**Afrikkalaisamerikkalainen englanti** on Yhdysvaltain mustan väestönosan käyttämä amerikanenglannin muoto. Se syntyi Etelävaltioihin tuotujen orjien kielenä, ja siinä on yhä joitain afrikkalaisia piirteitä. Kielimuoto eroaa yleisamerikanenglannista niin ääntämisen, kieliopin kuin sanastonkin suhteen.

Historia
--------

Afrikkalaisamerikkalainen englanti perustuu valkoiseen amerikanenglantiin, Karibian kreoleihin ja afrikkalaisiin kieliin, jotka tulivat orjien mukana Yhdysvaltoihin 1600–1800-luvuilla. Se syntyi Etelävaltioissa sinne tuotujen orjien kielenä. Kielessä säilyneitä afrikkalaisia piirteitä ovat esimerkiksi sananalkuinen [d] < th, olla-verbin poisjättäminen ja tietyt verbaalisen kaksintaistelun muodot puhekulttuurissa. Alun perin kieli toimi myös amerikanafrikkalaisten välisenä salakielenä. Kieli levisi mustan väestön muuttoliikkeen kautta myös pohjoisen suuriin kaupunkeihin.

Jotkut Etelä-Carolinan, Georgian ja pohjoisen Floridan rannikolla sekä Sea Islands -saarilla asuvat afroamerikkalaiset puhuvat 1700-luvulla syntynyttä gullah-kreolikieltä, jossa on erityisen paljon afrikkalaisia ja karibialaisia vaikutteita.

Asema
-----

Useat kielitieteilijät pitävät afrikkalaisamerikkalaista englantia amerikanenglannin murteena, mutta osa pitää sitä kokonaan omana kielenään.

Selkeimmin amerikanenglannin yleiskielestä eroavaa afrikkalaisamerikkalaisen englannin muotoa käyttää mustan väestön vähiten koulutettu osa. Korkeammin koulutettujen mustien kieli muistuttaa enemmän yleiskieltä. Yhdysvalloissa on viime aikoina usein keskusteltu siitä, tulisiko afrikkalaisamerikkalaista englantia käyttää kouluopetuksessa yhdessä amerikanenglannin yleiskielen kanssa, vai tulisiko sitä pitää pelkkänä slangina, joka ei kuulu kouluun. Käyttöönoton vastustajien mukaan afrikkalaisamerikkalaisen englannin käyttö estää yksilön sosioekonomisen nousun.

Ominaispiirteet
---------------

### Ääntäminen

*R* ei äänny vokaalin jälkeen (esimerkiksi *car* [ka:]). *L* jää joskus ääntymättä sanan lopussa (esimerkiksi *hep < help, sef < self*). Jotkin sananloppuiset konsonanttiyhtymät lyhenevät (esimerkiksi *des < desk, col < cold, talk < talked*). *-in* korvaa *-ing*:n (esimerkiksi *comin < coming*). Sananalkuinen *th* äännetään [d] (esimerkiksi *dat < that*). Sananloppuinen *th* äännetään [f] (esimerkiksi *souf < south*). Sanan ensimmäisen tavun paino voi korostua (esimerkiksi *pólice < police*).

### Kielioppi

Kieltoa voidaan ilmaista moninkertaisella negaatiolla (esimerkiksi ***No** girl **can’t** wear **no** platform shoes*). *It* korvaa sanan *there* ilmaisussa *It ain’t no < There is no*. Sanat *are* ja *will* jätetään joskus pois (esimerkiksi *We comin* ja *We be here*). Monikon tunnus, omistusliite ja menneen ajan tunnus jätetään usein pois (esimerkiksi *He got < He’s got, Dey talk all night < They talked all night*). Apuverbiä *do* voidaan käyttää kieltoilmaisussa (esimerkiksi *It don’t all be her fault*). Apuverbiä *be* voidaan käyttää ilmaisemaan toistuvaa tekemistä (esimerkiksi *Dey be fightin < They are always fighting*). Painotettu *been* ilmaisee kaukaista menneisyyttä (esimerkiksi *Ah been see dat movie < I saw that movie long ago*). Aikomusta ilmaisee partikkeli *a* (esimerkiksi *Ah’m a hep you < I’m going to help you*). *Steady* kuvaa jatkuvaa tekemistä (esimerkiksi *Dey steady be good < They are always good*). *Come* toimii joskus puolittain apuverbinä (esimerkiksi *He come tellin me some story < He told me a lie*). *Like* tarkoittaa joskus ’melkein’ (esimerkiksi *Ah like to die when she tol me dat < I almost died when she told me that*).

### Sanasto

Afrikkalaisamerikkalaisessa englannissa on joitain afrikkalaisia lainasanoja, kuten *yam* (’bataatti’) ja *tote* (’kantaa’). Jotkin kieliopilliset muodot ovat myös peräisin Afrikasta, kuten toistuvaa tekemistä kuvaava *be*. Yleisiä etnistä yhteenkuuluvuutta kuvaavia tai pejoratiivisia sanoja ovat *homeboy, brother, bloods*, *nigga* ja *honkie*. Sanaa *bad* (’paha/huono’) käytetään merkityksessä ’hyvä’. *Crib, hip* ja *dude* tulevat myös afrikkalaisamerikkalaisesta englannista ja ovat levinneet yleiseen käyttöön.

### Puhekulttuuri

Afrikkalaisamerikkalaiseen kielenkäyttöön kuuluu myös monia tyypillisiä puhetyylejä. Yksi näistä on räppäys, joka tarkoittaa riimien rytmikästä artikulointia, ja se on myös antanut nimensä rap-musiikkityylille. Toinen on *jivin*, sanoilla leikittely, jonka tarkoitus on usein hämätä ulkopuolista. Kolmas on *soundin*, sanallinen kaksintaistelu. Esimerkiksi *Dozens* ja *Signifying* ovat olleet nimiä nuorten välisille sanailukilpailuille.

Kulttuurinen omiminen
---------------------

Brittiläinen aktivisti Layla F. Saad kirjoittaa teoksessaan *Me and White Supremacy* (2020), että kun valkoiset matkivat afrikkalaisamerikkalaista puhetta, kyse on rasismista ja kulttuurisesta omimisesta.

Lähteet
-------

* McArthur, Tom: *Oxford Guide to World English*. Oxford: Oxford University Press, 2002. ISBN 019-860771-7.
* Saad, Layla F.: *Me and White Supremacy. How to Recognize Your Privilege, Combat Racism and Change the World*. Quercus, 2020. ISBN 978-1-52940-508-8.
* Smitherman, Geneva: *Talkin That Talk : Africian American Language and Culture*. Lontoo: Routledge, 1999. ISBN 9780203065419.

### Viitteet

1. ↑  McArthur 2002, s. 189
2. 1 2  Smitherman 1999, s. 20
3. ↑  Smitherman 1999, s. 20–21
4. ↑  McArthur 2002, s. 190–191
5. ↑  Smitherman 1999, s. 19
6. 1 2  McArthur 2002, s. 190–191
7. ↑  Virginia Mixson Geraty: The Gullah Creole Language Charleston County Public Library.  Arkistoitu 19.4.2014. Viitattu 28.4.2013.
8. ↑  McArthur 2002, s. 191–192
9. ↑  McArthur 2002, s. 190
10. ↑  McArthur 2002, s. 192
11. ↑  McArthur 2002, s. 192–193
12. ↑  McArthur 2002, s. 193
13. ↑  McArthur 2002, s. 193–194
14. ↑  H. Rap Brown: *Kuole nekru, kuole*, s. 41-46. Arvi A. Karisto Osakeyhtiö, 1971.
15. ↑  Saad 2020, s. 118-120