recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Kaljunaamakaija** (*Psittrichas fulgidus*) on Papua-Uuden-Guinean kotoperäinen kaija ja sukunsa ainoa laji.

Koko ja ulkonäkö
----------------

Linnun pituus on 46 cm ja paino 600–800 g. Sen höyhenpuku on enimmäkseen musta, vatsa ja siiven ylä- ja alapeitinhöyhenet ovat punaiset ja koiraan silmän takana on punainen täplä. Nokka on musta, koivet harmaat ja iiris tumman punaruskea. Naama ja kurkku ovat kaljut. Vanhin vankeudessa elänyt lintu oli 25-vuotias.

Esiintyminen
------------

Kaljunaamakaijat elävät Papua-Uuden-Guinean sisämaan vuoristoseuduilla. Populaation koko on korkeintaan noin 21 000 yksilöä, joka on karkea arvio, sillä lintu on harvinainen ja siitä on varsin vähän luotettavia havaintoja. Se on uhanalainen metsästyksen takia, sillä paikalliset asukkaat käyttävät sitä ravinnoksi ja keräävät sen sulkia ja nahkoja. Myös lemmikiksi keräily on suurimuotoista ja lintuturistien lisääntyvä määrä häiritsee lajin pesintää. Metsien hakkuut eivät ole tämän lajin uhkana, sillä lajin pääasialliset ravintopuut, eräs viikunapuulaji, yleensä säästetään hakkuissa.

Elinympäristö
-------------

Laji elää vuoristometsissä 800–2 000 m:n korkeudella merenpinnasta. Toisinaan sitä tavataan alempana lähellä rannikkoa.

Lisääntyminen
-------------

Pesä on puunkolossa. Naaras munii kaksi munaa, joita se hautoo noin kuukauden.

Ravinto
-------

Ruokavalio koostuu viikunoista, mangoista ja *Freycinetia mangopandan* -kasvin suurista kukinnoista.

Lähteet
-------

* Forshaw, Joseph M. & Cooper, William T. 1977: Parrots of the World. - T.F.H. Publications, Inc. New Jersey. ISBN 0-87666-959-3
* World Parrot Trust (englanniksi)

### Viitteet

1. ↑  BirdLife International: *Psittrichas fulgidus* *IUCN Red List of Threatened Species. Version 2013.2*.  2012. International Union for Conservation of Nature, IUCN, Iucnredlist.org. Viitattu 28.4.2014. (englanniksi)
2. ↑  AnAge (englanniksi)


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Taksonitunnisteet | 
* Wikidata: Q80736
* Wikispecies: Psittrichas fulgidus
* BioLib: 21970
* BirdLife: 22685025
* BOLD: 114170
* BOW: pespar1
* eBird: pespar1
* GBIF: 2479860
* iNaturalist: 19194
* IRMNG: 10192565
* ITIS: 177544
* IUCN: 22685025
* NCBI: 57434
* Species+: 4783
* Xeno-canto: Psittrichas-fulgidus

 |

 |
Suihkutilaan rakennettu yksinkertainen kotipimiö
Nykyaikainen suuren negatiivikoon käyttämisen mahdollistava ammattipimiö
Lauritsala-talon pimiö
**Pimiö** (valokuvalaboratorio) on tila, jota käytetään valokuvien kehitykseen. Pimiössä voidaan käsitellä filmejä tai valokuvapaperia niin, etteivät ne valotu tarkoituksettomasti. Pimiöitä on käytetty jo 1800-luvun loppupuolelta.

Pimiön voi harrastelija rakentaa kotonaan tilaan, jonka saa täysin pimennettyä. Yksinkertaista kuvien vedostamista varten pimiön varustukseen tarvitaan muun muassa suurennuskone, alan liikkeestä hankittava suojavalo, valokuvapaperia, altaat sekä kemikaalit (kehite ja kiinnite). Filmin kehittämistä varten riittää, että sen saa täysin pimeässä laitettua kehityspurkkiin; loput voi hoitaa huoneenvalossa.

Pimiössä voidaan kehittää mustavalko- tai värivalokuvia. Kun filmi on valotettu, se on ensin kehitettävä. Filmi kierretään spiraalille, joka laitetaan valotiiviiseen tankkiin. Tankista voi vaihtaa kemikaalit prosessin aikana. Mustavalkofilmin kehitysprosessin eri vaiheet ovat kehitys, keskeytys (huuhtelu), kiinnitys, loppuhuuhtelu ja kuivaus. Kun filmi on kehitetty, voidaan siitä vedostaa kuvia. Mustavalkopaperin kehitysprosessiin l. vedostukseen valmiilta negatiivilta sisältyy neljä vaihetta: valokuvauspaperin valotus negatiivin projisoivalla suurennuskojeella ja paperin kemiallinen käsittely kolmessa nesteessä: kehite, keskeyte (tai vain huuhtelu) ja kiinnite. Värifilmeille ja -papereille nämä prosessit ovat erilaiset.

Pankromaattisia mustavalkofilmejä täytyy käsitellä ennen kehitysprosessia täysin pimeässä (poikkeuksena niin kutsuttu päivänvalotankki), mutta ortokromaattisten filmien ja valokuvapapereiden kanssa voidaan käyttää suojavaloa helpottamaan työskentelyä. Ortokromaattiset filmit ja mustavalkopaperit eivät ole punaiselle valolle herkkiä, joten suojavalo on usein elokuvistakin tuttu punainen, mutta se voi olla muunkin värinen nykyisillä papereilla. Värikuvat valotetaan useimmiten pimeässä, sillä paperi on kaikille spektrin väreille sensitiivinen, lukuun ottamatta jyrkkää pudotusta herkkyydessä noin 590 nm:n kohdalla. Niinpä värivedostuksessa voidaan käyttää erityistä suojavaloa, joka hohtaa himmeästi hyvin kapealla alueella juuri 590 nm:n aallonpituudella. Pienen totuttelun jälkeen työskentely sujuu tässäkin valaistuksessa.

Värivalokuvauksen suosio ja toisaalta kameraseuroissa kiertäneet paikkansapitämättömät huhut*selvennä* sen kehitysprosessin monimutkaisuudesta laskivat 1980- ja 1990-luvuilla pimiötyöskentelyn suosiota valokuvauksen harrastajien keskuudessa. Myöhemmin nopeasti yleistyneen digitaalisen valokuvauksen myötä pimiöt ovat käyneet yhä harvinaisemmiksi, sillä nykyisin filmikuvat useimmiten skannataan ja sitten tulostetaan tai teetetään vedokset ammattilaboratorioissa.

Aiheesta muualla
----------------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Pimiö**.
* Teekkarikameroiden mustavalkotyöskentelyopas
* TAIK Virtuaaliyliopisto - filmin kehitys (Arkistoitu – Internet Archive)
* Massive Dev Chart, mustavalkofilmien kehitysaikatietoa yms.
**Konjugaatio** tarkoittaa eläintieteessä kahden yksisoluisen eliön yhtymistä ja tumien osien vaihtoa. Kasvitieteessä se merkitsee hedelmöitystä, jossa kasviyksilöt kokonaisuudessaan toimivat sukupuolisoluina. Tässä siirtymätapahtumassa päätekijänä on ensimmäinen isäntäsolu, joka on konjugatiivinen plasmidi ja jonka kopio siirtyy toiseen soluun. Konjugaatiota tapahtuu gram-negatiivisille ja -positiivisille bakteereille. On mahdollista, että konjugaation yhteydessä bakteerisolusta toiseen siirtyy konjugatiivisia transposoneita tai kromosomaalista DNA:ta. Jos bakteerisolun plasmidi on otollinen tietyille olosuhteille, konjugaatio voi aiheuttaa merkittäviä muutoksia bakteeripopulaatiossa. Näin voi olla, jos bakteerit ovat esimerkiksi antibioottiresistenssejä tai säteilynkestäviä.

Konjugaation muotoja ovat kromosomikonjugaatio, tumien konjugaatio, solujen konjugaatio ja yksisoluisten eliöiden yksilöiden konjugaatio.

Lähteet
-------

* Aikio, Annukka ja Vornanen, Rauni: Uusi sivistyssanakirja. Kustannusosakeyhtiö Otava 1993. ISBN 951-1-11365-8.

### Viitteet

1. ↑  Aikio ja Vornanen 1993, s. 247
2. ↑  Konjugaatio *Solubiologia*.  2006. Solunetti. Viitattu 10.2.2024.
3. ↑  Rauno Tirri, Juhani Lehtonen, Risto Lemmettyinen, Seppo Pihanski, Petter Portin: *Biologian sanakirja*. Otava, 1993. ISBN 951-1-11390-9.
**Alpine A110** on Renault’n omistaman Alpinen vuodesta 2017 lähtien valmistama kaksiovinen coupé-korinen urheiluauto, jonka myötä Renault herätti Alpine-merkkinsä uudelleen eloon. Malli lainaa nimensä ja muotoilun piirteensä alkuperäiseltä A110:ltä.

Alpine A110 esiteltiin Geneven autonäyttelyssä maaliskuussa 2017. Keskellä sijaitseva moottori on turboahdettu 1,8-litrainen, ja se tuottaa tehoa 249 hevosvoimaa ja vääntöä 320 newtonmetriä. Voima välitetään takapyörille seitsemänvaihteisella kaksoiskytkinvaihteistolla. Kevyen alumiinirakenteensa ansiosta A110 painaa vain 1 080 kilogrammaa.

Ensimmäiset A110-autot olivat Première Edition -erikoismalleja, joita valmistettiin Alpinen perustamisvuoden kunniaksi 1 955 kappaletta.

Lähteet
-------

1. 1 2  Vihdoinkin täällä! – Alpine A110 tuo ranskalaismerkin takaisin *Moottori*.  8.3.2017. Viitattu 11.3.2017.
2. 1 2  New 2017 Alpine A110: specs, prices, pictures and video *Auto Express*.  10.3.2017. Viitattu 11.3.2017. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Alpine A110 (2017)** Wikimedia Commonsissa
**Sittas** (k. 538 tai 539) oli roomalainen sodanjohtaja. Hän palveli keisari Justinianus I:n aikana magister militumina ja oli naimisissa keisarinna Theodoran siskon Comiton kanssa. Sittas komensi roomalaisia joukkoja Rooman ja Persian välisessä sodassa joka käytiin vuosina 527–532.

Sittas palveli upseerina Justinianuksen henkivartiostossa, kun tämä oli vielä magister militum. Vuonna 527 Sittas ja Belisarius johtivat roomalaista ryöstöretkeä Persarmeniaan. He tekivät myös toisen retken samana vuonna, mutta Aratiuksen ja Narseksen johtamat persialaiset kukistivat heidät. 

Vuonna 528 Justinianus teki Sittaasta *magister militum per Armeniam*. Tämä oli uusi virka ja Sittas oli sen ensimmäinen haltija. Ollessaan Armeniassa Sittas kukisti tzanit ja pakotti heidät omaksumaan kristinuskon ja palvelemaan Rooman armeijassa. Vuonna 530 Justinianus teki Sittaasta *magister militum praesentaliksen*, mutta määräsi tämän jäämään Armeniaan uuden magister militum per Armeniamin Dorotheoksen kanssa. Sittas ja Dorotheus saivat pian kuulla että persialaiset aikoivat hyökätä Armeniaan. Tämän kuultuaan he tekivät yllätyshyökkäyksen persialaisten leiriä kohtaan. Myöhemmin Sittas ja Dorotheos kukistivat persialaiset Satalan luona. Taistelu voitettiin koska Sittas käytti sotajuonta. 

Callinicumin taistelun aikana Sittas oli Armeniassa. Sen jälkeen kun Belisarius oli joutunut palaamaan Konstantinopoliin Justinianus määräsi Sittaan huolehtimaan alueen puolustuksesta. Kun persialaiset hyökkäsivät Martyropolista vastaan saapui Sittas suuren armeijan ja Hermogeneen kanssa paikalle. Persialaiset lopettivat Martyropoliksen piirityksen pian tämän jälkeen. 

Rauhansopimus Persian ja Rooman välillä saatiin allekirjoitettua vuonna 532. Tämän jälkeen Sittas palasi Konstantinopoliin, jossa hänet nimitettiin patriisiksi ja nimellisesti vuoden 536 konsuliksi ("ex consule"). Vuonna 535 Sittas kukisti bulgaarit Moesiassa. 

Vuonna 538 tai 539 Justinianus lähetti Sittaan taas Armeniaan, jossa oli syttynyt kapina. Aluksi Sittas yritti taltuttaa armenialaiset rauhanomaisin keinoin, mutta Justinianuksen painostuksesta hänen oli käytettävä voimakeinoja. Sittas hyökkäsi tämän jälkeen armenialaisten kimppuun Oenochalaconissa mutta kaatui seuranneessa taistelussa.

Lähde
-----

* Jones et. al.: *The Prosopography of the Later Roman Empire: A. D. 527-641*, s. 1160-1162. Cambridge University Press, 1992. ISBN 0521201608.
**IRIS-T** (*Infra Red Imaging System Tail/Thrust Vector-Controlled*) on eurooppalaisena yhteistyönä kehitetty lyhyen kantaman ilmataisteluohjus.

IRIS-T on tutkatoimisella herätesytyttimellä laukeava lämpöhakuinen ohjus ja varustettu kääntyvällä peräsuuttimella. Ainakin seuraavat koneet voidaan varustaa sillä: Eurofighter Typhoon, F-16, F/A-18, Tornado, JAS Gripen ja AMX International AMX

Kehityksestä on vastannut kuuden maan konsortio, jossa päävastuussa on saksalainen Diehl Defence. Muut osallistujamaat ovat Kreikka, Italia, Norja, Ruotsi ja Espanja. Ensimmäiset ohjukset toimitettiin tilaajille 2005.

Ohjuksen kantama on 25 km, pituus 2,94 m, läpimitta 127 mm ja paino 89 kg. Sirpaloituva taistelukärki painaa 11,4 kg.

IRIS-T SL
---------

IRIS-T SL (engl. *Surface Launched*) on maasta laukaistava ilmatorjuntaohjus, jonka on kehittänyt Diehl BGT Defence Saksan ilmavoimille IRIS-T-ohjuksen pohjalta. Diehl valitsi Nammon päivitetyn rakettimoottorin kehittämiseen ohjukseen. Intracom Defense Electronics kehitti uuden ohjelmiston ohjuksen datalinkkiä varten. SENER sai sopimuksen kehittää ohjausjärjestelmän.

IRIS-T SLM
----------

IRIS-T SLM on ilmatorjuntajärjestelmä, jota on toimitettu Ukrainaan. Rafael Lossin mukaan järjestelmät rakennetaan tilauksesta ja Ukrainaan toimitettavat ovat Egyptille suunnatusta toimituksesta.

Lähteet
-------

1. ↑  IRIS-T Air-to-Air Guided Missile Air Force Technology. Viitattu 24.7.2018.
2. ↑  IRIS-T Guided Missile Family IRIS-T Diehl Defence.  Arkistoitu 3.6.2018. Viitattu 11.11.2017.
3. 1 2 3  Diehl develops air-to-surface capability for IRIS-T AAM *janes.com*.  16.12.2016. Janes.com. Viitattu 11.11.2017.
4. ↑  IRIS-T SL Surface-to-Air Guided Missile *airforce-technology.com*. Viitattu 12.10.2022. (englanniksi)
5. 1 2  What is Germany's IRIS-T air defense system? *dw.com*. Viitattu 12.10.2022. (englanniksi)
Tabi
Tabit Awa-odori-festivaalin tanssijan jaloissa.
**Tabit** (jap. 足袋, *tabi*, sananmukaisesti "jalkavaate") ovat japanilaiset sukat, jotka on jaettu kärkiosastaan kahteen osaan niin, että isovarpaalle on oma syvennys. Tabeja käytetään yleensä perinteisten zōri-sandaalien tai geta-jalkineiden kanssa.

Tabit valmistetaan ompelemalla kolmesta peruskappaleesta: pohjasta, ulkokyljestä ja sisäkyljestä. Sukan sisäsyrjällä on halkio, joka suljetaan hakasilla. Entisaikoina tabit suljettiin nauhoin. Nykyään tabit valmistetaan puuvillasta, pellavasta, silkistä tai tekokuidusta. Aiemmin niitä tehtiin myös nahasta.

Japanissa kuljettiin aluksi avojaloin tai erilaisin heinistä tai oljista valmistetuin jalkinein. Tabin historia alkaa 200-300-luvuilta, jolloin legendaarinen keisari Ōjin ja hänen sijaishallitsijaäitinsä, keisarinna Jingū, solmivat suhteita korealaisiin ja saivat muotivaikutteita muun muassa kudontaan sieltä. Sittemmin šintolaisen papiston keskuuteen tuli rituaalinen asuste nimeltä shitozu jap. 襪, jota pidetään ensimmäisenä japanilaisena sukkana, mutta siinä ei isovarvas ole vielä erillään. Tabi kehittyi siitä jalkineen muodon seurauksena. Tabit olivat aiemmin vanhojen ihmisten epämuodollinen asuste, mutta ajan myötä ne otettiin osaksi tavallista pukeutumista ja nykyään ne ovat ehdoton osa myös juhla- ja seremoniallisia asuja.

**Jikatabit** (jap. 地下足袋) ovat eräänlaiset saapasmaiset tabit, joissa on kumipohja. Niitä on käytetty ja käytetään yhä muun muassa pelto- ja puutarhatöissä.

Lähteet
-------

* Fält, Olavi K.; Nieminen, Kai; Tuovinen, Anna; Vesterinen, Ilmari: *Japanin kulttuuri*. Otava, 2006. ISBN 951-1-12746-2.

### Viitteet

1. 1 2  Fält ym. s. 451
2. ↑  Про носки-таби *livejournal.com*.  8.6.2010. Viitattu 17.9.2018 (venäjäksi).

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Tabi** Wikimedia Commonsissa
**Piaristit** (lat. *Ordo Clericorum Regularium pauperum Matris Dei Scholarum Piarum*) on katolinen munkkikunta, jonka jäsenet sitoutuvat kouluttamaan nuorisoa maksutta. Munkkikunta on perustettu 1621.

Munkkikunnan perusti espanjalainen José de Calasanz. Hän perusti ensimmäisen koulun roomalaiseen slummiin ja 25 vuodessa kouluja tuli 40 lisää. Kouluissa köyhille pojille opetettiin hyödyllisiä taitoja, kuten lukemista ja matematiikkaa. Calasanz ärsytti kirkon johtoa myös tukemalla Galileo Galileita julkisesti.

Nykyisin munkkikunta toimii kaikkialla maailmassa, sillä on 222 toimipaikkaa ja niissä 1 300 opettajaa.

Piaristejä on syytetty alaikäisiä hyväksikäyttävien henkilöiden suojelusta.

Lähteet
-------

1. ↑  Pieni tietosanakirja runeberg.org. Viitattu 24.10.2014.
2. 1 2  Scandal in the Piarist Order (Claudia FitzHerbert reviews Fallen Order by Karen Liebreich) Telegraph. Viitattu 24.10.2014.
3. ↑  History of the Order The Piarist Order.  Arkistoitu 19.10.2013. Viitattu 24.10.2014.
Yksinkertainen järjestämätön puu. Esimerkiksi solmulla, jonka arvo on 7, on kaksi lasta, arvoiltaan 2 ja 6, sekä yksi vanhempi, arvoltaan 2.
**Puu** on tietorakennetyyppi, joka koostuu puurakenteen muodostavista hierarkisesti toisiinsa linkitetyistä solmuista.
Solmut tyypillisesti järjestetään puiksi. Solmu edustaa yhden tietorakenteen tietoa, esimerkiksi arvon, ehdon tai mahdollisesti toimii toisena itsenäisenä tietorakenteena. Puurakenteen korkein solmu edustaa kaikkia alempia lapsisolmuja.
Puut mahdollistavat nopean tiedonhaun ja lisäävät suorituskykyä. Peräkkäin järjestetyssä taulukossa joudutaan pahimmillaan käymään koko taulukko läpi, eli sen etsintäaika on lineaarinen suhteessa taulukon kokoon. Binäärihakupuu on matalampi ja sen etsintäaika on logaritminen. Parhaan tehokkuuden saavuttamiseksi puu on tasapainoitettava, jotta se on mahdollisimman matala.

Tyypillisesti tietojenkäsittelytieteessä käytetään binääripuita, joissa solmulla voi olla enintään kaksi lapsisolmua.
Näiden sovelluksia ovat binäärinen hakupuu tai tehokkaampi tasapainotettu punamusta puu.

Puu voidaan toteuttaa osoittimien avulla taulukon avulla.

IP-osoite käyttää tämän tyyppistä hakurakennetta määrittäessään sijainnin verkossa.

Merkintäkielet
--------------

Puiden ja solmujen käyttö on yleistä web-kehityksessä. Ne muodostavat suuren osan verkkosivujen ja sovellusten rakenteesta. Ohjelmoinnissa XML:ää käytetään tietokoneiden ja ohjelmoijien tiedonvälitykseen. Tämän takia XML:ää käytetään yhteisten viestintäprotokollien luomiseen esimerkiksi ohjelmien väliseen viestintään ja se toimii pohjana nykyään käytettävien web-merkintäkielten, kuten XHTML:n kehityksessä. 

Vaikka HTML ja CSS ovat ohjelmoijan näkökulmasta samankaltaisia, niitä käytetään eri tarkoituksiin. HTML:ää käytetään useimmiten ohjelmoinnissa verkkosivun tekstin kehitykseen ja CSS:ää verkkosivujen muotoiluun. XML, HTML ja XHTML tarjoavat kielen ja ilmaisun, mutta DOM toimii kääntäjänä. DOM toimii ohjelmointirajapintana, jota voi käyttää esimerkiksi verkkosivun rakenteen ja sisällön dynaamiseen muokkaamiseen. JavaScript toimii tärkeässä roolissa verkkosivukehityksessä. Sen ja DOM:in avulla voi muokata verkkosivun rakennetta koodilla. Tämä on tärkeä osa nykyajan verkkosivuja ja näiden toimivuus yhdessä mahdollistaa dynaamisen toiminnan ja interaktiivisuuden verkkosivuilla.

Käyttökohteita
--------------

* keot
* hakupuut
* merkkijonojen käsittely, esim. haku:
	+ trie, myös *alkuosapuu*, *prefiksipuu*
	+ loppuosapuu, myös *suffiksipuu*
**Sean Farrell** (s. 2. marraskuuta 2001 Hopkinton, Massachusetts) on yhdysvaltalainen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän on Montreal Canadiensin 4. kierroksen varaus vuodelta 2020 ja pelaa tällä erää Canadiensin farmiseura Laval Rocketin riveissä.

Ura
---

Farrell pelasi vuodet 2017-2019 Yhdysvaltain nuorten pelaajien kehitysohjelmassa (USNTDP) ja tämän jälkeen kaksi kautta Chicago Steelin joukkueessa USHL-juniorisarjassa. Vuosina 2021-2023 hän pelasi yliopistokiekkoa Harvardin joukkueessa ja liittyi loppukaudesta Canadiensin NHL-joukkueeseen, jossa pääsi pelaamaan kuudessa ottelussa tehden niisså yhden maalin.

### Maajoukkue

Farrell pelasi vuoden 2019 alle 18-vuotiaiden MM-turnauksessa Ruotsin Örnskoldsvikissä. Aikuisten tasolla Farrell on pelannut vuoden 2022 Olympiaturnauksessa Kiinan Beijingissä sekä MM-turnauksissa 2022 ja 2023.

Saavutukset
-----------

* U18 MM-pronssi 2019
* USHL Clark Cup mestaruus 2021

Lähteet
-------

1. ↑  Sean Farrell The Internet Hockey Databasessa (englanniksi)
2. ↑  Sean Farrell *QuantHockey*.  2.11.2001. Viitattu 12.2.2024. (englanniksi)
**Lars Haugen** (s. 19. maaliskuuta 1987 Oslo) on norjalainen jääkiekkomaalivahti, joka edustaa GET-ligaenissa pelaavaa Manglerud Staria.

Haugen on Manglerud Starin kasvatti. Hän siirtyi kaudeksi 2004–2005 Leksandin juniorijoukkueeseen. Kaudeksi 2006–2007 hän siirtyi aikuisten sarjaan Sparta Warriorsin riveihin. Joukkueessa hän pelasi sekä GET-liigassa että seuran kakkosjoukkueessa ykkösdivisioonassa. Kaudeksi 2009–2010 Haugen siirtyi Lørenskogiin. Kesken kauden 2010–2011 hän siirtyi lainalle Manglerud Starin joukkueeseen. Toukokuussa 2011 Haugen siirtyi KHL:n Dinamo Minskiin, joka lainasi hänet syyskuussa Ekstraligan Šahtjor Soligorskiin.

Haugen toimi Norjan ykkösmaalivahtina vuoden 2011 MM-kisoissa. Kisoissa hän teki kansainvälisen läpimurtonsa Norjan voitettua Ruotsin. Haugen valittiin ottelun parhaaksi pelaajaksi. Norja selvisi turnauksessa lopulta puolivälieriin asti, jossa se hävisi Suomelle 4–1. Haugenin torjuntaprosentti turnauksessa oli 92,61. Vuoden 2012 MM-kisoissa Haugenin torjuntaprosentti oli 90,91 hänen pelatessa seitsemässä ottelussa. Haugen edusti Norjaa myös jääkiekon MM-kilpailuissa vuonna 2017, jossa hän toimi joukkueen ykkösmaalivahtina.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Lars Haugen eliteprospects.com. Viitattu 9.5.2011. (englanniksi)
2. ↑  Landslagsmålvakt til Manglerud Star hockeymagasinet.no.  Arkistoitu 3.12.2010. Viitattu 9.5.2011. (norjaksi)
3. ↑  VM-debutanten etter sensasjonen: - Jeg drømte om det i natt nrk.no. Viitattu 9.5.2011. (norjaksi)
4. ↑  Jalonen: Neljän joukkoon pääsy helpottaa henkisesti aamulehti.fi. Viitattu 17.5.2011. [vanhentunut linkki]
5. ↑  Z najboljšim strelcem in vratarjem do naslov siol.net. Viitattu 17.5.2011. (sloveeniksi)
6. ↑  Goalkeepers IIHF. Viitattu 26.5.2012. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Lars Haugen Eurohockey-sivustolla (englanniksi)
Ladislaus V Postumus, 1457
**Ladislaus V,** Ladislaus Postumus (22. helmikuuta 1440 Komárom, Unkarin kuningaskunta – 23. marraskuuta 1457 Praha, Böömin kuningaskunta) oli Itävallan herttua ja Unkarin kuningas vuodesta 1444 ja Böömin kuningas vuodesta 1452.

Suku
----

Ladislauksen vanhemmat olivat Unkarin, Määrin ja Saksan kuningas Albrekt II ja kuningatar Elisabet Luxemburgilainen (unk.: *Luxemburgi Erzsébet),* (1409–1442), joka oli kuningas Sigismund Luxemburgilaisen ja Barbara Celjen (unk.: *Cillei Borbála*, saks.: *Barbara von Cilli,* slov. ja kroat.*: Barbara Celjska),* (1392–1451) ainoa lapsi ja Unkarin kuningatar omalla oikeudellaan eli kuninkaan ainoa perillinen. Barbara oli steiermarkilaisen (nyk. Slovenia) Celjen kreivi Herman II:n (1360-luku –1435) ja kreivitär Anna von Schaunbergin nuorin tytär.

Hänellä oli kolme sisarusta, joista hän oli nuorin ja syntyi vasta isänsä kuoleman jälkeen, mistä tulee hänen liikanimensä *Postumus.* Vanhin sisar Anna (1432–1462) Luxemburgin herttuatar, avioitui vuonna 1446 Saksin herttua, Türingenin maakreivi Vilhelm III:n (1425–1482) kanssa, joka kuului Wettin-sukuun; vanhempi veli Georg (16. helmikuuta 1435) kuoli kolmen tunnin ikäisenä ja vanhempi sisar Elisabet Itävaltalainen (n. 1437–1505), avioitui vuonna 1454 Puolan kuningas Kasimir IV Jagiełłon kanssa.

Kruununtavoittelija
-------------------

Unkarilaiset aateliset olivat jo valinneet kuninkaakseen Puolan Vladislav III:n, mutta leskikuningatar Elisabet suostutteli nämä kruunaamaan Ladislauksen Székesfehérvárissa vuonna 1540. Kruunaus todettiin kuitenkin pätemättömäksi. Ladislaus kasvoi Elisabetin serkun hovissa, josta tuli keisari Fredrik III. Vladislavin kuoltua vuonna 1444 Ladislaus valittiin kuninkaaksi, mutta Fredrik toimi edelleen hänen huoltajanaan ja sijaishallitsijana aina vuoteen 1452 asti.

Ladislaus V:n ja Madeleine de Valois'n kihlajaiskuva

Perintö
-------

Ladislaus V kuoli äkillisesti 37-vuotiaana Prahassa 23. marraskuuta 1457 valmistellessaan omia häitään. Hän ei koskaan avioitunut mutta ehti kihlautua Ranskan Kaarle VII:n ja Marie Anjoulaisen tyttären, 14-vuotiaan prinsessa Madeleine de Valois'n (1443–1495) kanssa. Nykyaikainen luututkimus on vahvistanut että Ladislaus kuoli joko paiseruttoon tai leukemiaan. Madeleine avioitui viisi vuotta myöhemmin Vianan ruhtinas Gastonin (1445–1470), Gaston IV de Foix´n ja kuningatar Eleonoora Navarralaisen pojan kanssa.

Lähteet
-------

1. ↑  Ladislas V *Encyclopedia Britannica*. Viitattu 23.4.2012.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Ladislaus V** Wikimedia Commonsissa

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä:**Vladislaus IJános Hunyadi** | **Unkarin kuningas**1444 - 1457 | Seuraaja:**Matias Corvinus** |

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Espanja
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Israel
* Yhdysvallat
* Tšekki
* Puola
* Vatikaani

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Deutsche Biographie

 |
|  |
| Muut | 
* IdRef

 |

 |
**Saaga S** (s. 21. huhtikuuta 2006 - 2022) oli suomalainen ravihevonen. Tamma oli vuoden 2015 ravikuningatar, joka saavutti tittelin elokuussa Joensuussa järjestetyissä kuninkuusraveissa.

Saaga S aloitti kilpailemisen keväällä 2011 ja saavutti viisivuotiskautensa kuudessatoista startissa yhteensä kuusi ykkössijaa. Kuningatarkilpailussa tamma oli ensimmäistä kertaa mukana vuonna 2013 Kuopiossa, jossa se kuitenkin hylättiin avausmatkalla. Vuotta myöhemmin Porissa Saaga S voitti avausmatkan, mutta laukkasi maaliin 1 600 metrin kilpailussa. Päätösmatkalla tamma sijoittui toiseksi, joten se olisi ilman mailin kilpailun hylkäystään taistellut jopa kuningattaren tittelistä. Vuoden 2015 kuningatarkilpailussa Joensuussa Saaga S voitti kaikki kolme osalähtöä.

Tamman valmentajana toimi sen omistaja Ilkka Pyysalo, joka myös ohjasti Saaga S:n uran ensimmäiset startit. Vakiohjastajaksi vaihtui kuitenkin nopeasti Matti Nisonen, lisäksi muutamassa kilpailussa tammaa ovat ajaneet hänen isänsä Olavi Nisonen sekä Hannu Torvinen.

Heinäkuussa 2018 sai ensi-iltansa tammasta kertova elokuva *Saaga S – satu suomenhevosesta*, jossa seurataan tamman ja sen lähipiirin elämää vuoden ajan.

Toukokuussa 2019 ilmoitettiin, että Saaga S -tamma päättää kilpauransa. Se oli aiemmin kärsinyt kavio-ongelmista. Tamman ura käsitti 145 starttia, joista se voitti 29 ja sijoittui 79 kertaa kolmen parhaan joukkoon. Saagalla oli yksi varsa, vuonna 2020 syntynyt tamma Silvia S (Costello).

Suurkilpailuvoitot
------------------

* Ravikuningatar 2015
* Ravikuningatar 2016
* Ravikuningatar 2017

Lähteet
-------

1. 1 2  Kaikkien aikojen parhaisiin suomenhevostammoihin kuulunut Saaga S on kuollut *Maaseudun Tulevaisuus*. Viitattu 1.7.2022.
2. 1 2  Jokivarren Kunkku ja Saaga S ovat uudet kuninkaalliset  2.8.2015. Aamulehti. Viitattu 3.8.2015. [vanhentunut linkki]
3. ↑  Kuningatarkilpailun osallistujat Joensuun ravirata.  Arkistoitu 4.12.2015. Viitattu 3.8.2015.
4. ↑  Saaga S 1118-06 Suomen Hippos. Viitattu 3.8.2015.
5. ↑  Saaga S jättää kilparadat *Hevosurheilu.fi*.  10.5.2019. Viitattu 12.1.2020.
6. ↑  Ravikuningatar Saaga S synnytti Silvia-varsan – molemmat voivat hyvin *Yle Uutiset*.  29.5.2020. Viitattu 1.7.2022.

Aiheesta muualla
----------------

* Saaga S Sukuposti.
**Jean-Dominique Senard** (7. maaliskuuta 1953) on ranskalainen johtaja ja liikemies. Toukokuussa 2012 hän korvasi Michel Rollierin monikansallisen Michelinin toimitusjohtajana tultuaan yhtiön palvelukseen talousjohtajaksi vuonna 2005. Senard oli ensimmäinen Michelinin toimitusjohtaja, joka ei liittynyt perustajaperheeseen. Tammikuussa 2019 hänet nimitettiin monikansallisen Renaultin presidentiksi.

Elämäkerta
----------

Senard, diplomaatin poika, kasvoi suurlähetystöissä ympäri maailmaa. Hän osallistui HEC Paris -kouluun, jossa hän suoritti koulutuksensa oikeustieteen maisteriksi.

Hän aloitti uransa useissa rahoitusyrityksissä ja saapui öljy-yhtiö Totaliin vuonna 1979. Vuonna 1987 Senard liittyi Saint-Gobainin varainhallintaan. Helmikuussa 1988 hänet nimitettiin apulaisjohtajaksi ja johtajaksi vuonna 1991. Sen jälkeen hän ohjasi Saint-Gobain-konsernin rakennusmateriaaleja, missä hän toimi vuoteen 1996 asti, jolloin hän liittyi alumiinikonglomeraattikonserniin Pechineyn talousjohtajaksi ja jäseneksi. sen toimeenpaneva komitea. Aika oli erittäin myrskyisä alumiinijättiläiselle. Kun kaivosmies Alcan teki ostotarjouksen Pechineystä vuonna 2003, Senard nimitettiin puheenjohtajaksi, jolla oli suunnitelma sulautumisen saavuttamiseksi. OPA:n seurauksena hänestä tuli Alcanin hallintokomitean jäsen.

Maaliskuussa 2005 hän liittyi Michelinin talousjohtajaksi ja johtokunnan jäseneksi. Sen pomon, Édouard Michelinin, vahingossa hukkuneen hukkumisen jälkeen vuonna 2006 hänet nimitettiin konsernin toimitusjohtajaksi toukokuussa 2007. Marraskuussa 2014 Senard vahvistettiin yhtiön toimitusjohtajaksi hallituksen kokouksen jälkeen. Hänen toimikautensa uusittiin neljäksi vuodeksi ja päättyisi vuoden 2019 ensimmäisellä puoliskolla, yhtiökokouksen päättyessä.

### Renault

Renault'n hallitus nimitti 24. tammikuuta 2019 Senardin monikansallisen Renaultin johtajaksi Carlos Ghosnin tilalle, joka oli vangittu Japanissa väitetyistä väärinkäytöksistä Nissanissa. Samaan aikaan monikansallinen autoalan yritys nimitti Thierry Bollorén Renaultin päivittäisten toimintojen pääjohtajaksi ja johtajaksi.

Lähteet
-------

1. ↑  Jean-Dominique Senard (Michelin)  : «Il faut refondre notre dialogue social»
2. ↑  Jean-Dominique Senard
3. ↑  Jean-Dominique Senard continues as Michelin managing general partner
4. ↑  Renault : qui est Jean-Dominique Senard, le successeur de Carlos Ghosn
5. ↑  Renault nombra a Jean-Dominique Senard nuevo presidente

Aiheesta muualla
----------------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Jean-Dominique Senard**.
**Kiitosvirsi** on virsi, jonka sanat liittyvät Jumalan kiittämiseen.*lähde?* Kiitosvirsi sijoittuu Suomen evankelis-luterilaisen kirkon messussa rippiosioon ja siellä synninpäästön jälkeen, ja siinä lauletaan kiitosta kolmiyhteiselle Jumalalle. Yksi kiitosvirsi on Suomen evankelis-luterilaisen kirkon virsikirjan virsi 425, jonka sanoissa esiintyvät Betlehemin paimenet. Eräs kiitosvirsi on Marian kiitosvirsi (Magnificat), joka tietojen mukaan tulee Neitsyt Marian rukouksesta, jonka hän rukoili Jeesusta odottaessaan. Myös Siionin virsissä on eräs tunnettu kiitosvirsi nimeltä Soi virteni kiitosta Herran.

Lähteet
-------

1. ↑  Rippi – Pyytää ja saada anteeksi *evl.fi*. Suomen ev.-lut. kirkko.  Arkistoitu 8.10.2023. Viitattu 6.10.2023.
2. ↑  Soi kiitosvirsi kerran Suomen ev.-lut. kirkko. Viitattu 6.10.2023.
3. ↑  Marian kiitosvirsi *Kirkkoretki*.  Arkistoitu 30.9.2023. Viitattu 6.10.2023.
4. ↑  Soi virteni kiitosta Herran - masentuneen kiitosvirsi *Henkilehti.fi*. Wordpress.com. Viitattu 6.10.2023.
**Aktiebolaget Aavasaksa Osakeyhtiö** oli vuosina 1915–1925 Ylitornion Aavasaksalla Tornionjokilaaksossa toiminut metsäteollisuusyritys. Aavasaksa Oy:llä oli puuhiomo, voimalaitos ja mylly Tengeliönjoen Haapakosken etelärannalla.

Vuonna 1914 Kemi-yhtiön entinen metsäpäällikkö Hugo Richard Sandberg, Georg Ehrnrooth, Leopold Lerche ja John Dittmar perustivat Ab Tengeliö Oy:n, joka osti Haapakosken rannoilta ranta-alueita ja koskioikeuksia vuosina 1914-1916. Yhtiön koko osakekanta myytiin syksyllä 1916 edellisenä vuonna perustetulle Ab Aavasaksa Oy:lle. Tämä yhtiö rakensi Haapakoskelle puuhiomon, voimalaitoksen ja myllyn, jotka valmistuivat kesällä 1919. Puuhiomo tuotti 6 000 tonnia massaa vuodessa ja kesäisin se työllisti useita kymmeniä henkilöitä. Massa kuljetettiin koskiveneillä Tornionjoen Ruotsin puoleiselle rannalle Övertorneån Matarengin rautatieasemalle, jossa se lastattiin rautatievaunuihin kuljetettavaksi muun muassa Narvikiin. Tehdas oli käynnissä kymmenkunta vuotta 1920-luvun lopulle saakka. Viime vaiheissa kuljetuksiin käytettiin jo kuorma-autoja sekä Aavasaksalle asti 1927 valmistunutta Suomen puolen rautatietä.

Aavasaksa Osakeyhtiön omistajiin kuuluivat tässä vaiheessa muun muassa David Morduch, John Antell, Birger Haglund, Heikki Renvall, Hugo R. Sandberg ja Einar Åström sekä Allan Hjeltin pankkiiriliike. Vuonna 1921 Aavasaksa Osakeyhtiö siirtyi Emissioniosakeyhtiön omistukseen kun Emissioni osti Hjeltin pankkiiriliikkeen. Aavasaksa Osakeyhtiön toiminta oli kannattamatonta ja se jätti konkurssianomuksen lokakuun lopulla 1924.

Torniolainen tukkukauppias K. J. Säippä osti Aavasaksa Oy:n konkurssipesän varat vuonna 1931 ja hän perusti sitten puuhiomon paikalle sahan, tiilitehtaan ja myllylaitoksen. Nämä tehdasrakennukset tuhoutuivat tulipalossa syyskuussa 1936.

Vuonna 1952 perustettiin vesivoimalayhtiö Aavasaksa Oy, joka omisti Haapakosken vesivoimalaitoksen, vuonna 1974 suljetun tiilitehtaan sekä alueella sijainneen rahtimyllyn. Tämä yhtiö rakennutti myöhemmin Tengeliönjoelle Kaaranneskosken ja Jolmankosken vesivoimalaitokset. Uuden yhtiön omistajia olivat alussa Ragnar Nordström, vuodesta 1958 Vakuutusosakeyhtiö Pohjola ja vuodesta 1980 Tornionlaakson Voima Oy. Tämä Aavasaksa Oy lakkautettiin vuonna 1981.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5  Täydentäviä yhtiötietoja : Aktiebolaget Aavasaksa Osakeyhtiö (vanha ja uusi), Pörssitieto G. Kock
2. ↑  Miljoonapalo Ylitorniolla. Massatehdas, mylly ja saha tuhoutunut, Etelä-Suomen Sanomat, 10.09.1936, nro 104, s. 2, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
**Kauko Sorjonen** (s. 1942 Punkaharju) on suomalainen yritysjohtaja ja kulttuurimesenaatti.

Kauko Sorjonen on Kopijyvä Oy:n, Kauko Sorjosen säätiön ja Minerva Kustannus Oy:n perustaja ja niiden hallitusten pitkäaikainen puheenjohtaja. Sorjonen myi vuonna 1977 perustamansa Kopijyvä Oy:n vuonna 2008 monialakonserni Panostajalle.

Vuodesta 1998 Kauko Sorjosen säätiö on jakanut avustuksia rakennussuojelulle, musiikille, kirjallisuudelle, kuvataiteelle ja tutkimukselle.
Se on pelastanut monia vanhoja rakennuksia sekä Jyväskylän seudulla että Pohjois-Suomessa.

Kunnianosoituksia
-----------------

Kauko Sorjonen sai kotiseutuneuvoksen arvonimen vuonna 1993.

Jyväskylän yliopiston humanistinen tiedekunta myönsi 10. kesäkuuta 2000 Kauko Sorjoselle filosofian kunniatohtorin arvonimen.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Kauko Sorjonen: Teen sen minkä itse pystyn  2012. YLE Keski-Suomi. Viitattu 16.8.2014.
2. ↑  Kopijyvän omistaja vaihtuu  2008. Keskisuomalainen.  Arkistoitu 19.8.2014. Viitattu 16.8.2014.
3. ↑  Kotiseutuneuvokset Kotiseutuliitto. Viitattu 16.8.2014.
4. ↑  Jyväskylän yliopisto promovoi viisitoista kunniatohtoria  2000. Jyväskylän yliopisto.  Arkistoitu 19.8.2014. Viitattu 16.8.2014.

Aiheesta muualla
----------------

* Kauko Sorjosen säätiö
* YLE uutiset: Kulttuurimesenaatti Kauko Sorjonen pelastaa Särestöniemi-museon
Mariella Bettineschi, *Carro celeste*, 1994.
**Carro Celeste** on italialaissyntyisen Mariella Bettineschin ympäristötaideteos Turussa. Se paljastettiin vuonna 1994 kaupunginteatterin ja Wäinö Aaltosen museon välisellä Itsenäisyydenaukiolla, mutta on siirretty pois paikalle rakennettavan Turun uuden musiikkitalon työmaan tieltä.

Teos on kumipyörillä varustettu koboltinsininen laatta, joka oli sijoitettu aukion nurmikkorinteeseen. Poptaidetta ja konstruktivismia henkivä teos loi illuusion liikkeestä, vaikka oli kiinnitetty maahan näkymättömällä tukirakenteella.

Bettineschin mukaan teos liittyy suomalaiseen kulttuuriin ja pohjoisten kansojen mytologiaan, jossa Otava on tärkeä tähtikuvio. Italiaksi Otavaa kutsutaan *Carro Celesteksi* eli "taivaalliseksi vaunuksi".

Lujitemuovista, ruostumattomasta teräksestä ja kumista valmistetun teoksen mitat ovat 440 × 700 cm, korkeus noin 80 cm.

Kiiltäväpintainen teos herätti keskustelua eikä kestänyt kovin hyvin Suomen sääoloja. Teoksen kymmenen paikallaanolovuoden jälkeen taiteilija Jarmo Ahlqvist uudisti sen pinnan akryylimaalilla 2004, edellisen entistysyrityksen epäonnistuttua lujitemuovikerroksen osoittauduttua ilmoitettua ohuemmaksi. Teosta on myös silloin tällöin pesty erilaisin tempauksin. Vuonna 2003 pesijänä oli Turun Saippuatehtaan perinteitä jatkanut Johnson Diversey -yhtiö, ja Taiteiden yönä 2005 teoksen pesi Turun siivoustekninen yhdistys yritystukijoineen.

*Turkulainen*-kaupunkilehden yleisöäänestyksessä Turun suosituimmista julkisista taideteoksista vuonna 2018 *Carro celeste* sai vähiten mainintoja, kuusi ääntä siinä missä yleisön suosikki *Posankka* sai 223 ääntä. *Turku – kaupunkiopas* -kirjan mukaan teosta on luultu remonttifirman rinteeseen unohtamaksi muovilevyksi.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Carro Celeste (Arkistoitu – Internet Archive), Turun kaupunki. Viitattu 26.7.2021
2. ↑  Heino, Jari: Taivaalliset vaunut karkaavat – kaikki nykyiset taideteokset eivät tulevaisuudessa mahdu supistuvalle Itsenäisyydenaukiolle.  *Turun Sanomat*, 13.04.2020. Artikkelin maksullinen verkkoversio. Viitattu 22.8.2023.
3. ↑  Riihinen, Eleonoora: Turussa iloitaan uudesta musiikki­talosta, jota aletaan rakentaa jo lähiviikkoina.  *Helsingin Sanomat*, 22.8.2023. Artikkelin maksullinen verkkoversio. Viitattu 22.8.2023.
4. ↑  Carro Celeste peilaa taas taivaankannen tapahtumia, Turun Sanomat 8.6.2004. Viitattu 17.7.2014.
5. ↑  Taivaallinen vaunu saa uuden pinnan, Turun Sanomat 11.5.2004. Viitattu 17.7.2014.
6. ↑  Carro Celesten pesu Taiteiden yönä 18.8.2005[vanhentunut linkki] Turun siivoustekninen yhdistys.
7. ↑  Tunnetko nämä 10 Turun julkista taideteosta? Tässä ovat turkulaisten suosikit ja inhokit.  *Turkulainen*, 23.6.2018. Artikkelin verkkoversio. Viitattu 22.8.2023.
**Muotovaatimus** tai **muotomääräys** tarkoittaa oikeustieteessä sitä, että jokin toimi tulee tehdä tietyllä tavalla, jotta se olisi pätevä. Esimerkiksi sopimusoikeudessa pääsääntönä on muotovapaus. Poikkeustapauksissa laki tai osapuolten sopimus edellyttää sitä, että tulee käyttää tiettyä muotoa. Esimerkiksi sopimuksessa voidaan edellyttää, että kaikki muutokset tai ilmoituksen suorituksista tulee tehdä kirjallisesti.

Jos muotomääräystä ei noudateta, kyse on muotovirheestä.

Suomen kansallisessa lainsäädännössä on useita säännöksiä siitä, että toimenpiteen tulee olla määrämuotoinen, jotta se olisi pätevä (*varsinainen muotomääräys*). Esimerkiksi testamentti tulee hätätilatestamenttia lukuun ottamatta olla kirjallinen ja se tulee kahden esteettömän todistajan yhtä aikaa läsnä ollen todistaa oikeaksi. Myös hätätilatestamentti tulee tehdä määrätyssä muodossa. Avioehtosopimus tulee tehdä kirjallisesti ja kahden esteettömän todistajan on se todistettava ja lisäksi avioehtosopimus tulee rekisteröidä Digi- ja väestötietovirastossa tai Ahvenanmaan valtionvirastossa. Kiinteistön kauppa tai lahja tulee tehdä kirjallisesti kaupanvahvistajan myötävaikutuksella. Myös avioliiton solmiminen on määrämuotoinen toimi. Joissakin tapauksissa vaaditaan, että sopimus tehdään kirjallisesti ilman todistajia. Tällaisia sopimuksia ovat maanvuokrasopimus ja sopimus osakeyhtiön perustamisesta.

Oikeustieteessä tunnetaan myös *epävarsinaiset muotomääräykset*, joiden laiminlyönnin seurauksena on haitallisena pidettävä vaikutus. Tällaisina vaikutuksina voi olla rangaistus, sopimuksen täytäntöönpanokelpoisuuden heikentyminen ja rekisteröintikelvottomuus.

* Työnantajan on annettava työntekijälle, jonka työsuhde on voimassa toistaiseksi tai yli kuukauden pituisen määräajan, kirjallinen selvitys työnteon keskeisistä ehdoista jolleivät ehdot käy ilmi kirjallisesta työsopimuksesta. Tämän velvollisuuden laiminlyönti on työsopimuslakirikkomus, josta työnantajan edustaja voidaan tuomita sakkoon.
* Myyjä saa osamaksukauppasopimuksen perusteella virka-apua esineen takaisin ottamiseksi vain, mikäli osamaksusopimus on tehty laissa säädetyllä tavalla.
* Ajoneuvon omistajanvaihdos ilmoitetaan ajoneuvorekisteriin rekisteröintitodistuksen ilmoitusosalla. Ilman asianmukaisesti täytettyä ilmoitusosaa ajoneuvoa ei ole mahdollista rekisteröidä. Autokauppa sinänsä on pätevä suullisestikin tehtynä.

Kolmannen ryhmän muotomääräyksiä muodostavat *ohjesisältöiset muotomääräykset*. Ne on annettu ohjeeksi muun muassa todistelun helpottamiseksi. Niiden noudattamatta jättämisestä ei ole muita haitallisia seuraamuksia.

Lähteet
-------

1. ↑  Perintökaari 10 luku 1 § (Arkistoitu – Internet Archive)
2. ↑  Perintökaari 10 luku 3 § (Arkistoitu – Internet Archive)
3. ↑  Avioliittolaki II osa 3 luku (Arkistoitu – Internet Archive)
4. ↑  Maakaari 2 luku 1 § (Arkistoitu – Internet Archive)
5. ↑  Avioliittolaki 4 luku (Arkistoitu – Internet Archive)
6. ↑  Maanvuokrasopimus 3 §
7. ↑  Osakeyhtiölaki 2 luku 1 § (Arkistoitu – Internet Archive)
8. 1 2  Saarnilehto, Ari: *Sopimusoikeuden perusteet*, s. 54. Talentum, 2009. ISBN 978-952-14-1374-2.
9. ↑  Työsopimuslaki 13 luku 11 § (Arkistoitu – Internet Archive)
**The Aeon** on oululainen, vuonna 2015 perustettu dark folk -yhtye, joka nojaa musiikissaan pitkälti akustisiin instrumentteihin ja esoteeristen runoilijoiden lyriikoihin. Yhtyeen nimi tulee muinaiskreikan sanasta aion (αίών), joka tarkoittaa ajanjaksoa ja maailmankautta.

Biografia
---------

Yhtye koottiin alun perin Oulun ylioppilasteatterin Suuri Peto! -näytelmää varten. Näytelmässä The Aeon esitti Tuukka Tyvelän Aleister Crowleyn runoihin säveltämiä kappaleita. Suuri Peto! oli filosofi, maagikko, esoteerikko ja okkultisti Crowleyn osittain fiktiivinen elämäkerta. Sen käsikirjoitti ja ohjasi Toni Kandelin yhdessä Heidi Maria Huotarin kanssa. Esityskauden päätyttyä bändi päätti jatkaa esiintyvänä ja levyttävänä ryhmänä.

Näytelmän jälkeen yhtye vetäytyi levyttämään ensimmäistä levyään Songs of the Great Beast Kempeleen Wolfbeat Studiosin tiloihin. Levylle valikoitui seitsemän näytelmässä esitettyä kappaletta. The Aeon solmi äänitetyn levyn pohjalta sopimuksen Luova Recordsin kanssa, ja se julkaistiin kiirastorstaina 13.4.2017. Vesa Ranta ohjasi levyn kappaleen "The Bornless One" pohjalta musiikkivideon. Levy sai lehdistössä kriitikoilta lämpimän vastaanoton. Desibeli.net ja Imperiumi.net -verkkojulkaisut antoivat Songs of the Great Beastille täydet pisteet. Se oli myös Imperiumin viikon levynä. Lisäksi ulkomaalaiset mediat, kuten ranskalainen Progcritique, antoivat hyviä arvioita. Soundi-lehden kriitikko Timo Isoaho valitsi Songs of the Great Beastin peräti vuoden levykseen. Mukaan mahtui myös vaatimattomampia arvioita. Yhtye keikkaili levyn tiimoilta oululaisten ravintoloiden lisäksi muun muassa Qstockissa, Kaustisen kansanmusiikkifestivaaleilla, Maakisessa Martinniemessä, Siilifolkissa, Uleåborg Festival Of Psychedeliassa, Kempeleen ja Oulun taiteiden yössä, Turun Unta.Kauan -festivaaleilla ja Kuopion Ottopoika-ravintolassa Jess and the Ancient Onesin kanssa. 

The Aeon oli mukana Suuren Pedon! itsenäisissä jatko-osissa Noitavasara! vuonna 2018 ja Valonkantaja! vuonna 2020. Lisäksi yhtye esiintyi muun muassa liettualaisilla Kilkim Žaibu -festivaaleilla kesällä 2018. 

The Aeonilta ilmestyi vuonna 2022 toinen albumi, The Baphomet Dream italialaisen Black Widow Recordsin alla.

Jäsenet
-------

* Anna-Kaisa Kettunen – laulu
* Antti Saarilampi – sähköbasso
* Mau Järvinen – viulu, kellopeli, yaybahar
* Lauri Sallamo – lyömäsoittimet, darbuka
* Aimo Huikka – mandoliini, saz
* Matias Tapaninen – kitara

### Entiset jäsenet

* Jesse Heikkinen – kitara (2015–2017)
* Teijo Klemettilä – harmonikka, sello (2015–2020)

Diskografia
-----------

* *Songs of the Great Beast*  (2017)
* *The Baphomet Dream*  (2022)

Kiertueet
---------

* Madness & Mystery Tour 2017

Lähteet
-------

1. ↑  Luova Recordsin sivut, The Aeon *luovarecords.com*.
2. ↑  The Bornless One -musiikkivideo *youtu.be*.
3. ↑  Desibeli.netin arvostelu *desibeli.net*.
4. ↑  Imperiumin arvostelu *imperiumi.net*.
5. ↑  Progcritiquen arvostelu *progcritique.com*.
6. ↑  Oulu-lehden ennakko Qstockin keikasta *oululehti.fi*.
7. ↑  Kilkim Žaibun nettisivut, The Aeon *kilkimzaibu.com*.
8. ↑  Levyarvostelu: Aeon, The – The Baphomet Dream *www.impe.fi*.  6.9.2022. Viitattu 10.2.2024.
**Erik (Erkki) Johannes Castrén** (5. heinäkuuta 1873 Haapajärvi – 31. joulukuuta 1936 Helsinki) oli suomalainen maatalousministeriön esittelijäneuvos ja kansliapäällikkö.

Castrénin vanhemmat olivat kihlakunnantuomari Ernst Erik Castrén (1813–1873) ja Johanna Fredrika Hamberg (k. 1922). Hän pääsi ylioppilaaksi 1893 Kuopion yksityislyseosta ja suoritti ylemmän hallintotutkinnon Helsingin yliopistossa 1898.

Castrén oli yleisen revisio-oikeuden toisena reviisorina 1907–1918 ja Suomen senaatin maataloustoimituskunnan protokollasihteerinä 1918–1919. Hän oli maatalousministeriössä esittelijäsihteerinä 1919–1922, esittelijäneuvoksena 1922–1928 sekä kansliapäällikkönä vuodesta 1928.

Castrén oli toimitsijana valtion ja Helsingin kaupungin suuressa tilusvaihtojärjestelyssä, hän toimi eduskunnan valiokuntien sihteerinä ja oli puheenjohtajana lukuisissa komiteoissa joita oli asetettu parantamaan Suojärven lahjoitusmaiden lampuotien asemaa sekä käsittelemään Karjalan kannaksella olevien valtion metsien luovutusta ja valtion virkatalojen vuokraajien asemaa. Hän oli jäsenenä myös maatalousoikeudellisen tarkkailuvaliokunnan asiantuntijalautakunnassa.

Castrén oli naimisissa vuodesta 1910 ylioppilas Elsa Helena Westlundin kanssa.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899
2. 1 2 3 4  Esittelijäneuvos E. J. Castrén kuollut, Helsingin Sanomat, 01.01.1937, nro 1, s. 5, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
3. ↑  Yrjö Kotivuori, Ylioppilasmatrikkeli 1640–1852: Ernst Erik Castrén. Verkkojulkaisu 2005. Luettu 1.1.2022.

Aiheesta muualla
----------------

* Viimeiset lahjoitusmaat. Perintokirjojen jakaminen Suojärven lampuoteille. Suomen Kuvalehdelle kirjoittanut esittelijäneuvos Erkki Castrén, Suomen Kuvalehti, 04.11.1922, nro 44, s. 6, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Metropoliitta Ambrosius toimittaa kheirotesiaa lukijaksi vihkimistä varten. Vihittävälle on puettu ylle lyhyt feloni varsinaista vihkimistä varten
**Kheirotesia** on ortodoksisen kirkon rituaali. Kheirotesialla tarkoitetaan alempaan pappeuteen vihkimistä. Toimittajana on aina piispa ja rituaali suoritetaan kirkkosalin puolella hetkien lukemisen aikana. Näin siksi, että kheirotesialla vihittävät vain avustavat jumalanpalveluksien toimittamisessa, mutta eivät saa toimittaa niitä itsenäisesti - poikkeuksena maallikon toimitettavaksi laadittu hetkipalvelus. Toimituksella vihitään lukijat ja alidiakonit. 

Kheirotesia ei kuulu ortodoksisen kirkon varsinaisiin sakramentteihin. Joskus aiemmin nimityksellä kutsuttiin myös kanttorille, kirkonisännöitsijälle tai ponomarille toimitettua virkaan siunaamista, mutta vuoden 1988 piispainkokous päätti isä arkkipiispa Johanneksen aloitteesta että kheirotesialla tarkoitettaisiin vain lukijoiden ja alidiakonien vihkimistä. Päätöksen oletetaan liittyvän samana vuonna tapahtuneeseen luterilaisen kirkon naispappeuteen, koska monet ortodoksiset kanttorit ja kirkonisännöitsijät ovat naisia. Näin siksi, koska silloinen isä arkkipiispa Johannes vastusti voimakkaasti naispappeutta.

Diakonit, papit ja piispat vihitään tehtäviinsä kheirotonian toimittamisella.

Lähteet
-------

* Arkkipiispa Paavali (toim.): Piispallisten palvelusten ohjeita, papin käsikirja
* ortodoksi.net (Arkistoitu – Internet Archive)
Otso-metsäpalveluiden logo.
**Otso-metsäpalvelut Oy** (yrityksen käyttämä kirjoitusasu OTSO Metsäpalvelut) oli metsäpalveluja tuottanut suomalainen yritys. Se toimi valtakunnallisesti koko Suomen alueella. Palveluverkostoon kuului noin 60 toimipistettä ympäri maata. Yrityksen palkkalistoilla toimii noin 150 metsäalan ammattilaista. Otson palveluvalikoimaan kuuluivat metsäautoteiden ja siltojen rakentaminen, kunnostusojitus, puukauppa, lannoitukset, metsänhoito, metsäkiinteistönvälitys, tila-arviot, metsäsuunnittelu, luonnonhoitopalvelut ja sähkölinjojen vierimetsänhoito sekä reunavyöhykehakkuut.

Otso-metsäpalvelut Oy:n toimitusjohtajana toimi Kari Lundell.

Otso-metsäpalvelut oli alun perin osa valtion Metsäkeskusta, mutta se eriytettiin omaksi liiketoimintayksikökseen. Helmet Business Mentors Oy ja toimiva johto osti organisaation Metsäkeskukselta liiketoimintakauppana ja siitä tuli samalla osakeyhtiö 1. lokakuuta 2016.

Yhtiön liikevaihto ensimmäisellä tilikaudella oli 62,3 M€ ja liikevoitto 0,9 M€. (2018) Ensimmäinen tilikausi oli 17 kk.

Yritys jätti konkurssihakemuksen Pirkanmaan käräjäoikeudelle 8. lokakuuta 2021 oltuaan yrityssaneerauksessa syksystä 2020 lähtien. Yhtiön oman ilmoituksen mukaan sen tuloksen painoivat heti alussa tappiolle metsäteiden rakentamisen supistuminen sekä sille siirtyneiden vanhojen projektien alhaiset katteet. Yrityssaneerausohjelmassa yrityksen lähes kymmenen miljoonan euron velkoja leikattiin 4,9 miljoonalla eurolla oman pääoman vastaavasti vahvistuessa. Tästä huolimatta velkoja jäi noin neljä miljoonaa euroa. Koronaviruspandemia heikensi kannattavuutta entisestään vaikeuttamalla tiekuntien kokousten järjestämistä ja hankaloittamalla uusien projektien myyntiä. Eri toimijoiden kanssa käydyt neuvottelut toiminnan jatkon turvaavan rahoituksen saamiseksi eivät johtaneet tuloksiin.

Lähteet
-------

* Otso-metsäpalvelujen verkkosivut (Arkistoitu – Internet Archive)

### Viitteet

1. ↑  OTSO Metsäpalvelut - Y-tunnus: 2782467-5 - Yritystiedot, taloustiedot, päättäjät & hallituksen jäsenet *www.finder.fi*.  Arkistoitu 28.6.2018. Viitattu 27.6.2018.
2. ↑  Terhi Pape-Mustonen: Sijoitusyhtiö ja toimiva johto ostavat Metsäkeskuksen Otso metsäpalvelut *Maaseudun Tulevaisuus*.  6.9.2016. Viitattu 24.7.2017.
3. ↑  OTSO Metsäpalvelut Oy positiivisessa vireessä *OTSO Metsäpalvelut Oy*. Viitattu 27.6.2018. (englanniksi)[vanhentunut linkki]
4. ↑  Palokallio, Jarmo: Otso Metsäpalvelut Oy on hakeutunut konkurssiin  8.10.2021. Maaseudun Tulevaisuus.