recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Wang Wenbin** (kiin.: 汪文斌; pinyin: *Wāng Wénbīn*, s. 1971) on kiinalainen diplomaatti ja poliitikko. Hän on työskennellyt muun muassa Kiinan Tunisian suurlähettiläänä ja toimii nykyään ulkoministeriön tiedotusosaston toisena apulaisjohtajana. Häntä pidetään yhtenä Kiinan susisoturidiplomatian näkyvänä hahmona.

Tausta ja yksityiselämä
-----------------------

Wang syntyi vuonna 1971 Anhuin maakunnassa.

Wang on naimisissa ja hänellä on yksi lapsi.

Ura
---

Wang aloitti uransa ulkoministeriössä vuonna 1993, ja hänet lähetettiin ensimmäiselle ulkomaankomennukselleen jo seuraavana vuonna, kun hän työskenteli Kiinan Senegalin suurlähetystössä. Sittemmin hän on työskennellyt myös Kamerunissa ja Mauritiuksella. Vuosina 2018–2020 Wang toimi Kiinan suurlähettiläänä Tunisiassa.

Helmikuussa 2021 Wang sanoi, että uiguurien vaino Xinjiangissa on "vuosisadan valhe".

Lähteet
-------

1. 1 2  CV of Foreign Ministry Spokesperson Wang Wenbin  2022. Ministry of Foreign Affairs. Viitattu 7.2.2022. (englanniksi)
2. ↑  人物｜外交部新发言人汪文斌：投身外交近三十年后回归新闻司\_澎湃国际\_澎湃新闻  17.7.2020. thepaper.cn. Viitattu 7.2.2022. (kiinaksi)
3. ↑  China firmly opposes Canada's Xinjiang-related motion  23.2.2021. Xinhua. Viitattu 7.2.2022. (englanniksi)
Ritarikunnan tunnuksia
**Kolmen ritarikunnan nauha** (port. *Banda das Três Ordens*) on portugalilainen kunniamerkki, jota kantaa maan istuva presidentti, joka on virkansa puolesta ritarikuntien suurmestari.

Kolmen ritarikunnan nauhasta oli olemassa myös brasilialainen perimyslinja johtuen Portugalin kuningasperheen paosta Brasiliaan Napoleonin sotien aikana, minkä jälkeen Brasilia itsenäistyi. Kun Brasilian keisarikunta lakkautettiin, lakkautettiin myös brasilialainen kolmen ritarikunnan nauha.

Nauhassa yhdistyvät Portugalin kolme korkea-arvoisinta keskiajalla perustettua ritarikuntaa, joiden nauhojen väreistä yhdistetyn nauhan väri tulee:

* Avizin sotilaallinen ritarikunta
* Kristuksen veljeskunta
* Pyhän Jaakon miekan sotilaallinen ritarikunta

Lähteet
-------

1. ↑  Banda das Três Ordens *www.amtc.pt*. Viitattu 10.5.2022. (portugaliksi)
2. ↑  António M. Trigueiros & Gustav A. Tammann: The Three Portugese [sic Military Orders of Knighthood (1789-1910)] (pdf)  1997. Orders and Medals Society of America. Viitattu 10.5.2022. (englanniksi)
3. ↑  HISTÓRIA DA BANDA DAS TRÊS ORDENS  2022. Página Oficial das Ordens Honoríficas Portuguesas. Viitattu 10.5.2022. (portugaliksi)
4. ↑  Lei n.º 5/2011, de 2 de março *Diário da República*.  2.3.2011. Viitattu 12.5.2022. (portugaliksi)
Ritarikunnan tunnuksia
**Tornin ja miekan sotilaallinen ritarikunta** (port. *Ordem Militar da Torre e Espada*) on portugalilainen ritarikunta. Se on perustettu vuonna 1459 kuningas Alfonso V:n käskystä. Portugalin kuningasperheen paettua Napoleonin sotien vuoksi Brasiliaan, minkä jälkeen Brasilia julistautui itsenäiseksi, ritarikunnasta irtautui brasilialainen perimyslinja vuonna 1808.

Ritarikunta toimii tunnustuksena poikkeuksellisita ansioista isänmaan tai ihmiskunnan puolesta, sankariteoista sekä siviileille että sotilaille tai poikkeuksellisista ansioista sotilaallisen johtamisen saralla. Portugalin presidenteille on vuodesta 1986 myönnetty ritarikunnan suurketju viran päättymisen yhteydessä.

Kunniamerkkiä jaetaan kuudessa luokassa:

* Suurketju
* Suurristi
* Suurupseeri
* Komentaja
* Upseeri
* Ritari

Lähteet
-------

1. ↑  Military Order of the Tower and the Sword, Type II, Grand Cross *Medalbook*. Viitattu 11.5.2022. (englanniksi)
2. ↑  Ordem da Torre e Espada, do Valor, Lealdade e Mérito  2006. Ordens Honoríficas Portuguesas.  Arkistoitu 2006. Viitattu 11.5.2022. (portugaliksi)
3. ↑  The Military Order of the Tower & of the Sword  2008. José Vicente de Bragança.  Arkistoitu 2008. Viitattu 11.5.2022. (englanniksi)
4. ↑  ORDEM MILITAR DA TORRE E ESPADA, DO VALOR, LEALDADE E MÉRITO  2022. Página Oficial das Ordens Honoríficas Portuguesas. Viitattu 11.5.2022. (portugaliksi)
Ritarikunnan tunnuksia
**Kalākauan kuninkaallinen ritarikunta** (engl. *Royal Order of Kalākaua*, havaijiksi *Kalākaua I e Hookanaka*) on havaijilainen ritarikunta, joka on perustettu 28. syyskuuta 1874 kuningas Kalākauan käskystä hänen valtaannousunsa kunniaksi. Kunniamerkkiä myönnetään tunnustuksena lojaaleille kansalaisille, jotka ovat tehneet jaloja tekoja kuningasperheen tai kuningaskunnan hyväksi. Ritarikunta on ollut uinuva vuodesta 1893 lähtien, kun Havaijin kuningaskunta kaatui.

Kunniamerkkiä jaetaan neljässä luokassa. Eri luokissa on rajoitettu määrä jäseniä.

* Suurristi (max. 12 henkilöä)
* Upseeri (max. 20)
* Komentaja (max. 50)
* Ritari (max. 60)

Lähteet
-------

1. ↑  ODM of Hawaii: Royal Order of Kalāhaua I *medals.org.uk*.  2023. Viitattu 8.2.2023. (englanniksi)
2. ↑  Royal Order of Kalakaua  2022. Official Website of the Royal Family of Hawaii.  Arkistoitu 28.2.2023. Viitattu 16.5.2022. (englanniksi)
3. ↑  Royal Order of Kalākaua I *wawards.org*. Viitattu 8.2.2023.
4. ↑  The Royal Order of Kalākaua I - Medals of Hawaii  30.7.2021. Identify Medals. Viitattu 16.5.2022. (englanniksi)
**Martti *Ismo* Kalevi Turunen** (s. 8. maaliskuuta 1953 Hausjärvi) on suomalainen pappi ja rovasti. Turunen toimi Siuntion seurakunnan kirkkoherrana vuosina 1985–1999. Kaksikielinen Siuntion seurakunta jaettiin vuonna 2000 Siuntion suomalaiseen seurakuntaan ja Sjundeå svenska församlingiin. Turunen jatkoi suomalaisen seurakunnan kirkkoherrana kesäkuuhun 2018 asti, jolloin hän jäi eläkkeelle.

Turunen valmistui teologian kandidaatiksi Helsingin yliopistosta vuonna 1979. Ennen Siuntion seurakunnan kirkkoherrana oloa hän toimi virallisena apulaisena Siuntion ja Inkoon seurakunnissa 1979–1982. Turusella ja hänen puolisollaan Siv Turusella on neljä lasta. Turunen on aina kannattanut lämpimästi naispappeutta ja hyväksyy samaa sukupuolta olevien ihmisten vihkimisen kirkossa.

Turunen valittiin vuonna 2012 Siuntion kunnanvaltuustoon. Hän oli SDP:n listoilla ja sai 148 ääntä. Turunen oli myös perustamassa ensimmäistä Lux Musicae festivaalia Siuntiossa vuonna 1999.

Lähteet
-------

1. 1 2  Eläkkeelle jäävä kirkkoherra Ismo Turunen uskoo kirkon suvaitsevaisuuteen *Länsi-Uusimaa*.  19.3.2018. Viitattu 1.7.2022.
2. ↑  Ismo Turunen: Mielipide | Sateenkaarilipun aika *Länsi-Uusimaa*.  28.6.2022. Viitattu 2.7.2022.
3. ↑  Siuntion ikioma musiikkifestivaali Lux Musicae 20 vuotta: "Valoa, musiikkia ja iloa vuoden pimeimpään aikaan" *Länsi-Uusimaa*.  14.11.2019. Viitattu 2.7.2022.
4. ↑  Uudenmaan vaalipiiri - Siuntio - Puolueiden kannatus *Kuntavaalit 2012 - tulospalvelu | yle.fi*. Viitattu 2.7.2022.
Kreikan passi, jota Kreikan kansalaiset voivat hakea.
**Kreikan kansalaisuus** on laillinen suhde Kreikan tasavallan ja yksittäisen ihmisen välillä. Maassa sovelletaan enimmäkseen ius sanguinis -periaatetta.

Kansalaisuuden saaminen syntymällä
----------------------------------

Syntyperäisiä Kreikan kansalaisia ovat kaikki sellaiset henkilöt, joiden syntymähetkellä vähintään toinen vanhempi on Kreikan kansalainen. Myös sellaiset henkilöt ovat syntyperäisiä kansalaisia, joiden vanhemmat ovat syntyneet Kreikassa ja joilla on rekisteröity kotikunta Kreikassa lapsen syntymähetkellä.

Ilmoituksella kansalaisuuden voivat saada myös ne, jotka voivat todistaa, että vähintään yksi isovanhemmista on Kreikan kansalainen.

Kansalaisuuden saaminen hakemuksella
------------------------------------

Kansalaisuuden voi saada hakemuksella sellainen täysi-ikäinen henkilö, joka täyttää seuraavat ehdot:

* Hakija on asunut Kreikassa vähintään 7 vuotta.
* Hakijan tulee maksaa veronsa.
* Hakijalla on puhdas rikosrekisteri.

Muiden Euroopan unionin kansalaisten, Kreikan kansalaisen kanssa naimisissa olevien tai pakolaiseksi tunnustettujen henkilöjen kohdalla vaaditaan 3 vuoden laillinen asumisaika Kreikassa.

Kreikan perustuslain mukaan kaikki sellaiset henkilöt, jotka on hyväksytty noviiseiksi tai munkeiksi Athos-vuoren munkkiyhteisöön, saavat automaattisesti Kreikan kansalaisuuden. Tällaisille henkilöille ei ole muita vaatimuksia.

Kaksoiskansalaisuus
-------------------

Kreikka sallii kaksoiskansalaisuuden. Kreikan kansalaiset ovat myös Euroopan unionin kansalaisia.

Lähteet
-------

1. ↑  Greek Citizenship  2022. Greece in the USA. Viitattu 18.8.2022. (englanniksi)
2. ↑  Greek Citizenship Code (pdf)  2022. data.globalcit.eu. Viitattu 19.8.2022. (englanniksi)
3. 1 2 3  Citizenship of Greece - a complete guide  2022. residence-greece.com. Viitattu 18.8.2022. (englanniksi)
4. ↑  The Constitution  2022. Hellenic Parliament. Viitattu 18.8.2022. (englanniksi)
5. ↑  The administration of Mount Athos  2022. Monastiriaka. Viitattu 18.8.2022. (englanniksi)
6. ↑  Greece  2022. Dual Citizenship. Viitattu 18.8.2022. (englanniksi)
**Taiwanin puolustusministeri**, virallisesti **Kiinan tasavallan kansallisen puolustuksen ministeri** (kiin.: 中華民國國防部部長; pinyin: *Zhōnghuá mínguó guófáng bù bùzhǎng*), on Kiinan tasavallan, eli Taiwanin, puolustuksesta vastaava ministeri.

Perustuslain mukaan maan asevoimien ylipäällikkö on presidentti, mutta valtioneuvostoon tulee kuulua myös puolustusministeriö, joka on vastuussa maanpuolustuksesta. Tämän johdossa olevan puolustusministerin täytyy olla siviili.

Virka perustettiin nykymuodossaan vuonna 1946 ja ensimmäisenä ministerinä toimi Bai Chongxi.

Nykyisenä puolustusministerinä toimii Chiu Kuo-cheng, joka aloitti virassaan 23. helmikuuta 2021.

Lähteet
-------

1. ↑  Ministry of National Defense - Taiwan Intelligence & Security Agencies *irp.fas.org*.  2022. Viitattu 28.10.2022.
2. ↑  歷任部長 *Ministry of National Defense*.  2022. Viitattu 28.10.2022. (kiinaksi)
3. ↑  Taiwan swears in new defense minister *Taiwan News*.  23.2.2021. Viitattu 28.10.2022. (englanniksi)
**Maria** (1404 – 1463) oli Anjoun herttuan ja Aragonin Yolanden tytär, josta tuli Kaarle VII:n puolisona Ranskan kuningatar.

Yhdeksänvuotias Maria kihlattiin Kaarlen kanssa vuonna 1413, ja ajan tavan mukaisesti hän muutti äitinsä ja suuren seurueen kanssa Pariisiin. 14-vuotias Kaarle ihaili tulevaa anoppiaan Aragonin Yolandea suuresti. Lokakuussa 1422 Kaarlen isä kuoli, ja hän peri valtaistuimen vaikka kruunajaisia lykättiin käynnissä olevan Satavuotisen sodan takia. Maria ja Kaarle vihittiin joulukuussa 1422 kun Maria oli 18-vuotias. Kaarle kruunattiin kuninkaaksi vihdoin vuonna 1429 Rheimsissä. Maria ei päässyt kruunajaisiin, koska paikkaa pidettiin liian vaarallisena naisille. Maria kruunattiin pienessä seremoniassa pari kuukautta myöhemmin Pariisissa.

24 vuotta kestäneen avioliiton aikana syntyi 14 lasta, joista kuusi eli aikuisikään asti. Toisin kuin monet sen ajan kuningattaret, hän otti henkilökohtaista vastuuta heidän koulutuksestaan. Hän teki myös hyväntekeväisyystyötä. Kaarle vietti suuren osan ajastaan rintamalla. Aragonin Yolanden kuoltua vuonna 1442 Kaarle etääntyi vaimostaan entisestään. Hän otti rakastajattarekseen yhden vaimonsa hovinaisista Agnes Sorelin, ja tunnusti kolme tämän kanssa saamaansa lasta. Sorelin kuoltua Kaarle otti uusia rakastajattaria.

Kaarlen kuoleman jälkeen kuninkaaksi tuli Marian ja Kaarlen poika Ludvig XI. Maria vetäytyi loppuiäkseen tiluksilleen Amboiseen.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Marie Of Anjou (1404–1463) *Women in World History: A Biographical Encyclopedia.*. Viitattu 21.4.2023.


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Yhdysvallat
* Alankomaat

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Dizionario Biografico degli Italiani

 |
|  |
| Muut | 
* SNAC
* IdRef

 |

 |
Rauno Kallia vuonna 1918 suojeluskuntapuvussa.**Rauno Gustaf Ilmari (R. G.) Kallia** (vuoteen 1906 **Hallsten**, 28. kesäkuuta 1901 Helsinki – 10. lokakuuta 1948 Helsinki) oli suomalainen varatuomari, Helsingin yliopiston ylioppilaskunnan taloudenhoitaja ja IKL:n kansanedustaja.

Kallian vanhemmat olivat filosofian maisteri, kansanedustaja Gustaf Onni Immanuel Hallsten ja kansanedustaja Ilmi Lovisa Bergroth. Hän pääsi ylioppilaaksi 1919 ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1923 sekä suoritti ylemmän oikeustutkinnon ja lakitieteen kandidaatin tutkinnon 1927. Kallia sai varatuomarin arvon 1930. Hän suoritti myös suojeluskuntaupseerin tutkinnon 1922 ja oli myöhemmin Helsingin suojeluskuntapiirin sinisen rykmentin I pataljoonan komentajan apulainen ja komentaja.

Kallia toimi asianajajana 1927–1928, elintarvikelainsäädäntökomitean sihteerinä 1927–1932 ja Helsingin kaupungin lastenvalvojana 1929–1935. Hän oli Helsingin vt. III kaupunginviskaali 1934 ja korkeimman oikeuden ylimääräinen virkamies 1933–1937. Kallia oli päätoimittajana Suomen heimo -lehdessä 1928–1929 ja IKL:n Ajan Suunta -lehdessä 1935–1939. Yliopistomaailmassa Kallia työskenteli Helsingin yliopiston ylioppilaskunnan taloudenhoitajana 1935–1948 sekä sotavuosien jälkeen opintolainasäätiön kamreerina 1945–1948 ja Helsingin yliopiston rikosoikeuden ylimääräisenä opettajana 1946–1947.

Kallia oli IKL:n kansanedustajana 1939–1945 edustaen Uudenmaan läänin vaalipiiriä ja oli kunnallispolitiikassa mukana Helsingin kaupunginvaltuuston ja kaupunginhallituksen jäsenenä. Hän oli naimisissa vuodesta 1928 Helvi Margareta Sakarin kanssa.

Kallian sisko oli naisjärjestöjen vaikuttaja Armi Hallstén-Kallia, joka toimi myös IKL:ssä.

Lähteet
-------

* .aspx R. G. Kallia *Suomen kansanedustajat*. Eduskunta.

### Viitteet

1. ↑  kuvaaja Atelier Paris: Rauno Gustaf Ilmari Kallia (ent. Hallsten) (1901- ), sittemmin varatuomari *www.finna.fi*. Viitattu 5.1.2020.


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Akateeminen Karjala-Seura (1922–1944) |
| --- |
|  |
| Puheenjohtajat | 
* Hallikorpi (1922–1923)
* Kaila (1923–1927)
* Helanen (1927-1928)
* Kaila (1928–1930)
* *Kantele* (sij. 1928)
* *Virta* (sij. 1929–1930)
* Kantele (1930–1931)
* Valle (1931–1932)
* Vuorjoki (1932–1934)
* Helanen (1934–1935)
* Kallia (1935–1936)
* Helanen (1936–1944)

 |
|  |
| Järjestöt | 
* Naisylioppilaiden Karjala-Seura
* Maan Turva
* Suomen Talkoo
* *Vihan veljet*

 |
|  |
| Julkaisut | 
* Suomen heimo

 |
|  |
| Historia | 
* Suur-Suomi

 |
|  |
| Luettelo Akateemisen Karjala-Seuran jäsenistä |

 |

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Isänmaallisen kansanliikkeen kansanedustajat 1939–1945 |
| --- |
|  |
| Eduskuntaryhmä(8) | 
* Annala
* Cederberg (1942–1945)
* Kallia
* Kares (1939–1942†)
* Nikkola
* Saarinen
* Salmiala
* Susitaival (1939–1941)
* Tuomivaara (1941–1945)
* Wainio

 |

 |


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt Muokkaa Wikidatassa | 
* Eduskunta

 |

 |
Robin Hood -sarjakuvalehden vuoden 1964 numeron 11 kansi.
**Robin Hood** oli Suomessa vuosina 1957–1971 ilmestynyt sarjakuvalehti, jonka julkaisijana oli Kirja-Mono. Sarjakuvassa seikkaili brittiläisen tarinaperinteen ja popupulaarikulttuurin tunnettu hahmo Robin Hood, lainsuojaton rosvopäällikkö ja saksi, joka taisteli Britannian vuonna 1066 vallanneita ja saksit valtaansa alistaneita normanneja vastaan. Aikanaan lehti oli yksi suosituimmista sarjakuvalehdistä Suomessa. Tarinat olivat peräisin vuosina 1951–1963 ilmestyneestä brittiläisestä Thriller Picture Library -sarjakuvalehdestä, josta oli lähtöisin myös osa Korkeajännitys-sarjassa julkaistuista sarjakuvista. Näiden loputtua käytettiin 1960-luvulla myös heikompitasoisia ranskalaisia tarinoita.

Vuonna 2011 ilmestyi valikoima Thriller Picture Libraryn Robin Hood -sarjakuvia vuosilta 1954–1957 uudelleen suomeksi Mauri "Moog" Konttisen suomentamina. Valikoiman tarinoiden piirtäjinä ovat Reg Bunn ja Patrick Nicolle.

Lähteet
-------

1. 1 2  S. Santikko: Vapaustaistelija Robin Hood *Kvaak.fi*.  28.03.2011. Viitattu 7.9.2013. [vanhentunut linkki]
2. ↑  S. Santikko: Sherwoodista suomeksi *Kvaak.fi*.  05.04.2011. Viitattu 7.9.2013. [vanhentunut linkki]
**Operaatio Arktis** (joskus lyhennettynä **OA**) on suomalainen ilmastoaktivistien ryhmä, joka pyrkii nostamaan ilmastonmuokkauksen osaksi poliittista keskustelua ja edistämään sen "reilua ja kokonaisvaltaista tutkimusta". Ryhmä käyttää ilmastonmuokkauksesta termiä *ilmastonkorjaus.*

Operaatio Arktis on saanut rahoitusta toimintaansa muun muassa Nesslingin säätiöltä. Useat suomalaiset poliitikot ovat positiivisesti huomioineet ryhmän toiminnan, kuten kokoomuksen ympäristö- ja ilmastoministeri Kai Mykkänen sekä vihreiden eduskuntaryhmän puheenjohtaja Atte Harjanne. Harjanne jätti syyskuussa 2023 hallitukselle kirjallisen kysymyksen koskien ilmastonmuokkausta. Harjanne mainitsee kysymyksessä Operaatio Arktiksen.

Vuonna 2023 ryhmä järjesti Arctic Momentum -tapahtuman, jossa puhuivat esimerkiksi entinen ulkoministeri Pekka Haavisto ja IPCC:n päätyöryhmän varapuheenjohtaja. Tapahtuman yhteistyökumppaneita olivat muun muassa yhdysvaltalainen kansalaisjärjestö SilverLining, Arktinen yliopistoverkosto UArctic ja Saamelaiskäräjien nuorisoneuvosto.

Operaatio Arktis on julkaissut arktikseen ja ilmastonmuokkaukseen liittyviä teemoja käsittelevän tietoteoksen *Arctic Endgame.* Muun muassa Suomen kestävän kehityksen toimikunnan pääsihteeri Eeva Furman on kehunut julkaisua.

Lähteet
-------

1. ↑  Climate Move - Toimintakertomus 2022. 2.4.2 Climate Move. Viitattu 13.9.2023.
2. ↑  Johannes Roviomaan kolumni: Anteeksi, mutta olisiko teillä hetki aikaa keskustella ilmastonkorjauksesta? *Yle Uutiset*.  3.5.2023. Viitattu 13.9.2023.
3. ↑  Operaatio Arktis *Operaatio Arktis*. Viitattu 13.9.2023.
4. ↑  Viisi vuotta sitten presidentti Niinistö lausui pahaenteiset sanat – onko tässä ratkaisu totaalisen katastrofin välttämiseen? *Ilta-Sanomat*.  27.8.2023. Viitattu 13.9.2023.
5. ↑  Rahoitetut hankkeet *Maj ja Tor Nesslingin säätiö*. Viitattu 13.9.2023.
6. ↑  Kai Mykkänen X:ssä (entinen Twitter) 27.8.2023. *X (entinen Twitter)*. Viitattu 13.9.2023.
7. ↑  Atte Harjanne X:ssä (entinen Twitter) 11.9.2023. *X (entinen Twitter)*. Viitattu 13.9.2023.
8. ↑  KK 61/2023 vp - Kirjallinen kysymys. *www.eduskunta.fi*. Viitattu 13.9.2023.
9. ↑  Arctic Momentum | | Helsinki. Viitattu 13.9.2023.
10. ↑  arctic momentum *Operaatio Arktis*. Viitattu 13.9.2023.
11. ↑  Moore and Mettiäinen as invited speakers at Arctic Momentum event in Helsinki, organized by youth NGO Operaatio Arktis *News*. Viitattu 13.9.2023. (englanniksi)
12. ↑  Eeva Furman X:ssä (entinen Twitter) 30.5.2023. *X (entinen Twitter)*. Viitattu 13.9.2023.
Piispa Aleksin hautamuistomerkki Valamon luostarin hautausmaalla Pohjois-Karjalan Heinävedellä.
**Joensuun piispa Aleksi**, siviilinimeltään **Pertti Rantala** (13. huhtikuuta 1941 Liperi – 22. tammikuuta 1984 Joensuu) oli Suomen ortodoksisen kirkon apulaispiispa.

Pertti Rantala valmistui kuusiluokkaisesta pappisseminaarista vuonna 1966. Hän toimi uskonnonopettajana Jyväskylässä vuoteen 1973 ja oli kesälomiensa aikana kanttorina Valamossa. Hän oli kiinnostunut slaavinkielestä. Igumeni Simforian opetti hänelle kieltä ja luostariperinnettä. Rantala avusti kanttoriosaamisellaan myös Lintulan luostaria, jossa hänestä tulikin hyvin arvostettu.

Kun apulaispiispa Leo valittiin Oulun metropoliitaksi, hänen tilalleen apulaispiispan virkaan valittiin Pertti Rantala. Hän vihkiytyi munkiksi nimellä Aleksi, ja sen jälkeen hänet vihittiin diakoniksi, papiksi, arkkimandriitaksi ja lopulta piispaksi Valamon luostarissa. Piispallisen päähineen eli mitran hänelle tekivät Lintulan nunnat.

Isä Aleksi suhtautui apulaispiispan työhön yhtä tarkasti kuin aiempiinkin tehtäviinsä. Kirkon sisällä puhuttiin, että arkkipiispa Paavali kasvattaisi hänestä seuraajaansa samalla tavoin kuin arkkipiispa Herman oli menetellyt vuosina 1955–1960. Piispa Aleksi koki luostarikilvoituksen tärkeäksi ja tunsi pyhien yhteyden voimakkaana. Hänestä tuli kirkkokansan ja rippilasten rakastama esipaimen. Myös viralliset edustustehtävänsä hän suoritti täsmällisen tarkasti. Hän oli esimerkiksi syksyllä 1981 Moskovassa Suomen kirkon edustajana ortodoksien ja vanhauskoisten välisissä neuvotteluissa Moskovassa.

Vakava sairaus katkaisi kuitenkin apulaispiispa Aleksin lupaavasti edistyneen uran. Hän kuoli Joensuussa 22. tammikuuta 1984. Hänen hautansa on Valamon luostarissa Heinävedellä.

Lähteet
-------

* *Сойко Б. прот.* К кончине иерарха Православной Церкви Финляндии // Журнал Московской Патриархии. — 1984. — № 5. — С. 62—64.
* Jyrki Loima: Esipaimen siunaa. Suomen ortodoksiset piispat 1892–1988, 1999, luku *"Apulaispiispa Aleksi - esipaimen ikuisuutta varten"*, s. 256–262

### Viitteet

1. ↑   Loima, s. 257
2. ↑   Loima, s. 260
3. ↑   Loima, s. 261

Suomen ortodoksisen kirkon apulaispiispat
Kiprian (Šnitnikov) |
Serafim (Lukjanov) |
Herman (Aav) |
Aleksanteri (Karpin) |
Paavali (Olmari) |
Johannes (Rinne) |
Leo (Makkonen) |
Aleksi (Rantala) |
Tiihon (Tajakka) |
Ambrosius (Jääskeläinen) |
Panteleimon (Sarho) |
Arseni (Heikkinen) |
Sergei



|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Suomi (KANTO)

 |

 |
Friedhelm Busse vuonna 2006.
Friedhelm Busse vuonna 2001.
**Friedhelm Busse** (4. helmikuuta 1929 – 23. heinäkuuta 2008) oli saksalainen kansallissosialistinen poliitikko, jonka aktiiviura ajoittui pääasiassa natsi-Saksan kukistumisen jälkeiseen aikaan. Hän palveli SS-divisioona Hitlerjugendissa vuonna 1945 ja sodan jälkeen Bund Deutscher Jugend -nimisessä organisaatiossa, jota CIA koulutti, rahoitti ja varusti sissisodankäyntiin Neuvostoliiton mahdollisen miehityksen varalta. Busse liittyi 1960-luvulla Saksan kansallisdemokraattiseen puolueeseen, mutta hänet erotettiin puolueesta liiallisen radikaalisuuden takia.

Vuonna 1981 Bussen johtaman ryhmän jäseniä oli mukana ampumavälikohtauksessa, jossa kaksi poliisia haavoittui ja kaksi uusnatsia kuoli. Bussen hallusta löytyi aseita ja räjähteitä, joiden hankintaa oli rahoitettu pankkiryöstöillä. Häntä pidettiin Länsi-Saksan vaarallisimpana uusnatsina.

Vuonna 1983 Saksan historian laajimmassa uusnatseja vastaan käydyssä oikeudenkäynnissä Busse sai lähes neljän vuoden vankeustuomion aseiden ja varastetun tavaran hallussapidosta. Vapauduttuaan vankilasta hän alkoi johtaa pientä ryhmittymää, jonka nimi oli Vapaa työväenpuolue (FAP).

Busse jäi eläkkeelle vuonna 2004 ja kuoli neljän vuoden kuluttua. Hautajaisissa arkun päälle pantiin natsi-Saksan sotalippu, mutta viranomaiset avasivat haudan myöhemmin ja poistivat lipun.

Lähteet
-------

1. ↑  Strange Ties: The Stasi and the Neo-Fascists Los Angeles Times 10.9.2000.
2. ↑  Terror von rechts Der Spiegel 26.10.1981.
3. 1 2  Oikeudenkäynti uusnatseja vastaan alkoi L-Saksassa. Etelä-Suomen Sanomat 24.6.1983 s.16.
4. ↑  Eine Internationale der Neonazis? Die Zeit 30.10.1981.
5. ↑  Gelangweilt, gesoffen, geschossen (Arkistoitu – Internet Archive) Bayerische Staatszeitung 5.4.2013.
6. ↑  German Workers Freedom Party Encyclopedia.com.
7. ↑  German Officials Dig Up Neo-Nazi Grave to Remove Swastika Flag Deutsche Welle 30.7.2008.


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Saksa

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Deutsche Biographie

 |

 |
**Yhdysvaltain geologia** käsittää Yhdysvaltain kallioperään, maaperään ja niihin kätkeytyviin luonnonvaroihin liittyviä seikkoja.

Kallioperä ja maastonmuodot
---------------------------

Yhdysvaltain itäosissa sijaitsee Appalakkien vuoristo, johon kuuluvat Blue Ridge Mountainsin vuoret ja Great Smoky Mountainsin vuoret. Appalakkien jaAdirondackvuorten välissä on Mohawkjoen laakso. Adirondackvuoret sijaitsevat Kanadan kilven eteläisimmässä osassa ja ne koostuvat suurelta osin graniitista. Yhdysvaltain kaakkoisosassa on rannikkotasanko ja aivan rannikolla on 1700 km pitkä hiekkasärkkien ja hiekkadyynien alue. Yhdysvaltain länsiosissa Pohjois-Amerikasta Etelä-Amerikkaan saakka ulottuva vuorijono Kordillieerit jakautuvat kahteen pääosaan, jotka ovat itäinen ja läntinen osa. Kordillieerien alueella on korkeita ylänköjä, joiden välissä on laaksoja. Kordillieerien itäosassa sijaitsevat Kalliovuoret.

### Appalakit

Appalakit syntyivät 480 miljoonaa vuotta sitten ja se on aikojen kuluessa paljolti kulunut tuulen ja erilaisten sääolojen aiheuttaman eroosion myötä. Joet ovat muodostaneet Appalakkien keskiosaan syviä laaksoja ja rotkoja. Joidenkin entisten vuorenhuippujen kohdilla on sedimenttikerroksia. Applakkeihin kuuluu kaksi pääosaa, joista luoteisemmalta löytyy pääasiassa kerroskivilajeja. Appalakkien pääalueelta itään sijaitsevat Alleghenyvuoret, Green Mountainsin ja Taconic Mountainsin vuoret. Lisäksi Appalakkeihin kuuluvat Longfellow Mountainsin vuoret ja White Mountainsin vuoret.

### Kalliovuoret

Kalliovuoret alkoivat syntyä noin 60 miljoonaa vuotta sitten. Kalliovuoret ulottuvat Kanadan puolelle ja niiden pituus on kaikkiaan 4800 km. Vuoriston korkein huippu on Yhdysvaltain puolella sijaitseva 4399 metriä korkea Mount Elbert. Yhdysvaltojen puolella sijaitseviin Kalliovuoriin kuuluu noin 2000 km pitkä luoteis-kaakkosuuntainen vuoristoalue, joka jakautuu Eteläisiin Kalliovuoriin ja Pohjoisiin Kalliovuoriin. Eteläiset Kalliovuoret ovat jyrkkäpiirteisempiä kuin Pohjoiset Kalliovuoret.

Kaivannaiset
------------

Yhdysvallat kuuluu maailman suurimpiin energian tuottajiin ja kuluttajiin, mutta se ei ole omavarainen vaan tuo etenkin öljyä ulkomailta. Sillä on kivihiiltä Appalakkien vuoristossa.

Suurimmat tunnetut öljyvarat ovat Teksasin osavaltiossa.

Rautamalmia kaivetaan Minnesotassa ja Michiganissa. Myös kuparia, magnesiumia, lyijyä ja sinkkiä on merkittävästi.

Lähteet
-------

1. ↑  Ray Hudson: *Geographica, maailmankartasto, maanosat, maat, kansat*, s. 383. Suomentanut Jorma Hannula, Outi Kaskinen, Janne Kostamo, Mikko Lantz, Olli Ruth, Heikki Seppä, Mika Tammilehto, Allan Tiitta, Matti Tikkanen, Sanna Vaalgamaa. H.F.Ullmann, 2008. ISBN 978-3-8331-4130-0.
2. ↑  Appalakit *Tiedonportailla*. Viitattu 13.8.2023.
3. ↑  Green Mountains Peakbagger.com. Viitattu 13.8.2023.
4. ↑  Kalliovuoret *Tiedonportailla.fi*. Viitattu 13.8.2023.
5. 1 2  resources and power *Encyclopedia Britannica*. Viitattu 17.9.2023.
6. ↑  Proved reserves of crude oil in the United States as of 2020, by state *Statista*. Viitattu 17.9.2023.
**Psycroptic** on teknistä death metalia soittava yhtye Tasmanian pääkaupungista, Hobartista, Australiasta. Yhtyeen perustivat Joe Haley, Dave Haley, Matthew Chalk ja Cameron Grant vuonna 1999.

Kaksi ensimmäistä levyä julkaistiin Unique Cameron Recordin nimissä. Yhteistyö päättyi kuitenkin vuonna 2003 ennen kolmatta albumia, jolloin levy-yhtiöksi vaihtui Neurotic Records. Kokoonpano pysyi alkuperäisenä aina vuoteen 2004, jolloin laulaja Matthew Chalk joutui jättämään yhtyeen kesken Euroopan kiertueen. Syyksi on ilmoitettu, ettei Chalkin ääni kestänyt monia keikkoja käsittäviä kiertueita. Jason Peppiattin oli tarkoitus paikata Chalkia loppukiertueen ajan, mutta Chalkin katastrofaalinen paluu*selvennä* johti kuitenkin Peppiatin nimittämiseen vakituiseksi jäseneksi.

Lokakuussa 2014 yhtye solmi levytyssopimuksen Prosthetic Recordsin kanssa. Yhtyeen nimeä kantava kuudes studioalbumi julkaistaan keväällä 2015.

Jäsenet
-------

* Jason Peppiatt – laulu (2005–)
* Joe Haley – kitara (1999–)
* Dave Haley – rummut (1999–)
* Cameron Grant – basso (1999–)

### Entiset jäsenet

* Matthew "Chalky" Chalk (1999–2004, 2005)

Diskografia
-----------

### Studioalbumit

* *The Isle of Disenchantment*  (2001)
* *The Scepter of the Ancients*  (2003)
* *Symbols of Failure*  (2006)
* *Ob(Servant)*  (2008)
* *The Inherited Repression*  (2012)
* *Psycroptic*  (2015)
* *As the Kingdom Drowns*  (2018)
* *Divine Council*  (2022)

### Livealbumit

* *Initiation*  (2010)

### Singlet

* *Echoes to Come*  (2014)

Aiheesta muualla
----------------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Psycroptic**.
* Viralliset kotisivut
* Dave Haley haastattelu

Lähteet
-------

1. ↑  NEW ALBUM NEWS: PSYCROPTIC, BELL WITCH, BLOTTED SCIENCE *nocleansinging.com*.  28.10.2014. nocleansinging.com. Viitattu 13.1.2015. (englanniksi)
*Tämä artikkeli käsittelee yhtyettä. Kirjainlyhenteen muita merkityksiä luetellaan täsmennyssivulla Uk.*

**U.K.** oli englantilainen progressiivisen rockin superyhtye.

Rumpali Bill Brufordin mukaan yhtye onnistui vastaamaan sille asetettuihin odotuksiin. Sävellystyö oli vahvaa, kuten myös musiikillinen osaaminen. Albumi otettiin hyvin vastaan varsinkin Yhdysvalloissa, ja radioasemat sekä lehdistö kiinnostuivat siitä.

UK:n kiertue Yhdysvalloissa oli menestys, ja viimeinen konsertti elokuussa 1978 veti 50 000 hengen yleisön. Kiertueen aikana yhtye jakautui musiikillisesti kahtia: Eddie Jobson ja John Wetton halusivat pitäytyä rock- ja popmusiikin soittotyylissä ja -tavassa, kun taas Bruford ja Allan Holdsworth olivat etenkin lavaesiintymisissä improvisoivan soiton puolesta. Basisti-laulaja John Wetton oli saanut jo King Crimsonissa tarpeekseen ristiriidoista, ja keskustelun sekä muutaman esiintymisen jälkeen kaksikot lähtivät omille teilleen. Eräällä tavalla yhtye oli edeltäjä Asia-yhtyeelle, jossa Wetton jatkoi myöhemmin.

Musiikki
--------

Yhtyeen kappaleissa oli paljon epätavallisia tahtilajeja (esimerkiksi 7/4 kappaleessa "In the Dead of Night"), sähköviulusooloja ja jazzahtavia harmonioita.

Jäsenet
-------

* John Wetton – laulu, bassokitara
* Eddie Jobson – kosketinsoittimet, sähköviulu, taustalaulu
* Allan Holdsworth – kitara (1977–1978)
* Bill Bruford – rummut (1977–1978)
* Terry Bozzio – rummut (1978–1980, 2012–2013)

### Kiertuejäsenet

* Tony Levin – Chapman Stick (2009)
* Greg Howe – kitara (2009)
* Alex Machacek – kitara (2011–2015)
* Marco Minnemann – rummut (2009, 2011, 2013)
* Gary Husband – rummut (2012)
* Virgil Donati – rummut (2013–2015)
* Mike Mangini – rummut (2015)

Diskografia
-----------

### Studioalbumit

* U.K. (1978)
* Danger Money (1979)

### Livealbumit

* Live After Night (1979)
* Concert Classics, Vol. 4 (1999)
* Reunion - Live in Tokyo (2013)
* Curtain Call (2015)

### Kokoelmat

* Ultimate Collector's Edition (2016)

Lähteet
-------

1. 1 2  
	* Bruford, Bill: *The Autobiography - Yes, King Crimson, Earthworks and More*. A Genuine Jawbone Journal, 2009. ISBN 978-1-906002-23-7. s.111-114
*Tämä artikkeli käsittelee Pornaisten Kirveskoskea. Nimen muita merkityksiä on lueteltu täsmennyssivulla.*

  

  

  

  

  

  

  

  

  

  

**Kirveskoski** (tilastolliselta nimeltään **Pornaisten kirkonkylä**, ruots. *Borgnäs kyrkoby*) on noin 2000 asukkaan taajama Pornaisissa ja kunnan hallinnollinen keskus. Kirkonkylän vieressä virtaa Mustijoki (kylän kohdalla nimellä Karjakoski), joka kulkeutuu aina Porvoon Håplaxvikeniin ja siitä Suomenlahteen asti. Kirveskoskelta on Järvenpäähän 20 kilometriä, Sipoon Nikkilään 15 kilometriä, Porvooseen 24 kilometriä, Askolaan 17 kilometriä ja Mäntsälään 22 kilometriä.

Tilastokeskuksen taajama-aluerajauksen mukaisen Pornaisten kirkonkylän taajaman (Kirveskosken) pinta-ala oli 6,72 neliökilometriä, ja väkiluku oli 2 074 vuoden 2019 lopussa.

Pornaisten kirkko.
Kirkonkylän pohjoisosasta kulkee seututie 146 länteen Järvenpään suuntaan ja seututie 151 itään Askolan Monninkylään, kun taas kirkonkylän halki kulkee yhdystie 1494, joka ulottuu etelään mentäessä (Helsingintienä) Nikkilään ja pohjoiseen mentäessä (Pornaistentienä) Hangon ja Mäntsälän väliselle valtatielle asti.

Kirveskoskella sijaitsee vuonna 1924 rakennettu, arkkitehti Ilmari Launiksen suunnittelema Pornaisten kivikirkko ja keskustassa kunnantalo. Julkisia palveluja edustavat esimerkiksi Pornaisten kunnantalo, yhtenäiskoulu, Pornaisten kunnankirjasto, paloasema sekä Pornaisten terveysasema ja vanhainkoti. Lisäksi taajamassa on kaksi ruokakauppaa, K-Market ja Sale, Pizza Burger House -niminen ruokailupaikka, Itä-Uudenmaan Osuuspankin haarakonttori, SEOn huoltoasema ja St1:n kylmäasema sekä kotiseutumuseo. 

Taajaman eteläpuolella sijaitsee Kotojärvi, joka on kunnan järvistä suurin, sekä sen vieressä Laukkosken kylä.

Lähteet
-------

1. 1 2  Taajamat väkiluvun ja väestöntiheyden mukaan 31.12.2019 (valitaan väkiluku 31.12. (2019) ja taajamaksi Pornaisten kk.) *Tilastokeskuksen PxWeb-tietokannat*. Tilastokeskus. Viitattu 23.7.2021. [vanhentunut linkki]
2. 1 2 3  Kirveskosken (Pornaisten kirkonkylän taajaman) kartta (suurennettavissa ja esitystavaltaan muokattavissa oleva kartta, kartalla esitettyjä aineistoja voi vaihtaa) *Pornaisten karttapalvelu*. Pornaisten kunta ja Karttatiimi. Viitattu 23.7.2021.

Pornaisten kylät

* Halkia
* Hevonselkä
* Jokimäki
* Kirveskoski
* Kupsenkylä
* Laha
* Laukkoski
* Metsäkylä
* Vähä-Laukkoski


Uudenmaan maakunnan kuntien hallinnolliset keskukset

|  |
| --- |
| Askolan kirkonkylä • Espoon keskus • Hangon keskustaajama • Helsingin keskustaajama • Hyrylä (Tuusula) • Hyvinkään keskustaajama • Inkoon kirkonkylä • Järvenpään keskustaajama • Karkkilan keskustaajama • Kauniainen • Keravan keskustaajama • Kirkkonummen keskusta • Kirveskoski (Pornainen) • Lapinjärven kirkonkylä • Lohjan keskustaajama • Loviisan keskustaajama • Myrskylän kirkonkylä • Mäntsälän kirkonkylä • Nikkilä (Sipoo) • Nummela (Vihti) • Nurmijärven kirkonkylä • Porvoon keskustaajama • Pukkilan kirkonkylä • Siuntion asemanseutu • Tammisaaren keskustaajama (Raasepori) • Tikkurila (Vantaa) |
| Katso myös: Luettelo Suomen taajamista • Luettelo Suomen kunnista |
**Maedi-visna-virus** eli **lampaan lentivirus** (lyh. **MVV**) on retroviruksiin kuuluva lampailla esiintyvä virus, joka infektoi makrofagi-linjan soluja. Maedi-visna-viruksen genomi muodostuu positiivisäikeisestä yksijuosteisesta RNA-molekyylistä, kuten muillakin lentiviruksilla. Maedi-visna-virus voi tarttua eläimestä toiseen pisaratartuntana, mutta se voi siirtyä myös joko vapaina viruksina tai infektoituneiden solujen mukana maidon tai ternimaidon kautta toiseen eläimeen.

Maedi-visna-viruksen aiheuttama tauti
-------------------------------------

Maedi-visna on lampaiden virustauti, josta on kaksi muotoa. Maedi on hitaasti etenevä keuhkotulehdus, joka aiheuttaa keuhkokudoksen kovettumista ja hengitysvaikeuksia. Visna on keskushermostoon, lähinnä isoihin aivoihin kohdistuva tautimuoto. Kumpikin sana on islantia, ja ensimmäinen tarkoittaa keuhkojen kovettumista, jälkimmäinen rypistymistä, jolla viitataan aivokalvojen kovettumiseen. Vaikka nimet ovat islantia, tauti ei ole alun perin lähtöisin Islannista, vaan islantilaisten lampaiden tartunta tuli Etelä-Afrikasta tuotujen karakull-lampaiden mukana 1920-luvulla. Englanniksi taudista käytetään myös nimeä *Ovine progressive pneumonia*. Tautiin ei ole hoitoa, vaan sairastuneet katraat hävitetään. Vastustustoimet vaihtelevat eri maissa tartuntatilanteen mukaan, mutta ainakin EU-maissa pyritään hävittämään tartunta.

Tauti etenee hitaasti ja oireita havaitaan vasta yleensä yli 2-3-vuotiailla eläimillä. Tautia ei ole Suomessa, mutta se aiheuttaa rajoituksia lampaiden maahantuonnille.

Aiheesta muualla
----------------

* Laji.fi: Visna/maedi virus
* Heikki Sirkkola ja Susanna Tauriainen (toim.). Eläinten lääkintä ja hoito: Käsikirja eläintenhoitajille, Opetushallitus, 2009
* Ruokavirasto: Pienten märehtijöiden lentivirustartunnat MVV/CAEV
* UniProt: Taxonomy - Maedi visna virus (englanniksi)
* Centre for Agriculture and Biosciences International (CABI): Visna/maedi virus (englanniksi)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Taksonitunnisteet | 
* Wikidata: Q51928610
* Wikispecies: Visna-maedi virus
* CoL: 5BKT3
* ISC: 59452
* NCBI: 2169971

 |

 |
Maguran kansallispuisto

|  |  |
| --- | --- |
| Sijainti | 
Vähä-Puolan voivodikuntaPuola |
| Pinta-ala | 
19 439,0 km2View and modify data on Wikidata  |

Hallinto| Tyyppi | 
KansallispuistoView and modify data on Wikidata  |
| Perustettu | 
1995View and modify data on Wikidata  |

Karttamuokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa WikidataaTietolaatikon dokumentaatioNäytä Wikidatasta tulevat arvot

**Maguran kansallispuisto** (Magurski) on Puolassa sijaitseva kansallispuisto. Puiston maasto on enimmäkseen ylänköä tai mäkimaastoa, mutta osa puiston alueesta kuuluu Magura Wątskowskan vuoristoon. Puistoon kuuluu suurin osa Wislokajoen ylävaluma-alueesta. Tällä joella on melontamahdollisuus. Mäkien alarinteillä on enimmäkseen mäntymetsää, mutta 500 metriä korkeammilla alueilla on myös pyökki- ja pihtametsikköjä. Puistossa esiintyviä lintuja ovat huuhkaja, kiljukotka ja mustahaikara. Puistossa elää myös karhuja, ilveksiä, susia, villikissoja, ja saukkoja. Puiston alueella on Walikin vuorella 800-luvulla rakennettu linnoitus ja lisäksi useita kirkkoja.

Lähteet
-------

1. ↑  Justin Kavanagh: "Magurski", *Pohjois- ja Itä-Euroopan kansallispuistot*, s. 159. Suomentanut Jarkko Iisakka, Lauri Sallamo, Heidi Tihveräinen. Tammi, 2022. ISBN 978-952-04-4495-2.

Aiheesta muualla
----------------

*
**Birchin ja Swinnerton-Dyerin konjektuuri** on avoin matemaattinen ongelma, joka liittyy rationaalisiin pisteisiin elliptisellä käyrällä. Rationaaliset pisteet tarkoittavat pisteitä, joiden koordinaatit ovat rationaalilukuja. Birchin ja Swinnerton-Dyerin konjektuuri on yksi seitsemästä Clay-instituutin Millennium-ongelmasta. Sen ratkaisusta Clay-instituutti on luvannut miljoona Yhdysvaltain dollaria. Konjektuurin loivat brittiläiset matemaatikot Bryan John Birch ja Peter Swinnerton-Dyer 1960-luvun alkupuolella tutkiessaan elliptisten käyrien rationaalisia pisteitä tietokoneavusteisesti. Birchin ja Swinnerton-Dyerin konjektuuri oli ensimmäisiä matemaattisia otaksumia, joiden synnyssä tietokoneet olivat merkittävässä roolissa.

Taustaa
-------

Elliptinen käyrä voidaan määritellä yhtälön {\displaystyle y^{2}=x^{3}+ax+b} avulla. Tavoitteena on löytää pisteet y ja x, jotka ovat molemmat rationaalilukuja ja samalla toteuttavat kyseisen yhtälön. Näitä rationaalisia pisteitä voi yleisesti ottaen olla mikä tahansa määrä nollasta äärettömään eri tilanteissa. Osoittautuu, että rationaalisten pisteiden löytäminen elliptiseltä käyrältä on vaikeaa. Toiveena on, että Birchin ja Swinnerton-Dyerin konjektuuri auttaa näiden pisteiden löytämisessä.

Ongelma rationaalisten pisteiden löytämisestä elliptiseltä käyrältä muistuttaa Fermat'n viimeistä teoreemaa. Fermat'n viimeinen teoreema todistettiinkin lopulta elliptisten käyrien avulla ja se liittyy samaan matematiikan alaan kuin Birchin ja Swinnerton-Dyerin konjektuuri.

Väite
-----

Birchin ja Swinnerton-Dyerin konjektuuri käsittelee elliptiseen käyrään *E* liittyvää L-funktiota. L-funktion määritelmää ei voida esittää lyhyesti, joten sitä ei anneta tässä. Sen arvoja kuitenkin kyetään laskemaan moderneilla matemaattisilla laskentaohjelmistoilla. Helpoimmassa muodossaan konjektuurin väite on seuraava: 

* Elliptisellä käyrällä on ääretön määrä rationaalisia pisteitä jos ja vain jos siihen liittyvälle L-funktiolle pätee {\displaystyle L(1)=0}.

Konjektuuri kokonaisuudessaan kertoo kuitenkin vielä enemmän rationaalisista pisteistä. Konjektuuri liittää L-funktion pisteen 1 ympärillä kehitetyn Taylorin sarjan ensimmäisen nollasta poikkeavan termin asteen siihen, kuinka tiheästi käyrällä on rationaalisia pisteitä. Kaikkein tiukimmassa muodossaan konjektuuri ennustaa myös Taylorin sarjan ensimmäisen nollasta poikkeavan termin kertoimen. Jos tämä muoto pitää paikkansa, se voisi antaa tehokkaan tavan löytää rationaalisia pisteitä elliptisellä käyrällä.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Harder, Günter ja Zagier, Don: The Conjecture of Birch and Swinnerton-Dyer *people.mpim-bonn.mpg.de*. Viitattu 28.1.2022. (englanniksi)
2. 1 2  Wiles, Andrew: The Birch and Swinnerton-Dyer Conjecture Clay-instituutti.  Arkistoitu 11.2.2022. Viitattu 28.1.2022. (englanniksi)

Clay-instituutin seitsemän Millennium-ongelmaa
P=NP ● Hodgen otaksuma ● Poincarén otaksuma (ratkaistu) ● Riemannin hypoteesi ●  
Yangin–Millsin olemassaolo ● Navierin–Stokesin yhtälöt ● Birchin ja Swinnerton-Dyerin konjektuuri
**Albanian maantiede** kertoo Albanian maantieteeseen liittyvistä asioista. Albania sijaitsee Adrianmeren rannikolla Montenegron eteläpuolella ja pääosin Kreikan pohjoispuolella. Adrianmeren rannikolla vallitsee Välimeren ilmasto. Talvi on sateisin vuodenaika. Maan itäpuolella sijaitsevat vuorijonot käsittävät kaksi kolmasosaa maan kokonaispinta-alasta. Albanian korkein vuori on korab, joka sijaitsee Albanian Alpeilla eli Prokletijen vuoristossa. Rannikolla on alankoalue, joka on leveimmältä kohdaltaan 60 kilometriä leveä. Alangolla on paljon soita. Albanian suurimpia järviä ovat Ohrid, Megáli Préspa (Suuri Préspa) ja Shkodër. Runsas kolmasosa maan pinta-alasta on metsiä. Merenrannikon tuntumassa metsä on Välimeren alueelle tyypillistä nahkealehtistä metsää, kun taas sisämaan metsät sisältävät enemmän macchiapensaikkoa.

Ohridjärven pinta-ala on noin 94729 hehtaaria. Se sijaitsee osittain Albanian, osittain Pohjois-Makedonian alueella. Järven ranta-alueilla elää useita tertiäärikaudelta peräisin olevia kotoperäisiä eläinlajeja. Järven alue on Unescon maailmanperintölistalla. Megáli Préspan järvi sijaitsee Albanian, Pohjois-Makedonian ja Kreikan rajamaastossa. Se on 853 metriä merenpinnan yläpuolella. Sen pinta-ala on 274 neliökilometriä. Albanian pisin joki on Drin, joka virtaa Serbian ja Pohjois-Makedonian kautta Albaniaan ja Adrianmereen.

Albanian Alpit eli Prokletijen vuoristo sijaitsee Albanian, Montenegron ja Kosovon rajaseudulla. Se on Dinaaristen Alppien eteläosassa ja on korkein osa Dinaarisia Alppeja. Vuoristossa on useita yli 2000 metriä korkeita vuorenhuippuja. Albanian kansallispuistoja ovat Divjaka-Karavasta, Suuren Préspan ja Pienen Préspan ympäristössä oleva Préspa, Thethi ja Valbonën laakso.

Lähteet
-------

1. ↑  Liisa Honkala: *Maailmalla, Eurooppa*, s. 228. Weilin+Göös, 2008. ISBN 978-951-0-33475-1.
2. ↑  Natural and Cultural Heritage of the Ohrid region Unesco World Heritage Centre. Viitattu 28.3.2023.
3. ↑  Lake Prespa *britannica.com*. Viitattu 28.3.2023.
4. ↑  Drin River Sub-basin *International Shared Surface Water Bodies in the Balkan Region*. Zinke Environment Counsuting. Viitattu 28.3.2023.
5. ↑  Justin Kavanagh: *Pohjois- ja Itä-Euroopan kansallispuistot*, s. 233, 242, 245, 248, 251. Suomentanut Jarkko Iisakka, Lauri Sallamo, Heidi Tihveräinen. Tammi, 2022. ISBN 978-952-04-4495-2.
**Antti W. (Volmar) Heikkinen**, kirjailijanimi **A. B. Normi** (13. syyskuuta 1901 Lapinlahti – 27. kesäkuuta 1947 Helsinki) oli suomalainen kirjailija.

Heikkisen vanhemmat olivat rakennusmestari Antti Juho Heikkinen ja Anna Jenny Irene Schöneman. Hän oli naimisissa vuodesta 1931 Siiri Elisabeth Ståhlbergin kanssa. Heikkinen asui 1931–1938 Kuopiossa.

Heikkinen julkaisi salanimellä *A. B. Normi* kaksi romaania. Ensimmäinen niistä 1938 ilmestynyt *Hunsvotti – Rautatieltä psykopaattina erotetun miehen elämäntarina* oli katkeransävyinen omaelämäkerrallinen tunnustusromaani ja toinen vuonna 1944 ilmestynyt romaani *Hunsvotti?* käsitteli samoja aiheita mutta romaanin sivumäärä oli kolminkertaistunut ja romaanin tyylilaji muuttunut veijariromaaniksi. Jälkimmäinen romaani ilmestyi myös ruotsiksi käännettynä.

Teoksia
-------

* *Hunsvotti – Rautatieltä psykopaattina erotetun miehen elämäntarina* : romaani. V. Rodas, Helsinki 1938
* *Hunsvotti?* : romaani. Kustannus Oy Smia, Helsinki 1944, ilmestyi ruotsin kielellä Ralf Parlandin kääntämänä nimellä *En vagabond*. Smia, Helsinki 1946

Lähteet
-------

* Pohjoissavolaisen kaunokirjallisuuden bibliografia : A. B. Normi (Arkistoitu – Internet Archive)
* Kirjasampo.fi : A. B. Normi
* Markku Eskelinen : Kolmannen asteen yhteys, A. B. Normin romaaneista s. 6
**Einari Vuori** (15. syyskuuta 1921 Hollola – 20. tammikuuta 2010 Lahti) oli suomalainen palomies ja kirjailija. Hän käytti kirjailijanimeä **Mauri Vuori** ja kirjoitti myös pakinoita nimimerkillä *Matias*.

Lahden Möysänmäestä kotoisin ollut Vuori kävi kansakoulun ja opiskeli myöhemmin kirjoittamista työväenopiston kursseilla. Hän työskenteli sahalla viilaajana ja palomiehenä vuosina 1946–1976.

Vuori kirjoitti pakinoita *Salpaus-Häme*-lehteen 1969–1971 nimimerkillä *Matias*. Hän kirjoitti myös teatteriarvosteluja *Kansan Uutisiin* ja hän oli Lahden teatterilautakunnan jäsenenä yli 30 vuotta.

Vuori palkittiin Työväenopistojen liiton kirjoituskilpailussa ja hänelle myönnettiin 1985 Kalevala-juhlavuosi-mitali sekä Suomen Valkoisen ruusun mitali.

Teoksia
-------

Nimellä *Mauri Vuori*:

* *Möysänmäki* : runoja. Kansan sivistysliitto 1990
* *Sivustakatsoja* : kertomuksia ja tarinoita. Kansan sivistystyön liitto 1995

Vuoren tekstejä on julkaistu myös seuraavissa antologioissa:

* *Montusta parnassolle : TKL:n kokoelmajulkaisu*. Kansankulttuuri 1946
* *Nuori Kiila*. Kirjailijayhtymä Kiila 1948
* *Kirjailijaryhmä Kiilan albumi 7*. 1956
* *Kiila 30*. 1966

Lähteet
-------

* Kirjasampo.fi : Einari Vuori
* Päijät-Häme Wiki : Einari Vuori
* Tarmo Virtasen Lahen uutisia blogi 5.2.2010 : Einari Vuori - lahtelainen humanisti
**The Black Pony** on vuonna 2010 perustettu pop rock -yhtye Berliinistä.

Historia
--------

Trevor Brown ja Ryan Belitsky tutustuivat toisiinsa Pop-kesäleirillä vuonna 2009 Los Angelesissa. Berliiniläiset Eugen Flittner ja Kevin Dollerschell liittyivät mukaan keväällä 2010.

Los Angelesissa asuva Michael Johnson, tuottaja Lukas Hilbert ja musiikkimanageri Volker Neumüller tukivat bändin kehitystä.

Heidän ensimmäinen singlensä "Boys are Crazy" julkaistiin Saksassa 3. joulukuuta 2010. Se sijoittui Saksan singlelistalla sijalle 69. Albumi "Launched in the Pool" ilmestynee 18.3.2011.*päivitettävä* The Black Pony esiintyi marraskuussa 2010 Dusseldorfissa The Dome 56- konsertissa, joka on neljä kertaa vuodessa järjestettävä suuri musiikkitapahtuma. Se oli yhtyeen ensimmäinen esiintyminen isolle yleisölle.

Jäsenet
-------

* Kevin Dollerschell, basso (\* 1. tammikuuta 1992 Berliinissä)
* Eugen Flittner, kitara ja laulu (\* 29. huhtikuuta 1992 Berliinissä)
* Ryan Belitsky, rummut (\* 17. helmikuuta 1993 Vancouverissa)
* Trevor Brown, laulu ja kitara (\* 15. kesäkuuta 1993 Los Angelesissa)

Diskografia
-----------

**Singlet**

* 2010, Boys Are Crazy
* 2011, 25.2, Scars and Bruises

**Albumit**

* 2011, 18.3, Launched in the Pool

Aiheesta muualla
----------------

* Bändin virallinen saksankielinen kotisivu
* saksankielinen fanisivu (Arkistoitu – Internet Archive)