*Tämä artikkeli käsittelee rakennustyyppiä. Ateenan Tholoksesta ja Delfoin Tholoksesta on erilliset artikkelit.*
**Tholos** (m.kreik. θόλος) on eräistä historiallisista rakennelmista ja rakennuksista käytetty nimitys. Varhaiset *tholokset* olivat Lähi-idän taloja, joissa kupolikattoiseen osaan vei pitkulainen suorakaiteen muotoinen eteinen. Muinaiskreikkalaiset ja näiden edeltäjät minolaiset ja mykeneläiset rakensivat myöhemmin *tholoksia* Kreetalle, Kreikkaan ja Etelä-Espanjaan. Näissä kivillä tai maalla peitettyyn hautakupoliin vie suora käytävä. Klassisessa kreikkalaisessa arkkitehtuurissa *tholos* on tyypillisesti pyöreä temppeli tai muu rakennus.

Tholos-haudat
-------------

Pronssikautisen Mykeneläisen tholos-haudan poikkileikkaus.
Kupolihauta on pyöreä, korkea, valeholvattu hautakammio, johon tavallisesti johtaa pitkä, avonainen, kivinen käytävä, *dromos*. Nykyään kuuluisimmat kupolihaudat sijaitsevat Kreikassa ja Etruriassa. Nimekkäin niistä lienee niin kutsuttu Atreuksen aarrekammio, joka sijaitsee Mykenen Leijonaportin lähellä.

Tholoksen edessä voi olla myös kivinen esihalli. Tholos-hauta perustunee alkujaan erääseen Lähi-idän pyöreään kupolikattoiseen talotyyppiin.

Kupolikattoisia, pyöreäpohjaisia majoja ja taloja rakennettiin Lähi-idässä hyvin varhain, ja niitä esiintyi varhaisella esikeraamisella ajalla laajalti. Mehiläispesää muistuttavia asuintaloja ilmestyi noin 7000 eaa. Choirokoitíaan Kyprokselle*lähde?*. Myöhemmin esikeraamisella ajalla yleistyi suorakaiteen muotoinen talotyyppi. Tholos saattaa olla näiden kahden tyypin yhdistelmä.

Varhaisimmat tholokset tehtiin joskus 6. vuosituhannella Pohjois-Mesopotamian ja Syyrian seuduilla muun muassa Tell Arpatsjiyahin. Niitä rakensi Halafin kulttuuri, joka kesti noin 700 vuotta. Nämä lienevät olleen temppeleitä, asuintaloja tai hautoja. Syyriassa näkee nykyäänkin tholos-tyyppisiä mehiläispesää muistuttavia savirakennusten kattoja. Joidenkin mielestä tholos-rakennelmatyyppi liittyy puolipaimentolaisten elämäntapaan.

Halafin jälkeen tholosten rakenteminen näyttää pysähtyneen, ja tholosten rakentamisessa oli katkos tai historian tiedoissamme aukko. Seuraavan kerran tholoksia tavataan esiminolaisessa Etelä-Kreetassa joskus välillä 4000–3000 eaa.. Näitä hautoja rakennettiin siellä yli tuhat vuotta, ja jotkut jäivät käyttöön myöhäispronssikaudelle asti.

Tholokset levisivät minolaisten matkojen mukana Etelä-Espanjaan, missä niiden rakentaminen liittyi Los Millaresin kulttuuriin noin 3200–2600 eaa. Minolainen vaikutus levisi myös Manner-Kreikkaan. Kreikan mantereella tholos-hautoja alettiin tehdä myöhäispronssikaudella, ja ne yleistyivät noin 1500 eaa. Mykenen sivilisaation noustessa. Varhaisimmat tholos-haudat on löydetty Choirokoitíasta. Tholos-haudat liittynevät alkujaan varhaiseen Välimeren neoliittiseen kulttuuriin, joka levisi Levantista Portugaliin ja Britteinsaarille.

Tholosta jonkin verran muistuttivat Sardinian nuraghit, muutamat muut Etelä-Euroopan*lähde?* ja eräät hyvin varhaiset Pohjois-Mesopotamian rakennelemat.

Tholos-pyörötemppelit
---------------------

Klassisessa kreikkalaisessa arkkitehtuurissa tholos tarkoittaa pyörötemppeliä tai muuta pyöreää rakennusta. Tunnetuimpia esimerkkejä tällaisista ovat Ateenan Tholos eli Prytaneion, Delfoin Athene Pronaian pyhäkköalueen Tholos, Epidauroksen Asklepieionin Tholos sekä Olympian Filippeion.

Galleria
--------

* Mehiläiskennomaisia taloja Harranissa, Syyriassa. Ne tuovat mieleen Halaf-kauden kivikautiset tholokset.Mehiläiskennomaisia taloja Harranissa, Syyriassa. Ne tuovat mieleen Halaf-kauden kivikautiset tholokset.
* Etelä-Espanjan Los Millaresin kuparikautinen tholos.Etelä-Espanjan Los Millaresin kuparikautinen tholos.
* Mykeneläinen nk. Atreuksen aarrekammio on tyypillinen muinaiskreikkalainen tholos-hauta.Mykeneläinen nk. Atreuksen aarrekammio on tyypillinen muinaiskreikkalainen tholos-hauta.
* Antiikin Kreikan Delfoin Tholos-pyörötemppeli.Antiikin Kreikan Delfoin Tholos-pyörötemppeli.

Lähteet
-------

1. ↑  Kodin Suuri tietosanakirja, osa 7 vuodelta 1979, s. 280
2. ↑  Otavan Iso tiettosanakirja, osa 4 vuodelta 1962, palsta 1661
3. ↑  Kodin suuri tietosanakirja, osa 7 vuodelta 1979, s. 280
4. ↑  Neolithic Settlement, Khirokitia Map
5. ↑  (Vanhentunut linkki)[vanhentunut linkki]
6. ↑  Armas Salonen, Kaksoisvirranmaa, WSOY 1945
7. ↑  Halaf-cultuur (noin 5500 – noin 4500 eaa)
8. ↑  Beehive History (Arkistoitu – Internet Archive)
9. ↑  The Early Minoan Colonization of Spain, W. Sheppard Baird, June 20, 2007

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **tholokset** Wikimedia Commonsissa