**Kielisaarella** tarkoitetaan maantieteellistä aluetta, jolla puhutaan jotain tiettyä kieltä, mutta sitä ympäröivällä alueella puhutaan jotain toista kieltä. Kielisaarelle jääneet puhujat eivät myöskään sulaudu valtaväestöön tai assimilaatio on tavallista hitaampaa.

Esimerkkejä kielisaarista
-------------------------

Romanian unkarinkieliset kielisaaret merkitty tummanvihreällä.
Romaniassa asuvat saksalaiset saivat jäädä maahan ja säilyttää koulujensa opetuskielen saksana jopa kommunistien noustua valtaan. Trendi Itä-Euroopassa oli, että saksankieliset vähemmistöt häädettiin toisen maailmansodan jälkeen. Toinen merkittävä vähemmistö ovat unkarilaiset, joiden kielisaari sijoittuu Keski-Romaniaan. Vuoden 2011 väestölaskennan mukaan Romaniassa asui 1,25 miljoonaa unkarinkielistä..

Itäfiisin puhuma-alue vaaleansinisellä. 
Saterland on itäfriisinkielinen kielisaari Ala-Saksin osavaltio Saksassa. Kielen puhujämäärä on kuitenkin laskussa: toisen maailmansodan päättyessä alueen asukkaista itäfriisiä puhui 80% väestöstä, mutta vuosituhannen alussa vastaava luku on 20%.. Puhujia on kaupungin raportin mukaan 2 250.

Kielisaaret Suomessa
--------------------

Ruotsinkieliset kielisaaret Suomessa. Vihreällä merkitty ns. uudet kielisaaret eli ruotsinkielisiä kouluja sisältävät suomenkieliset kunnat.
Suomessa kielisaarilla tarkoitetaan usein suomenkielisiä alueita, joilla elää elinvoimainen ruotsinkielinen vähemmistö. Niiden syntymisen taustalla oli 1700–1800-luvuilla kiihtynyt teollistuminen, joka toi ruotsinkielisiä ihmisiä muun muassa Sisä-Suomeen. Tämän jälkeen nousi tarve perustaa ruotsinkielisiä kouluja lapsille.. 

Nykyään perinteisiksi ruotsinkielisiksi kielisaariksi lasketaan seuraavat kunnat:

| Kunta | Asukasluku
(2019) | Ruotsinkielisten
osuus |
| --- | --- | --- |
| Tampereen vaakuna Tampere | 238 140 | 0,5% |
| Kotkan vaakuna Kotka | 52 126 | 0,9% |
| Oulun vaakuna Oulu | 205 489 | 0,2% |
| Porin vaakuna Pori | 83 934 | 0,5% |

Suurin näistä on Tampere, jossa asuu noin 1 300 henkilöä, joiden rekisteröity äidinkieli on ruotsi.

Lähteet
-------

1. 1 2  Auer, Peter & Schmidt, Jürgen Erich: *Language and Space: An International Handbook of Linguistic Variation*, s. 333–348. De Gruyter Mouton, 2010. Teoksen verkkoversio. (englanniksi)
2. ↑  The Hungarian language in education in Romania  2019. Mercator European Research Centre on Multilingualism and Language Learning. Viitattu 12.6.2020. (englanniksi)
3. ↑  What is Saterland Frisian? *Saterland Frisian*.  18.4.2020. Viitattu 12.6.2020. (englanniksi)
4. ↑  Munske, Horst Haider: *Handbuch des Friesischen*, s. 410. Max Niemeyer Verlag, 2001. Teoksen verkkoversio. (saksaksi)
5. ↑  Saterfriesische Sprache  2020. Gemeinde Saterland.  Arkistoitu 25.10.2020. Viitattu 12.6.2020. (saksaksi)
6. ↑  "Ingen pratar svenska här" – om svenskan på språköarna - Språkbruk *www.sprakbruk.fi*. Viitattu 12.6.2020. (ruotsiksi)
7. ↑  Där svenskan möter finskan *Språktidningen*. Viitattu 12.6.2020. (ruotsiksi)
8. 1 2  Tilastokeskus: Kuntien avainluvut *www.tilastokeskus.fi*. Viitattu 12.6.2020.
9. ↑  Johansson, Tim: S:t Karins svenskast i finska Finland.  *Hufvudstadsbladet*, 6.11.2019. Artikkelin verkkoversio.  (ruotsiksi)