**Terrorismi Suomessa** on suunniteltuja ja toteutettuja terroritekoja Suomen alueella.

Suomen historiasta tunnetaan muutamia tekoja, jotka nykyään tulkittaisiin terrorismiksi. Esimerkkejä ovat vuosina 1929–1932 toimineen Lapuanliikkeen poliittinen väkivalta sekä Verikoiriksi nimitetyn nationalistisen poikaporukan attentaatit 1900-luvun alussa. 

Sitä, millaista toimintaa Suomessa nykyään pidetään terrorismina, määritää terrorismirikoksia koskeva rikoslain luku 34 a, joka on ollut voimassa vuodesta 2003. Tammikuuhun 2021 mennessä tämän lain perusteella oli annettu yksi lainvoimainen tuomio terrorismirikoksesta. Se koski Turun puukotusiskua (2017), jossa marokkolaissyntyinen mies tappoi kaksi ihmistä. Suomen historian toinen tuomio terrorismirikoksesta annettiin huhtikuussa 2023, kun Helsingin käräjäoikeus tuomitsi 22-vuotiaan espanjalaismiehen kouluttautumisesta terrorismirikoksen tekemistä varten neljän kuukauden ehdolliseen vankeuteen. Kolmessa muussa tapauksessa syyte on edennyt oikeudenkäyntiin asti, mutta loppujen lopuksi nämä syytteet ovat kaatuneet. 

Terrorismi on kuitenkin tulkinnanvarainen ja kiistanalainen käsite. Myös Jokelan koulusurmiin (2007) liittyi terrorismin elementtejä, mutta poliisi ja media käsittelivät tapausta pelkästään murhina eivätkä terroritekona. Kuopion kouluhyökkäys (2019) täytti erään terroriteon määritelmän, mutta tekoa ei silti tutkittu saati syytetty terroristisena rikoksena. Terrorismiksi olisi voitu nimittää myös 1990-luvun kettutarhaiskuja ja vuoden 2015 polttopulloiskuja vastaanottokeskuksiin, mutta niin ei tehty. Terrorismintutkija Leena Malkki on selittänyt taipumusta monilla syillä, joita ovat esimerkiksi osallisten poliittiset pyrkimykset, viranomaisten tavoitteet ja kyvyt sekä tekoihin syyllistyneiden kansalaisuus. 

Sen sijaan Marylandin yliopiston terrorismintutkimuslaitoksen kokoaman Global Terrorism Databasen mukaan vuosina 1970–2020 Suomessa tapahtui 20 terroritekoa. Marylandin yliopiston listaus ei sisällä esimerkiksi vuoden 1977 tapausta, jolloin uusnatsit tuhopolttivat kirjapaino Kursiivin, joka painoi kommunistista *Tiedonantaja*-lehteä.

Nykytilanne
-----------

Suojelupoliisin mukaan pääasiallisen terrorismin uhan Suomessa muodostavat äärioikeistolaiset tai radikaali-islamistiset henkilöt ja ryhmät. Supon terrorismin torjunnalla on kohteena noin 350 henkilöä vuodenvaihteessa 2022–2023. Useimmat heistä ovat radikaali-islamisteja, mutta äärioikeistolaisten kohdehenkilöiden osuus on kasvanut merkittävästi vuoden 2018 jälkeen.

Vuonna 2023 esillä oli useita terroristisia rikostapauksia, joista muun muassa Kankaanpään uusnatsiryhmän oikeuskäsittely on kesken.*lähde?*

Pirkanmaalainen maisteri
------------------------

Lisäksi keskusrikospoliisi tutkii seitsemää epäiltyä terrorismirikosta nimikkeellä *terroristisessa tarkoituksessa tehty laiton uhkaus*. Tapauksissa on kyse epäilyttävistä paketeista, joita lähetettiin vasemmistoliiton, vihreiden ja SDP:n toimistoihin Tampereella, Turussa ja Helsingissä kevättalvella 2023 ennen eduskuntavaaleja. Tuolloin poliisipartio arvioi vasemmistoliiton toimistolle lähetetyn paketin näyttävän pommilta ja käski tyhjentää rakennuksen, mutta pommiryhmä totesi paketin sisällön vaarattomaksi. Näitä tapauksia tutkittiin aluksi laittomina uhkauksina, mutta myöhemmin poliisi on alkanut epäillä niillä olleen terroristinen tarkoitus. Kyseessä on Suomen historian ensimmäinen puolueisiin kohdistunut terrorismirikosepäily. Kaikissa näissä tapauksissa epäiltynä on sama henkilö.

Epäilty on vuonna 1980 syntynyt pirkanmaalainen mies, joka on valmistunut yliopistosta filosofian maisteriksi 2020-luvulla. Hän työskentelee vakuutusyhtiössä ja on naimisissa. Hän on julkaissut useita pamflettimaisia tietokirjoja esimerkiksi turvallisuudesta, okkultismista ja akselerationismista. Hän on ollut perussuomalaisen puolueen aktiivinen jäsen, ja hän on kirjoittanut kymmeniä tekstejä perussuomalaisten viralliselle blogisivustolle ja analyysin Suomen Perustalle. Hän on myös allekirjoittanut Sinimustan puolueen kannattajakortin. Miestä epäillään julkisesta kehottamisesta rikokseen verkkokirjoitustensa vuoksi ja lisäksi lievästä ampuma-aserikoksesta. KRP otti miehen kiinni, kuulusteli häntä rikoksesta epäiltynä ja teki kotietsinnän hänen omakotitaloonsa. 

Kotietsinnän perusteella mies on kiinnostunut saatananpalvonnasta. Hänen kotoaan löytyi rituaalien rekvisiittaa ja poliisi sai viitteitä siitä, että mies olisi harjoittanut satanistisia rituaaleja kotonaan tai sen lähiympäristössä. Hänen kotitalonsa lähettyville oli rakennettu "alttari". Hänellä oli hallussaan kirja *21 polkua pimeyden valtakuntaan*, joka liittyy myös Lahden ja Kankaanpään uusnatsiterroristien tapauksiin. Miehen viestittely viittaa siihen, että hän on osallistunut kyseisen teoksen julkaisemiseen ja levittämiseen. Lopulta KRP epäili, että mies oli alkanut suorittaa kirjassa kuvattavaa rituaalia, jonka vuoksi hän aikoi mahdollisesti toteuttaa kirjassa mainitun rituaalimurhan tai yllyttää jonkun muun tekemään sellaisen. Mies oli poliisin tarkkailun ja televalvonnan kohteena mahdollisen tulevan rikoksen estämiseksi tai paljastamiseksi. Ylen kysyessä asiasta mies väitti, että hänen toimissaan on kyse vain hänen kirjoittamansa jännitysromaanin mainostempuista. Tapausten esitutkinta on kesken ja valmistunee viimeistään vuoden 2024 alkupuolella.

Äärioikeistolainen terrorismi
-----------------------------

Ennen vuotta 2019 Suomessa ei esiintynyt sellaista äärioikeistolaista toimintaa, jota olisi pidetty terrorismina. Siihen asti keskeisimpiä äärioikeisto­toimijoita oli uusnatsiliike Pohjoismainen vastarintaliike, joka lakkautettiin 2020. Maan ensimmäinen äärioikeistoon liittyvä terrorismirikosepäily koskee Kankaanpään seudulla toiminutta akselerationistien ryhmää, joka tuli yleiseen tietoisuuteen vuonna 2021.

### Kankaanpään uusnatsiryhmä

*Pääartikkeli: Kankaanpään uusnatsiterroristit*
Vuoden 2021 lopulla viisi kantasuomalaista miestä vangittiin Kankaanpään seudulla ja Tampereella. Poliisin mukaan kyseessä on radikaali äärioikeistolainen ryhmittymä, joka edustaa akselerationismiksi kutsuttua ideologiaa. Ideologian mukaan yhteiskunta on vihollinen, ja sen romahduttamista on kiihdytettävä terroriteoilla ja väkivallalla. Kotietsinnöissä poliisi takavarikoi ryhmältä aseita ja räjähteitä. Poliisi epäilee, että miehet olivat opetelleet aseiden ja räjähdysaineiden käyttöä tehdäkseen räjähdeiskun Niinisalon vastaanottokeskukseen. Rikosnimikkeinä esitutkinnassa ovat terroristisessa tarkoituksessa tehty törkeä ampuma-aserikos, terroristisessa tarkoituksessa tehty tahallinen räjähderikos, kouluttautuminen terrorismirikoksen tekemistä varten ja terroristisessa tarkoituksessa tehty törkeä varkaus.

### Lahden uusnatsiterroristit

*Pääartikkeli: Lahden uusnatsiterroristit*
Vuonna 2023 äärioikeistolaisia henkilöitä tuomittiin terroristisessa tarkoituksessa tehdyistä rikoksista ensimmäisen kerran Suomen rikoshistoriassa. Neljä kantasuomalaista miestä vangittiin 2022 epäiltyinä törkeästä ampuma-aserikoksesta. He olivat valmistautuneet väkivaltallantekoihin muun muassa varustautumalla aseellisesti ja suunnittelemalla iskuja, joiden kohteina olivat mm. maahanmuuttajat ja tummaihoiset ihmiset. Epäiltyjen hallusta löytyi vähemmistöjen, kansanedustajien ja aktivistien osoitteita, joiden poliisi katsoi mahdollisesti viittaavan iskukohteiden kartoitukseen. Tuomitut olivat viestittäneet pääministeri Sanna Marinin tappamisesta. Yksi epäillyistä sai haltuunsa sisäministeri Maria Ohisalon ja valtakunnansyyttäjä Raija Toiviaisen kotiosoitteet, minkä vuoksi KRP:ssä arvioitiin, että sisäministeriin ja valtakunnansyyttäjään saattoi kohdistua vakavan väkivallan uhka. Henkilökohteiden lisäksi epäillyt suunnittelivat iskuja muun muassa sähköverkkoon ja raideliikenteeseen. Yksi epäillyistä suunnitteli suistavansa junan kiskoilta ja kaatavansa puita sähkölinjojen päälle. Joukolla oli hallussaan lukuisia aseita ja patruunoita. Tuomittujen motiivit pohjautuivat poliisin mukaan akselerationistiseen ideologiaan. Käräjäoikeus katsoi, että toiminnan tarkoitus oli aiheuttaa vakavaa pelkoa väestön keskuudessa, eli menettely tapahtui terroristisessa tarkoituksessa.

### Muita äärioikeistolaisen terrorismin tapauksia

Supon erityisasiantuntijan mukaan Lahden ja Kankaanpään ryhmien lisäksi vuodesta 2018 lähtien on ilmennyt muitakin epäilyjä äärioikeistolaisesta terrorismista. Ne tapaukset ovat kuitenkin päätyneet rikostutkintaan jollakin muulla kuin terrorismirikoksen nimikkeellä.

Vuoden 2023 kesällä 33-vuotiasta miestä syytettiin Helsingin rautatieasemalle suunnitellun törkeän, henkeen tai terveyteen kohdistuvan rikoksen valmistelusta. Hän oli kertonut tuttavalleen väkivaltaisista ajatuksista ulkomaalaisia kohtaan. Mies oli aiemmin tappanut veljensä veitsellä. Vapauduttuaan vankilasta hän osti kaupasta puukkosahan, sahanteriä, kaksi kirvestä, mattoveitsen, vesurin, kommandopipon sekä hansikkaat. Lähettämissään viesteissä hän kertoi hankkineensa rikoksentekovälineitä ja palaavansa vankilaan. Kun poliisi 6. kesäkuuta 2023 otti miehen kiinni, hänellä oli repussaan muun muassa kirves ja puukko. Syyttäjän mukaan hän oli valmistellut ulkomaalaisiin kohdistuvaa vakavaa väkivaltarikosta Helsingin Rautatientorin läheisyydessä päästäkseen takaisin vankilaan. Mies kiisti rikoksen. Hän kertoi olleensa juuri lähdössä nuotiolle. Kirves olikin puiden pilkkomista varten, kommandopipo ja hansikkaat metsästysharrastusta varten. Käräjäoikeus hylkäsi syytteet, sillä teräaseet soveltuvat myös muuhun tarkoitukseen kuin toisten vahingoittamiseen.

Radikaali-islamistinen terrori 2010-luvulla
-------------------------------------------

Suojelupoliisin mukaan terrorismin uhka on kasvanut Suomessa, muun muassa siksi, että Suomeen on saapunut radikalisoituneita henkilöitä. Osalla näistä henkilöistä on vierastaistelijakokemusta tai he ovat muuten ottaneet osaa vakavaan terroristiseen toimintaan. Isis on poliisin mukaan soluttanut Eurooppaan suuntautuneeseen pakolaisvirtaan. Suojelupoliisin tietoon tuli vuoden 2016 aikana uskottavia vihjeitä Suomeen saapuneista terroristitaustaisista henkilöistä. Suomen viranomaiset ovat käynnistäneet tällaisten vihjeiden johdosta rikostutkintoja ja erilaisia tiedusteluoperaatioita. Tämänkaltaisten rikosten tutkimukset ovat usein haastavia kansalliselle oikeusjärjestelmälle. Syynä ovat ongelmat jotka liittyvät rikosten vakavuuteen, tekopaikkaan ja muihin olosuhteisiin. Suojelupoliisi on myös kertonut, että rikoksiin syyllistyneiden saattaminen vastuuseen on vaikeaa. Vakaviinkin rikoksiin syyllistyneiden poistaminen Suomesta on osoittautunut suureksi haasteeksi. Suomeen saapuneita turvapaikanhakijoita on myös kadonnut.

Lisäksi Suojelupoliisi kertoo, että terroristiseen toimintaan liittyviin henkilöihin kohdistuva tiedonhankinta on entisestään vaikeutunut Suomessa. Syynä on se, että terroristiryhmät suojaavat operatiivista toimintaansa entistä taitavammin. Suomen vastainen jihadistinen propaganda on lisääntynyt. Sekä suomalaisia että suomen kieltä on käytetty muun muassa Isisin propagandassa.

On myös mahdollista, että kansainvälisiin kriisinhallinta- ja koulutusoperaatioihin osallistuminen on nostanut Suomeen kohdistuvaa terroristista uhkaa. On kuitenkin huomionarvoista, että Suomi ei edelleenkään ole terroristijärjestöjen tärkeimpiä kohteita, mutta yksittäisten tekijöiden väkivaltaisten tekojen uhka on kuitenkin edelleen kohonnut.

Terrorismi-lainsäädäntöä on 2010-luvulla muokattu Suomessa, ja nykyään myös terroristijärjestön rahoittaminen on Suomen lain mukaan rikos. Suojelupoliisin päällikkö Antti Pelttari totesi huhtikuussa 2017 Tukholman iskun jälkeen, että terrorin uhka Euroopassa ehkä suurempi kuin koskaan. Kesäkuussa Suojelupoliisi nosti Suomen uhka-arviota ja totesi, että myös Suomessa terrori-iskun uhka on korkeampi kuin koskaan aikaisemmin. Suojelupoliisin päällikön Antti Pelttarin mukaan terrori-iskun *uhkaa ovat nostaneet Suomen profiilin vahvistuminen radikaali-islamistisessa propagandassa ja terrorismintorjunnan kohdehenkilöiden yhä vakavammat kytkökset terroristiseen toimintaan*. Samassa yhteydessä Helsingin Sanomat uutisoi, että Suojelupoliisi on ottanut käyttöön uuden asteikon, jolla terrori-iskun uhkaa arvioidaan. Neliportaisessa asteikossa Suomen uhka-arvio oli kesäkuussa 2017 portaalla kaksi, eli uhka oli kohonnut. Samaan aikaan Suojelupoliisin tietoon oli tullut myös aiempaa vakavampia terrorismiin kytkeytyviä hankkeita ja suunnitelmia Suomessa.

Kesäkuussa 2017 Suojelupoliisi esitti arvion, että terrorismille myötämielisiä henkilöitä on Suomessa noin 350. Määrä on kohonnut viime vuosina voimakkaasti. Suojelupoliisin mukaan kasvua on vuodesta 2012 noin 80 prosenttia. Aikaisempaa suurempi osa näistä henkilöistä on Suojelupoliisin mukaan osallistunut aseelliseen konfliktiin, ilmaissut halua osallistua aseelliseen toimintaan tai saanut terroristista koulutusta. Tätä Suojelupoliisi pitää merkittävänä muutoksena aiempaan. Kesäkuun 2017 uhka-arvio esittää, että Suomesta lähteneitä vierastaistelijoita on noussut terroristijärjestö Isisissä merkittäviin asemiin. Heillä on laajat verkostot äärijärjestön sisällä. Suojelupoliisin tutkijoiden mukaan Suomen aseman muutos on merkittävä ja historiallinen.

Iskujen uhkaa Suomessa on nostanut se, että Suomesta pyritään maalailemaan terroristisessa propagandassa kuvaa osana yleistä vihollisjoukkoa ja sitä kautta oikeutettuna iskukohteena. Lisäksi Suomi pyritään myös esittämään Isisille vihamielisenä valtiona. Uhkaa nostaa myös terroristien kohdevalinnan monipuolistuminen. Isisin iskut eivät kohdistu enää ainoastaan strategisiin kohteisiin, vaan iskujen kohteita pyritään laajentamaan.

Sisäministeriön vuoden 2020 väkivaltaisen ekstremismin tilannekatsauksessa kirjoitetaan, että Isis pitää Suomea oikeutettuna terrorismin kohdevaltiona, koska Suomi on osa ISIS:n vastaista koalitiota. Al-Qaidan ja al-Sha-baabin toiminta on pääasiassa keskittynyt Aasian ja Afrikan konfliktialueille ja epävakaisiin valtioihin, mutta niiden toiminnan taustalla on kansainvälinen salafi-jihadistinen ideologia. Suomessa terrorismin torjunnan kohdehenkilöitä on 390. Heistä valtaosa kannattaa tai tukee toiminnallaan radikaali-islamistista terrorismia. Syyrian ja Irakin konfliktiin liittyvän vierastaistelijailmiön sekä värväys- ja tukiverkostojen aktivoitumisen myötä terrorismin torjunnan kohdehenkilöiden lukumäärä yli kaksinkertaistui 2010-luvun aikana Suomessa. Sisäministeriön mukaan ei ole nähtävissä mitään syitä, jotka merkittävästi laskisivat terrorismin torjunnan kohdehenkilöiden lukumäärää Suomessa. Henkilöiden aiheuttaman uhkan luonne voi kuitenkin muuttua. Terrorismin torjunnan kohdehenkilöiden lukumäärän jatkuva kasvu etenkin vuodesta 2015 alkaen, Turussa elokuussa 2017 tapahtunut terrori-isku sekä monimutkainen Syyrian ja Irakin konflikti osoittavat, että kansainvälisillä tapahtumilla voi olla merkittävä radikalisoiva ja liikkeelle paneva vaikutus Suomenkin turvallisuustilanteeseen. Kansainväliset tapahtumat voivat tietyissä olosuhteissa toimia laukaisevana tekijänä väkivaltaiselle uskonnollisesti tai poliittisesti motivoituneille teoille myös Suomessa.

### Temppeliaukion terroriteon epäily

Temppeliaukion kirkon betoniesteet sisäänkäynnin edessä. Keskusrikospoliisi epäili kesäkuussa 2017, että kirkkoon on suunnitteilla terrori-isku, jonka vuoksi esteet tuotiin sisäänkäynnin eteen.
Keskusrikospoliisi epäili kesäkuussa 2017, että Temppeliaukion kirkkoon on suunnitteilla terrori-isku. Näkyvät tapahtumat saivat alkunsa, kun kirkon alueella oli sunnuntaina 18. kesäkuuta 2017 poliisioperaatio rikoksesta epäillyn henkilön tavoittamiseksi. Poliisioperaatio oli useiden tuntien mittainen. Poliisi ei tuolloin paljastanut operaation tarkkaa syytä, ainoastaan sen, että poliisi tavoitteli rikoksesta epäilytyä henkilöä. Poliisi ei tavoittanut henkilöä. Seuraavana maanantaina paikalle tuotiin useita betoniesteitä. Töölön kirkkoherran Auvo Naukkarisen mukaan esteet on järjestetty paikalle Töölön seurakunnan, Helsingin kaupungin ja poliisin toimesta. Vastaavanlaisia betoniesteitä käytetään esimerkiksi estämään ajoneuvojen pääsyä suojatulle alueelle. Suojelupoliisi nosti yleistä terrorismin uhka-arviota Suomessa viikko ennen tapahtumia, mutta nostolla ei välttämättä ollut yhteyttä viikonloppuna poliisin saamaan vihjeeseen terrori-iskusta. Suojelupoliisi kertoi tapahtumia edeltävänä keskiviikkona, että terrori-iskujen uhka Suomessa on suurempi kuin koskaan.

### Terrori-iskuihin varautuminen Tukholman iskun jälkeen

Muutamat kaupungin sekä erilliset tapahtumat Suomessa ilmoittivat Tukholman iskujen ja Temppeliaukion terroriepäilyn jälkeen, että ne alkavat suojata alueitaan erilaisin betonisin ajoestein. Esimerkiksi Savonlinnan tori suojattiin kesäkuun 2017 alussa, jotta se olisi suojattu muun muassa heinäkuussa järjestettävien Savonlinnan oopperajuhlien ajan. Itä-Suomen kaupungeista myös Joensuu ja Imatra rakensivat esteitä isolla ajoneuvolla toteutettavan terrori-iskun varalle. Temppeliaukion epäilyn jälkeen myös Jyväskylässä päätettiin rakentaa poliisin ja pelastuslaitoksen esittämän pyynnön seurauksena lisää pysyviä esteitä kaupungin keskustaan, muun muassa kävelykadulle. Esteet on tarkoitus rakentaa ennen rallin MM-osakilpailua, Suomen ralli<, joka on iso tapahtuma Jyväskylässä.

### Turun terrori-isku elokuussa 2017

Kynttilöitä ja kukkia Turun kauppatorilla noin kymmenen tuntia Turun puukkoiskun jälkeen, 19. elokuuta 2017.
*Pääartikkeli: Turun isku 2017*
Marokkolaistaustainen 18-vuotias turvapaikanhakija Abderrahman Bouanane puukotti kaksi ihmistä kuoliaiksi, ja haavoitti kahdeksaa 18. elokuuta 2017. Väkivallan tekijä juoksi Kauppatorilla ja sieltä pois puukottaen vastaantulijoita, lähinnä naisia. Jotkut koettivat pysäyttää puukottajan juoksemalla hänen perässään. Näiden joukossa oli ulkomaalaisia. Puukottajan juoksu päättyi Puutorin lähelle, jossa poliisi ampui miestä jalkaan. Verityöt olivat vieneet aikaa vähän yli kolme minuuttia. Elossa olleet uhrit ja tekijä kuljetettiin sairaalaan. Tekijä oli kiinni otettaessa rauhallinen. Häntä luonnehdittiin "yksinäiseksi sudeksi", jonka nähtiin monesti kulkevan yksin. Poliisi pidätti tekijän lisäksi myös neljä muuta maahantulijaa, joiden epäili liittyvän tekoon. Tekijästä oli annettu aiemmin vihje suojelupoliisille, mutta hän ei ollut poliisin terrorismiseurannassa.*lähde?*

### Tuomio kouluttautumisesta terrorismirikoksen tekemistä varten 2023

Tapauksessa 22-vuotias mies oli viettänyt lapsuutensa valtaosin Espanjassa, mutta asunut 15-vuotiaasta lähtien Suomessa. Käräjäoikeuden mukaan mies hankki vuosien ajan tietoa ääri-islamilaisten aseellisten ryhmien Isisin, al-Shabaabin ja Boko Haramin toiminnasta Telegram-viestipalvelun kautta. Hän hankki rynnäkkökivääriä muistuttavan muovikuula-aseen, jolla hän harjoitteli aseen käyttöä ja kuljettamista. Lisäksi mies ilmaisi kiinnostusta lähteä kyseisten ryhmien koulutusleireille. Hän sai rangaistukseksi neljä kuukautta ehdollista vankeutta kouluttautumisesta terrorismirikoksen tekemistä varten.

Luettelo tapauksista
--------------------

|  | Vuosi | Kuolonuhreja | Loukkaantuneita |
| --- | --- | --- | --- |
| Kuopion kouluhyökkäys | 2019 | 1 | 10 |
| Turun isku 2017 | 2017 | 2 | 9 |
| Hyökkääjät sytyttivät tuleen teltan turvapaikanhakijoiden mielenosoitusleirillä Helsingissä. Yksi henkilö loukkaantui iskussa. Mikään ryhmä ei ole ottanut vastuuta tapahtuneesta. | 2017 | 0 | 1 |
| Kaksi henkilöä hyökkäsi turvapaikanhakijan kimppuun lähellä Kaivannon pakolaisten vastaanottokeskusta Kangasalan kaupungissa Pirkanmaalla. Uhri loukkaantui pahoinpitelyssä. Mikään ryhmä ei ole ottanut vastuuta iskusta. | 2015 | 0 | 1 |
| Kurdistanin työväenpuolueen (PKK) kannattajiksi epäillyt kapinalliset sytyttivät tuleen Turkin suurlähetystön Helsingissä heittämällä useita Molotovin cocktaileja suurlähetystön ovelle. Yksi ihminen loukkaantui hengittäessään savua. Tulipalo saatiin nopeasti sammutettua. Poliisi arvelee, että tuhopoltto tapahtui poliittisista syistä. Tapahtumasta ei otettu vastuuta. | 2008 | 0 | 1 |
| Jokelan koulusurmat | 2007 | 9 | 13 |
| Pommi-isku poliisiasemalle | 1995 | 0 | 1 |
| Pommi-isku televisioasemalle: Yleisradion pääjohtajalle Sakari Kiurulle osoitettu kirjepommi räjähti 16.6.1986. Kiurun sihteeri sai sirpaleita ylävartaloonsa. Räjähdyksen jälkeen muutaman lehden toimitukseen saapui kirje, jossa kerrottiin pommin lähettämisen syyksi television väkivaltaohjelmat. Kirjeessä pommi kuvailtiin yksityiskohtaisesti. Allekirjoittajaksi oli merkitty "terroristiryhmä Harri Likainen". Pommin lähettäjä ei koskaan selvinnyt. | 1986 | 0 | 1 |
| Kirjapaino Kursiivin tuhopoltto | 1977 |  |  |

Hella Wuolijoen on kerrottu saaneen pöydälleen pommipaketin 1940-luvulla. 1972 räjähti pommi Turun ylioppilastalossa sosialidemokraattisen opiskelijayhdistyksen toimistossa. 1975 räjähti pommi Skdl:n vaalitilaisuudessa Petäjävedellä. 1977 lähetti uusnatsi kirjepommin demokraattisen nuorisoliiton Vaasan-piiritoimistoon.

Lähteet
-------

1. 1 2  Äärioikeistoryhmät ottavat mallia maailmalta ja pyrkivät toimimaan näkymättömästi *Yle Uutiset*.  12.12.2021. Viitattu 12.12.2021.
2. ↑  Mikä on terrorismirikos? *Rikosuhripäivystys*. Viitattu 31.5.2021.
3. ↑  Ajantasainen lainsäädäntö: Rikoslaki 39/1889 *finlex.fi*. Edita. Viitattu 31.5.2021.
4. 1 2 3  Mies sai aseellista koulutusta Isisin riveissä, silti rikostutkinta päätettiin *Helsingin Sanomat*.  16.1.2021. Viitattu 31.5.2021.
5. 1 2  Oikeus tuomitsi 22-vuotiaan miehen terrorismirikoksesta *Helsingin Sanomat*.  28.4.2023. Viitattu 12.5.2023.
6. 1 2 3 4 5  Analyysi: Suomessa koulusurmaajaa ei syytetä terrorismista, vaikka hän käytännössä tunnustaa *Yle Uutiset*.  30.9.2020. Viitattu 23.7.2023.
7. ↑  Miika Viljakainen: Kansainvälisen tietokannan mukaan Suomessa on tapahtunut yli 20 terroritekoa *Ilta-Sanomat*.  4.10.2020. Viitattu 1.11.2023.
8. ↑  Terrorismi *Suojelupoliisi*. Viitattu 28.9.2021.
9. 1 2 3 4  Supo: Lahden ja Kankaanpään tapaukset ovat hyviä esimerkkejä äärioikeistoterrorismin uhkasta (Sama artikkeli: *Helsingin Sanomat*.  30.7.2023. Viitattu 30.7.2023.
10. ↑  Ylen tiedot: KRP tutkii seitsemää epäiltyä terrorismirikosta *Yle Uutiset*.  31.8.2023. Viitattu 1.9.2023.
11. 1 2  Puolueiden toimistoihin lähetettiin uhkaavia paketteja *Yle Uutiset*.  4.10.2023. Viitattu 10.11.2023.
12. 1 2 3  Poliisi epäilee yhtä henkilöä seitsemästä terrorismirikoksesta *Yle Uutiset*.  9.10.2023. Viitattu 10.11.2023.
13. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12  "Metsässä salainen temppeli odottaa uhria" – Tiktok johti terrorismista epäillyn maisterin jäljille ja poliisin operaatioon rituaalimurhan estämiseksi *Yle Uutiset*.  9.11.2023. Viitattu 11.11.2023.
14. 1 2  Puoluetoimistojen valepommi-iskuista epäilty "maisteri" on ollut perussuomalaisten jäsen *Yle Uutiset*.  9.11.2023. Viitattu 10.11.2023.
15. 1 2 3 4 5 6  Tällainen on nelikymppinen mies, jota tarkkailtiin herkeämättä satanistisen rituaalimurhan varalta *Helsingin Sanomat*.  14.11.2023. Viitattu 14.11.2023.
16. ↑  Viisi vangittu terrorismirikoksesta *Yle Uutiset*.  3.12.2021. Viitattu 30.7.2023.
17. 1 2 3  Viisi vangittu terrorismirikoksesta *Yle Uutiset*.  3.12.2021. Viitattu 4.12.2021.
18. ↑  Äärioikeistolaisen ryhmän johtajaa epäiltiin myös vastaanottokeskuksen tuhopoltosta *Helsingin Sanomat*.  13.7.2023. Viitattu 13.7.2023.
19. 1 2  Poliisi: Äärioikeistolainen ryhmittymä suunnitteli räjähdeiskua vastaanottokeskukseen *Helsingin Sanomat*.  30.6.2023. Viitattu 30.6.2023.
20. 1 2  "Rotusotaan" valmistautuneet uusnatsit tuomittiin vankeusrangaistuksiin Suomen ensimmäisessä äärioikeiston terrorismituomiossa *Yle Uutiset*.  31.10.2023. Viitattu 1.11.2023.
21. ↑  Poliisi tutkii laajaa terrorismijuttua: Useita epäiltyjä *Helsingin Sanomat*.  9.6.2023. Viitattu 10.6.2023.
22. ↑  Poliisi epäilee suomalaismiestä kahdesta terrorismirikoksesta, taustalla äärioikeistolainen ideologia *Helsingin Sanomat*.  22.3.2023. Viitattu 10.6.2023.
23. 1 2 3  Poliisi: "Rotusotaan" valmistautuvat uusnatsit 3D-tulostivat konepistooleja ja suunnittelivat terrori-iskuja ihmisiä ja rautateitä vastaan *Yle Uutiset*.  20.7.2023. Viitattu 20.7.2023.
24. ↑  Äärioikeistoon kytketyn terrorismijutun pääepäilyllä vahva Lappi-kytkös *Lapin Kansa*. Viitattu 12.9.2023.
25. 1 2 3  Oikeisto Lahden pääsyytetty viestitti mahdollisuudesta tappaa pääministeri Sanna Marin *Helsingin Sanomat*.  11.9.2023. Viitattu 12.9.2023.
26. ↑  Lahden uusnatsien taustalta paljastuu salamyhkäinen "vaari" *Yle Uutiset*.  18.9.2023. Viitattu 1.11.2023.
27. 1 2  Terrorismirikoksesta epäilty äärioikeistovaikuttaja haali sisäministerin ja valtakunnansyyttäjän kotiosoitteet: "Todella arvokkaita tietoja" *Yle Uutiset*.  17.7.2023. Viitattu 17.7.2023.
28. ↑  Uutta tietoa äärioikeiston terrorismiepäilystä: suunnittelivat iskuja raideliikenteeseen ja sähköverkkoon *Helsingin Sanomat*.  20.7.2023. Viitattu 20.7.2023.
29. ↑  Uutta tietoa äärioikeiston terrorismiepäilystä: suunnittelivat iskuja raideliikenteeseen ja sähköverkkoon *Helsingin Sanomat*.  20.7.2023. Viitattu 20.7.2023.
30. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10  Syyttäjä: Mies suunnitteli hyytävää veritekoa Helsingin keskustaan *iltalehti.fi*. Viitattu 13.8.2023.
31. 1 2  Rikosaikeista puhunut mies pysäytettiin kirves repussaan *Itä-Savo*.  4.8.2023. Viitattu 13.8.2023.
32. 1 2 3  Supon lista: Nämä 34 asiaa uhkaavat Suomen turvallisuutta *Ilta-Sanomat*.  29.11.2016. Viitattu 3.3.2017.
33. ↑  Somalimiehen hätkähdyttävä tarina: Vapautui Suomessa terrorismituomiosta, oli jo Isisissä Yle, 2017
34. ↑  Supon päällikkö: "Terrorin uhka Euroopassa ehkä suurempi kuin koskaan" *Yle Uutiset t*. Viitattu 11.4.2017.
35. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15  Terrorismin uhka Suomessa on kasvanut, sanoo Supo (digitilaajille) *Helsingin Sanomat*.  14.6.2017. Viitattu 20.6.2017.
36. ↑  Väkivaltaisen ekstremismin tilannekatsaus 2020  8/2020. Valtioneuvosto. Viitattu 13.11.2020.
37. 1 2  KRP epäillyn terroriteon valmistelusta Helsingissä: "Tilannearvio johti näkyvään poliisitoimintaan" *Yle Uutiset*. Viitattu 19.6.2017.
38. 1 2 3 4  Poliisi varautui terrori-iskuun *Yle Uutiset*. Viitattu 19.6.2017.
39. 1 2  KRP: Helsingissä on mahdollisesti valmisteltu terroritekoa, kohteena Temppeliaukion kirkko *Keskipohjanmaa*.  19.6.2017. Viitattu 20.6.2017.
40. ↑  Temppeliaukion kirkon eteen rakennettiin betoniesteitä *mtv.fi*. Viitattu 20.6.2017.
41. ↑  Krp: Temppeliaukion kirkon suuroperaatio johtui terrori-iskuun varautumisesta *Helsingin Sanomat*.  19.6.2017. Viitattu 20.6.2017.
42. ↑  KRP: Supon uhka-arvion ja Helsingin terroriepäilyn välillä ei suoraa yhteyttä (Archive.org) *Keskipohjanmaa*.  Arkistoitu 22.8.2017. Viitattu 20.6.2017.
43. 1 2 3  Yli 1500-kiloiset esteet suojaamaan Savonlinnaa terrori-iskulta *Yle Uutiset*. Viitattu 21.6.2017.
44. 1 2 3  Jyväskylä varautuu terrorismiin *Yle Uutiset*. Viitattu 21.6.2017.
45. ↑  Incident Summary for GTDID: 201703240013 *start.umd.edu*. Viitattu 3.11.2023.
46. ↑  Incident Summary for GTDID: 201512120044 *start.umd.edu*. Viitattu 3.11.2023.
47. ↑  Incident Summary for GTDID: 200810210010 *start.umd.edu*. Viitattu 3.11.2023.
48. ↑  Incident Summary for GTDID: 199508250006 *start.umd.edu*. Viitattu 3.11.2023.
49. ↑  Incident Summary for GTDID: 198606160009 *start.umd.edu*. Viitattu 3.11.2023.
50. 1 2  Pieni kirjepommi räjähti Yleisradion toimitalossa *nakoislehti.hs.fi*.  17.6.1986. Viitattu 16.1.2024.
51. 1 2 3 4  Mikko Heino: 30 vuotta sitten: Kirjepommi räjähti Yleisradion pääjohtajan sihteerin käsissä – ainoa johtolanka mystinen viesti "Harri Likaiselta" *Ilta-Sanomat*.  16.6.2017. Viitattu 16.1.2024.
52. 1 2  Seura: Yleisradion pääjohtajalle kirjepommi: Kuka oli lähettäjä Harri Likainen? *Seura.fi*.  9.7.2020. Viitattu 16.1.2024.
53. 1 2 3  Poliisiylitarkastaja Virolainen: Keskeisten kohteiden turvaa tehostettava *nakoislehti.hs.fi*.  17.6.1986. Viitattu 16.1.2024.