recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Yakuza 6: The Song of Life** (lyhyesti **Yakuza 6**, jap. 龍が如く6 命の詩。, *Ryū ga Gotoku 6: Inochi no Uta*) on Segan julkaisema toimintaseikkailupeli PlayStation 4:lle. Peli on julkaistu Japanissa vuonna 2016 ja länsimaissa vuonna 2018.

Peli ilmoitettiin julkaistavaksi länsimaissa maaliskuussa 2018, mutta julkaisu siirtyi huhtikuulle.

Pelissä on Beat Takeshin mukaan tehty näköishahmo.

Pelissä on uusi pelimoottori, joka tekee sisä- ja ulkotilojen välillä siirtymisestä aiempaa sulavampaa.

Juoni
-----

Peli sijoittuu vuosia *Yakuza 5:n* tapahtumien jälkeen, jotka kerrotaan pelissä. Pelisarja nojaa vahvasti tarinan kerrontaan ja pelissä oleva päätarina on vakava sivutehtävien ollessa humoristisempia.

Pelin alkupuolella Haruka Sawamura palaa Sunflower orpokotiin. Kaikki näyttäisi olevan hyvin, mutta huomaa paparazzin kuvanneen häntä orpokodissa. Haruka päättää lähteä muualle suojalakseen orpokotia ja lapsiaan. Ex-yakuza Kiryu Kazuma vapautuu myöhemmin vankilasta ja saapuu Sunflowerille. Hän saa kuulla Harukan lähdöstä muilta ja päättää lähteä etsimään häntä Kamurochoon. Kaupingissa hän tapaa ensiksi Akiyaman, joka asustelee nykyään viemäreissä ja on sulkenut oman toimistonsa. Myöhemmin Kiryu kuulee Harukan joutuneen autoonnettomuuteen ja matkaa nopeammin sairaalaan, jossa hän tapaa etsivän Daten. Vauva osastolla Kiryu saa tietää että Harukalla oli vauva sylissään onnettomuuden aikana ja että tämä selviytynyt vauva paljastuu Harukan pojaksi nimeltä Haruto. Kiryu päättää ottaa Haruton mukaansa ja matkaa johtolankojen saadessa Onomichin kaupunkiin, missä Haruka on asustellut.

Vastaanotto
-----------

Famitsū-lehti antoi pelin japanilaiselle julkaisulle lähes täydellisen arvion 39/40 pistettä.

Muropaketti antoi pelille 4,5/5 tähteä arvostelussaan.

Lähteet
-------

1. ↑  Barder, Ollie: 'Yakuza Kiwami' And 'Yakuza 6' Are Finally Coming Westward Forbes. Viitattu 28.2.2017.
2. ↑  Yakuza 6 sets March release date in the west  18.8.2017. Eurogamer. Viitattu 21.8.2017.
3. ↑  Yakuza 6 delayed to April  2.2.2018. Polygon. Viitattu 17.2.2018.
4. ↑  First look at Yakuza 6 shows Beat Takeshi’s character  28.9.2015. Gematsu. Viitattu 17.2.2018.
5. 1 2 3  Yakuza 6: Song of Life Makes a Great First Yakuza Game  6.2.2018. IGN. Viitattu 17.2.2018.
6. ↑  Famitsu Review Scores: Issue 1461  29.11.2016. Gematsu. Viitattu 17.2.2018.
7. ↑  Joonas Koivisto: Arvostelu: Yakuza 6: Song of Life on melkein viiden tähden jatko-osa  15.4.2018. Muropaketti. Viitattu 30.5.2018.

Aiheesta muualla
----------------

* *Yakuza 6: The Song of Life* MobyGamesissa (englanniksi)

*Like a Dragon*-pelisarja (*Yakuza*)

|  |  |
| --- | --- |
| Pääsarja | 
* Yakuza
* Yakuza 2
* Yakuza 3
* Yakuza 4
* Yakuza 5
* Yakuza 0
* Yakuza 6: The Song of Life
* Yakuza: Like A Dragon

 |
| *Remake*-osat | 
* Kiwami
* Kiwami 2

 |
| Spin-off | 
* Ryū ga Gotoku Kenzan!
* Kurohyō: Ryū ga Gotoku Shinshō
* Yakuza: Dead Souls
* Kurohyō 2: Ryū ga Gotoku Ashura Hen
* Ryū ga Gotoku Ishin!

 |
| Muut | 
* Ryū ga Gotoku 1 & 2 HD Collection
	+ Wii U -versio
* The Yakuza Remastered Collection

 |
**Tornion Ice Hockey Club** eli **TIHC** on vuonna 1976 perustettu torniolainen jääkiekkoseura. Tornion IHC:n kotihalli on Hannulanmäen jäähalli. Kaudella 2009–2010 TIHC pelasi historiansa ensimmäistä kertaa Suomi-sarjassa. Sitä ennen II divisioona oli korkein sarjataso, jolla Tornion IHC oli esiintynyt. Miesten edustusjoukkueen lisäksi Tornion IHC:lla on myös naisten jääkiekkojoukkue sekä juniorijoukkueita eri ikäluokissa.

TIHC-aiheisia kappaleita ovat Jari Vesan säveltämä ja sanoittama *TIHC iskee* sekä Jakke Salomaan säveltämä ja sanoittama *TIHC toimii*. Kappaleiden sovituksista vastaa Idealside.

Historia
--------

Tornion IHC:n perustava kokous pidettiin 26. helmikuuta 1976. Nimeksi uudelle seuralle päätettiin antaa kansainvälinen Tornio Ice Hockey Club, joka on myöhemmin muuntunut nykyiseen muotoonsa Tornion Ice Hockey Club. TIHC:n väreiksi päätettiin ottaa Tornion kaupungin värejä mukaillen sininen, punainen ja valkoinen, ja myös seuratunnus suunniteltiin kaupungin vaakunan pohjalta.

Tornion keskeinen jääkiekon harrastuspaikka oli alusta lähtien Putaan ulkokaukalo, joka toimi myös seuran kotikenttänä pitkään. Torniossa siirryttiin jäähalliaikaan 14. tammikuuta 2002, kun uusi Putaan kaupunginosassa sijaitseva Hannulanmäen jäähalli otettiin käyttöön. Tornion IHC oli siirtynyt jäähalliaikaan osittain jo aiemmin, sillä Tornion Ruotsin puoleiseen naapurikaupunkiin, Haaparannalle, jäähalli oli rakennettu jo vuonna 1990.

Kevätkausille 2007 ja 2008 Tornion IHC eteni Suomi-sarjan karsintoihin, seuran siihen astisen historian parhaimpiin saavutuksiin miesten tasolla. Kuuden joukkueen karsintalohkoista TIHC ei kuitenkaan onnistunut etenemään Suomi-sarjaan, vaan jatkoi pelejään molemmilla kerroilla II-divisioonassa. Vuoden 2008 loppupuolella TIHC:n edustusjoukkue voitti II-divisioonan 5. lohkon ja selviytyi Suomi-sarjan karsintaan kevätkaudelle 2009.

Keväällä 2009 TIHC oli jälleen mukana Suomi-sarjan karsinnoissa ja selvitti viimein tiensä Suomi-sarjaan. Joukkue pelasi syksyllä 2009 Suomi-sarjan 1. alkulohkossa sijoittuen neljänneksi, jonka jälkeen vuoden 2010 alussa TIHC siirtyi viiden joukkueen karsintalohkoon taistelemaan Suomi-sarjassa jatkamisesta. Joukkue varmisti paikkansa ja jatkaa Suomi-Sarjassa kaudella 2010-2011.

Kausi 2010-2011 ei ollut yhtä menestyksekäs joukkueelle kuin aikaisemmat kaudet. Joukkueen panos ei riittänyt Suomi-sarjan alkulohkossa eikä karsintasarjassa, joten TIHC jatkaa II-divisioonassa kaudella 2011-2012.

* TIHC:n Jani Kylmämaa (punainen)TIHC:n Jani Kylmämaa (punainen)
* Tornion IHC kaudella 2008-2009Tornion IHC kaudella 2008-2009
* Tornion IHC kaudella 2009-2010Tornion IHC kaudella 2009-2010
* Antti JänesaroAntti Jänesaro
* TIHC:n vuosina 1976–2001 käyttämä logo.TIHC:n vuosina 1976–2001 käyttämä logo.
* Joukkueen kotihalli Tornion PutaallaJoukkueen kotihalli Tornion Putaalla

Kasvatit pääsarjatasolla
------------------------

* Antti Kauppila
* Joni Myllykoski
* Ville Pokka
* Jesse Puljujärvi
* Emilia Saarela
* Tuomas Salmela
* Juha Silvander

Lähteet
-------

1. ↑
2. ↑
3. ↑  Elite Prospects (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Tornion IHC:n kotisivut
**Helsinki-Vantaan lentoaseman piiritys** oli loppusyksystä 1977 Helsinki-Vantaan lentoasemalla tapahtunut sotilasoperaatio, jonka tarkoituksena oli suojata lentoasema mahdolliselta terroristi-iskulta. Lentoaseman piiritys oli yksi suurimmista ja salaisimmista toisen maailmansodan jälkeen tapahtuneista suomalaisista sotilasoperaatioista. Piiritys kesti pari päivää ja siitä vaiettiin julkisuudessa täysin.

Tapahtumat
----------

Loppusyksyllä 1977 Länsi-Saksasta otettiin yhteyttä ja varoitettiin mahdollisesta Punaisen armeijakunnan (*RAF*) suunnittelemasta iskusta Lufthansan koneita vastaan Helsingissä. Uhan taustalla oli Lufthansan lennon 181 kaappauksen vapauttaminen erikoisjoukkojen avulla, josta RAF:n tiedettiin suunnittelevan kostoiskua.

RAF:n tiedettiin varastaneen FIM-43 Redeye -olkapääohjuksia, joita voitiin käyttää nousevia ja laskevia koneita vastaan. Uhka otettiin vakavasti. Puolustusvoimat määräsi satoja sotilaita piirittämään Helsinki-Vantaan lentokenttää ja vartiovuorossa oleville jaettiin kovia patruunoita. Piiritys kesti pari päivää.

Poliisi suojasi Lufthansan lentoja kentällä vielä vuosi uhkauksen jälkeen.

Etelä-Suomen sotilasläänin esikunnan operatiivisen toimiston päällikkönä toiminut Pekka Visuri kommentoi operaatioita myöhemmin näin: "Uskallan väittää, että se oli Suomen suurin ja salaisin operaatio, koska siitä ei ole jälkeenpäin puhuttu mitään. Vastaavaa kovaa tilannetta en tiedä Suomessa tapahtuneen, ja olen näitä aika lailla tutkinut."

Lähteet
-------

* Dokumentti - Muisti: Suomi varpaillaan terrorismin takia - YLE

### Viitteet

1. 1 2 3 4 5  Lentoposti.fi - Yle: Kovat piipussa Helsinki-Vantaalla - salainen sotilasoperaatio torjui 1977 terroristien ohjusuhkaa
2. 1 2  Uusi Suomi - Yle: Jättimäinen sotilasoperaatio salattiin suomalaisilta 1977
**Trifenyylimetaani** (C19H16) on aromaattisiin hiilivetyihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään orgaanisen kemian synteeseissä.

Ominaisuudet
------------

Huoneenlämpötilassa trifenyylimetaani on väritöntä kiteistä ainetta. Yhdisteellä on kolme eri kidemuotoa, joista yksi on stabiili ja kaksi metastabiilia. Trifenyylimetaani on veteen liukenematonta ja liukenee kuumaan etanoliin, dietyylieetteriin, bentseeniin ja kloroformiin. Trifenyylimetaanin tertiäärinen protoni on poikkeuksellisen hapan, ja hyvin voimakkaat emäkset, esimerkiksi natriumamidi, voivat vastaanottaa sen. Tällöin muodostuu trifenyylimetyyli- eli trityylianioni. Kromaatit hapettavat trifenyylimetaanin trifenyylimetanoliksi.

Valmistus ja käyttö
-------------------

Trifenyylimetaania voidaan valmistaa usealla eri tavalla. Käytettyjä menetelmiä ovat muun muassa bentsaalikloridin ja bentseenin välinen reaktio alumiinikloridin toimiessa katalyyttinä, bentseenin ja tetrakloorimetaanin reaktiossa muodostuvan trifenyylimetyylikloridin pelkistys, bentseenin reaktio kloroformin kanssa, difenyylikloorimetaanin reaktio fenyylimagnesiumbromidin kanssa ja difenyylimetanolin kondensoiminen bentseenin kanssa väkevän rikkihapon läsnä ollessa.

Yhdistettä käytetään muun muassa väriaineiden valmistuksessa.

Lähteet
-------

1. ↑  Triphenylmethane – Compound Summary *PubChem*. NCBI. Viitattu 12.11.2016.
2. 1 2 3 4 5 6  Alén, Raimo: *Kokoelma orgaanisia yhdisteitä: Ominaisuudet ja käyttökohteet*, s. 45. Helsinki: Consalen Consulting, 2009. ISBN 978-952-92-5627-3.
3. 1 2  Susan Budavari (päätoim.): *Merck Index*, s. 1660. 12th Edition. Merck & Co. 1996. ISBN 0911910-12-3. (englanniksi)
4. 1 2  Thomas Scott, Mary Eagleson: *Concise encyclopedia chemistry*, s. 1124. Walter de Gruyter, 1994. ISBN 978-3110114515. (englanniksi)
5. ↑  Amit Arora: *Organic Chemistry: Aromatic, Alcohols Aldehydes & Acids*, s. 276. Discovery Publishing House, 2006. ISBN 978-8183561891. Kirja Googlen teoshaussa (viitattu 12.11.2016). (englanniksi)
**Bentsyylibromidi** eli **α-bromitolueeni** (C7H7Br) on tolueenin bromattuihin johdannaisiin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää lähtöaineena orgaanisen kemian synteeseissä.

Ominaisuudet
------------

Huoneenlämpötilassa bentsyylibromidi on väritöntä tai kellertävää nestettä. Yhdiste liukenee vähäisessä määrin ja hydrolysoituu hitaasti veden vaikutuksesta vetybromidiksi ja bentsyylialkoholiksi. Bentsyylibromidi liukenee muun muassa dietyylieetteriin, kloorattuihin hiilivetyihin ja aproottisiin polaarisiin liuottimiin. Bentsyylibromidi ärsyttää voimakkaasti silmiä ja on lakrymaattori eli kyynelvuotoa aiheuttava aine. Yhdiste ärsyttää myös ihoa sekä hengitysteitä. Aineelle altistumisesta oireina ovat muun muassa yskä ja huonovointisuus.

Valmistus ja käyttö
-------------------

Bentsyylibromidia valmistetaan bromaamalla tolueenia bromilla ultraviolettisäteilytyksen alaisuudessa.

Bentsyylibromidi reagoi useiden yhdisteiden kanssa luovuttaen yhdisteille bentsyyliryhmän. Tällaisia ovat niin hiilinukleofiilit kuin heteroatominukleofiilit kuten alkoholit ja amiinit. Bentsyylibromidia käytetään alkoholien suojaukseen.

Lähteet
-------

1. ↑  Benzyl bromide – Substance summary *PubChem*. NCBI. Viitattu 6.12.2016.
2. 1 2 3  Alén, Raimo: *Kokoelma orgaanisia yhdisteitä: Ominaisuudet ja käyttökohteet*, s. 82. Helsinki: Consalen Consulting, 2009. ISBN 978-952-92-5627-3.
3. 1 2 3  Susan Budavari (päätoim.): *Merck Index*, s. 190. 12th Edition. , 1996. ISBN 0911910-12-3. (englanniksi)
4. 1 2  William E. Bauta: *Benzyl Bromide, e-EROS Encyclopedia of Reagents for Organic Synthesis*, John Wiley & Sons, New York, 2001. Teoksen verkkoversio Viitattu 6.12.2016
5. ↑  Bentsyylibromidin kansainvälinen kemikaalikortti Viitattu 6.12.2016.
6. ↑  George S. Zweifel & Michael H. Nantz: *Modern Organic Synthesis*, s. 60. W. H. Freeman and Company, 2007. ISBN 978-0-7167-7266-8. (englanniksi)
**Trimetyylisilyylijodidi** eli **joditrimetyylisilaani** tai **trimetyylijodisilaani** (C3H9SiI) on silaaneihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään orgaanisen kemian synteeseissä muun muassa silyloivana reagenssina.

Ominaisuudet
------------

Huoneenlämpötilassa trimetyylisilyylijodidi on väritöntä nestettä. Yhdiste reagoi muun muassa veden sekä alkoholien, eetterien sekä esterien kanssa. Trimetyylisilyylijodidi liukenee muun muassa halogenoituihin hiilivetyihin, asetonitriiliin sekä tolueeniin. Yhdiste on hyvin reaktiivista ja herkkää valon vaikutuksille, minkä vuoksi tuotteen joukkoon lisätään stabiloivaksi aineeksi kuparia.

Valmistus ja käyttö
-------------------

Trimetyylisilyylijodidia voidaan valmistaa usealla eri tavalla. Käytettyjä ovat muun muassa heksametyylidisilaanin ja jodin välinen reaktio sekä trimetyylikloorisilaanin ja natriumjodidin tai litiumjodidin välinen reaktio. Valmistustapa vaikuttaa muodostuvan trimetyylisilyylijodidin reaktiivisuuteen.

Trimetyylisilyylijodidia käytetään silyloivana reagenssina ja se muodostaa muun muassa silyylieettereitä alkoholien kanssa. Se reagoi esterien kanssa hajottaen ne silyloiduksi karboksyylihappojohdannaiseksi ja metyylijodidiksi ja eetterit reagoivat metyylieetteriksi ja silyloiduksi alkoholiksi. Trimetyylisilyylijodidia käytetään myös Lewis-happamana katalyyttinä asetaalien synteesissä että hydrolyysissä, halogeenienvaihtoreaktioissa, katalyyttinä karbonyyliyhdisteiden additioreaktioissa sekä muun muassa epoksidien ja sulfoksidien pelkistimenä.

Lähteet
-------

1. ↑  Iodotrimethylsilane – Substance summary *PubChem*. NCBI. Viitattu 7.12.2016.
2. 1 2 3 4 5 6 7  Philip L. Fuchs: *Handbook of reagents for organic synthesis: Reagents for Silicon-Mediated Organic Synthesis*, s. 235–335. John Wiley and Sons, 2013. ISBN 978-1-118-63613-8. Kirja Googlen teoshaussa (viitattu 7.12.2016). (englanniksi)
3. 1 2  Lutz Rösch, Peter John & Rudolf Reitmeier: *Silicon Compounds, Organic, Ullmann's Encyclopedia of Industrial Chemistry*, John Wiley & Sons, New York, 2000. Viitattu 7.12.2016
4. 1 2  Peter G. Pape: *Silylating Agents, Kirk-Othmer Encyclopedia of Chemical Technology*, John Wiley & Sons, New York, 2006. Viitattu 7.12.2016
**Trifenyyliarsiinioksidi** (C18H15AsO) on arseenin organometalliyhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää orgaanisen kemian synteeseissä. Se on trifenyylifosfiinioksidin arseenianalogi.

Ominaisuudet
------------

Huoneenlämpötilassa trifenyyliarsiinioksidi on vaaleanruskeaa kiteistä ainetta. Se esiintyy usein kidevedellisenä hydraattina. Trifenyyliarsiinioksidi liukenee niin alifaattisiin kuin aromaattisiin hiilivetyihin sekä kloroformiin ja tetrahydrofuraaniin. Aine on Lewis-emäs ja muodostaa komplekseja useiden pääryhmien metallien sekä siirtymämetallien kanssa. Trifenyyliarsiinioksidi on monien muiden arseeniyhdisteiden tavoin erittäin myrkyllistä ja karsinogeenista.

Valmistus ja käyttö
-------------------

Trifenyyliarsiinioksidia voidaan valmistaa hapettamalla trifenyyliarsiinia esimerkiksi vetyperoksidin, kaliumpermanganaatin, perkloorihapon tai metyylireniumtrioksidin avulla.

Trifenyyliarsiinioksidia voidaan käyttää ligandina katalyyteissä, joita käytetään hapetettaessa α,β-tyydyttymättömiä karbonyyliyhdisteitä enantioselektiivisesti epoksideiksi.

Lähteet
-------

1. ↑  Triphenylarsine oxide – Substance summary *PubChem*. NCBI. Viitattu 29.12.2016.
2. 1 2 3 4 5 6  Xavier Mollat du Jourdin: *Triphenylarsine Oxide, e-EROS Encyclopedia of Reagents for Organic Synthesis*, John Wiley & Sons, New York, 2015. Teoksen verkkoversio Viitattu 29.12.2016
3. 1 2  B. J. Aylett: *Organometallic Compounds*, s. 414-415. Springer, 1979. ISBN 978-94-009-5731-2. Kirja Googlen teoshaussa (viitattu 29.12.2016). (englanniksi)
**Isopropyylinitraatti** (C3H7NO3) on isopropanolin ja typpihapon muodostama niin kutsuttu epäorgaaninen esteri. Yhdistettä voidaan käyttää räjähteissä ja ajoaineena.

Ominaisuudet
------------

Huoneenlämpötilassa isopropyylinitraatti on väritöntä nestettä ja sillä on dietyylieetteriä muistuttava haju. Yhdiste liukenee vähäisessä määrin veteen ja hyvin muun muassa etanoliin ja dietyylieetteriin. Isopropyylinitraatti on vahva hapetin ja orgaaniset yhdisteet voivat syttyä palamaan sen vaikutuksesta.

Valmistus ja käyttö
-------------------

Isopropyylinitraattia voidaan valmistaa hopeanitraatin ja isopropyylijodidin välisellä reaktiolla. Nykyään yhdistettä valmistetaan kiutenkin pääasiassa isopropanolin ja typpihapon välisellä reaktiolla urean ja ammoniumnitraatin läsnä ollessa. Reaktio tapahtuu 100–105 °C:n lämpötilassa ja tuotetta poistetaan reaktorista jatkuvatoimisella tislauksella.

Isopropyylinitraattia voidaan käyttää lentokoneiden polttoaineena erityisesti käynnistysvaiheessa. Se on myös ainesosa eräissä nestemäisissä räjähteissä ja rakettien ajoaineissa.

Lähteet
-------

1. ↑  Isopropyl nitrate – Substance summary *PubChem*. NCBI. Viitattu 17.1.2017.
2. 1 2 3  Alén, Raimo: *Kokoelma orgaanisia yhdisteitä: Ominaisuudet ja käyttökohteet*, s. 513. Helsinki: Consalen Consulting, 2009. ISBN 978-952-92-5627-3.
3. ↑  Physical properties: Isopropyl nitrate NLM Viitattu 17.1.2017
4. 1 2 3  Jiping Liu: *Liquid Explosives*, s. 203–206. Springer, 2015. ISBN 978-3-662-45846-4. Kirja Googlen teoshaussa (viitattu 17.1.2017). (englanniksi)
5. 1 2  John E. Logsdon & Richard A. Loke: *Isopropyl Alcohol, Kirk-Othmer Encyclopedia of Chemical Technology*, John Wiley & Sons, New York, 2000. Viitattu 17.1.2017
6. ↑  Volker Gettwert, Manfred A. Bohn & Hiltmar Schubert: *Propellants, Ullmann's Encyclopedia of Industrial Chemistry*, John Wiley & Sons, New York, 2015. Viitattu 17.1.2017.
**Etyyliasetaatin** eli **etyylietanaatin** kemiallinen kaava on C4H8O2 ja rakennekaava CH3COOC2H5. Siitä käytetään myös nimiä *etikkahapon etyyliesteri* ja *etikkaeetteri*. Jälkimmäinen nimi on harhaanjohtava, sillä etyyliasetaatti on esteri.

Etyyliasetaatti on normaaliolosuhteissa olomuodoltaan väritön neste, jolla on tunnusomainen haju. Sen moolimassa on 88,1 g/mol, sulamispiste −84 °C, kiehumispiste 77 °C, tiheys 0,9 g/cm3, hajukynnys 9,8 mg/m3, leimahduspiste -4 °C c.c. itsesyttymislämpötila 427 °C ja CAS-numero 141-78-6. 

Yhdistettä esiintyy kukkien tuoksuissa ja semiokemikaalina eliöiden viestinnässä.

Etyyliasetaattia voidaan valmistaa etanolista ja etikkahaposta:

C2H5OH + CH3COOH → CH3COOC2H5 + H2O

Etyyliasetaattia käytetään perhostenkeräilyssä perhosten tainnuttamiseen ja pienoismallinrakennuksessa muovimateriaalien liimaamiseen. Etyyliasetaattia käytetään myös liimojen ja kynsilakan poistoon sekä teollisessa flexo-painotoiminnassa liuottimena.

Aiheesta muualla
----------------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Etyyliasetaatti**.
* Etyyliasetaatin kansainvälinen kemikaalikortti
* PubChem: Ethyl acetate (englanniksi)
* Human Metabolome Database (HMDB): Ethyl acetate (englanniksi)
* Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Ethyl acetate (englanniksi)
* ChemBlink: Ethyl acetate (englanniksi)
* Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases: Ethyl-acetate (englanniksi)
* Pherobase: Floral Compound - ethyl acetate (englanniksi)
* Pherobase: Semiochemical - ethyl acetate (englanniksi)
Lallin asumus.
**Lallin asumus** (myös *Lallin maja*) on talonpoika Lallin asuinpaikaksi väitetty muinaisjäännös Köyliön pohjoisosassa. Se sijaitsee Lootinnummella noin puolitoista kilometriä Kokemäen raviradan ja Ilmiinjärven länsipuolella. Läheiseltä maantieltä on paikalle matkaa kaksi kilometriä. Perimätiedon mukaan piispa Henrikin surmannut Lalli asui Lootinnummella paettuaan sinne veritekonsa jälkeen.

Yleistä
-------

Lallin asumus on kangasmaaston keskellä rehevässä lehtosaarekkeessa, jonka läpi virtaa Lallin puroksi kutsuttu kapea uoma. Alueella on tarinoiden mukaan ollut jäänteitä jonkinlaisesta rakennuksesta, mutta nykyään se käsittää vain kivistä kootun ja kiukaaksi tulkitun röykkiön, opastaulun sekä paikalla olevaan suurehkoon kiveen 1970-luvulla kiinnitetyn muistolaatan. Lisäksi puron yli on rakennettu pieni silta. Parin kilometrin päässä kulkee Kokemäen ja Köyliön välinen yhdystie 2040, jolta kotiseutuyhdistys Köyliö-seura on järjestänyt paikalle viitoituksen. Paikalla ei ole tehty arkeologisia kaivauksia, joten todellista varmuutta mahdollisesta asumuksen laadusta tai muistakaan varmoista historiallisista seikoista ei ole.

Asumus sijaitsee puron varrella.

Tutkimukset asumuksella
-----------------------

Lallin asumuksella ei ole milloinkaan suoritettu tarkempia tutkimuksia, eikä siellä olevaa kiviröykkiötäkään ole ajoitettu. Se lienee kuitenkin peräisin historialliselta ajalta eikä ole esimerkiksi pronssi- tai rautakautinen hautaröykkiö. Asumuksen sijaintia ei mainita keskiaikaisissa lähteissä, joten käsitys paikasta Lallin asuinsijana on todennäköisesti myöhempää perua. Paikalla oleva suuri kivi saattaa olla vanha rajamerkki.

Toinen väitetty Lallin asuinpaikka
----------------------------------

Kiveen kiinnitetty muistolaatta.
Satakunnassa on myös toinen paikka, jonne Lalli perimätiedon mukaan pakeni surmatyönsä jälkeen. Se sijaitsee Harjavallan Hiirijärvellä noin 13 kilometrin päässä Köyliön asumuksesta. Tämä niin sanotun Lallin itkukiven lähellä ollut paikka mainitaan asiakirjoissa jo vuonna 1486 Lallis bostadh -nimisenä rajamerkkinä.

Mahdollista on, että molemmilla paikkakunnilla olevat asuinsijat on keksinyt katolinen kirkko 1400–1500-luvulla. Näin se olisi saanut oikeudet niitä ympäröiviin maa-alueisiin, koska Henrik-piispan surmanneen Lallin omaisuuden katsottiin kuuluvan kirkolle.

Lähteet
-------

* Museovirasto, Kulttuuriympäristön rekisteriportaali (Arkistoitu – Internet Archive)

### Viitteet

1. ↑  Köyliön nähtävyydet saivat napakat kyltit  6.10.2006. Turun Sanomat.  Arkistoitu 12.12.2013. Viitattu 12.12.2012.
2. 1 2 3  Tapio Salminen: *Joki ja sen väki – Kokemäen ja Harjavallan historia jääkaudesta 1860-luvulle*, Kokemäen ja Harjavallan kaupungit ja seurakunnat, 2007.

Aiheesta muualla
----------------

* Lallin asumus Maanmittauslaitoksen Karttapaikassa
**Lanoliini**, **villavaha**, myös **adeps lanae**, eli lampaanvillarasva, on eräs voiteisiin käytetty rasva, johon voidaan sekoittaa vettä. Lanoliinia käytetään myös villavaatteiden pesuun ja käsittelyyn sekä kolekalsiferolin (D3-vitamiinin) raaka-aineena. Se saattaa toimia kosketusallergeenina yliherkille ihmisille.

Lanoliini on "villarasvaa", joka on kemiallisesti vahan kaltaista. Sitä tuottavat villaeläimet, kuten lampaat, ja sitä erittävät niiden talirauhaset. Lanoliini toimii eläimillä vesieristeisenä kerroksena, joka auttaa lampaita karistamaan veden turkistaan.

Lanoliini koostuu pääasiassa kolesterolista ja rasvahappojen estereistä. Aine ei liukene veteen mutta muodostaa sen kanssa emulsion. 

Lanoliinipohjaisia rasvoja käytetään imetyksen yhteydessä syntyvien rintahaavaumien estoon ja hoitoon ja raskausarpien hoitoon. Sitä käytetään myös kuivan ja hankautuneen ihon hoitoon.

Lähteet
-------

1. 1 2  WSOY Iso tietosanakirja 10, s. 266, WSOY 1997 ISBN 951-0-20163-4
2. ↑  Lansinoh lanoliinivoide *Yliopistonverkkoapteekki.fi*.  Arkistoitu 21.10.2021. Viitattu 29.9.2023.
**Palaiperkote** (m.kreik. Παλαιπερκώτη, *Palaiperkōtē*; lat. *Palaepercote*) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (*polis*) Troaksessa Vähän-Aasian luoteisosassa nykyisen Turkin alueella. Se sijoitetaan usein nykyiseen Erdağiin, mutta sijaintipaikaksi on ehdotettu myös lännempänä sijaitsevaa nykyistä Umurbeytä.

Palaiperkoten historiasta tiedetään vain vähän. Sen nimi, "Vanha Perkote", liittyy lähellä Hellespontoksen rannalla sijainneeseen Perkoten kaupunkiin. Vaikka Palaiperkote on luetteloitu nykytutkimuksessa polikseksi eli itsenäiseksi kaupunkivaltioksi, sen todellinen asema tunnetaan kuitenkin huonosti. Luettelointi perustuu lähinnä siihen, että klassisella kaudella 400-luvulla eaa. Palaiperkote kuului Ateenan johtamaan Deloksen meriliittoon, ja se esiintyy liiton verotusluetteloissa vuosina 451/450–421/420 eaa. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymiä *Palaiperkosios* (Παλαιπερκόσιος).

Kaupungin ehdotetulta sijaintipaikalta Erdağista on löydetty muurien jäänteitä, jotka ajoitetaan arkaaiselle kaudelle. Kaupungin vaihtoehtoisesta paikasta Umurbeystä on löydetty asutuspaikka, jonka historia alkaa arkaaiselta kaudelta tai jopa pronssikaudelta.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5  Hansen, Mogens Herman & Nielsen, Thomas Heine: "787. Palaiperkote", *An Inventory of Archaic and Classical Poleis*. An Investigation Conducted by The Copenhagen Polis Centre for the Danish National Research Foundation. Oxford: Oxford University Press, 2004. ISBN 0-19-814099-1.
2. ↑  Palaiperkote *Pleiades*. Viitattu 2.10.2023.
3. 1 2  "51 H4 Palaiperkote", *Barrington Atlas of the Greek and Roman World*. Princeton University Press, 2000. ISBN 978-0691031699.
4. 1 2  Arslan, Nurettin: Kuzey Troas Bölgesi Yüzey Araştırmaları: Perkote ve Palaiperkote'nin Yer Belirlenmesine İlişkin Sorunlar / Surface Investigations in the Northern Troas: Problems on the Localizations of Percote and Palae-Percote Academia.edu. Viitattu 2.10.2023.
**Raila Halmetoja** (19. heinäkuuta 1950 Utsjoki – 3. tammikuuta 2021) oli suomalainen radiotoimittaja, tuottaja ja romaniasiain aktivisti.

Halmetoja vietti lapsuus- ja nuoruusvuotensa Haapajärvellä. Helsinkiin muutettuaan hän toimi mainosalalla Ruutimainoksessa ja matkailualalla Ystävyysmatkoissa.

Halmetoja työskenteli Radio Suomen musiikkitoimituksessa, populaarimusiikin toimituksessa sekä Yle Radio 1:ssä. Hän toimitti *Valoa ikkunassa* -ohjelmaa ja teki artistihaastatteluja. Hän teki ohjelmia *Kansanmusiikin iltaan* sekä muun muassa *Romano mirits* -ajankohtaisohjelmaan.

Mustalaisasiain neuvottelukunnan (myöh. romaniasiain neuvottelukunta, RONK) jäsen hän oli 1978–1982. Neuvottelukunnan jäsenenä hän muun muassa ajoi aloitetta saada romaniväestölle tarkoitettu säännöllinen radio-ohjelma, joka toteutui vasta vuonna 1995.

Porvoon kansainvälisen Mustalaismusiikkifestivaalin taiteellisena johtajana Halmetoja toimi 2001–2005. Luottamustoimia hänellä oli muun muassa Maailman musiikin keskuksessa, Nevo Roma -yhdistyksessä, Romanitaiteen keskuksessa sekä Kansanmusiikin ja kansantanssin edistämiskeskuksessa (KEK).

Halmetoja tallensi Suomen romanien historiaa muistitietona, tarinoina ja lauluina. Hänen laaja arkistonsa sisältää levyjä, kirjallisuutta, haastatteluja, romanilaulujen äänityksiä sekä käsikirjoituksia. Arkisto on osa Maailman musiikin keskuksen kirjastoa. Halmetojalla oli tärkeä rooli Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran romaniaineistojen kokoelmien kartuttamisessa. Romaniväestön edustajana hän oli 1990-luvun lopussa Romsf-elämäkertojen tallennusprojektissa haastattelijana. Hän oli mukana historioitsija Panu Pulman johdolla toteutetussa Suomen romanien historia -hankkeessa.

Halmetojan aloitteesta syntyi muun muassa Olarin Musiikin vuonna 1996 julkaisema Suomen romanien laulukokoelma *Luludžako drom. Kukkien tie*. Laulaja Hilja Grönfors esiintyy tällä levyllä ensimmäistä kertaa levylaulajana. Vuonna 2001 ilmestyi Halmetojan toimittamana *Indiako drom*, joka sisältää 1990-luvun lopussa Helsingissä järjestetyn romanikonserttisarjan äänityksiä.

Halmetoja palkittiin Paarkiba-tunnustuksella vuonna 2010 pitkäaikaisesta ja ansiokkaasta työstä romaniväestöä koskevan tiedonvälityksen edistämiseksi sekä romanikulttuurin esille tuomiseksi.

Halmetojan elämänkumppani oli romaniaktivisti Seppo Isberg (1952–2018).

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5 6 7  Jukkara, Jaana-Maria; Blomster, Risto: Raila Halmetoja 1950–2021. Toimittaja..  *HS Muistot*, 21.2.2021. Muistokirjoitus verkossa. Viitattu 22.8.2023.
2. 1 2 3  Pulma, Panu (toim.): *Suomen romanien historia*, s. 223–224, 320, 339, 342–343. 2. painos. Helsinki: Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2014. ISBN 978-952-222-364-7.
3. ↑  Autio, Hannu; Lind, Tuula; Syrjä, Hannele: Romaniaktivisti Seppo Isberg kuoli pitkäaikaisen sairauden murtamana *ku.fi*.  23.8.2018. *Kansan Uutiset*. Viitattu 22.8.2023.
Herennia Etruscillaa mahdollisesti esittävä veistos.
**Herennia Cupressenia Etruscilla** (k. 251–253?) oli Rooman keisarinna.

Etruscilla oli kotoisin ylhäisestä etruskisuvusta. Noin vuoden 230 paikkeilla hän meni naimisiin Gaius Messius Quintus Deciuksen kanssa. He saivat kaksi poikaa, Herennius Etruscuksen ja Hostilianuksen. Syys- tai lokakuussa 249 Decius nousi keisariksi kukistettuaan vastustajansa Philippus Arabsin. Tämän jälkeen Herennia nimitettiin Augustaksi. Hostilianus jäi äitinsä kanssa Roomaan samalla kun Decius ja Herennius sotivat Balkanilla gootteja ja karpeja vastaan.

Kesäkuussa 251 Decius ja Herennius saivat surmansa Abrittuksen taistelussa gootteja vastaan. Eloonjääneet sotilaat huusivat Gaius Vibius Trebonianus Galluksen keisariksi. Yllättäen Hostilianusta ei surmattu, vaan hän sai jakaa vallan Galluksen kanssa. Etruscilla sai myös pitää Augustan-arvonimensä. Hostilianus kuitenkin kuoli jo heinäkuussa 251 ehkä kulkutautiin tai Galluksen murhauttamana. Etruscillan kohtalosta ei ole varmaa tietoa, mutta hän luultavasti kuoli Galluksen aikana.

Lähteet
-------

* Arto Kivimäki ja Pekka Tuomisto: *Rooman keisarit*. Karisto, 2005. ISBN 951-23-4546-3.

### Viitteet

1. 1 2 3  Jona Lendering: Herennia Etruscilla  24.4.2007. Livius.org. Viitattu 6.11.2009.
2. ↑  Robin McMahon: Another View of Trajan Decius (Offices Held Before Becoming Emperor)  21.7.2002. De Imperatoribus Romanis: An Online Encyclopedia of Roman Emperors. Viitattu 29.3.2009. (englanniksi)
3. 1 2  Rooman keisarit s. 245–246
4. ↑  Geoffrey Nathan: Trajan Decius (249-251 A.D.) and Usurpers During His Reign (Early Life and Public Career)  21.7.2002. De Imperatoribus Romanis: An Online Encyclopedia of Roman Emperors. Viitattu 29.3.2009. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Herennia Etruscilla** Wikimedia Commonsissa

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Saksa

 |

 |
**Etyyli-n-butyyliketoni** eli **3-heptanoni** on ketoneihin kuuluva orgaaninen yhdiste, jonka molekyylikaava on C7H14O. Se on väritön tai aavistuksen kellertävä neste, jolla on hedelmäinen tuoksu. Se liukenee niukasti veteen, mutta helposti useisiin orgaanisiin liuottimiin.

Sitä käytetään parfyymeissa ja hajusteissa, liuottimena selluloosalle, nitroselluloosalle ja vinyylihartseille, sekä orgaanisten synteesien lähtöaineena.

Valmistus
---------

Etyylibutyyliketonia valmistetaan antamalla propanaalin reagoida metyylietyyliketonin kanssa. Kondensaatioreaktiossa syntyy hepta-3-en-3-onia, joka vedytetään etyylibutyyliketoniksi.

CH3CH2CHO + CH3C(O)CH2CH3 → CH3CH2C(O)CHCHCH2CH3 + H2O
CH3CH2C(O)CHCHCH2CH3 + H2 → CH3CH2C(O)CH2CH2CH2CH3

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  3-Heptanone *CAS Common Chemistry*. CAS. Viitattu 21.5.2021. (englanniksi)
2. ↑  Ethyl butyl ketone *NIOSH Pocket Guide to Chemical Hazards*. The National Institute for Occupational Safety and Health. Viitattu 21.5.2021. (englanniksi)
3. 1 2  Hardo Siegel , Manfred Eggersdorfer. "Ketones" *Ullmann's Encyclopedia of Industrial Chemistry*. doi 10.1002/14356007.a15\_077 ISBN 9783527306732

Aiheesta muualla
----------------

* PubChem: 3-Heptanone
* ChemSpider: 2545
**Zweites Buch** ("Toinen kirja") on Adolf Hitlerin vuonna 1928 sanelema kirja, jota ei julkaistu hänen elinaikanaan. Teoksessa Hitler täydensi ja tarkensi aiemmin *Taisteluni*-kirjassa esiintuomiaan näkemyksiään varsinkin Saksan ulkopolitiikasta ja tarpeellisista aluelaajennuksista. Oleellisia muutoksia hänen ajattelussaan ei kirjasta ilmene.

Virikkeenä kirjalle oli Saksan kansallismielisissä piireissä syntynyt paheksunta Italian fasistien pyrkimyksistä italialaistaa pääasiassa saksankielinen Etelä-Tirolin osavaltio. Hitlerin mielestä Saksan tuli olla valmis luopumaan aluevaatimuksistaan Etelä-Tiroliin, sillä liitto fasistisen Italian kanssa oli tarpeellinen. Hän katsoi tarpeelliseksi selvittää tarkemmin näkemystään, sillä keskustelu aiheesta oli noussut uudelleen ja poliittiset kilpailijat olivat syyttäneet häntä petturiksi. Teos laajeni käsittelemään muitakin kansainvälisen politiikan aiheita, muun muassa Yhdysvaltain talousmahtia. Hitler saneli käsikirjoituksen pikaisesti kesällä 1928 puolueensa kustannusjohtajalle Max Amannille vieraillessaan Obersalzbergissa, mutta sitä ei toimitettu julkaisukuntoon. Syyt tähän saattoivat olla taloudelliset, eikä huonosti kaupaksi käyneelle *Mein Kampfille* ehkä haluttu kilpailijaa.

Käsikirjoitusta säilytettiin Hitlerin elinaikana salaisessa paikassa, eikä sen olemassaolosta kerrottu julkisuuteen. Toisen maailmansodan jälkeen se päätyi yhdysvaltalaisille ja julkaistiin lopulta saksaksi vuonna 1961.*lähde?*

Lähteet
-------

1. 1 2  Ian Kershaw: *Hitler* (suom. Ilkka Rekiaro), s. 177, 204. Otava Helsinki 2009.
Axel Naesman (15.5.1956)
**Axel (Aku) Rudolf Naesman**, aiemmin **Näsman** (6. maaliskuuta 1890 Loviisa – 8. heinäkuuta 1967 Helsinki) oli suomalainen yritysjohtaja, joka sai teollisuusneuvoksen arvonimen.

Naesmanin vanhemmat olivat sahatyöläinen David Näsman ja Anna Antitytär ja puoliso Helvi Jussila. Naesman kävi koulua Loviisassa ja oli sitten töissä useilla eri sahoilla. Vuonna 1910 hän tuli vain 20-vuotiaana Fritz Arthur Juséliuksen Parikkalassa omistaman sahan ja sen tuotteiden Viipurista tehtyjen laivausten hoitajaksi. Viipuriin Naesman muutti 1913, Viipurin Sahan omistamien Vekrotniemen ja Inkilän sahojen hoitajaksi, toimien sittemmin niiden isännöitsijänä ja koko yhtiön metsäpäällikkönä.

Kotkan lähettyville Sunilan sahan isännöitsijäksi Naesman siirtyi vuonna 1919 ja sieltä 1921 Aunuksen Puuliikkeen sahojen isännöitsijäksi Suojärvelle. Kun yhtiö myytiin Enso Gutzeitille vuonna 1937, Naemanista tuli Enso-Gutzeitin kaikkien sisämaassa sijainneiden sahojen tuotannosta vastaava johtaja, vuodesta 1940 sahalaitosten yli-isännöitsijä. Naesman johti Enso-Gutzeitin sahatoimintaa aina eläkkeelle jäämiseensä asti, vuoteen 1956. Hän sai teollisuusneuvoksen arvonimen samana vuonna.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Axel Naesman *Biografiasampo*. Viitattu 19.2.2022.
2. 1 2  Kuolleita. *Helsingin Sanomat*, 14.7.1967, s. 9.
**Rahvas** eli **säädyttömät** oli väestöryhmä, jonka edustajia Suomessa oli 1800-luvulta 1900-luvun alkuun, jolloin Suomi irtautui Venäjän keisarikunnasta,*selvennä* noin 70 prosenttia koko maan väestöstä. Säädyttömät eivät kuuluneet mihinkään neljästä säädystä, jotka olivat aateli, papisto, porvaristo ja talonpojat. Säädyttömillä ei ollut edustusta Suomen suuriruhtinaskunnan valtiopäivillä.

Rahvas oli yleisesti käytettynä nimityksenä väestön alaluokalle 1500-luvulta lähtien. Sääty-yhteiskunnan alkaessa murtua 1800-luvulla muutti myös rahvaan määritelmä merkitystä, ja sillä alettiin tarkoittaa ennemmin eräänlaista roskaväkeä.

Toimeentulo
-----------

Säädyttömät tulivat toimeen vuokraamalla viljelysmaata, toimimalla työläisinä, palvelijoina kaupungeissa tai palkollisina maaseudulla.
Rahvas oli yleisesti ottaen köyhin kansanryhmä. He olivat niin köyhiä, että joillain heistä ei ollut edes mahdollisuutta elättää perhettä.

Torpparit
---------

*Pääartikkeli: Torppari*
Torpparit olivat maanviljelijöitä, jotka olivat vuokranneet talonpojilta tai aateliskartanoiden omistajilta maata viljeltäväkseen. Torpan kontrahti oli sopimuskirja, joka kirjoitettiin, kun maatalon haltija otti torpparin itselleen töihin. Kumpikin joutui noudattamaan sopimuksessa olevia ehtoja. Vuokraaja oli yleensä aatelinen, rikas porvari tai talonpoika. Torpparit saattoivat saada käyttöönsä polttopuita omistajan metsästä tai uuden asunnon. Sen he joutuivat kuitenkin itse rakentamaan, jos isäntä antoi siihen lupakirjan.

Mäkitupalaiset, muonamiehet ja loiset
-------------------------------------

*Pääartikkeli: Mäkitupalainen, Muonamies, Loinen (yhteiskunta)*
Mäkitupalaiset, muonamiehet ja loiset kuuluivat maaseudun köyhimpiin ihmisiin. He saivat toimeentulonsa talojen ja tilojen tilapäistöistä. Mäkitupalaiset ja muonamiehet asuivat omissa pienissä mökeissään, mutta loiset olivat niin köyhiä, että joutuivat nukkumaan toisten nurkissa ja välillä kerjäämäänkin. Loisilla ei ollut muuta omaisuutta, kuin itsensä ja se vaateparsi, joka heillä oli päällään.

Lähteet
-------

* WSOY Aikalainen 7-luokan historian oppikirja *lähde tarkemmin?*
* Edita Kronikka 7-luokan historian oppikirja *lähde tarkemmin?*

### Viitteet

1. ↑


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Suomen säädyt |
| --- |
|  |
| Aatelisto | 
* Rälssi
* Ruotsin aateli
* Suomen aateli
* Aateliskirje

 |
|  |
| Papisto | 
* Turun ja Suomen arkkipiispat

 |
|  |
| Porvaristo | 
* Valtaporvarit

 |
|  |
| Talonpojat | 
* Rusthollarit

 |
|  |
| Rahvas | 
* Itselliset
* Lampuodit
* Loiset
* Muonamiehet
* Mäkitupalaiset
* Torpparit

 |

 |
**Kuningas Abdullahin tiede- ja teknologiayliopisto** (arab. جامعة الملك عبد الله للعلوم والتقنية‎, *Jāmi‘a al-malik ‘Abd Allāh li-l-‘ulūm wa-t-tiqniyya*, engl. *King Abdullah University of Science and Technology*, lyh. KAUST) on Saudi-Arabian länsirannikolla Punaisenmeren äärellä, Makkahin provinssissa Jeddan pohjoispuolella sijaitsevassa Thuwalissa toimiva yksityinen yliopisto. Tutkimusyliopisto on nimetty kuningas Abdullah ibn Abdilaziz Al Sa’udin (1924–2015) mukaan. Vuonna 2009 toimintansa aloittanut yliopisto on sai jo perustamisvaiheessa tuekseen muhkean 13 miljardin dollarin säätiön.

Pienessä, luonnontieteeneen ja tekniikan tutkimukseen keskittyvässä yliopistossa opiskeli syyskuussa 2017 noin 1 000 maisteri- ja tohtoriopiskelijaa. Opiskelijoista 80 prosenttia suoritti tohtoriopintoja. Miehiä opiskelijoista oli 63 prosenttia ja kansainvälisiä opiskelijoita 69 prosenttia. Vakituiseen opetushenkilökuntaan kuului runsas 150 henkeä. Lisäksi yliopistossa työskenteli noun 750 tutkijaa. Kaikkiaan KAUST muodosti noin 2 200 ihmisen työyhteisön.

Vuonna 2017 kansainvälinen Shanghain Jiao Tong -yliopiston ARWU-yliopistoranking luokitteli KAUSTin sijalle 201.-300. maailmassa. Se oli tässä vertailussa maansa kolmanneksi korkeatasoin yliopisto Kuningas Abdilazizin yliopiston ja Kuningas Saudin yliopiston jälkeen. Yliopiston sijoitus on noussut kansainvälisissä yliopistovertailuissa erittäin nopeasti 2010-luvulla.

Lähteet
-------

1. 1 2  Ulf Laessing, Asma Alsharif: Saudi Arabia opens first mixed-gender university  24.9.2009. reuters.com. Viitattu 18.6.2018. (englanniksi)
2. 1 2  King Abdullah University of Science and Technology (KAUST) natureindex.com. Viitattu 18.6.2018. (englanniksi)
3. ↑  King Abdullah University of Science and Technology (KAUST) Times Higher Education, timeshighereducation.com. Viitattu 18.6.2018. (englanniksi)
4. 1 2  Arkistoitu kopioKing Abdullah University of Science and Technology shanghairanking.com.  Arkistoitu 21.7.2017. Viitattu 18.6.2018. (englanniksi)
5. ↑  Per Stenius ja Jussi Hiltunen: Nousevat taloudet määräävät maailman kehityksen suunnan (Vieraskynä, artikkeli maksumuurin takana)  29.2.2008. Helsingin Sanomat. Viitattu 18.6.2018. (suomeksi)
6. ↑  KAUST Quick facts (Sept. 2017) kaust.edu.sa. Viitattu 18.6.2018. (englanniksi)
7. ↑  Arkistoitu kopioAcademic Ranking of World Universities 2017 (Location=Saudi Arabia) shanghairanking.com.  Arkistoitu 19.1.2019. Viitattu 18.6.2018. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Kuningas Abdullahin tiede- ja teknologiayliopisto** Wikimedia Commonsissa

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.   
Alkuperäinen artikkeli: de:König-Abdullah-Universität für Wissenschaft und Technologie 

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Saksa
* Yhdysvallat

 |

 |
**Operation Earnest Will** oli Yhdysvaltojen sotilasoperaatio Persianlahdella vuosina 1987 ja 1988. Operaation tehtävänä oli suojella kuwaitilaisia tankkereita Iranin tekemiltä hyökkäyksiltä.

Tausta
------

*Pääartikkeli: Tankkerisota*
Irakin–Iranin sodan niin kutsuttu "tankkerisota" alkoi, kun Irak hyökkäsi öljyterminaalia ja öljytankkereita vastaan ​​Iranin Khargin saarella vuoden 1984 alussa. Iran olisi saattanut sulkea Hormuzinsalmen kaikelta meriliikenteeltä, mikä olisi tarkoittanut Yhdysvaltojen väliintuloa. Iran ei sulkenut salmea.

Koska Irak oli menettänyt taisteluissa rannikot ja Syyria sulki Välimerelle kulkevat öljyputket, täytyi Irakin luottaa Kuwaitiin ja muihin Persianlahden liittolaisiinsa öljynsä kuljettamiseksi. Iran alkoi hyökätä keväästä 1984 lähtien irakilaista öljyä kuljettavia kuwaitilaisia ​​tankkereita vastaan ​​ja myöhemmin minkä tahansa Irakia tukevan valtion tankkereihin. Lopulta molemmat maat hyökkäilivät puolueettomienkin maiden öljytankkereihin ja kauppa-aluksiin yrittääkseen estää vihollisensa kaupankäynnin.

Joulukuussa 1986 Kuwait pyysi Yhdysvaltoja auttamaan tankkereidensa suojauksessa. Lopulta Reaganin hallinto suostui turvaamaan tankkereita sotalaivoilla ja kuwaitilaisia tankkereita rekisteröitiin yhdysvaltain lipun alle. Kuwait oli pyytänyt apua myös Neuvostoliitosta. Juuri ennen saattueen käynnistämistä tapahtui välikohtaus, jossa Irak ampui oman lausuntonsa mukaan vahingossa Exocet-ohjuksilla yhdysvaltalaista ohjushävittäjää USS Starkia, tappaen 37 merimiestä.

Operaatiot
----------

23. heinäkuuta 1987 Yhdysvaltain laivasto aloitti Operaatio Earnest Willin. USS Crommelin, USS Fox, USS Worden, USS Kidd ja USS Klakring olivat ensimmäiset saattuetehtävän saaneet sotalaivat. Suurimmillaan alueella oli kymmeniä yhdysvaltalaisia sota-aluksia.

Operaation aikana suoritettiin lukuisia pienempiä operaatioita, merkittävimpinä Operaatiot Prime Chance, Nimble Archer ja Praying Mantis.

Yhdysvaltojen sotatoimien ansiosta hyökkäykset neutraaleita laivoja vastaan vähenivät huomattavasti. 3. heinäkuuta 1988 USS Vincennes ampui ampui Iran Airin lennon 655 alas, koska luuli sitä Iranin hävittäjäksi. Kaikki 290 matkustajaa ja miehistön jäsentä kuolivat. Nämä tapahtumat auttoivat Irania suostumaan tulitaukoon ja lopulta lopettamaan koko kahdeksanvuotisen sodan Irakin kanssa 20. elokuuta 1988. 26. syyskuuta viimeinen tankkeri saatettiin Kuwaitiin ja kalusto palasi Yhdysvaltoihin.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Operation Earnest Will *www.globalsecurity.org*. Viitattu 26.12.2023.
2. ↑  A. N. Other: Operation Praying Mantis *Naval Historical Society of Australia*.  21.12.2015. Viitattu 26.12.2023. (englanniksi)

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.   
Alkuperäinen artikkeli: en:Operation Earnest Will
Dušan Vlahović vuonna 2021.
**Dušan Vlahović** (serb. Душан Влаховић; s. 28. tammikuuta 2000 Belgrad) on serbialainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä, joka edustaa Italian Serie A:ssa pelaavaa Juventusta.

Vlahović aloitti uransa serbialaisessa Partizanissa, josta hän siirtyi Italian Serie A:ssa pelaavan Fiorentinan riveihin heinäkuussa 2018. Hän teki ensiesiintymisensä seurassa 3–1 voittoon päättyneessä cup-ottelussa Monzaa vastaan, jossa hän tuli vaihdosta kentälle 74. minuutilla ja teki kaksi maalia. Hän pelasi Fiorentinan paidassa yhteensä 108 ottelua ja teki 49 maalia kaikissa kilpailuissa.

Vlahović siirtyi Fiorentinan kilpailijan Juventuksen riveihin tammikuussa 2022. Juventus maksoi hänestä 70 miljoonan euron siirtosumman, joka voi nousta 90 miljoonaan tiettyjen ehtojen täyttyessä. Hän sai pelinumeron 7, jota oli seurassa aiemmin käyttänyt Cristiano Ronaldo.

Maajoukkuetasolla Vlahović teki ensiesiintymisensä Serbian paidassa 11. lokakuuta 2020 Kansojen liigan ottelussa Unkaria vastaan. Tammikuun 2022 loppuun mennessä hän on edustanut Serbiaa yhteensä 14 kertaa ja on tehnyt 7 maalia.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Dušan Vlahović Transfermarkt-sivustolla (englanniksi)
2. ↑  Virtanen, Ari: "Tappava viimeistelijä" Dušan Vlahović siirtyi Juventukseen – siirto­summa voi nousta 90 miljoonaan euroon *Helsingin Sanomat*.  28.1.2022. Viitattu 31.1.2022.

Juventus – Serie A
1 Szczęsny |
2 De Sciglio |
3 Bremer |
4 Gatti |
5 Locatelli |
6 Danilo |
7 Chiesa |
9 Vlahović |
10 Pogba |
11 Kostić |
12 Alex Sandro |
14 Milik |
16 McKennie |
17 Iling-Junior |
18 Kean |
20 Miretti |
21 Fagioli |
22 Weah |
23 Pinsoglio |
24 Rugani |
25 Rabiot |
27 Cambiaso |
36 Perin |
41 Nicolussi Caviglia |
Valmentaja: Allegri


Serbian joukkue – Jalkapallon MM-kilpailut 2022
1 Dmitrović |
2 Pavlović |
3 Eraković |
4 Milenković |
5 Veljković |
6 Maksimović |
7 Radonjić |
8 Gudelj |
9 A. Mitrović |
10 Tadić |
11 Jović |
12 Rajković |
13 S. Mitrović |
14 Živković |
15 Babić |
16 Lukić |
17 Kostić |
18 Vlahović |
19 Račić |
20 S. Milinković-Savić |
21 Đuričić |
22 Lazović |
23 V. Milinković-Savić |
24 Ilić |
25 Mladenović |
26 Grujić |
Valmentaja Stojković
**Esa Oskari Ojala** (15. heinäkuuta 1934 Sievi – 14. helmikuuta 2020 Sievi) oli suomalainen yrittäjä ja yritysjohtaja, joka sai teollisuusneuvoksen arvonimen.

Maanviljelijäperheeseen Sivissä syntynyt Ojala kävi kansakoulun. Hänen puolisonsa vuodesta 1954 oli Aino Marjatta Ojala. Myös oman työuransa Esa Ojala aloitti maanviljelijänä 1954–1963, mutta toimi samalla kuljetus-, maansiirto- ja maanrakennusalan yrittäjänä vuodesta 1955. Hän oli sittemmin Pohjanmaan Konesuodatin Oy:n, vuodesta 1985 Teho Filter Oy, perustajaosakas 1964–2001, samoin kuin yrityksen toimitusjohtaja ja hallituksen puheenjohtaja. Ojala-Yhtymän, vuodesta 1995 Ojala-Yhtymä Oy, perustajaosakas Ojala oli 1987–2001 ja toimi yrityksen hallituksen puheenjohtajana. Teho Filteristä tuli huomattava ajoneuvojen ja työkoneiden suodattimien valmistaja. Ohutlevymekaniikan sopimusvalmistaja Ojala-Yhtymä myytiin 2001 Flextronicsille. Esa Ojala sai teollisuusneuvoksen arvonnimen 1997.

Lähteet
-------

1. 1 2  Turunen, Harri: Teollisuusneuvos Esa Ojala (1934–). *Suomen talouselämän vaikuttajat* -verkkojulkaisu (maksullinen). 15.4.2015. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura. Viitattu 12.12.2023.
2. 1 2  Kuolleita.  *Kalajokilaakso*, 19.2.2020, nro 8, s. 9. Kansalliskirjasto. Viitattu 12.12.2023.  (ei-vapaa)

Kirjallisuutta
--------------

* Visa Vilkuna (toim.): *Esa Ojala: Ruokamaan teollisuusneuvos*. Jyväskylä: Jussi Korkia-aho, 2018. ISBN 978-952-94-1342-3.
**Andorran perustuslaki** on Andorran vuodesta 1993 voimassa ollut perustuslaki. Siinä on 107 artiklaa, ja se on jaettu yhdeksään osioon. Osiot käsittelevän Andorran suvereniteettiä, oikeuksia ja vapautta, ruhtinaskumppanien asemaa, parlamenttia, hallitusta, aluejakoa, oikeuslaitosta, perustuslaillista tuomioistuinta, perustuslain uudistuksia.

Perustuslaki hyväksyttiin 2. helmikuuta 1993, ja siitä järjestettiin kansanäänestys 14. maaliskuuta. Perustuslaki astui voiman 28. huhtikuuta. Sen allekirjoittivat Andorran ruhtinaskumppanit, Ranskan presidentti François Mitterrand ja Urgellin piispa Joan Martí i Alanis.

Lähteet
-------

1. ↑  Andorra celebrates 25 years of its constitution *Catalan News*.  15.3.2018. Agència Catalana de Notícies. Viitattu 17.6.2019. (englanniksi)
2. ↑  Constitution Consell General. Viitattu 17.6.2019. (englanniksi)
3. ↑  The Constitution of the Principality of Andorra CyberAndorra.  Arkistoitu 17.6.2019. Viitattu 17.6.2019. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Andorran perustuslaki (PDF) (Arkistoitu – Internet Archive) (katalaaniksi)