**Kasuga-taisha** (jap. 春日大社) on šintolainen pyhäkkö Naran kaupungissa Japanissa. Se sijaitsee Naran keskustan itäpuolella Mikasa- eli Kasugavuoren juurella. Pyhäkköön kuuluu laaja Kasugayaman aarniometsä, ja sen alueella elää yli tuhatpäinen japaninkaurislauma, yksi kaupungin nähtävyyksistä. Pyhäkössä palvotaan neljää kamia. Se on Japanin lukuisten Kasuga-pyhäkköjen pääpyhäkkö.

Kasuga-taisha perustettiin keisari Shōtokun käskystä vuonna 768. Siitä eteenpäin pyhäkkö ja sen vuosittainen festivaali nauttivat hovin suojelusta. Ennen Meiji-restauraatiota pyhäkön yhteys Kōfuku-jin buddhalaiseen temppeliin oli vahva. Historiallisten rakennustensa lisäksi Kasuga-taishalla on hallussaan laaja kulttuuriomaisuus, johon kuuluu noin 3 000 esinettä.

Vuonna 1998 Kasuga-taisha valittiin Unescon maailmanperintöluetteloon osana kohdetta "muinaisen Naran historialliset monumentit".

Historia
--------

Kasuga-taishan historia ulottuu vuoteen 710, kun Japanin pääkaupunki siirrettiin Naraan eli silloiseen Heijō-kyōhon. Vaikutusvaltaiseen Fujiwara-klaaniin kuulunut Fujiwara no Fuhito pyhitti Mikasavuoren huipulle klaanin suojeluskamin (*ujigami*) eli Takemikazuchi no mikoton, jota palvottiin alun perin Kashima-jingūn pyhäkössä Hitachin provinssissa eli nykyisessä Ibarakin prefektuurissa. Kamille annettiin nimeksi Kasuga no kami (春日神). Vuonna 765 pyhäkölle lahjoitettiin osa Kashima-jingūn vasalleista (*fuko*), ja vuonna 768 Fujiwara no Nagate pyhitti sinne keisari Shōtokun käskystä kolme muuta kamia. Niistä Futsunushi no mikotoa palvottiin alun perin Katori-jingūn pyhäkössä, Amenokoyane no mikotoa ja Himegamia Hiraoka-jinjan pyhäkössä. Tässä yhteydessä Kasuga-taishalle rakennettiin *torii*-portteja, *mizugaki*-aita ja neljä päähallia. Kasugan kami käsitetäänkin neljän kamin yhteenliittymäksi.

Tunnettu ja laajalle levinnyt paikannimi "Kasuga", jonka kirjoittamiseen käytettyjen merkkien lukutapa on epäsäännöllinen, on Kasuga-taishan pyhäköltä peräisin. Säännönmukaisesti merkit 春日 luetaan *haruhi*, ’kevätpäivä’. Epäsäännöllinen lukutapa on lähtöisin klassisessa runoudessa käytetystä *makurakotoba*-kielikuvasta, jossa Kasuga-paikannimeen yhdistettiin tyypillisesti epiteetti "kevätpäivän" (*haruhi no Kasuga*). Vähitellen myös merkit 春日 alettiin lukea "Kasuga". Paikannimen alkuperästä ei ole varmuutta, mutta sen on arveltu juontuvan lauseesta *Ka no sumu ga* (神の住む処, ’kamin asuinpaikka’).

Kasuga-taisha nautti perustamisestaan lähtien Fujiwara-klaanin lisäksi keisarihovin suojelusta. Keisarit vierailivat pyhäköllä lukuisia kertoja sen jälkeen, kun Ichijō kävi siellä palvomassa vuonna 989. Pyhäkkö nousi myös tavallisen kansan suosioon. Šintolaisuuden ja buddhalaisuuden synkretismin (*shinbutsu shūgō*) myötä se muodosti lopulta yhtenäisen instituution Fujiwara-klaanin suojelustemppelin Kōfuku-jin kanssa. Samalla Kasuga-taishan kami Takemikazuchi liitettiin Kōfuku-jissä palvottuun Fukūkensaku-Kannon-bodhisattvaan, jota pidettiin Takemikazuchin alkuperäisenä muotona (*honji suijaku*). Usko Kasugan kamiin oli laajalle levinnyttä, ja Kasuga-taishan sivupyhäkköjä perustettiin ympäri Japania, mutta etenkin pääkaupungin ympäristöön. *Engishikissä* Kasuga-taisha luetteloitiin tärkeiden *myōjin-taisha*-pyhäkköjen joukkoon; siitä tehtiin myös yksi keisarihoville merkittävistä 22 pyhäköstä. Isen ja Iwashimizun pyhäkköjen ohella sitä pidettiin yhtenä maan kolmesta tärkeimmästä pyhäköstä.

900-luvulta lähtien Kōfuku-jin munkeilla oli tapana vedota keisarihoviin (*gōso*) kantamalla joukolla Kiotoon Kasuga-taishan *mikoshi*-vaunuja ja pyhiä puita eli salpapensaita (*sakaki*). Historiallisesti kuuluisa tapa sai alkunsa Tōdai-jin temppelin kanssa käydyn kiistan jälkeen ja jatkui Muromachi-kaudelle saakka. Pyhäkön yhteys Kōfuku-jin temppeliin katkaistiin 1800-luvulla Meiji-restauraation yhteydessä, kun Japanin hallinto erotti šintolaisuuden ja buddhalaisuuden toisistaan (*shinbutsu bunri*). Kasuga nostettiin kuitenkin uuden valtiollisen pyhäkköluokittelun huipulle, kun siitä tehtiin keisarillinen *kanpei-taisha*. Luokittelussa pyhäkkö tunnettiin nimellä Kasuga-jinja (春日神社); nykyisen nimensä Kasuga-taisha se sai vasta toisen maailmansodan jälkeen vuonna 1946.

Kasuga-taisha suojeltiin vuonna 1985 valtion muinaisjäännöksenä. Pyhäkkö liitettiin vuonna 1998 Unescon maailmanperintöluetteloon osana kohdetta "muinaisen Naran historialliset monumentit".

* Kasuga-taishan kulkutie vuonna 1880Kasuga-taishan kulkutie vuonna 1880
* Pyhäkön lyhtyjäPyhäkön lyhtyjä
* Kasuga-taishan päähalliKasuga-taishan päähalli
* Ensimmäinen toriiEnsimmäinen torii

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5 6  日本大百科全書(ニッポニカ) / 百科事典マイペディア: 春日大社 Kotobank. Viitattu 05.09.2021.
2. 1 2 3 4 5  国指定史跡ガイド: 春日大社境内 Kotobank. Viitattu 05.09.2021.
3. ↑  春日大社について 春日大社. Viitattu 05.09.2021.
4. ↑  森岡治: 人名・地名 おもしろ雑学: 春日の由来 日本実業出版社. Viitattu 07.09.2021.
5. ↑  精選版 日本国語大辞典: かすが【春日】 の 神木 Kotobank. Viitattu 09.09.2021.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Kasuga-taisha** Wikimedia Commonsissa

* Kasuga-taishan internetsivut (japaniksi) (englanniksi) (kiinaksi) (koreaksi) (ranskaksi)

  


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
22 pyhäkköä |
| --- |
|  |
| Ylemmät 7 pyhäkköä | 
* Ise-jingū
* Iwashimizu Hachiman-gū
* Kamo-jinja (Kamo Mioya-jinja · Kamo Wakeikazuchi-jinja)
* Matsunoo-taisha
* Hirano-jinja
* Fushimi Inari-taisha
* Kasuga-taisha

 |
|  |
| Keskimmäiset 7 pyhäkköä | 
* Ōharano-jinja
* Ōmiwa-jinja
* Isonokami-jingū
* Ōyamato-jinja
* Hirose-taisha
* Tatsuta-taisha
* Sumiyoshi-taisha

 |
|  |
| Alemmat 8 pyhäkköä | 
* Hiyoshi-taisha
* Umenomiya-taisha
* Yoshida-jinja
* Hirota-jinja
* Yasaka-jinja
* Kitano Tenman-gū
* Niukawakami-jinja
* Kifune-jinja

 |

 |

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Muinaisen Naran historialliset monumentit |
| --- |
|  |
| 
* Gangō-ji
* Heijō-palatsin raunio
* Kasuga-taisha
* Kasugayaman aarniometsä
* Kōfuku-ji
* Tōdai-ji
* Tōshōdai-ji
* Yakushi-ji

 |

 |