Puhuttua fidžiä
**Fidžin kieli** on austronesialainen kieli, jota puhutaan pääasiassa Fidžin saarivaltiossa. Nykyinen yleiskieli perustuu Baun murteeseen. Fidžiä puhui vuonna 1996 äidinkielenään 337 320 ihmistä. Toisena kielenä sitä ilmoitti vuonna 1991 puhuvansa 320 000 fidžiläistä. Kielen ei katsota olevan uhanalainen. Lukutaitoisten osuus on hyvä, ja fidžiä käytetään muun muassa tiedotusvälineiden kielenä.

Fonologia
---------

Fidžin konsonanteissa on verrattain paljon sellaisia äänteitä, jotka esiintyvät vain tietyissä murteissa (esim. [x] ja [h]) ja lainasanoissa (esim. [p] ja [f]). Tällaiset äänteet on merkitty sulkeisiin. Yhteensä konsonantteja on 16.

|  | Labiaalinen | Alveolaarinen | Palataalinen | Velaarinen |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| **Nasaali** | m | n |  | ŋ |
| **Klusiili** | **Soinniton** | (p) | t |  | k |
| **Prenasaalinen** | ᵐb | ⁿd |  | ⁿɡ |
| **Frikatiivi** | **Soinniton** | (f) | s |  | (x) |
| **Soinnillinen** | β | ð |  |  |
| **Tremulantti** | **Tavallinen** |  | r |  |  |
| **Prenasaalinen** |  | ᶯɖʳ |  |  |
| **Approksimantti** | w | l | j | (h) |

Vokaaleja on viisi. Kaikki voivat esiintyä pitkinä ja lyhyinä. Pitkiä vokaaleja ei oppi- ja sanakirjoja lukuun ottamatta ole tapana merkitä.

|  | Etu | Keski | Taka |
| --- | --- | --- | --- |
| **Suppea** | i |  | u |
| **Puoliavoin** | e |  | o |
| **Avoin** |  | a |  |

Fidžin kieli käyttää latinalaista kirjaimistoa. Sen aakkoset ovat:

A B C D E F G I J K L M N O P Q R S T U V W Y
a b c d e f g i j k l m n o p q r s t u v w y.

|  |  |
| --- | --- |
| * **b** = [ᵐb]
* **c** = [ð]
* **d** = [ⁿd] (**di** = [ⁿdʒi])
* **f** = [f]
* **g** = [ŋ]
* **h** = [h] ~ [x]
* **j** = [tʃ] ~ [ndʒ]
* **k** = [k]
* **l** = [l]
 | * **m** = [m]
* **n** = [n] nr = [ᶯɖ]
* **p** = [p]
* **q** = [ᵑɡ]
* **r** = [r]
* **s** = [s]
* **t** = [t] (**ti** = [tʃi])
* **v** = [β]
* **w** = [ɰ]
* **y** = [j]
 |

Huomioitavaa on siis, että kirjainyhdistelmä /ti/ tuottaa äänteen [tʃ].

Sanajärjestys
-------------

Fidžin kielen lauseissa verbi, eli predikaatti tulee ensiksi, sitten tulee objekti ja sitten subjekti.

Muuta kielioppia
----------------

Fidžin kielessä substantiivien edessä on yleensä liite *a*. Samalla liitteellä voidaan tosin kuvata myös imperfektimuotoa.

Kansalliskieli-väittely
-----------------------

Fidžillä käydään kiivasta keskustelua valtion virallisista kielistä. Tämän hetkinen perustuslaki tunnustaa virallisiksi kieliksi englannin, fidžin ja fidžinhindin (myös nimellä *hindustani*). Väittely kulminoituu kysymykseen siitä, pitäisikö kaikkien virallisten kielten olla pakollisia oppiaineita koulussa. Myös etnisten fidžiläisten ja intialaista alkuperää olevien Fidžin intialaisten välit ovat pitkään olleet huonot.

Murteet
-------

* bau
* kadavu
* Kaakkois-Viti Levun murre
* Koillis-Viti Levun murre
* Keski-Vanua Levun murre
* Koillis-Vanua Levun murre
* Kaakkois-Vanua Levun murre
* Länsi-Vanua Levun murre
* länsifidži
* waya

Lähde:

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Ager, Simon: Fijian language  2020. Omniglot. Viitattu 1.1.2020.
2. ↑  Fijian Ethnologue. Viitattu 3.7.2018. (englanniksi)
3. 1 2  Glottolog 4.2.1 - Fijian *glottolog.org*. Viitattu 14.6.2020.
4. ↑  Fijian language *Encyclopedia Britannica*. Viitattu 14.6.2020. (englanniksi)
5. ↑  ScriptSource - Fijian written with Latin script *scriptsource.org*. Viitattu 12.10.2021.

Aiheesta muualla
----------------

WikipediaWikipedia
***Fidžinkielinen*** Wikipedia, vapaa tietosanakirja

* Pieni fidži–englanti-sanasto

Austronesialaiset kielet

* abadi
* abung
* adonara
* alune
* anuta
* atšeh
* ’auhelawa
* badui
* bali
* belait
* bugi
* buru
* cebuano
* chuuk
* etelämarquesas
* fidži
* gao
* havaiji
* hiligaino
* iloko
* indonesia
* jaava
* japi
* karoliini
* kiribati
* madura
* malagassi
* malaiji
* maori
* minangkabau
* mokerang
* nauru
* palau
* pingelap
* pohjoismarquesas
* rapanui
* samoa
* sunda
* tagalog
* tahiti
* taroko
* tetum
* tikopia
* timor
* tonga
* tšamorro
* tuvalu
* wanukaka
* watubela