet Archive) Viitattu 1.10.2013
2. ↑  Frankin uusi verkkopalvelu julkaistaan 9.8. – Lyyra poistuu käytöstä Viitattu 1.10.2013
3. ↑  Sähköinen käteinen on yrityksille rahasampo Arno Ahosniemi, Ylioppilaslehti 16.2.2001

Aiheesta muualla
----------------

* www.lyyra.fi Lyyra-palvelu on sulkeutunut! (1.10.2013)
**Lyyli Helena Aalto**, o.s. *Lyylilä*, entinen *Fält*, (6. huhtikuuta 1916 Ypäjä – 26. syyskuuta 1990 Janakkala) oli suomalainen kirjanpitäjä ja sosialidemokraattinen kunnallispoliitikko ja kansanedustaja. Hän oli koulutukseltaan sosionomi.

Aalto kävi keskikoulun 1932 ja suoritti Maalaiskuntien liiton kunnankirjuritutkinnon 1938 ja Yhteiskunnallisen korkeakoulun kunnallistutkinnon 1960. Hän oli Ilomantsin kunnan kirjanpitäjänä 1934–1937 ja Janakkalan kunnan kirjanpitäjänä 1937–1979 sekä Janakkalan kantakirjaston hoitajana 1939–1949.

Aalto oli SDP:n kansanedustajana vuosina 1958–1979 Hämeen läänin eteläisestä vaalipiiristä. Presidentin valitsijamiehenä Aalto toimi vuosien 1962 ja 1982 presidentinvaaleissa, ja kunnallispolitiikassa hän oli pitkään mukana muun muassa Janakkalan kunnanvaltuuston puheenjohtajana. Aalto julkaisi muistelmansa 1981 nimellä *Sano Lyyli vaan*.

Aalto sai kunnallisneuvoksen arvon 1979. Hän oli naimisissa vuodesta 1941 Lauri Armas Aallon kanssa.

Julkaisut
---------

* *Sano Lyyli vaan*, Tammi, 1981 ISBN 951-30-5507-8

Lähteet
-------

* .aspx Lyyli Aalto *Suomen kansanedustajat*. Eduskunta.

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Suomi (KANTO)
* Yhdysvallat

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Eduskunta

 |

 |
**Morten Eide Pedersen** (s. 18. joulukuuta 1987) on norjalainen maastohiihtäjä. Seuratasolla hän edustaa Lillehammer Skiklubbia.

Ski Classics
------------

Pedersen on erikoistunut pitkiin hiihtomatkoihin ja kilpailee Ski Classics -kilpailusarjassa Team BN Bank -joukkueessa. Hän on voittanut kaksi osakilpailua: Jizerská padesátkan 11. tammikuuta 2015 ja 19. helmikuuta 2017. Lisäksi Pedersen on ollut kolmas viisi kertaa – prologilla La Sgambedan yhteydessä 13. joulukuuta 2014, La Diagonelassa 23. tammikuuta 2016, prologilla Pontresinassa 27. marraskuuta 2016, Marcialongassa 29. tammikuuta 2017 ja Toblach-Cortina-hiihdossa 11. helmikuuta 2017.

Ski Classicsin kokonaiskilpailussa Pedersen on sijoittunut kymmenen parhaan joukkoon kolme kertaa. Parhaimmillaan hän on ollut viides kaudella 2014–2015. Sprintticupissa Pedersen on ollut kolme kertaa kolmen parhaan joukossa ja nuorten kokonaiskilpailun hän on voittanut kahdesti.

### Sijoitukset kokonaiskilpailussa


| Kausi | Kokonaiscup | Sprintticup | Nuorten cup |
| --- | --- | --- | --- |
| 2011 | 27 | — | 2 |
| 2012 | 21 | 8 | 1 |
| 2013 | 9 | 3 | 1 |
| 2014 | 23 | 2 | — |
| 2014–2015 | 5 | 19 | — |
| 2015–2016 | 6 | 3 | — |

Muut kilpailut
--------------

Pedersen ei ole kilpaillut maailmancupissa. Skandinavia Cupissa hän hiihti ensimmäisen kerran Sjusjøenissa 5. tammikuuta 2007. Parhaimmillaan hän on ollut 11:s Vuokatissa 15 kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailussa 13. joulukuuta 2015.

NM-kilpailuissa Pedersen on ollut henkilökohtaisilla matkoilla parhaimmillaan kahdeksas 50 kilometrin perinteisen hiihtotavan kisassa Løtenissä 2013. Joukkuekilpailuista hänellä on kaksi NM-mitalia. Gjøvikissä 2009 Pedersen oli voittamassa Norjan-mestaruutta Lillehammer SK:n viestijoukkueessa yhdessä Espen Harald Bjerken ja Tore Ruud Hofstadin kanssa ja Beitostølenissä 2016 hän saavutti Lillehammer SK:lle NM-pronssia perinteisen hiihtotavan parisprintistä yhdessä Martin Løwstrøm Nyengetin kanssa.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Morten Eide Pedersen Kansainvälinen hiihtoliitto (FIS).  (englanniksi)
2. 1 2  Morten Eide Pedersen Ski Classics -kilpailusarjan sivuilla (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
3. 1 2   (Arkistoitu – Internet Archive)
4. ↑
5. ↑   (Arkistoitu – Internet Archive)
**Mehmet Topal** (s. 3. maaliskuuta 1986 Malatya, Turkki) on turkkilainen jalkapalloilija. Hän edustaa turkkilaista Fenerbahçea ja on pelipaikaltaan puolustava keskikenttäpelaaja.

Ura
---

Topal siirtyi Galatasarayhin vuonna 2006 ollessaan 20-vuotias. Aikaisemmat neljä kautta hän oli edustanut Dardanelsporia. Hän pelasi vain satunnaisesti ensimmäisellä kaudellaan istanbulilaisseurassa. Sarjaotteluita kertyi lopulta yhteensä 11.

Ruotsalaispelaaja Tobias Linderothin loukkaannuttua Topal sai mahdollisuutensa osoittaa kykynsä ja tehdä vaikutuksen seuran kannattajiin. Hän nousi joukkueen avauskokoonpanoon ruotsalaisen jatkettua loukkaantuneena. Topal kiitti Linderothia saamistaan avuista ja neuvoista, sekä toivoi ruotsalaiselle pikaista paranemista.

Huhtikuussa 2008 hänen sopimustaan jatkettiin viidellä vuodella, joka näin kestäisi vuoteen 2013 asti. Kausi 2007–2008 päättyi Galatasarayn mestaruusjuhliin ja hän sai myös kutsun Turkin maajoukkueeseen vuoden 2008 EM-kilpailuihin. Hän pelasi neljä ottelua Turkin edettyä välieriin saakka.

Kesällä 2008 Topalin huhuttiin siirtyvän David Moyesin valmentamaan Evertoniin, joka kuitenkin lopulta kariutui Galatasarayn vastustettua siirtoa. Topal menetti alun kaudesta 2009–2010 ollessaan loukkaantunut, mutta pelasi kuitenkin lopulta 24 sarjaottelua.

12. toukokuuta 2010 Topal siirtyi espanjalaisseura Valenciaan 5,5 miljoonan euron siirtokorvauksella. Sopimus oli pituudeltaan nelivuotinen. Hän siirtyi kuitenkin turkkilaiseen Fenerbahçeen heinäkuussa 2012. Hän voitti Turkin cupin 2013 ja liigamestaruuden 2014.

Topal on pelannut Turkin A-maajoukkueessa kaikkiaan 81 ottelua ja tehnyt niissä kaksi maalia.

Lähteet
-------

1. ↑  Mehmet Topal GS TV’ye Konuştu Galatasaray.org. Viitattu 17.5.2010.
2. 1 2 3  Mehmet Topal Transfermarkt-sivustolla (englanniksi)
3. ↑  Everton line up Topal as fall-back if Sporting rebuff Moutinho bid Guardian. Viitattu 17.5.2010.
4. ↑  Everton FC are priced out of Mehmet Topal deal Liverpool Daily Post. Viitattu 17.5.2010.
5. ↑  El VCF y el Galatasaray, acuerdo para el traspaso de Topal Valencia CF. Viitattu 17.5.2010.
6. ↑  Mamrud, Roberto: Turkey - Record International Players  10.1.2019. RSSSF. Viitattu 24.5.2019. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Mehmet Topal**.
* Mehmet Topalin tilastot National Football Teams -sivustolla

  

Turkin joukkue – Jalkapallon EM-kilpailut 2008
1 Rüştü |
2 Servet |
3 Hakan |
4 Gökhan Zan |
5 Emre |
6 Mehmet |
7 Mehmet Aurélio |
8 Nihat |
9 Semih |
10 Gökdeniz |
11 Tümer |
12 Tolga |
13 E. Güngör |
14 Arda |
15 E. Aşık |
16 U. Boral |
17 Tuncay |
18 C. Kazim |
19 Ayhan |
20 Sabri |
21 Mevlüt |
22 Hamit Altıntop |
23 Volkan |
Valmentaja Terim
Lasimaalaus Worcesterin katedraalissa, joka esittää Pendan kuolemaa.
**Penda** (k. 15. marraskuuta 655) oli Mercian kuningas 626/632–655. Anglosaksien kronikan mukaan hän oli kuningas Pybban poika, Creodan pojanpoika ja Cynewaldin pojanpojanpoika. Penda nosti Mercian yhdeksi Englannin voimakkaimmista kuningaskunnista ja viivytti Northumbrian mahdin nousua. Hän säilyi pakanana koko elämänsä, mutta hyväksyi poikansa Peadan kääntymisen kristinuskoon.

Penda nousi valtaistuimelle vuonna 626 ja hallitsi aluksi Northumbrian alaisuudessa. William Malmesburylaisen mukaan Penda alkoi hyökkäillä naapurikaupunkeihin ja aiheutti niissä suurta kauhua. Anglosaksien kronikan mukaan Penda taisteli Wessexin kuninkaita Cynegilsiä ja Cwichelmiä vastaan Cirencesterissä vuonna 628, mutta solmi sen jälkeen heidän kanssaan rauhan. Bedan mukaan Penda tuki Gwyneddin kuningas Cadwallonia, joka nousi kapinaan Northumbrian kuningas Edwiniä vastaan. Edwin sai surmansa taistelussa heitä vastaan vuonna 632. Myöhemmin Penda surmasi Northumbrian seuraavan kuninkaan Oswaldin Maserfieldin taistelussa.

Penda lienee ollut aikansa voimakkain kuningas Englannissa, mutta ei ole mitään merkkejä siitä, että hän olisi yrittänyt alistaa muut kuningaskunnat suoraan alaisikseen. Vuonna 645 Penda kuitenkin pakotti Wessexin kuninkaan Cenwalhin maanpakoon Itä-Angliaan kolmeksi vuodeksi, koska tämä oli hylännyt vaimonsa, joka oli Pendan sisar. Penda miehitti Bernician vuonna 655 useasta kuningaskunnasta keräämänsä armeijan voimalla, mutta Bedan mukaan Northumbrian kuningas Oswiu surmasi Pendan samana vuonna Winwaedin taistelussa lähellä Leedsiä.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Kings of Mercia 626-877 Foundation for Medieval Genealogy. Viitattu 3.12.2019. (englanniksi)
2. 1 2 3  Penda - Anglo-Saxon king *Encyclopædia Britannica*. Encyclopædia Britannica, inc. Viitattu 6.12.2019. (englanniksi)


|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Mercian kuningaskunnan hallitsijat |
| --- |
|  |
| 
* Icel ~(515-535)
* Cnebba
* Cynewald
* Creoda ~(584–593)
* Pybba ~(593–606)
* Cearl ~(606–626)
* Penda ~(626–655)
* Eowa ~(635–642)
* Peada ~(653–656)
* Oswiu (655–658)
* Wulfhere (658–675)
* Aethelred I (675–704)
* Coenred (704–709)
* Ceolred (709–716)
* Ceolwald (716)
* Ethelbald (716–757)
* Beornred (757)
* Offa (757–796)
* Ecgfrith (787–796)
* Coenwulf (796–821)
* Cynehelm ~(798–812)
* Ceolwulf I (821–823)
* Beornwulf (823–826)
* Ludeca (826–827)
* Wiglaf (827–829)
* Egbert (829–830)
* Wiglaf (830–839)
* Wigmund ~(839–840)
* Wigstan (840)
* Ælfflæd (840)
* Beorhtwulf (840–852)
* Burgred (852–874)
* Ceolwulf II (874–879 tai ~883)
* Æthelred II (~883–911)
* Ethelfleda (911–918)
* Ælfwynn (918)
* Athelstan (924)
* Edgar Rauhaisa (957–959)

 |

 |
**Sotkian työväentalo** oli Akaan kaupungin Sotkian kylässä sijainnut työväentalo. Talo purettiin vuonna 1966.

Historiaa
---------

Sotkian työväenyhdistys Into perustettiin vuonna 1907. Yhdistyksen jäsenmäärä vaihteli alussa 22–25 jäsenen välillä, laski sitten alle 20, mutta alkoi vuodesta 1916 jälleen kohota. Vuonna 1917 jäseniä oli jo 52. Sittemmin jäsenmäärä jälleen laski ja oli myöhempinä vuosikymmeninä harvoin yli 20. Syitä vähäiseen jäsenmäärään olivat muun muassa se, ettei monella ollut varaa pieniinkään ylimääräisiin menoihin, kuten yhdistyksen jäsenmaksuun, sekä se, että etenkin 1930-luvulla moni pelkäsi joutuvansa työpaikalla epäsuosioon, jos kuuluisi työväenyhdistykseen.

Vuonna 1910 yhdistys alkoi rakentaa omaa taloa talkoilla. Rakennusta rahoitettiin muun muassa arpajaisilla. Jo samana vuonna talo saatiin sen verran valmiiksi, että sitä pystyi käyttämään kesäsäällä. Seuraavana vuonna saatiin lämmityslaitteet.

Vuonna 1932 talo joutui lapuanliikkeen ilkivallan kohteeksi, kun siitä rikottiin ikkunat. Samana vuonna yhdistys kuitenkin vietti 25-vuotisjuhliaan talollaan.

Vuonna 1954 Sotkian naulatehdas lopetti toimintansa, ja sen tilalle tullut levytehdas lakkautettiin 10 vuotta myöhemmin. Sotkian työläiset hakeutuivat muualle töihin, mikä tiesi käytännössä yhdistyksen loppua. Työväentalo myytiin purettavaksi vuonna 1966, ja vuonna 1975 itse Sotkian työväenyhdistyskin lopetti toimintansa.

Toimintaa työväentalolla
------------------------

Keväällä 1911 järjestettiin Sotkian työväentalon ensimmäinen vappujuhla. Alkuvuosina etenkin iltamia järjestettiin usein, osin senkin vuoksi, että niiden lipputuloilla pystyttiin lyhentämään velkoja. Jatkossakin talolla järjestettiin lähinnä iltamia ja kokouksia. Iltamia järjestettiin 15–20 kertaa vuodessa. Ne olivat useimmiten tanssi-iltamia, mutta myös ohjelmallisia iltamia järjestettiin. Jäsenmäärän vähyyden takia kovin monipuolista toimintaa oli hankala järjestää.

Syksyllä 1939 yhdistyksen yhteyteen perustettiin näytelmäseura, mutta talvisota katkaisi sen toiminnan alkuunsa. Taloa vuokrattiin myös ulkopuolisille.

Rakennus
--------

Talo oli yksikerroksinen hirsirakennus. 1920-luvun puolivälissä taloon rakennettiin pukuhuone ja eteinen. Vähän myöhemmin talon vesikatto uusittiin, ja nimismiehen vaatimuksesta talon yhteyteen rakennettiin putka.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Korkeamäki, Esko: *Työväen alkutaival Akaassa*. Toijalan työväenyhdistys ry, 1986. ISBN 951-99755-6-X.
2. 1 2 3 4 5 6  Korkeamäki, Esko: *Aatteen puolesta*. Toijalan työväenyhdistys ry, 1989. ISBN 952-90-1440-6.
Kvanttimekaniikassa **kvanttimekaaninen tila** sisältää kaiken havaittavissa olevan tiedon systeemin tilasta. Tiloja voidaan kuvailla tiheysmatriisin avulla. Tiloja on karkeasti jakaen kahdenlaisia: puhtaita ja sekoitettuja tiloja. 

**Puhdas tila** on tila joka voidaan esittää yhdellä yksittäisellä aaltofunktiolla. Aaltofunktio voi tällöin olla superpositiossa jonkin valitun kannan kantavektoreista. Esimerkiksi bra-ket merkintätavan avulla lausuttuna aaltofunktio voi olla tilassa

|\psi \_{p}\rangle =\sum \_{i}c\_{i}|i\rangle ,

jossa |i\rangle  ovat valitun kannan kantavektoreita. Tällöin kyseisen puhtaan tilan tiheysmatriisi on muotoa

\rho \_{{{\rm {puhdas}}}}=|\psi \_{p}\rangle \langle \psi \_{p}|.

Tiheysmatriisin matriisiesityksessä komponentti i,j on tällöin muotoa

\rho \_{{i,j}}=\langle i|\rho |j\rangle =c\_{i}^{\*}c\_{j}.

**Sekoitettu tila** on summa puhtaista tiloista eli sen tiheysmatriisi on muotoa

\rho \_{{{\rm {sekoitettu}}}}=\sum \_{p}w\_{p}|\psi \_{p}\rangle \langle \psi \_{p}|.

Puhtaan ja sekoitetun tilan käsitteitä käytetään mm. dekoherenssin kuvaamiseen. Suljetun kvanttisysteemin puhtaan tilan kvanttimekaaninen aikakehitys säilyttää tilan puhtauden. Sen sijaan vuorovaikutus ympäristöön voi aikaansaada puhtaasta tilasta sekoitetun.
Bohrin atomimallissa atomin ydintä kiertävien elektronien pyörimismäärä on kvantittunut.
**Kvantittuminen** merkitsee ilmiötä, jossa fysikaalinen suure, kuten energia tai spin, voi saada vain diskreettejä arvoja jatkuvan jakauman sijaan, tai se ilmenee vain tietyn suuruisina paketteina, kvantteina. 

Pohjan teorialle kvantittumisesta loi saksalainen fyysikko Max Planck, joka tutki 1900-luvun alussa mustan kappaleen säteilyä. Mustalla kappaleella tarkoitetaan kohdetta, joka absorboi kaiken siihen osuvan säteilyn ilman heijastuksia, niin kuin musta pinta absorboi kaiken siihen osuvan valon. Täysin mustaa kappaletta ei tästä huolimatta ole olemassa. Kun kappale lämmitetään kuumaksi, se säteilee eri aallonpituuksilla tietyllä jakaumalla, jonka laskemiseen tunnettiin kaksi kaavaa. Ongelmana oli, että Wilhelm Wienin vuonna 1894 keksimä *Wienin siirtymälakina* tunnettu kaava toimi tarkasti korkeissa lämpötiloissa, jolloin kappaleen säteily oli suurienergistä ja lyhytaaltoista, kun taas *Rayleigh-Jeansin lakina* tunnettu klassisesta mekaniikasta johdettu kaava toimi hyvin matalissa lämpötiloissa ja suurilla aallonpituuksilla. Max Planck sai yhdistettyä nämä kaavat matemaattisesti ja kertoi tuloksestaan lokakuussa 1900 Berliinissä pitämässään esitelmässä.

Planckin kaava perustui yksinomaan kokeellisiin tuloksiin, ja teoreettisen selityksen esittäminen havaitulle aallonpituusjakaumalle osoittautui suureksi ongelmaksi. Seuraavassa Saksan fyysikkoseuran kokouksessa saman vuoden joulukuussa Planck ilmoitti päätyneensä johtopäätökseen, että jostakin tuntemattomasta syystä kappaleen seinien värähtelijät eli atomit luovuttavat ja vastaanottavat energiaa vain tietynkokoisina paketteina, *kvantteina*, joiden energia on *nhv* (jossa *v* on taajuus ja n = 1, 2, 3, ...). *Planckin vakioksi* nimetylle vakiolle *h* on mitattu arvo h=6,626069×10-34 J·s. Planck sai energiakvantin keksimisestä Nobelin fysiikanpalkinnon vuonna 1918.

Vuonna 1905 Albert Einstein tutki Heinrich Hertzin vuonna 1887 keksimää valosähköistä ilmiötä, jossa metallista irtoaa elektroneja, kun sitä valaistaan tietyn aallonpituuden alittavalla valolla. Einstein keksi että tuleva valo absorboituu kvantteina, ja vain tietyn energian ylittävä valopaketti, *fotoni*, pystyy irrottamaan elektronin metallista. Tämä oli mielenkiintoinen ajatus, koska Thomas Young oli osoittanut jo 1803, että valon taipuminen hilassa todistaa sen olevan aaltoliikettä. Valon täytyy siis olla yhtä aikaa aaltoliikettä ja hiukkasia. (Katso: aalto-hiukkas-dualismi)

Kokeet vahvistivat ilmiön, ja Einstein sai valosähköisen ilmiön selvittämisestä Nobelin fysiikanpalkinnon vuonna 1921, kolme vuotta Planckin jälkeen.

Katso myös
----------

* kvanttimekaniikka

Lähteet
-------

1. ↑  Quantum | Definition & Facts | Britannica *www.britannica.com*. Viitattu 23.11.2022. (englanniksi)
2. ↑  Blackbody | Definition, Color, & Facts | Britannica *www.britannica.com*. Viitattu 23.11.2022. (englanniksi)
3. ↑  Planckin säteilylaki (Tampereen teknillisen yliopiston sähkötekniikan kurssimateriaali) *tut.fi*. Viitattu 24.11.2014.
TakaroaNASAn kuva Takarosta

|  |  |
| --- | --- |
| Muut nimet | 
Taka-roa, Takapua |
| Sijainti | 
TakaroaKuningas Yrjön saaretRanskan Polynesia |
| Saariryhmä | 
Tuamotu |
| Sijaintipaikka | 
TuamotuView and modify data on Wikidata  |
| Vesialue | 
TyynimeriView and modify data on Wikidata  |
| Pinta-ala | 
20 km² |

Väestö| Asukasluku | 
674 (2017) |
| Suurin kaupunki | 
Teavaroa |

Karttamuokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa WikidataaTietolaatikon dokumentaatioNäytä Wikidatasta tulevat arvot

**Takaroa** (myös **Taka-roa** tai **Takapua**) on atolli Tuamotussa Ranskan Polynesiassa. Koko atollin pituus on 27,4 km ja leveys 7 km, joskin maa-aluetta on vain kapea ympyrämäinen saarijono. Takaroata lähin saari on Takapoto, joka sijaitsee atollista 10 km lounaaseen. Riuttojen ja saarten takia mereltä käsin ei pääse Takaroan laguuniin.

Takaroa kuuluu Kuningas Yrjön saariin, jossa se muodostaa kunnan Takapoton kanssa. Atollin asukasluku oli 674 vuoden 2017 väestönlaskennassa. Sen suurin kylä on Teavaroa. 90% saaren asukkaista on mormooneja, joilla on ollut jo sata vuotta kirkkorakennus saarella. Takaroan suuresta laguunista kalastetaan hienoja helmiä. Toinen tärkeä elinkeino on turismi.

Ensimmäiset eurooppalaiset Takaroassa olivat hollantilaiset tutkimusmatkailijat Jacob le Maire ja Willem Schouten 14. huhtikuuta 1616. He antoivat saarelle nimen Sondergrond Island. Myöhemmin saaren nimi on muutettu Takaroaksi, joka on polynesialaisten merenjumalan nimi. Saarelle rakennettiin lentokenttä vuonna 1986.

Lähteet
-------

1. ↑  Population communale en Polynésie française en 2017 (PDF) ispf.pf:  ISPF.  Arkistoitu 30.12.2017. Viitattu 8.1.2019. (ranskaksi)

Ranskan Polynesian lippuRanskan Polynesian saaret

|  |
| --- |
| **Australsaaret**: Îles Maria | Marotiri | Raevavae | Rapa | Rimatara | Rurutu | Tubuai**Gambiersaaret**: Akamaru | Angakauitai | Aukena | Kamaka | Kauku | Kouaku | Makapu | Makaroa | Mangareva | Manui | Mekiro | Papuri | Puaumu | Taravai | Temoe | Tokorua | Totegengie**Marquesassaaret**: Eiao | Hatutu | Motu Iti | Motu Oa | Motu One | Nuku Hiva | Ua Huka | Ua Pu | Fatu Hiva | Fatu Huku | Hiva Oa | Moho Tani | Motu Nao | Tahuata | Terihi**Seurasaaret**: Motu One | Bora Bora | Huahine | Maiao | Maupiti | Mehetia | Moorea | Mopelia | Raiatea | Scilly | Tahaa | Tahiti | Tetiaroa | Tupai**Tuamotusaaret**: Ahe | Akiaki | Amanu |Anuanuraro | Anuanurunga | Fakarava | Fangataufa | Hao | Hereheretue | Hikueru | Makatea | Manihi | Mataiva | Matureivavao | Mururoa | Napuka | Nukutavake | Nukutepipi | Pinaki | Puka-Puka | Pukarua | Reao | Takapoto | Takaroa | Tematangi | Tenararo | Tenarunga | Tepoto Nord | Tepoto Sud | Tikehau | Tikei | Vahanga | Vahitahi | Vairaatea |

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.   
Alkuperäinen artikkeli: en:Takaroa  –  :de:Takaroa
**Kustaa Väinö Suomalainen**, sukunimi aik. *Lagren* (27. huhtikuuta 1883 Turku – 25. maaliskuuta 1938 Turku) oli suomalainen opettaja ja toimittaja. Hän oli lähes 30 vuotta turkulaisen Uusi Aura-lehden palveluksessa.

Väinö Suomalaisen vanhemmat olivat nahkuri Johan Gustaf Lagren ja Gustava Karolina Lindroos. Hän pääsi ylioppilaaksi Turun klassillisesta lyseosta 1903 ja valmistui kansakoulunopettajaksi Sortavalan opettajaseminaarista 1906.

Suomalainen oli vuoteen 1908 opettajana Savonlinnan ylemmässä kansakoulussa. Hän aloitti samalla myös lehtimiesuransa ja oli 1907–1908 Savonlinnassa ilmestyneen Savolainen-lehden toimitussihteerinä. Vuonna 1908 Suomalainen muutti Turkuun Uusi Aura-lehden palvelukseen. Hän oli tässä lehdessä uutistoimittajana ja ensimmäisen maailmansodan vuosina toimitussihteerinä ja vastaavana toimittajana. Tämä jälkeen Suomalainen oli taas uutistoimittajana ja toisena toimitussihteerinä. Vuosina 1922–1926 Suomalainen oli Uusi Aura-lehden Salon konttorin ja paikallistoimituksen hoitajana. Vuodesta 1926 hän toimi taas lehden uutistoimittajana Turussa. Suomalainen oli Turun sanomalehtimiesyhdistyksen luottamustehtävissä ja hän toimi myös suomentajana suomentaen muun muussa joukon näytelmiä.

Väinö Suomalainen oli naimisissa vuodesta 1908 Olga Wilhelmina Tuomisen kanssa.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Ylioppilasmatrikkeli 1903, matrikkelinumero 28383 (Arkistoitu – Internet Archive)
2. 1 2 3  Toimittaja Väinö Suomalainen, Turun Sanomat, 27.03.1938, nro 83, s. 3, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
3. ↑  Kuolinilmoitus, Turun Sanomat, 27.03.1938, nro 83, s. 2, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
4. 1 2  Toimittaja Väinö Suomalainen, Uusi Aura, 27.03.1938, nro 83, s. 3, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
5. ↑  Toimittaja Väinö Suomalainen, Suomen lehdistö : lehdistön ammattilehti, 01.04.1938, nro 4, s. 3, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
**Takapihan sankarit** on suomalainen puolipitkä lastenelokuva vuodelta 1992. Se
perustuu Kaarlo Merimaan romaaneihin *Takapihan sankareita* (1931, tekijän uudistama laitos 1962) ja *Kräki-Kalle ja Limperi* (1961). Käsikirjoituksen laativat Antti Hietala ja Panu Pohjola, joka myös ohjasi elokuvan.

Esitetekstin mukaan Takapihan sankarit on "impressio siitä hetkestä, kun lapsi tajuaa, että lapsuus on ohimenevää". Käsikirjoittajat yhdistelivät elokuvaan episodeja Merimaan molemmista teoksista ja sijoittivat tapahtumat nimeltä mainitsemattomaan kaupunkiin sotien jälkeen. Puvustus ja lavastus viittaavat 1940- ja 1950-lukujen vaihteen puutalokaupunkiin. Kuvauspaikkoina olivat muun muassa Suomenlinna ja Ruiskumestarin talo Helsingin Kruununhaassa. *Takapihan sankarit* kuvattiin 16 millimetrin filmille alun perin televisioelokuvaksi, mutta otettiin myös teatterilevitykseen.

Näyttelijät
-----------

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  Tuomas Petelius  | … |  Jopi Mäki
  |
|  Antti Rimminen  | … |  Pelle Hellstedt
  |
|  Margareta Brummer  | … |  Lispe
  |
|  Akseli Kajanto  | … |  Fabrizius Grönholm, Fabe
  |
|  Teemu Kröger  | … |  Arto Valonen, Tuikku
  |
|  Konsta Väänänen  | … |  Perä-Eemeli
  |
|  Jarmo Tulonen  | … |  Kilju-Limperi, talonmies
  |
|  Vesa Vierikko  | … |  Jopin isä
  |
|  Inkeri Kivimäki  | … |  Jopin äiti
  |
|  Hanna Jokinen  | … |  Lehtoska
  |
|  Sanna Fransman  | … |  Perä-Eemelin äiti
  |
|  Abdeslam Chellaf  | … |  jäätelökauppias
  |
|  Mikko Reitala  | … |  poikakoulun opettaja
  |
|  Pertti Sveholm  | … |  poikakoulun rehtori
  |
|  Heidi Krohn  | … |  Naima, tyttökoulun rehtori
  |
|  Matti Oravisto  | … |  yliopiston vahtimestari
  |
|  Pekka Huotari  | … |  tyttökoulun opettaja
  |
|  Riikka Merimaa  | … |  Kaarina
  |
|  Kauko Laalo  | … |  satamajätkä
  |

Vastaanotto
-----------

*Takapihan sankarit* sai ensi-iltansa Oulun kansainvälisen lasten- ja nuortenelokuvien festivaalin ohjelmistossa marraskuussa 1992 ja teatteriensi-iltansa Helsingin K13:ssa joulukuussa. Televisiossa se ensiesitettiin seuraavan vuoden helmikuussa Yle TV1 -kanavalla. Elokuvan ensi-ilta-arvioissa harmiteltiin, ettei episodimainen rakenne aivan tahdo pysyä esikoiselokuvaansa ohjaavan Pohjolan käsissä. Myös lapsinäyttelijöiden henkilöohjaus jätti monen mielestä toivomisen varaa. Katso-lehden Antti Lindqvist ja Helsingin Sanomien Petri Kemppinen mainitsivat parhaina näyttelijäsuorituksina Antti Rimmisen ja Mikko Reitalan roolityöt.
**Samsung Galaxy A20** on Samsungin 10. huhtikuuta 2019 julkaisema älypuhelin.

Tekniset tiedot
---------------

### Muotoilu

#### Näyttö

Samsung Galaxy A20 -älypuhelimessa on 6,4 -tuumainen teräväpiirtonäyttö 19,5:9 -kuvasuhteella.

#### Paino ja mitat

Laite painaa 169 grammaa ja sen mitat ovat 158,4 × 74,7 × 7,8 millimetriä.

### Fyysiset osat

#### Järjestelmäpiiri

Laitteesta löytyy Samsungin Exynos 7 Octa 7884 -järjestelmäpiiri, jossa grafiikkapiirinä toimii Mali-G71 MP2.

#### Muisti

Laitteessa on 3 gigatavua RAM-muistia ja 32 gigatavua sisäistä muistia. Lisäksi tallennustilaa voidaan laajentaa enintään 512 gigatavun microSD-kortilla.

#### Akku

Akun kapasiteetti on 4 000 milliampeerituntia tässä laitteessa.

#### Kamerat

Laitteessa on kaksi takakameraa. Pääkameran tarkkuus on 13 megapikseliä ja toisen kameran tarkkuus on 5 megapikseliä (ultralaajakulmakamera). Etukameran tarkkuus on 8 megapikseliä.

Videokuvaus voidaan tehdä 1080p (täysteräväpiirto) -resoluutiolla 30 fps.

### Ohjelmisto

Julkaisuhetkellä laitteessa oli esiasennettuna Android 9.0 "Pie". Laite on pävitettävissä Android 11 -versioon. Molemmat versiot toimivat Samsungin One UI -käyttöliittymällä.

Lähteet
-------

* Phonearena: Samsung Galaxy A20
Ylämaan kirkon alttaritaulun jäljet johtuvat siitä, kun taulu rullattiin mukaan evakkomatkalle viime sotien aikana.**Väinö Gabriel Saikko** (20. joulukuuta 1893 Viipuri – 8. marraskuuta 1952) oli suomalainen taidemaalari.

Saikon vanhemmat olivat järjestelymestari Gabriel Saikko ja Anna Kajanus. Hän pääsi ylioppilaaksi 1916 ja valmistui agronomiksi 1924. Saikko opiskeli Helsingin yliopiston piirustussalilla 1916–1917 ja Suomen taideyhdistyksen piirustuskoulussa 1918–1920. Hän teki opintomatkat 1928 Tallinnaan, Berliiniin ja Pariisiin sekä 1931–1932 Tukholmaan ja Lontooseen.

Saikko oli Hankkijan siemenosaston hoitajana vuodesta 1922 ja OTK:n maatalousosaston hoitajana 1924–1926. Vuodesta 1927 hän toimi vapaana taiteilijana. Saikko osallistui Suomen Taiteilijain näyttelyihin 1926, 1928, 1933 ja 1946. Hän maalasi muotokuvia, maisemia ja asetelmia.

Teoksia
-------

* *Aleksis Kivi -sommitelma*, Eteläsuomalainen Osakunta, Helsinki
* Inarin saamelaiskirkon alttaritaulu "Jeesus ilmestyy saamelaisille", 1938
* Ylämaan kirkon alttaritaulu, 1939
* Aunuksen kirkon alttaritaulu, 1941

Lähteet
-------

* Wikiaineisto: Kuka kukin oli 1961
* Suomen kuvataiteilijat-verkkomatrikkeli

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Taiteenala Muokkaa Wikidatassa | 
* RKD Artists

 |

 |
**Väinö Wolmar Streng** (11. kesäkuuta 1882 Jyväskylä – 7. toukokuuta 1919 Helsinki) oli suomalainen taidemaalari ja metsänhoitaja.

Strengin vanhemmat olivat yliopettaja, professori Adolf Voldemar Streng ja Saima Siviä Vilhelmina Schildt. Hän pääsi ylioppilaaksi Helsingin suomalaisesta normaalilyseosta vuonna 1900 ja valmistui metsänhoitajaksi Evon metsäopistosta 1904.

Streng oli kirkollis- ja sotilasvirkatalojen tehtävissä 1904–1907, piti vaimonsa kanssa elokuvateatteria Lahdessa ja oli sittemmin vanhempiensa omistaman Ivaskan hovin sukutilan hoitajana Räisälässä 1909–1910.

Väinö Streng oli naimisissa 1905–1908 Hilja Onerva Lehtisen (kirjailija L. Onerva) kanssa ja vuodesta 1911 Salli Eine Niklanderin kanssa.

Streng on haudattu Hietaniemen vanhalle hautausmaalle.

Maalauksia
----------

* *Lukuhetki*: öljymaalaus, 1909
* *Hollantilainen sisäkuva rukilla*: öljymaalaus, 1909
* *Peilin ääressä*: öljymaalaus, 1909

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Ylioppilasmatrikkeli 1900, matrikkelinumero 26645
2. ↑  Kirjastossa vanhaa taidetta loppiaisena, Keski-Uusimaa 6.1.2015 (Arkistoitu – Internet Archive)
3. ↑  Räisälä - historia ja perinteet : Ivaskan hovi (Arkistoitu – Internet Archive)
4. ↑  Suomen Sukututkimusseura : Hautakirjoituksia ja hautakuvia (Arkistoitu – Internet Archive)
Samson Burke vuonna 1968.
**Samson Burke** (s. 6. marraskuuta 1930 Toronto) on kanadalainen kehonrakentaja, kilpauimari, painija ja näyttelijä.

Burke opiskeli Montrealin McGill-yliopistossa ja edusti Kanadaa olympialaisten kilpauinnissa. 1950-luvulla hän toimi showpainijana taiteilijanimellä *Sammy Berg*.

1960-luvun alussa Burke näytteli voimamiesrooleja italialaisissa peplum-elokuvissa. Hänen ensimmäinen roolinsa oli Ursus Luigi Capuanon filmissä *Ursuksen kosto* (*La vendetta di Ursus*, 1961). Vuosikymmenen loppupuolella Burke esiintyi italialaisissa ja länsisaksalaisissa toimintaelokuvissa sekä myöhemmin yhdysvaltalaisissa TV-sarjoissa. Amerikassa hänet muistetaan parhaiten Herkuleen roolista elokuvassa *The Three Stooges Meet Hercules* (1962).

Lähteet
-------

1. 1 2  SamsonBurke.com: Biography *samsonburke.com*. Viitattu 22.7.2013. (englanniksi)
2. ↑  Lancia, Enrico; Melelli, Fabio: *Dizionario del cinema italiano: Attori stanieri del nostro cinema*, s. 42. Roma: Gremese, 2006. ISBN 88-8440-425-8.

Aiheesta muualla
----------------

* Samson Burkelle omistettu sivusto (englanniksi)
* Samson Burke Internet Movie Databasessa (englanniksi)

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Saksa

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Deutsche Biographie
* Elonet

 |

 |
**Zarni an** (komiksi Зарни ань, ven. Золотая баба, *Zolotaja baba*) eli "Kultainen akka" on komien legendaarinen jumala. Kultaisen naisjumalan patsaan palvonnasta muinaisten komien keskuudessa mainitaan venäläisissä kronikoissa Stefan Permiläisen kuoleman yhteydessä vuonna 1396. Tarkempia tietoja esiintyy 1500-luvun länsieurooppalaisissa Venäjä-kuvauksissa. Mehovski sijoittaa patsaan Vjatkajoen taakse skyyttien maan rajalle. Muiden kirjoittajien mukaan se sijaitsi lähellä Objoen suuta. Kuvauksissa kerrotaan lasta kantavasta vanhan naisen patsaasta tai naista muistuttavasta kalliosta.

1700-luvun venäläisten tiedemiesten Gerard Millerin ja Ivan Lepjohinin teoksissa Kultaisen akan kerrotaan olevan muinaisten komien jumala, jonka patsaan kristinuskoa pakenevat pakanat veivät Obin varrelle. Komien kansanperinteessä ei esiinny termiä Zarni an, vaikka se useissa tieteellisissä tutkimuksissa mainitaan ylimpänä naisjumalana, hedelmällisyyden ja hyvinvoinnin symbolina. Suullisessa perinteessä tällaisen jumalan olemassaolosta on vain epäsuoria merkkejä.

Hantit ja mansit käyttävät Kultaisesta akasta nimitystä Sorni Nai. Myös nimitys Kaltaš-Ekva on käytössä ja merkitsee maan äitiä eli Kultaista akkaa.

Lähteet
-------

1. ↑  *Komi-zyrjane: istoriko-etnografitšeski spravotšnik*, s. 35–36. Syktyvkar: Komi knižnoje izdatelstvo, 1993. ISBN 5-7555-0440-7.
2. ↑  Zolotaja baba (Sorni Nai) *vsenaural.ru*.  Arkistoitu 20.2.2020. Viitattu 11.5.2020. venäjä
3. ↑  Гемуев И. Н. Сагалаев А. М. Соловьев А. И.: Легенды и были таёжного края. s. 164-165 *Страницы истории нашей Родины*.  1989. Новосибирск: Наука, Сибир. Viitattu 03.06.2020. venäjä
4. ↑  Мифология: Сибири мифология/Манси мифология, Калташ-Эква *mifolog.ru*. Viitattu 03.06.2020. venäjä