**Rauhalahden voimalaitos** on Jyväskylässä, Jyväsjärven itärannalla sijaitseva vuonna 1986 valmistunut vastapainevoimalaitos. Voimalan rakensi Imatran Voima. Se tuottaa kaukolämpöä, sähköä ja teollisuushöyryä. Voimala tuottaa yhdessä 2010 valmistuneen Keljonlahden voimalaitoksen kanssa pääosan Jyväskylän seudun kaukolämmöstä. Aiemmin Rauhalahti huolehti Kankaan paperitehtaan tarvitsemasta teollisuushöyrystä. Vuonna 2009 voimalaitoksen käyttö laski alle puoleen, kun Kankaan paperitehdas suljettiin. Kankaan paperitehdas oli voimalaitoksen tuottaman teollisuushöyryn pääasiakas.

Voimalaitoksen pääkattilan toimitti Tampella Power. Tyypiltään kattila on leijukerroskattila. Voimala maksoi 84 miljoonaa euroa. Laitoksessa työskentelee 50 työntekijää. Kankaan tehtaan lopettamisen takia voimalan käyttömäärä laskee alle puoleen. Jyväskylän Energian mukaan voimalaa käytetään kuitenkin vielä vuosikymmeniä. Keväällä 2013 JE:n toimitusjohtaja Tuomo Kantola esikuntineen suunnittelee vaihtoehtoja Rauhalahden voimalaitoksen sopeuttamisesta IE-direktiivin vuodelle 2016 tuomiin kiristyviin päästörajoihin.

Voimalaa pyörittää Jyväskylän Energiantuotanto Oy, jonka omistaa Jyväskylän Energia Oy. Aiemmin Fortum Oyj omisti yhtiöstä 60 prosenttia, mutta Jyväskylän Energia osti Fortumin osuuden itselleen noin 40 miljoonalle eurolla. Samalla Jyväskylän Energia osti voimalan maa-alueen Fortumilta. Yhtiöt käsittelivät voimalaan liittyviä riitoja oikeudessa.

Voimalan pääpolttoaineet ovat puu ja turve, ja kivihiiltä on tarvittu vain nimeksi. Turpeen toimittaa pääasiassa Vapo ja puu saadaan Keski-Suomen sahoilta ja lähiseudun puunkäsittelyteollisuudelta.

Laitoksessa on kolme kattilaa:

| Kattila | Polttoaineet | Valmistumisvuosi | Kaukolämpö | Teollisuushöyry | Sähkö | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pääkattila (RAI 1) | kivihiili, raskas polttoöljy, turve, puu, kierrätyspolttoaineet | 1986 | 140 MW | 40 MW | 87 MW | 267 MW |
| 2-kattila (RAI 2) | raskas polttoöljy | 1992 |  | 65 MW |  | 65 MW |
| Kaukolämpökattila (RAI 4) | raskas polttoöljy | 2004 | 40 MW |  |  | 40 MW |
| Yhteensä |  |  | 180 MW | 105 MW | 87 MW | 372 MW |

Apukattilaa käytetään prosessihöyryn tuottamiseen pääkattilan häiriö- ja huoltotilanteissa. Kaukolämpökattilaa käytetään huippukuormien ja pääkattilan häiriöiden aikana.

Voimala tuottaa kaukolämpöä 740 GWh, sähköä 410 GWh ja höyryä 310 GWh vuodessa.

Voimalan uusi 130 metriä korkea piippu valmistui 2015. Voimalaitoksen käyttämistä polttoaineista alle yksi prosentti on kivihiiltä.

Lähteet
-------

1. ↑  Fortum myy osuutensa Jyväskylän Energiantuotannosta  22.10.2008. Tekniikka&Talous.  Arkistoitu 13.4.2014. Viitattu 7.7.2009.
2. 1 2  Jyväskylän Energia: Jyväskylän Energia – Rauhalahden voimalaitos *jenergia.fi*. Viitattu 28.6.2009.
3. ↑  Rauhalahden voimalaitos huoltoseisokkiin  13.6.2009. YLE. Viitattu 28.6.2009.
4. ↑  Rauhalahden voimalaitoksen käyttömäärä laskee  11.12.2009. Yle Keski-Suomi. Viitattu 3.3.2019.
5. 1 2  Rauhalahti CHP Plant Finland Evaluated by Timo Järvinen (PDF) VTT.  Arkistoitu 20.7.2011. Viitattu 2.7.2009. (englanniksi)
6. ↑  Rauhalahden voimalaitoksen käyttömäärä laskee  11.12.2009. YLE Keski-Suomi. Viitattu 12.12.2009.
7. ↑  Energia ostaa kokonaan Rauhalahden voimalan  22.10.2008. Keskisuomalainen.  Arkistoitu 16.7.2011. Viitattu 28.6.2009.
8. ↑  Kivihiili palaa talvella Rauhalahden voimalaan  9.9.2008. Keskisuomalainen.  Arkistoitu 16.7.2011. Viitattu 28.8.2009.
9. 1 2 3  PÄÄTÖS Dnro 467/311/2004 (PDF)  5.1.2005. Energiamarkkinavirasto. Viitattu 3.7.2009. [vanhentunut linkki]
10. ↑  Jyväskylän Energia - ajankohtainen *www.jyvaskylanenergia.fi*. Viitattu 22.1.2017.
11. ↑  Savela, Sanna: Jyväskylä lämpenee lähes kokonaan kotimaisella polttoaineella  30.12.2015. Yle. Viitattu 3.3.2019.

Aiheesta muualla
----------------

* Alva: Energiantuotanto

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Rauhalahden voimalaitos** Wikimedia Commonsissa