**Ranskan tasavalta** 

Tämä artikkeli on osa Ranskan viidennen tasavallan poliittista elämää ja rakennetta koskevasta kokonaisuudesta

* Viides tasavalta
* Ranskan perustuslaki (1958)
* Ranskan perustuslakineuvosto

**Toimeenpanovalta**
* Ranskan tasavallan presidentti
* Ranskan pääministeri
* Ranskan hallitus

**Lainsäädäntövalta**
* Ranskan parlamentti:
	+ Ranskan kansalliskokous
	+ Ranskan senaatti

**Ranskan aluehallinto**
* Alueneuvosto (Ranska)
* Yleisneuvosto (Ranska)
* Ranskan departementit
* Ranskan arrondissementit
* Ranskan kantonit
* Ranskan kunnat

**Viidennen tasavallan vaalit**
* Ranskan presidentinvaalit
* Ranskan kansalliskokouksen vaalit
* Ranskan senaatin vaalit
* Ranskan aluevaalit
* Ranskan kantonivaalit
* Ranskan kunnallisvaalit
* Ranskan kansanäänestykset

**Ranskan puolueet**

**Kunta** (ransk. *commune*) on Ranskan pienin hallinnollisen jaon yksikkö. Kunta vastaa yleensä kaupungin tai kylän aluetta. Ranskan kuntien pinta-alat ja erityisesti asukasluvut voivat vaihdella huomattavasti: väkirikkaimmassa kunnassa Pariisissa on yli kaksi miljoonaa asukasta, pienimmissä taas ei yhtään.

Vuoden 2017 alussa Ranskassa oli yhteensä 35 498 kuntaa, kun niitä vuosituhannen alussa oli vielä yli 36 000. Kunnat käsittävät koko Ranskan alueen, lukuun ottamatta Wallista ja Futunaa ja muutamia territorioita ilman vakituista asutusta. Suurista väestöeroista huolimatta kaikilla kunnilla on periaatteessa samantyyppinen hallintojärjestelmä: kuudeksi vuodeksi valittava kunnanvaltuusto ja pormestari. Kuntajärjestelmä luotiin Ranskan suuren vallankumouksen yhteydessä. Kuntien suuresta määrästä huolimatta – Ranskan kunnat muodostavat noin puolet Euroopan unionin kunnista – niiden määrä on pysynyt viime vuosina suhteellisen samana.

Rooli ja hallinto
-----------------

Ranskan kuntahallinto perustettiin Ranskan suuressa vallankumouksessa entisten seurakuntien tilalle.

Kuntien asema on taattu perustuslaissa ja se on tärkeä taso Ranskan aluehallinnossa. Valtio on määrännyt kuntien nimet, ja niitä voidaan muuttaa valtioneuvoston (*Conseil d'État*) asetuksella. Kuntien suurista väestö- ja pinta-alaeroista huolimatta niillä on samanlainen hallintorakenne ja samat toimivaltuudet (pois lukien Pariisi, Marseille ja Lyon, joita säätelee eri laki). Alsace-Mosellen kunnilla on omia erityisiä juridisia erikoisuuksia johtuen ajalta 1871–1919, jolloin alue oli Saksan keisarikunnan alainen. Pariisia ja sitä ympäröivien departementtien (ns. *petite couronne* eli Hauts-de-Seinen, Seine-Saint-Denis'n ja Val-de-Marnen departementit) kunnilla on myös omia erityissääntöjään, koskien etupäässä alueen poliisin hallintoa.

Kuntaa hallinnoi kunnanvaltuusto (*conseil municipal*), jonka jäsenet valitaan suoralla kansanvaalilla kuuden vuoden vaalikaudeksi. Kunnanvaltuusto valitsee keskuudestaan määrin, jonka tehtäviin kuuluu kunnanhallituksen päätösten valmistelu ja täytäntöönpano. Määriä avustavat useat viransijaiset, jotka voivat saada tiettyjä valtuutuksia.

Kunnanvaltuutettujen lukumäärä riippuu kunnan väkiluvusta, minimi kunnanvaltuutettujen lukumäärä on 9. Kunnanvaltuustojen kokoukset ovat julkisia, mutta vain kunnanvaltuutetut voivat esiintyä siellä.

Kunta on alueellinen yhteisö, oikeussubjekti, jolla on oma budjetti, joka koostuu valtion tulonsiirroista ja paikallisista veroista. Kunnan toimialaan kuuluvat paikallishallinnon kysymykset, kuten vesihuolto ja rakennusluvat. Valtion edustajana kunnassa määri on vastuussa siviilisäätyyn liittyvistä toimenpiteistä (syntymä, avioliitto, avioero, kuolema) ja määrillä on myös poliisin valtuudet.

Kunnanvaltuuston ja määrin päätökset voidaan kyseenalaistaa hallinto-oikeudessa.

Kolme suurinta kuntaa (Pariisi, Marseille ja Lyon) on jaettu pienempiin hallintoyksikköihin (*arrondissement municipal*), mutta niiden toimivalta on rajoitetumpaa, esim. niillä ei ole omaa budjettivaltaa.

Kuntien toimivaltuuksia säädellään Alueellisten yhteisöjen yleisellä lainsäädännöllä, *Code général des collectivités territoriales*, lyhennetään *CGCT*.

Ranskassa on noin 500 000 kunnanvaltuutettua, määrit mukaan lukien.

Tilastoja
---------

### Kuntien lukumäärä hallintoyksiköittäin

Kartta kuntien lukumäärästä departementeittain

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| * 894 - Pas-de-Calais
* 816 - Aisne
* 782 - Somme
* 745 - Seine-Maritime
* 730 - Moselle
* 707 - Côte-d’Or
* 706 - Calvados
* 693 - Oise
* 675 - Eure
* 652 - Nord
* 620 - Marne
* 601 - Manche
* 594 - Doubs
* 594 - Meurthe-et-Moselle
* 589 - Haute-Garonne
* 573 - Saône-et-Loire
* 557 - Dordogne
* 547 - Pyrénées-Atlantiques
* 545 - Haute-Saône
* 544 - Jura
* 542 - Gironde
* 533 - Isère
* 527 - Bas-Rhin
* 515 - Vosges
* 514 - Seine-et-Marne
* 505 - Orne
* 500 - Meuse
 | * 474 - Hautes-Pyrénées
* 472 - Charente-Maritime
* 470 - Puy-de-Dôme
* 463 - Ardennes
* 463 - Gers
* 454 - Yonne
* 438 - Aude
* 433 - Aube
* 433 - Haute-Marne
* 419 - Ain
* 404 - Charente
* 403 - Eure-et-Loir
* 377 - Haut-Rhin
* 375 - Sarthe
* 373 - Côtes-d’Armor
* 369 - Drôme
* 363 - Maine-et-Loire
* 353 - Gard
* 353 - Ille-et-Vilaine
* 343 - Hérault
* 340 - Lot
* 339 - Ardèche
* 334 - Loiret
* 332 - Ariège
* 331 - Landes
* 327 - Loire
* 323 - Tarn
 | * 320 - Allier
* 319 - Lot-et-Garonne
* 312 - Nièvre
* 305 - Deux-Sèvres
* 305 - Savoie
* 304 - Aveyron
* 294 - Haute-Savoie
* 293 - Rhône
* 291 - Loir-et-Cher
* 290 - Cher
* 286 - Corrèze
* 283 - Finistère
* 282 - Vendée
* 281 - Vienne
* 277 - Indre-et-Loire
* 262 - Yvelines
* 261 - Mayenne
* 261 - Morbihan
* 260 - Cantal
* 260 - Creuse
* 260 - Haute-Loire
* 247 - Indre
* 236 - Haute-Corse
* 226 - Pyrénées-Orientales
* 221 - Loire-Atlantique
* 201 - Haute-Vienne
* 200 - Alpes-de-Haute-Provence
 | * 196 - Essonne
* 195 - Tarn-et-Garonne
* 185 - Lozère
* 185 - Val-d’Oise
* 177 - Hautes-Alpes
* 163 - Alpes-Maritimes
* 153 - Var
* 151 - Vaucluse
* 124 - Corse-du-Sud
* 119 - Bouches-du-Rhône
* 102 - Territoire de Belfort
* 48 - Ranskan Polynesia
* 47 - Val-de-Marne
* 40 - Seine-Saint-Denis
* 36 - Hauts-de-Seine
* 34 - Martinique
* 33 - Uusi-Kaledonia
* 32 - Guadeloupe
* 24 - Réunion
* 22 - Ranskan Guayana
* 17 - Mayotte
* 2 - Saint Pierre ja Miquelon
* 1 - Pariisi
 |

### Väestö

* Väestöltään suurin kunta on Pariisi 2 125 246 asukkaallaan vuonna 1999.
* Kuudessa ensimmäisessä maailmansodassa tuhoutuneessa Ranskan kunnassa ei ole yhtään asukasta. Niitä johtaa kolmijäseninen kunnanvaltuusto, jonka jäsenet nimittää Meuse'n prefekti. Kunnat ovat seuraavat :
	+ Beaumont-en-Verdunois
	+ Bezonvaux
	+ Cumières-le-Mort-Homme
	+ Fleury-devant-Douaumont
	+ Haumont-près-Samogneux
	+ Louvemont-Côte-du-Poivre

* Asutuista kunnista näissä oli pienin asukasluku vuonna 1999:
	+ Rochefourchat, Alppien juurella. Yksi asukas
	+ Leménil-Mitry, Lorrainen metsäalueella Itä-Ranskassa. Kaksi asukasta
	+ Rouvroy-Ripont, Champagnen alueella. Kaksi asukasta

### Pinta-ala

* Kuntien keskikoko Ranskan Euroopan puoleisessa osassa on 14,88 km² ja kuntien mediaanikoko Ranskan Euroopan puoleisessa osassa on 10,73 km².

* Ranskan suurin kunta pinta-alaltaan on Maripasoula (3 710 asukasta) Ranskan Guayanan departementissa: 18 360 km².

* Ranskan Euroopan sijaitsevista kunnista pinta-alaltaan suurin on Arlesin kunta (50 513 asukasta) Marseillen lähellä. Alue muodostuu suurimmasta osasta Rhône-joen suistoa: 759 km².

* Pienin kunta koko Ranskassa on Castelmoron-d'Albret (62 asukasta) Bordeaux'n lähellä: 0,0376 km²

Katso myös
----------

* Luettelo Ranskan kunnista

Lähteet
-------

1. ↑  Meuse (France): Arrondissements & Communes – population statistics and maps
2. ↑  Roger, Patrick: La France ne compte plus que 35 498 communes. *Le Monde* 19.1.2017. Viitattu 25.7.2017.

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.   
Alkuperäinen artikkeli: fr:Commune française