**Valhalla-seura**, myös **Valhall-seura** (kirjoitettiin aikoinaan *Walhalla*), oli ylimmän upseeriston ja aateliston salaseura, joka toimi Suomenlinnassa vuosina 1781–1786. Seura tuki monarkiaa, kunnioitti Ruotsin maineikkaita kuninkaita, kustavilaisuutta ja ruotsalaista goottilaisuutta.

Rojalistinen seura oli tukholmalaisen La Constance'n alaosasto, jonka perusti Ruotsin kuningas Kustaa III:n kannattaja Johan Anders Jägerhorn vuonna 1781. Valhalla-seura tunnettiin alun perin Ruger Ingessonin loossina, joka kantoi Jägerhornin esi-isän nimeä.

Valhalla-seura aloitti nimellään vuonna 1783 ja Jägerhornista tuli seuran johtava ja käskevä päällikkö. Valhalla-seuralla oli Turussa alaosasto "Pyhän Akselin maja". 

Seuralla oli johtava ja käskevä päällikkö, turnausmarsalkka ja walfauderit.

Seura palkitsi jäseniä toisen asteen ritarimerkeillä. Johan Albrecht Ehrenström laati seremonian toisen asteen ritareille.

Seurassa olivat esillä muun muassa valistuksen aatteet, poliittiset ja moraaliset kysymykset. Valistuksen teemoihin sopi Kustaa III:n harjoittama kulttuuripolitiikka, joka uudisti Ruotsia.

Valhalla-seura sai uuden suunnan, koska seuran perustaja Jägerhorn haaveili Venäjän avulla perustettavasta Suomen tasavallasta. Upseeri Georg Magnus Sprengtporten vaikutti Jägerhornin ajatuksiin. Jägerhorn, Ehrenström, Axel Christian Reuterholm ja Carl Henrik Klick muodostivat kuningas Kustaa III:n vastaisen opposition. Rojalistisena seurana jäsenkunnan enemmistö säilyi uskollisena Kustaa III:lle.

Salaseuran pöytäkirjat katkeavat vuoden 1785 heinäkuuhun.

Kustaa III:n suosio laski vuoden 1786 valtiopäivien jälkeen. Jägerhorn lakkautti Valhalla-seuran valtiopäivien jälkeen vuonna 1786, koska hän liittyi oppositioon.

Jägerhornista tuli Anjalan liiton kantavia voimia. Anjalan liitto tähtäsi Suomen itsenäistymiseen Venäjän tuella. Useimmat Valhalla-seuran 313 jäsenestä lukeutuivat Anjalan liiton toimeenpanijoihin. Seura lakkautettiin lopullisesti Anjalan liiton tapauksen jälkeen vuonna 1789.

Seuran korkea-arvoisin jäsen oli Suomen armeijan ylipäällikkö, kenraali, kreivi Fredrik Posse.

Suomenlinnassa toimiva Walhalla-ravintola kantaa seuran nimeä.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  *Otavan iso tietosanakirja 9*, palsta 798. Helsinki: Otava, 1967.
2. ↑  441-442 (Nordisk familjebok / Uggleupplagan. 31. Ural - Vertex) *runeberg.org*.  1921. Viitattu 26.6.2023. (ruotsiksi)
3. 1 2 3 4 5 6 7  Johan Albrekt (Albert) Ehrenström - Svenskt Biografiskt Lexikon *sok.riksarkivet.se*. Viitattu 26.6.2023.
4. 1 2  Kati Katajisto: Isänmaamme keisari : Eliitin kansallisen identiteetin murros ja suomalaisen isänmaan rakentuminen autonomian ajan alussa.  *Helsingin yliopisto*, 31.5.2008. Artikkelin verkkoversio.
5. 1 2 3 4 5  Johan (Jan) Anders Jägerhorn - Svenskt Biografiskt Lexikon *sok.riksarkivet.se*. Viitattu 26.6.2023.
6. 1 2 3 4 5 6 7  Danielson-Kalmari, Johan Richard: *Suomen valtio- ja yhteiskuntaelämää 18:nnella ja 19:nnellä vuosisadalla - Kustavilainen aika - toinen osa*. Porvoo: WSOY, 1921.
7. 1 2  Sök - Uppslagsverket Finland *www.uppslagsverket.fi*. Viitattu 26.6.2023.
8. ↑  Knapas, Rainer & Mäntylä, Ilkka: Kustaa III (1746 - 1792) *kansallisbiografia.fi*.  10.3.2008. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura. Viitattu 26.6.2023.
9. 1 2  Seura: Suomesta tavoiteltiin tasavaltaa jo 1700-luvulla – Aatelinen upseeri Yrjö Sprengtporten oli asialla tukijoukkoineen *Seura.fi*.  6.12.2021. Viitattu 26.6.2023.
10. ↑  443-444 (Nordisk familjebok / Uggleupplagan. 31. Ural - Vertex) *runeberg.org*.  1921. Viitattu 26.6.2023. (ruotsiksi)
11. ↑  Walhalla & Aurinkoterassi - Suomenlinnan viralliset sivut *www.suomenlinna.fi*. Viitattu 26.6.2023.