**Burkina Fason turvallisuutta** ovat yhä enemmän uhanneet väkivaltaiset aseelliset ryhmät ja hyökkäykset. Ne kohdistuvat valtion symboleihin, instituutioihin ja edustajiin, kuten myös puolustus- ja turvallisuusjoukkoihin, paikallisiin johtajiin ja poliittisiin henkilöihin.

Vuodesta 2014 lähtien Burkina Faso on siirtynyt useiden vallankaappausten historian myötä yhä useampien terrori-iskujen kierteeseen. Erityisesti vaarassa on konfliktien leviäminen maan pohjoisosissa, sekä Malin ja Nigerin rajaseuduilla. Joulukuussa 2018 useilla alueilla julistettiin hätätila, joka myönsi turvallisuusjoukoille poikkeukselliset valtuudet ja rajoitti liikkumis- ja kokoontumisvapautta maassa. Poikkeustila uusittiin kahdesti tammikuussa 2020 ja kesäkuussa 2021.

Vuonna 2022 Burkina Fason turvallisuustilanne heikkeni vakavasti, kun islamististen aseellisten ryhmien tappavat hyökkäykset siviilejä vastaan lisääntyivät. Terrorismin vastaisissa operaatioissa sotilasjoukot ja hallitusta kannattavat miliisit tekivät rikkomuksia. Poliittinen epävakaus syveni kahden sotilasvallankaappauksen seurauksena.

Siviili- ja sotilasuhrien määrä on lisääntynyt, sekä hallituksen hallitsemia alueita on menetetty islamistisille aseistetuille ryhmille. Niiden kerrotaan hallitsevan noin 40 prosenttia maasta. Nämä tekijät ovat vauhdittaneet hallituksen vastaisia mielenosoituksia ja kahta peräkkäistä sotilasvallankaappausta.

Tammikuussa 2022 sotilasvallankaappauksella kaadettiin valitun presidentti Roch Kaboren hallinto, maan parlamentti ja perustuslaki.

Vallankaapausten jälkeen sekä ECOWAS että Afrikan Unioni erottivat Burkina Fason yhteisöistään.

Burkina Fason ja Ranskan välisen sotilaallisen yhteistyösopimuksen päättymisen jälkeen burkinalaiset upseerit näyttivät alkuvuodesta 2023 olevan yhä jakautuneempia juntan johtajan Ibrahim Traorén suhteen.

Terrorismi
----------

Islamistinen terrorismi on vaikeuttanut Burkina Fason turvallisuustilannetta vakavasti vuodesta 2015 alkaen. Burkina Faso perusti neljän muun Sahelin alueen valtion kanssa vuonna 2014 terrorismin vastaisen G5 Sahel -järjestön.

Furkina Faso on kamppaillut vuodesta 2015 lähtien al-Qaidaan ja Isisiin (IS) sidoksissa olevien jihadistien johtaman kapinan kanssa, joka on tappanut kymmeniä tuhansia ja siirtänyt kotiseudultaan noin kaksi miljoonaa ihmistä. Useissa maan osissa maanviljely on mahdotonta konfliktin takia.

Burkina Fason pohjoisosassa, Sahelin alueella sijaitseva Arbinda on jihadistiryhmien saarron alainen. Ruokaa on alueella vähän. Siviilejä vastaan kohdistetut jihadistien hyökkäykset ovat jatkuvasti kohdistuneet kaupunkiin ja ne suunnataan usein siviileihin. Joulukuussa 2019 42 henkilöä, joista 35 oli siviilejä kuoli hyökkäyksessä kaupunkiin. Elokuussa 2020 80 henkilöä, joista 65 oli siviilejä tapettiin Arbindaan menevässä saattueessa.

Sen jälkeen kun jihadistit aloittivat kampanjansa naapurimaasta Malista käsin vuonna 2015, yli 10 000 siviiliä, sotilasta ja poliisia on kuollut erään kansalaisjärjestön arvion mukaan, ja ainakin kaksi miljoonaa ihmistä on joutunut jättämään kotinsa. Virallisten lukujen mukaan jihadistit hallitsevat käytännössä noin 40 prosenttia maasta.

### Tilanne 2023 alkaen

Tammikuussa 2023 noin 40 naista otettiin kiinni Arbindan lähellä ja seuraavana päivänä vangittiin noin 20 muuta naista. Naiset kokoontuivat keräämään lehtiä ja villihedelmiä pensaista, koska siellä ei ollut enää mitään syötävää. Myöhemmin sotilaat vapauttivat 62 naista ja neljä lasta.

Maaliskuun 2023 alussa uutisoitiin, että aseelliset terroristiryhmät tappoivat 44 siviiliä kahdessa kylässä Koillis-Burkina Fasossa lähellä Nigerin rajaa.

Burkina Fason sotilasjuntta julisti 14.huhtikuuta 2023 "yleisen liikekannallepanon" antaakseen valtiolle "kaikki tarvittavat keinot" torjua terrori-iskuja. Tavoitteena on luoda "oikeuden mukainen kehys kaikille kapinallisia vastaan ​​toteutettaville toimille". Sotilasjuntan päällikkö on sanonut pyrkivänsä valloittamaan takaisin 40 prosenttia maan alueesta kapinan jatkuessa.

Hyökkäyksessa sotilasyksikköön Burkina Fason itäosassa tapettiin 33 sotilasta ja haavoitettiin 12.

Sotilaspukuiset miehet tappoivat yli 130 ihmistä Karman kylässä Yatengan maakunnassa 20. huhtikuuta 2023. Murhanhimoiset hyökkäykset jatkuivat sen jälkeen useisiin ympäröiviin kyliin vaatien lisää uhreja. Murhattuja oli yhteensä noin 150. YK:n lausunnossa tapahtumasta todettiin, että hyökkääjät olivat "väitetysti puolustus- ja turvallisuusjoukkojen jäseniä, joita seurasivat puolisotilaalliset apujoukot, jotka tunnetaan nimellä Kotimaan puolustajien vapaaehtoiset (VDP)". Joukkomurha herätti kasvavaa närkästystä ja suuttumusta.

Toukokuun 5. 2023 tapahtuneessa jihadistien hyökkäyksessä kuoli 21 ihmistä, joista suurin osa kuului turvallisuusjoukkoihin. Hyökkäys tapahtui Sawengassa Burkina Fason itäisessä keskiosassa.

Syyskuun 4. 2023 17 armeijan sotilasta ja 36 siviilivapaaehtoista kuoli torjuessaan jihadistien hyökkäystä. Armeijan esikunnan mukaan useita hyökkääjiä oli neutraloitu vastaoperaatiossa.

Marraskuun 26. 2023 ainakin 40 siviiliä kuoli iskussa Sahelin alueella Djibossa Pohjois-Burkina Fasossa YK:n ihmisoikeustoimiston mukaan. Hyökkääjät olivat Jama'at Nusrat al-Islam wal Muslimeenin (JNIM) taistelijoita, jotka hyökkäsivät sotilastukikohtaan, koteihin ja maan sisäisten pakolaisten leireihin.

### Tilanne 2024 alkaen

Burkina Fason pohjoisosassa sijaitsevaan katoliseen kirkkoon hyökättiin sunnuntaina 25. helmikuuta. Kuolonuhreja oli alustavasti 15 ja kaksi haavoittunutta. Samana päivänä sadat moottoripyörillä ajaneet tappoivat kymmenittäin muslimimiehiä moskeijassa itä-Burkina Fason kaupungissa. Burkina Fason syyttäjä vahvisti, että terroristit tappoivat näissä hyökkäyksissä yhteensä 170 henkilöä.

Sotilasdiktatuurin johtajan, kapteeni Ibrahim Traoren kaapauttua vallan vuonna 2022 noin 20 000 ihmistä on kuollut Burkina Fasossa väkivaltaisesti ja yli kaksi miljoonaa on joutunut siirtymään kotiseudultaan. Yli kolmasosa Burkina Fason alueesta on kapinallisten hallinnassa. Viranomaiset ovat yrittäneet taistella al-Qaidaan ja Isisiin liittyviä ryhmiä vastaan. Varsinkin kirkot ovat olleet kolmen viime vuoden aikana kohteina ja lukuisia jumalanpalveluksiin osallistujia on tapettu.

Maaliskuun alussa noin 170 ihmistä, joiden mukana oli naisia ja lapsia teloitettiin kolmeen Burkina Fason kylään tehdyissä hyökkäyksissä.

Venäjä "strateginen liittolainen"
---------------------------------

Burkina Fason suhteet Moskovaan ovat olleet valokeilassa sen jälkeen, kun maa käynnisti ranskalaisten joukkojen poistumisen helmikuussa 2022 ja päätti sopimuksen, joka salli Ranskan taistella siellä kapinallisia vastaan. Ranskan vastaiset mielialat lisääntyivät osissa maata.

Venäjä on pyrkinyt laajentamaan läsnäoloaan Sahelin alueella ja on arveltu, että Malin tavoin Burkina Faso pyrkisi liittämään Venäjän turvallisuusjärjestelmäänsä. Vaikka maa on virallisesti kieltänyt lähentymisen, vieraili pääministeri Apollinaire Kyelem de Tambela Moskovassa useiden päivien ajan joulukussa 2022 keskustelemassa yhteistyöstä maiden välillä.

Useat raportit osoittavat, että Wagnerin käyttöönotto on todennäköistä. Joulukuussa 2022 Ghanan presidentti Nana Akufo-Addo sanoi, että Burkina Fason sotilashallitus oli jo tehnyt sopimukset Wagner-ryhmän kanssa. Hän sanoi tiedotustilaisuudessa uskovansa, että Wagnerille on luvattu kaivos Etelä-Burkina Fasossa maksuna heidän palveluistaan. Väite aiheutti diplomaattisen riidan maiden välillä. Venäjällä on ainakin yksi kaivostoimintaan liittyvä yritys Burkina Fasossa. Wagner-konsernin tytäryhtiöillä on tapana hyödyntää luonnonvaroja maista maksun lähteenä.

Wagner-palkkasoturit tuovat merkittäviä riskejä mille tahansa maalle. Ryhmää on syytetty julmuuksista siviilejä kohtaan ja mineraalivarojen ryöstöstä, mikä on johtanut turvallisuusympäristön heikkenemiseen entisestään. Malissa Wagner-taistelijoiden osuus on yhdistetty siviilien joukkomurhiin, mukaan lukien noin 300 ihmisen teloitukset Keski-Malissa maaliskuussa 2022. Keski-Afrikan tasavallassa venäläisiä palkkasotureita on syytetty siviilien tappamisesta, raiskaamisesta ja kidutuksesta ryöstettäessä kultaa ja timantteja.

Wagnerin toimintaan kuuluu luoda vaikutelma paikallisesta tuesta väärennetyillä ruohonjuuritason liikkeillä, joita johtavat paikalliset vaikuttajat, jotka tyypillisesti jakavat mielenosoituksissa Venäjän lippuja.

Euroopan unionin ja Burkina Fason väliset neuvottelut mahdollisesta turvallisuustuesta jatkuivat huhtikussa 2023. EU haluaa ylläpitää yhteyksiä kapteeni Traorén johtamaan junttaan, mutta jäädyttää kaikki avustussuunnitelmat jos Ouagadougou allekirjoittaa sopimuksen venäläisen puolisotilaallisen ryhmän Wagnerin kanssa.

### "Uusia yhteistyömuotoja"

Ibrahim Traore sanoi toukokuun alussa 2023, että Venäjästä on tullut Burkina Fason keskeinen strateginen liittolainen, mutta kiisti venäläisten palkkasotureiden tukeneen burkinalaisia joukkoja niiden taistelussa islamistisia aseellisia ryhmiä vastaan. Harvinaisessa televisiohaastattelussa Traorelta kysyttiin, keitä Burkina Fason kansainväliset liittolaiset ovat nyt konfliktissa, joka on tappanut tuhansia ja siirtänyt noin 2,5 miljoonaa asuinsijoiltaan laajemmalla Sahelin alueella viimeisen vuosikymmenen aikana.

"Ranskan armeijan lähtö ei tarkoita, etteikö Ranska olisi liittolainen", Traore vastasi. "Mutta meillä on myös strategisia liittolaisia. Meillä on uusia yhteistyömuotoja. Esimerkiksi Venäjä on strateginen liittolainen."

Hän sanoi, että Venäjä on merkittävä sotatarvikkeiden toimittaja ja pysyy sellaisena, mutta ei antanut lisätietoja. Burkina Fason johtaja sanoi: "Olen tyytyväinen yhteistyöhön Venäjän kanssa."

1 syyskuuta 2023 uutisoitiin, että Burkina Fason väliaikainen presidentti Ibrahim Traoré oli neuvotellut Venäjän valtuuskunnan kanssa sotilaallisesta yhteistyöstä Venäjän apulaispuolustusministerin valtuuskunnan kanssa. Vierailu oli jatkoa Traorén ja presidentti Vladimir Putinin välisille neuvotteluille Pietarissa heinäkuussa pidetyssä Venäjän ja Afrikan välisessä huippukokouksessa. Neuvotteluissa keskityttiin sotilaallisen tuen näkökohtiin, kuten Burkina Fason upseerikadettien ja upseerien sekä lentäjien kouluttamiseen Venäjällä. Keskusteluja käytiin myös yhteistyöstä taloudessa ja ydinenergiassa.

Katso myös
----------

* Burkina Faso, Vapaudet ja ihmisoikeudet
* Sahelin kriisi
* Ryhmä Wagner Afrikassa
* Norsunluurannikko, Turvallisuus
* Ghana, Turvallisuus
* Togo, Turvallisuus
* Benin, Turvallisuustilanne
* Niger, Turvallisuua
* Nigeria Turvallisuus

Lähteet
-------

1. 1 2  International Security Sector Advisory Team (ISSAT): Burkina Faso - Current Critical Security Issues *International Security Sector Advisory Team (ISSAT)*.  Arkistoitu 11.5.2023. Viitattu 7.5.2023. (englanniksi)
2. 1 2  Human Rights Watch: *Burkina Faso: Events of 2022*. {{{Julkaisija}}}, 2023-01-12. Teoksen verkkoversio (viitattu 7.5.2023). en
3. ↑  Burkina Faso army says it has deposed President Kabore *www.aljazeera.com*. Viitattu 7.5.2023. (englanniksi)
4. ↑  AU suspends Burkina Faso after coup as envoys head for talks Al Jazeera 31.1.2022 (englanniksi)
5. ↑  ECOWAS suspends Burkina Faso after military coup Al Jazeera 28.1.2022 (englanniksi)
6. ↑  BURKINA FASO : Burkinabe military split over junta leader Traoré's new directions - 06/03/2023 *Africa Intelligence*.  6.3.2023. Viitattu 7.5.2023. (englanniksi)
7. 1 2 3 4  Islamist militants kidnap at least 50 women in northern Burkina Faso *France 24*.  16.1.2023. Viitattu 7.5.2023. (englanniksi)
8. ↑  African nations form G5 to work on Sahel security, development *Reuters*.  16.2.2014. Viitattu 7.5.2023. (englanniksi)
9. 1 2  Agence France-Presse: ‘Barbaric’ attacks leave 44 civilians dead in Burkina Faso *The Guardian*.  8.4.2023. Viitattu 12.4.2023. (englanniksi)
10. ↑  Islamist militants kidnap at least 50 women in northern Burkina Faso *France 24*.  16.1.2023. Viitattu 21.1.2023. (englanniksi)
11. ↑  Military frees abducted women and children in Burkina Faso *France 24*.  20.1.2023. Viitattu 21.1.2023. (englanniksi)
12. ↑  Burkina Faso: Dozens dead in suspected terrorist attack – DW – 04/08/2023 *dw.com*. Viitattu 14.4.2023. (englanniksi)
13. ↑  'General mobilisation' declared in Burkina Faso after series of terrorist attacks *France 24*.  13.4.2023. Viitattu 14.4.2023. (englanniksi)
14. ↑  Dozens of soldiers killed in attack on east Burkina Faso military post *France 24*.  27.4.2023. Viitattu 2.5.2023. (englanniksi)
15. ↑  Burkina Faso authorities under pressure after uniformed men massacre 150 villagers *France 24*.  2.5.2023. Viitattu 7.5.2023. (englanniksi)
16. ↑  Burkina Faso: Killing of Civilians *OHCHR*. Viitattu 23.5.2023. (englanniksi)
17. ↑  Burkina Faso authorities under pressure after uniformed men massacre 150 villagers *France 24*.  2.5.2023. Viitattu 23.5.2023. (englanniksi)
18. ↑  At least 21 people killed in suspected terrorist attacks in Burkina Faso *France 24*.  7.6.2023. Viitattu 8.6.2023. (englanniksi)
19. ↑  Dozens of soldiers and volunteers killed in northern Burkina Faso attack, says army *France 24*.  5.9.2023. Viitattu 5.9.2023. (englanniksi)
20. ↑  Burkina Faso | Ainakin 53 sotilasta ja vapaaehtoista kuoli taisteluissa *Helsingin Sanomat*.  5.9.2023. Viitattu 18.9.2023.
21. ↑  Dozens killed in attack by armed groups in Burkina Faso, UN says *France 24*.  28.11.2023. Viitattu 28.11.2023. (englanniksi)
22. 1 2  At least 15 worshippers killed during mass in Burkina Faso church *France 24*.  25.2.2024. Viitattu 26.2.2024. (englanniksi)
23. ↑   kuoli hyökkäyksissä moskeijaan ja katoliseen kirkkoon.  *Helsingin Sanomat*, 26.2.2024.  Sanoma.
24. ↑  Burkina Faso prosecutor says some 170 people 'executed' in attacks on northern villages *France 24*.  3.3.2024. Viitattu 3.3.2024. (englanniksi)
25. ↑  Burkina Faso: At least 15 dead in Catholic church attack *bbc.com*.  25.2.2024. Viitattu 26.2.2024. (englanniksi)
26. ↑  Burkina Faso says 170 dead in village 'executions' *bbc.com*.  3.3.2024. Viitattu 18.4.2024. (englanniksi)
27. 1 2 3  Reuters: Burkina Faso interim leader hails Russia as a strategic ally *Reuters*.  5.5.2023. Viitattu 7.5.2023. (englanniksi)
28. 1 2 3 4  ADF: Burkina Faso Inches Closer to Wagner Mercenaries *Africa Defense Forum*.  31.1.2023. Viitattu 7.5.2023. (englanniksi)
29. ↑  BURKINA FASO : As Wagner spectre looms, EU reaches out to Ouagadougou - 12/04/2023 *Africa Intelligence*.  12.4.2023. Viitattu 7.5.2023. (englanniksi)
30. ↑  Africa Live: DR Congo forces criticised as 43 protesters killed *BBC News*. Viitattu 1.9.2023. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* ‘Russia’s African lab’: How Putin won over Burkina Faso after French adieu, Al Jazeera 15.5.2024