recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Kontioluoma** on Iijokeen laskeva ylänköjärvi Kuusamon eteläosassa Pohjois-Pohjanmaalla. Sen pinta-ala on 4,35 neliökilometriä. Etäisyys Oulusta on 185 kilometriä itäkoilliseen.

Maantiede
---------

Kontioluoman pituus kaakosta luoteeseen on kuusi kilometriä. Järven etelä- ja keskiosa on yhtenäistä selkävettä, Ruunaniemestä luoteeseen järvi kapenee huomattavasti. Suurimpia lahtia on järven eteläisimmän osan muodostava suultaan leveä Suolahti. Noin puolet Kontioluomasta on vähintään kolme metriä ja enintään kuusi metriä syvä. Järvi ulottuu noin 96-prosenttisesti enintään seitsemän metrin syvyyteen. Järvenselän pohjoisosassa sijaitsee noin kahden hehtaarin laajuinen kymmenmetrinen syvänne.

Kontioluoma on kartan perusteella vähäsaarinen. Suurin saari on järven syvimmän kohdan ja rannan välissä sijaitseva noin kymmenen aaria laaja Isosaari. Kontioluoman länsipuolella on vaaramaisemaa, jonka korkein laki (Mustavaara) on noin 335 metriä merenpinnan yläpuolella eli noin 75 metriä Kontioluoman pintaa korkeammalla. Järven itä- ja eteläpuolella on suomaata. Järven luoteisosan rannalla sijaitsee Penttilänvaaran kylä, jonka kautta kulkee yhdystie 8420.

Kontioluomaan laskee Vähäsalmi idästä Vähäjärveltä. Järvien välinen etäisyys on noin 600 metriä ja maasto on suovaltaista. Järveen laskee myös Saaripuro pohjoisesta Saarisuolta. Kontioluoman kapea luoteisosa suippenee luusuaksi, josta järven vedet laskevat Niskakoskea ja Vääränkoskea Kontiojokeen, joka virtaa Käsmäjärveen.

Kontioluoman vesitilavuus on 16 662 000 kuutiometriä.

Kontioluoma (61.364.1.001) kuuluu Kontiojoen valuma-alueeseen (61.364), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Iijoen vesistössä (61). Toinen jakovaihe on Käsmäjoen valuma-alue (61.36) ja ensimmäinen on Iijoen yläosan valuma-alue (61.3). Kontiojoen valuma-alueeseen kuuluu 16 vähintään hehtaarin laajuista vakavettä, joista Kontioluoma on ainoa yli neliökilometrin laajuinen. Vähäjärven pinta-ala on 99,93 hehtaaria, ja sitä seuraavat 14 vakavettä ovat alle 20 hehtaarin laajuisia.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5  Kontioluoma (sijainti maastokartalla) *Karttapaikka*. Helsinki:  Maanmittauslaitos. Viitattu 13.2.2023.
2. 1 2 3 4 5 6 7 8 9  Ympäristö.fi : Ympäristötiedon hallintajärjestelmä Hertta Ympäristötiedon hallintajärjestelmä Hertta. Viitattu 13.2.2023.
3. ↑  Kontioluoma (61.364.1.001) *Järviwiki*. Suomen ympäristökeskus. Viitattu 13.2.2023.
4. ↑  Kontiojoen valuma-alue (61.364) *Järviwiki*. Suomen ympäristökeskus. Viitattu 13.2.2023.
**Lempeä kuolema** (*Une mort trés douce*) on ranskalaisen Simone de Beauvoirin vuonna 1966 kirjoittama dokumentinomainen tilitys hänen äitinsä odottamattomasta kuolemasta syövän seurauksena.

Juoni
-----

**Varoitus:  Seuraava kirjoitus paljastaa yksityiskohtia juonesta.**
Romaanin ensimmäisillä sivuilla kerrotaan Simonen äidille, Françoise de Beauvoirille, sattuneesta tapaturmasta, josta Simone saa kuulla puhelimitse torstaina 24.10.1963 Bostilta, joka on Simonen äidin naapuri. Äiti selviää silti tapaturmasta kolmen kuukauden levolla, sillä reisiluun murtuma ei ole vakava. Hän alkaa kuitenkin muuten olla 77-vuotiaana vanha ja raihnainen – kolmen kuukauden pakkolepo ei olisi ainakaan hyväksi hänelle.

Äiti toipuu sairaalassa (s. 11–24), kunnes hänellä loppujen lopuksi todetaan syöpä (s. 25). Syöpä johtaa leikkaukseen, joka onnistuu verraten hyvin.

Simone raottaa takaumatekniikalla äitinsä historian ristiriitaisuuksien arkkua (s. 31–41) ja palaa lopulta kertomuksen nykyhetkeen. Simone menee tapaamaan äitiään, joka on toipunut leikkauksesta uskomattoman hyvin. Simone siirtyy yöksi kotiin siskonsa Poupetten jäädessä nukkumaan äidin luokse sairaalaan. Kotona Simone pelkää vainoharhaisesti kohtalokasta puhelinsoittoa, jota ei kuitenkaan koko yönä kuulu. 

Seuraavana päivänä (s. 44) Simone menee takaisin sairaalaan, missä äiti on yhä vuodepotilaana. Hän on silti jo hyvässä kunnossa ja hänen huumorintajunsa on elpynyt. Äiti kuitenkin kärsii valtavasti, joten Simone haluaisi käskeä lääkäreitä antamaan äidin nukkua pois, muttei rohkene puhua asiasta. Simone ja Poupette jatkavat oleilua äitinsä seurana sairaalassa päivästä toiseen.

Äiti käy kuoleman porteilla (s. 70), mutta hänet onnistutaan elvyttämään. Lähenevä kuolema alkaa olla selvä (s. 77), eikä häntä enää leikata piinan pitkittämiseksi. Hänellä on makuuhaavoja, jotka karkaileva virtsa saa kirvelemään, mikä tekee hänen olonsa äärimmäisen tuskalliseksi. Viimein kärsimys loppuu (s. 81) — Simone menee kotiin nukkumaan yönä, joka on hänen äitinsä viimeinen. Poupette kertoo Marcelille ja Simonelle äidin viimeisistä hetkistä (s. 82–83).

Simone pui, pohtii ja jossittelee äitinsä kuolemaan liittyviä tapahtumia (s. 83). Hautausjärjestelyt alkavat (s. 88). Itse hautajaiset (s. 92) ovat äidin tahdon mukaisesti koruttomat: ei kukkia eikä seppeleitä vaan paljon rukousta. Romaani päättyy Simonen muistopuhemaiseen vuodatukseen, joka sulkee ympyrän.

**Juonipaljastukset päättyvät tähän.**
**Kontiolahden kirkko** on Kontiolahden seurakunnan kirkko Pohjois-Karjalassa, Kuopion hiippakunnassa.

Vanhat kirkot
-------------

Kontiolahden vanha kirkko vuodelta 1789.
Kontiolahden seurakunta erotettiin Liperin seurakunnasta omaksi seurakunnaksi 1857. Ensimmäinen pieni puukirkko oli rakennettu 1739. Toinen puukirkko valmistui lopullisesti 1789. Se oli vihitty käyttöön jo 1783, mutta rakentamista jatkettiin vuoteen 1816 asti. Se oli itäsuomalaistyylinen ristikirkko. Kirkon kuorin jatkeena oli kuoria kapeampi ja matalampi sakaristo, joka valmistui 1897, ja kirkon länsipäädyssä oli eteinen. Ristikeskustaa korosti kaksinivelinen torni Kirkko oli huonokuntoinen, ja 1870-luvulla alettiin kerätä varoja uuden kirkon rakentamiseen. Rakennustyöstä tehtiin päätös maaliskuussa 1879. Kirkko paloi kuitenkin juhannusyönä 1879. Palon syyksi on epäilty kirkon lähistöllä liikkunutta miesjoukkoa, joka olisi etsinyt suojaa sateelta kirkon alta. Kirkon kellotapuli säästyi tulipalosta, mutta se purettiin 1898.

Nykyinen kirkko
---------------

Kirkon kuori ja alttari.
Uusi, nykyinen kirkko valmistui vuonna 1881.Se rakennettiin parin kilometrin päähän palaneesta kirkosta kirkonkylän korkeimmalle kohdalle. Kirkko on pohjois-eteläsuuntainen, pääsisäänkäynti pohjoisesta. Kirkon suunnittelivat Georg Wilenius ja Axel Hampus Dahlström.. Muodoltaan se on uusgoottilainen, puinen, pitkärunkoinen ja ristivarsin varustettu ristikirkko, jonka pääsisäänkäynnin yläpuolella on kellotapuli ja kuorin jatkeena matalampi sakaristo. Kirkkosali on kolmilaivainen ja keskilaivaa kattaa kasettikuvioinen karjakatto. Alttariseinä, johon sivulehterit ulottuvat, on tasainen.

Kirkontornissa on kaksi kelloa, joista vanhempi on valettu Lokomolla vuonna 1962 ja uudempi hankittu vuonna 1989 Juutilan valimosta, Kaavilta. Kellojen käsisoitto muutettiin sähkökoneistolle 2009. Kirkko on sakastin ja tapulin kanssa 42,3 metriä pitkä ja korkeutta on tornin huipulla 20,65 metriä. Istumapaikkoja parven kanssa kirkossa on noin 1 000 hengelle.

Urut ovat urkurakentaja Gustav Normanin vuonna 1877 rakentamat, joten ne ovat vanhemmat kuin kirkko itse. Ne ostettiin 1943 Leppävirran seurakunnalta ja niissä on 14 äänikertaa. Alttaritaulun *Ristiinnaulittu* on maalannut Yrjö Ollila vuonna 1929.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Markku Haapio, Laura Luostarinen (toim.): *Suomen kirkot ja kirkkotaide 2*, s. 138. Etelä-Suomen Kustannus, 1980. ISBN 951-9064-28-1.
2. 1 2  Seppo Kaarna, Ritva Ahvenainen, toim.: *Höytiäisen viittateiltä. Kontiolahden seurakunnan juhlakirja*, s. 10,11, 18,19. Kontiolahden seurakunta, 1981. ISBN 951-99315-6-2.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Kontiolahden kirkko** Wikimedia Commonsissa

* Kontiolahden seurakunta
Xi Jinping
**Kiinalainen unelma** on Kiinan presidentin Xi Jinpingin keksimä käsite. Käsitteellä voidaan tarkoittaa monenlaisia asioita. Jinping on itse peräänkuuluttanut kiinalaisen yhteiskunnan uudistamista ja voimistamista unohtamatta kiinalaistyylisen sosialismin jatkuvuutta. Jotkut ovat kritisoineet käsitettä juuri sen monitulkinnallisuuden vuoksi. On myös pelätty, että Kiinan ulkopoliittinen toiminta muuttuisi aggressiivisemmaksi "kiinalaisen unelman" tavoittelun myötä. Toiset näkevät yhtymäkohtia amerikkalaisen unelman käsitteeseen, jossa yksilöt parantavat elintasoaan omalla yritteliäisyydellään. Jinping on verrannut "kiinalaista unelmaa" "amerikkalaiseen unelmaan". Toisaalta on sanottu, että "käsitteet eivät ole verrattavissa, koska Kiinassa korostetaan valtion roolia toisin kuin Yhdysvalloissa, jossa valtioon suhtaudutaan kriittisemmin. Siten "kiinalainen unelma" tarkoittaisi kansallista unelmaa siinä missä "amerikkalainen unelma" tarkoittaa yksilön unelmaa. Jinpingin mukaan kansainvälinen pelikenttä tulisi käsitteen myötä muuttumaan ja tulevaisuudessa kansainvälisen yhteisön pelisäännöt tultaisiin sopimaan yhteistyössä teollisuusmaiden ja kehitysmaiden kanssa.

Lähteet
-------

1. ↑  What does Xi Jinping's China Dream mean? *BBC NEWS*.  6.6.2013. Viitattu 24.10.2015.
2. ↑  Li, Ellen: Chasing the 'Chinese Dream' *The Atlantic*.  13.12.2012. Viitattu 24.10.2015.
3. ↑  Kuhn, Robert: The Chinese Dream in Western eyes *ChinaDaily*.  17.4.2014. Viitattu 24.10.2015.
4. ↑  Kai, By Jin: The China Dream Vs. The American Dream *The Diplomat*.  20.9.2014. Viitattu 24.10.2015.
5. ↑  Background: Connotations of Chinese Dream *ChinaDaily*.  5.3.2014. Viitattu 24.10.2015.
**Kaari** on suomalainen naisen etunimi. Tiettävästi se on lyhentymä Kaarinasta. Suomen ortodoksinen kalenteri yhdistää Kaarin nimeen Epiharis, mutta historiallista yhteyttä näiden nimien välillä ei ole.

Kaari on harvinainen nimi. Vuoden 2019 loppuun mennessä se on Digi- ja väestötietoviraston tietojen mukaan annettu noin 160 henkilölle.

Kaaria ei ole Suomen tavallisessa nimipäiväkalenterissa, mutta Suomen ortodoksisessa kalenterissa on Kaarin päivä 27. syyskuuta. Norjassa Kari on yleinen naisen etunimi, jossa a ääntyy pitkänä (nimi ääntyy siis samoin kuin suomalainen nimi Kaari), mutta Suomessa Kari on täysin eri alkuperää oleva miehen etunimi, jossa a ääntyy lyhyenä. *lähde?*

Tunnettuja Kaari-nimisiä
------------------------

* Kaari Martikainen-Whale (1959–2008), taidemaalari
* Kaari Martin (s. 1972), tanssija, pedagogi ja koreografi
* Kaari Mattila (s. 1972), Ihmisoikeusliiton pääsihteeri
* Kaari Raivio (1934–2021), kirjeenvaihtaja ja tietokirjailija
* Kaari Utrio (s. 1942), kirjailija

Lähteet
-------

1. ↑  Anne Saarikalle, Johanna Suomalainen: *Suomalaiset etunimet Aadasta Yrjöön*, s. 177. Gummerus, 2007. ISBN 978-951-2-07143-2.
2. ↑  Nimipalvelu Digi- ja väestötietovirasto. Viitattu 27.9.2021.
**Synninlukko** on rotko lounaisessa Keski-Suomessa Jämsän ja Jämsänkosken välillä.

Synninlukon nimen arvellaan juontuvan syntien sijaan syntymästä. Sen nimi lienee muinoin ollut muotoa Synnyinlukko, syntymärotko. Isonvihan aikana pakolaiset hakivat suojaa Synninlukosta. Aikoinaan myös virkavaltaa paossa olleet rosvot hyödynsivät Synninlukon tarjoamaa suojaa.

Geologia
--------

Synninlukon leveys on noin 50 metriä. Se on muodostunut kallioperän luoteis–kaakkoissuuntaiseen ruhjeeseen ja sen syvyys on 10–20 metriä. Luoteispäässään se madaltuu korpijuotiksi. Synninlukon kallioperä on graniittia.

Synninlukossa vallitsee mereinen mikroilmasto, joka tasoittaa kesän korkeita äärilämpötiloja. Ilmankosteus on korkeampi kuin avomaalla. Synninlukon rotkoilmasto on suosiollinen lehtokasveille: siellä viihtyy muun muassa konnanmarja, käenkaali, lehtoarho, metsäorvokki, oravanmarja, sudenmarja ja velhonlehti.

Legendat
--------

Rotkossa on pieni lähde, josta saa juomavettä. Lähde on ollut tarinan mukaan niin syvä, että kun mullikka on pudonnut siihen rotkon reunalta, se on löytynyt Jämsänjoesta, hurjimpien kertomusten mukaan jopa Päijänteestä.

Muuta
-----

Jämsän seudulla on myös toinen Synninlukko-niminen rotko, Surmajärven Synninlukko.

Lähteet
-------

* Kesäläinen, Tuomo & Kejonen, Aimo: *Suomen rotkot*. Tallinna: Salakirjat, 2014.

### Viitteet

1. 1 2 3  Jämsän kaupunki: Synninlukko (Arkistoitu – Internet Archive)
2. ↑  Suomen rotkot, s. 135
3. ↑  Suomen rotkot, s. 136
4. 1 2  Synninlukko *Jämsän seudun luontokohteita*. Suomen luonnonsuojeluliitto. Viitattu 8.8.2017.
Vauvalla on suhteellisen iso pää, mikä johtuu aivojen kehityksestä.
**Synnytyskipu** kuuluu synnytykseen. Se aiheutuu kohdun supistuksista, jotka synnytyksen edetessä tihentyvät, sekä lantion ja ulkosynnyttimien venytyksestä sikiön pään painuessa alemmas. 
Synnytyskivun voimakkuus on yksilöllistä, ja siihen vaikuttavat mm. sikiön koko ja asento, supistusten voimakkuus, kipukynnys, aiemmat synnytyskokemukset ja odotukset. Pelko ja epätietoisuus saattavat vaikeuttaa kipukokemusta. 
Synnytyksen hoitoon kuuluu synnytyskivun hallinta. Kivun lievitykseen on olemassa useita tehokkaita menetelmiä, joihin on hyödyllistä alustavasti paneutua jo ennen synnytystä.

Fysiologista varhaishistoriaa
-----------------------------

Synnyttämisen yhteydessä tuntuva kipu on ihmisillä oletettavasti suurempi kuin useimmilla muilla nisäkkäillä. Syyksi on tarjottu noin viisi miljoonaa vuotta sitten tapahtunutta esi-ihmisen siirtymistä neljällä raajalla liikkumisesta kävelyyn kahdella jalalla: yläkropan kannatteleminen edellytti lantion seudun lihasten ja luuston kehittymistä aikaisempaa voimakkaammiksi, mikä vei tilaa synnytyskanavalta ja johti siten kivuliaampiin synnytyksiin.

Lähteet
-------

1. ↑  Bill Bryson: Lyhyt historia lähes kaikesta. WSOY, 2003. ISBN: 978-951-0-30972-8

Aiheesta muualla
----------------

* Synnytys ja kipu (Arkistoitu – Internet Archive)
* Synnytyskivun hoito - anestesialääkärin opas synnyttäjälle
* Synnytyspelko (Arkistoitu – Internet Archive)
**Lempaalanjärvi** (ven. Ле́мболовское о́зеро, *Lembolovskoje ozero*) on järvi Karjalankannaksen eteläosassa Leningradin alueen Seuloskoin piirissä Venäjällä. Syvälle työntyvät niemet jakavat sen neljään osaan. Järven pinta-ala on 12,5 neliökilometriä ja syvyys 0,9–3,4 metriä. Suurin syvyys on 8,3 metriä.*lähde?*

Järvi on saanut nimensä sen luoteispuolella sijainneesta Lempaalan kylästä (ven. Лемболово, *Lembolovo*). Siihen virtaavat Nenimäisenjoki (ven. Грузинка, *Gruzinka*), Kosenjoki (ven. Муратовка, *Muratovka*), Roikanjoki (ven. Ройка, *Roika*) ja Hullarijoki (ven. Киварин ручей, *Kivarin rutšei*) sekä Viisjoki, jonka kautta se laskee Taipaleenjokeen ja Laatokkaan.

Lempaalanjärven niemistä Mäntysaaressa entisessä yksityishuvilassa järjestettiin kansalaissodan pakolaisten keskuudessa 1920-luvun alkuvuosina opintokursseja, joissa opettajina toimivat muun muassa Kullervo Manner, Otto Wille Kuusinen ja Yrjö Sirola ja vierailevina myös Toivo Antikainen, Eino Rahja ja Mikko Evä. Kurssin henkilökuntaan kuului myös Kuusisen klubilla murhatun Väinö Jokisen puoliso Alma Jokinen. Marxilaisen teorian, Suomen tilanteen ja sisällissodan arvioinnin lisäksi kursseila käsiteltiin sotilaallisia kysymyksiä Inno-nimisen virolaisen entisen tsaarinupseerin johdolla. Vallinnutta ravintoniukkuutta korjasi järven kalaisuus. Mäntysaareen majoittui myös merkittävä joukko SKP:n edustajakokoukseen Suomesta saapunutta väkeä vuonna 1921.

Lähteet
-------

1. ↑  *Venäjän federaation paikannimiä*, s. 127. Helsinki: Kotimaisten kielten tutkimuskeskus, 2006. ISBN 952-5446-18-2. Teoksen verkkoversio (viitattu 9.10.2015).
2. ↑  Antti Hyvönen: *Kokemuksia maanalaisuuden tieltä*, s. 30–38. Kansankulttuuri, 1973. 951-615-052-7.
Kirveenteriä
**Chasséenin kulttuuri** vallitsi Ranskassa ja lähialueilla myöhäisellä neoliittisella kivikaudella noin 4500–3500 eaa. Kulttuuri löydettiin Chassey-le-Campin löydöistä Saône-et-Loiren seuduilta. Kulttuurin alkuperä lienee Välimeren ja Atlantin rannikolla alkujaan levinneessä sydänsimpukkakeramiikassa. Chasséenin kulttuuri levisi laajalle Ranskan tasangoille, muun muassa Seinen altaaseen ja Loiren laaksoihin, ulottuen nykyisiin Haute-Saônen, Vauclusen, Alpes-de-Haute-Provencen, Pas-de-Calaisin ja Eure-et-Loirin departementteihin. Chasséenin kulttuurin ihmiset elivät monipuolisella maanviljelyllä kasvattaen muun muassa ruista ja omenoita, ja pitäen lampaita ja nautoja. Ihmiset elivät taloissa, joista koostui 100–400 asukkaan kyliä. Silloin ei tunnettu metalleja. Tämän tilalle tuli Seinen alueelle Seine-Oise-Marnen kulttuuri eli SOM 3100–2000 eaa. joka rakensi megaliittisia käytävähautoja, joissa on kirveiden kuvia. SOM-kulttuuri oli indoeurooppalainen. Marnejoen kalkkiin louhittiin megaliittimaisia luolahautoja.

Saviruukkuja

Aikajana
--------

* 4500?: Chasséen-kylä Bercy nykyisessä Pariisissa
* 4400: Chasséen-kylä Saint-Michel du Touch Touloisen lähellä
* 4400: Rössenin kulttuuri ilmestyy Baume de Gonvillarsiin Haute-Saônessa.
* 3190: Chasséenin kulttuuri Calvadosissa
* 3530: Chasséenin kulttuuri Pas-de-Calaisissa
* 3450: Chasséenin kulttuuri päättyy Eure-et-Loiressa
* 3400: Chasséenin kulttuuri päättyy Saint-Mitressä (Alpes-de-Haute-Provence).

Lähteet
-------

1. ↑  LES PEUPLES ASIANIQUES , Histoire des civilisations européennes (Arkistoitu – Internet Archive)*tarvitaan parempi lähde*
2. ↑  CARTES DE L'EUROPE AU CHALCOLITHIQUE*tarvitaan parempi lähde*
3. ↑  LES PEUPLES INDO-EUROPEENS ,Histoire des civilisations européennes (Arkistoitu – Internet Archive)*tarvitaan parempi lähde*
**Prosopagnosia** (kreik. *prosopon*, ’kasvot’ + *a*- kr. ’ei’ + *gnosis*,kr. *’*tieto’) eli **kasvosokeus** tarkoittaa vaikeutta tunnistaa ihmisiä kasvojen perusteella. Noin 2,5 prosenttia väestöstä on perinnöllisesti kasvosokeita. Tunnistamatta saattaa jäädä esimerkiksi luokkatoveri, joka tuleekin yllättäen vastaan kaupassa tai opettaja, joka on värjännyt ja leikannut hiuksensa. Pahimmassa tapauksessa ihminen ei tunnista edes läheisimpiä ihmisiään nähdessään näiden kasvot, vaan tarvitsee muunlaisen vihjeen, esimerkiksi äänen, tunnistamisen avuksi. Usein kasvosokea ei itse tiedä olevansa kasvosokea, koska hän on oppinut lukemaan toissijaisia vihjeitä. Kasvosokeus aiheuttaa monenlaista sosiaalista hankaluutta kantajalleen, minkä vuoksi se olisi syytä havaita jo lapsena. Usein kasvosokeuteen liittyy myös vaikeus suunnistaa.

Prosopagnosia voi aiheutua myös oikean aivopuoliskon ohimolohkon vauriosta esimerkiksi aivoinfarktin tai -verenvuodon seurauksena. On raportoitu myös harvinaisia tapauksia, jossa potilas aivojen pienen vaurion seurauksena menettää kykynsä tunnistaa tietyn ihmisen, esimerkiksi isoäitinsä, vaikka muiden ihmisten havaitseminen sujuu.

Prosopagnosian kaltaisia oireita esiintyy toisinaan myös kehityksellisissä neurologisissa häiriöissä, kuten Aspergerin oireyhtymässä (AS). AS-henkilöillä saattaa olla vaikeuksia tunnistaa tuttua henkilöä ilman ympäristöstä saatavia vihjeitä. Tällainen kasvosokeuden kaltainen häiriö liittyy usein keskittymiskykyyn eikä ole periytyvä eikä myöskään ole kytköksissä suuntien havaitsemiseen.

Kasvosokeus on ilmiönä tunnettu kauan, mutta se virallistettiin vasta vuonna 1947, kun saksalainen neurologi Joachim Bodamer raportoi kasvosokeista henkilöistä. Hän kehitti termin "prosopagnosia" kreikan kielen sanoista prosopon (kasvot) ja agnosia (tunnistamattomuus). Ominaisuutta on tutkittu perusteellisemmin vasta 2000-luvulla.

Lähteet
-------

1. ↑  Asperger-oireyhtymän piirteitä Autismiliitto.  Arkistoitu 4.6.2010. Viitattu 19.6.2010.
2. ↑  Prosopagnosia eli kasvosokeus Autismisäätiö.  Arkistoitu 17.4.2017. Viitattu 22.3.2017.
3. ↑  Gräter T, Gräter M, Carbon CC.: Neural and genetic foundations of face recognition and prosopagnosia..  *J Neuropsychol; 2(Pt 1):79-97*, 2008 Mar.
4. ↑  Ingo Kennerknecht, Thomas Grueter, Brigitte Welling, Sebastian Wentzek, Järgen Horst, Steve Edwards, Martina Grueter: First report of prevalence of non-syndromic hereditary prosopagnosia (HPA).  *American Journal of Medical Genetics Part A Volume 140A Issue 15, Pages 1617 – 1622*, 2006.
5. ↑  Tiirikainen, Kati: *TUNNISTATKO KASVOT? - NÄIN SELVIYDYT KASVOSOKEANA*. FinLectura, 2014.
6. ↑  Aspergerin oireyhtymä Autismisäätiö.  Arkistoitu 30.12.2014. Viitattu 22.3.2017.
7. ↑  Kun kasvot pysyvät vieraina  9.3.2009. Tiede. Viitattu 19.6.2010.

Aiheesta muualla
----------------

* Yle Akuutti
* Kasvosokeus.fi (Arkistoitu – Internet Archive)

Kirjallisuutta
--------------

* Tiirikainen, Kati: *Tunnistatko kasvot? Näin selviydyt kasvosokeana*. Finn Lectura, 2014. ISBN 9789517926546.
**Koutajärvi** (ven. Ковдо́зеро, *Kovdozero*) on Koutajoen vesistöön kuuluva järvi Murmanskin alueen Kantalahden piirin Zaretšenskin ja Zelenoborskin kunnissa Venäjällä. Se muodostaa nykyään Koutajärven (Knäsöin) tekojärven.

Koutajärven vesialueen alkuperäinen pinta-ala on 294 neliökilometriä. Knäsöin vesivoimalaitoksen valmistuessa vuonna 1955 sen pintaa nostettiin 6,4 metriä. Tämän seurauksena syntyneen tekojärven pinta-ala on 608 neliökilometriä. Sen vedenpinnan korkeus vaihtelee 3,5 metriä.

Koutajärven valuma-alueen pinta-ala on 25 900 neliökilometriä. Sen suurin tulojoki on Jovaksi kutsuttu Koutajoen osuus. Järvi laski aiemmin Koutajoen kautta Vienanmereen Koudan kylän luona. Nykyään Läkköminän vesirakennuskompleksi sulkee yhteyden Koutajoen alajuoksuun, ja vesi virtaa kanavaa pitkin Vienanmeren Knäsöinlahteen.

Koutajärven tärkein kalalaji on siika. Muita lajeja ovat hauki, ahven, särki, taimen, säyne, made ja nieriä. Patoaminen on estänyt lohen nousun Koutajokeen ja vahingoittanut järven kalakantoja.

Koutajärven länsirannalla sijaitsee Koutajärvenpään kylä ja itäpuolella Zelenoborskin taajama.

Lähteet
-------

1. ↑  Eksonyymit *Kotimaisten kielten keskus*. Viitattu 14.6.2022.
2. 1 2  Informatsionnaja sistema Ozjora Rossii *Institut ozerovedenija RAN*. Viitattu 14.6.2022.
3. ↑  Razrabotka generalnogo plana, pravil zemlepolzovanija i zastroiki munitsipalnogo obrazovanija gorodskoje poselenije Zelenoborski Kandalakšskogo raiona Murmanskoi oblasti. Tom II: Materialy po obosnovaniju projekta  2009. NIIPGradostroitelstva. Viitattu 14.6.2022.
4. ↑  Kovdozero *Kolski Sever*. Viitattu 14.6.2022.
5. ↑  Knjažegubskoje vodohranilištše *Kolski Sever*. Viitattu 14.6.2022.
**Airbus A330 Multi Role Tanker Transport** (**MRTT**) on Airbusin valmistama ilmatankkaus- ja kuljetuslentokone, joka on kehitetty Airbus A330:sta.

Suunnittelu
-----------

A330 MRTT on suunniteltu ilmatankkaukseen ja rahdin kuljettamiseen. Se voi kuljettaa 111 tonnia polttoainetta ilman lisäpolttoainesäiliöitä, jolloin tilaa jää 45 tonnille muuta rahtia. A330 MRTT voi kuljettaa yli 300 matkustajaa, mutta matkustamo voidaan konfiguroida melkein millaiseksi vaan. Esimerkiksi voidaan kuljettaa erilaisia rahtilavoja tai lääkintätehtävissä paareja. Pääkannen alapuolella on kaksi ruumatilaa.

Käyttäjät
---------

A330 MRTT:n käyttäjämaat ja Multinational Multi-Role Tanker Transport Fleetiin kuuluvat maat sinisellä.
* Alankomaat
* Australia
* Brasilia
* Espanja
* Etelä-Korea
* Kanada
* Saudi-Arabia
* Singapore
* Yhdistyneet arabiemiirikunnat
* Yhdistynyt kuningaskunta

Lähteet
-------

1. ↑  A330-200 MRTT Future Strategic Tanker Aircraft (FSTA) *Airforce Technology*. Viitattu 2.5.2023. (englanniksi)
2. ↑  Orders and Deliveries by Country (PDF) Airbus. Viitattu 2.5.2023.

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.   
Alkuperäinen artikkeli: en:Airbus A330 MRTT
**It’z Different** on eteläkorealaisen Itzy-yhtyeen debyyttisinglealbumi. Singlealbumin julkaisi JYP Entertainment 12. helmikuuta 2019.

Kappaleet
---------

|  |
| --- |
| Nro | Nimi | Sanat | Sävel | Sovitus | Kesto |  |
| 1. | "Dalla Dalla" | Galactika | Galactika, Atenna | Galactika | 3.19 |
| 2. | "Want It?" | Lee Seu-ran, Tommy Park | Emile Ghantous, Keith Hetrick, Allison Gillis, Aimee Proal, Whitney Phillips, Erin Beck | Emile Ghantous, Keith Hetrick | 3.20 |
| 6.39 |  |

Tausta ja julkaisu
------------------

JYP julkaisi 24. tammikuuta 2019 ensimmäiset teaser-videot uudesta yhtyeestään. Tammikuun lopussa ja helmikuun alussa jokaisesta yhtyeen jäsenestä julkaistiin yksittäinen teaser. "Dalla Dalla" -singlen musiikkivideon ensimmäinen teaser-video julkaistiin samoihin aikoihin levy-yhtiön YouTube-kanavalle. Helmikuun kuudes päivä julkaistiin singlealbumin kappalelista, joka sisälsi kappaleet "Dalla Dalla" ja "Want It?". "Dalla Dalla" -kappaleesta julkaistiin vielä kaksi muuta teaser-videota ennen varsinaista julkaisua. "Dalla Dalla" -singlen musiikkivideo julkaistiin samana päivänä, kun ryhmä debytoi.

Vastaanotto
-----------

Erityisesti "Dalla Dalla" -singlestä tuli suosittu ja se pääsi *Billboardin K-pop*-listalle. Singlen musiikkivideosta tuli myös toiseksi katsotuin kpop-debyyttimusiikkivideo YouTubessa. *Billboardin* mukaan musiikkivideo sai yli 17 miljoonaa katselukertaa vuorokauden sisällä.

Lokakuussa 2019 "Dalla Dalla" ylitti 100 miljoonaa toistokertaa Gaonin Music Chart -listalla. Itzystä tuli ensimmäinen samana vuonna debytoinut yhtye, joka myi platinaa. "Dalla Dalla" myös listattiin kahdeksanneksi *Dazedin "*The 20 Best K-pop Songs of 2019" -listalla.

Lähteet
-------

1. ↑  ITZY *itzy.jype.com*. Viitattu 19.8.2020. (koreaksi)
2. ↑   *Twitter*. Viitattu 19.8.2020.
3. ↑   *Twitter*. Viitattu 19.8.2020.
4. ↑   *Twitter*. Viitattu 19.8.2020.
5. ↑  TWICE's sister band ITZY drops debut song 'Dalla Dalla' *eng.ajunews.com*.  11.2.2019. Viitattu 19.8.2020. (englanniksi)
6. ↑  JYP Entertainment's New Girl Group ITZY Debuts With 'Dalla Dalla': Watch *Billboard*.  11.2.2019. Viitattu 19.8.2020.
7. ↑  ITZY, 데뷔부터 '달라달라'[종합] *n.news.naver.com*. Viitattu 19.8.2020. (koreaksi)
8. ↑  ITZY Make Major Debut on World Digital Song Sales & YouTube Chart With 'Dalla Dalla' *Billboard*.  22.2.2019. Viitattu 19.8.2020.
9. ↑  World Digital Song Sales Chart *Billboard*. Viitattu 19.8.2020.
10. ↑  국내 대표 음악 차트 가온차트! *gaonchart.co.kr*. Viitattu 19.8.2020.
11. ↑  Dazed: The 20 best K-pop songs of 2019 *Dazed*.  5.12.2019. Viitattu 19.8.2020. (englanniksi)
Air Ålandin Saab 340 Tukholma-Arlandan lentoasemalla
**Air Åland Ab** on ahvenanmaalainen lentoyhtiö. Air Åland ei itse operoi lentojaan, vaan käyttää ulkopuolista lento-operaattoria. Yhtiön lentoja on operoinut ruotsalainen lentoyhtiö NextJet.

Yritys perustettiin lentoyhtiöksi 14. tammikuuta 2005 ja aloitti lennot 29. lokakuuta 2005 Maarianhamina–Helsinki-reitillä. Yhtiö avasi toisen säännöllisen reittinsä 13. maaliskuuta 2006 Maarianhaminan ja Tukholman (Arlanda) välillä. Air Åland lopetti lentoliikenteen 2012 Helsingin ja Maarianhaminan välillä kannattamattomana, kun Flybe alkoi lentää kyseistä väliä.

Reittiliikenteen lisäksi yhtiö harjoittaa myös tilauslentoliikennettä. Air Ålandin lentoja operoi aluksi UAB Nordic Solutions Air Services neljällä Saab 340 -potkuriturbiinikoneella (rekisteritunnukset: LY-DIG, LY-ISR, LY-KXE ja LY-RIK). Operaattorin nimeksi tuli omistajanvaihdoksen jälkeen Avion Express. Sittemmin lentoja operoi ruotsalainen Avitrans Nordic. Talvella 2008 Air Åland laajensi toimintaansa yhteistyössä tamperelaisen Wingo xprs -yhtiön kanssa. Wingo xprs avasi reitin Turku–Tampere–Oulu, jonka operoinnista Air Åland vastasi 19. kesäkuuta 2008 saakka. *lähde?*

Nextjet aloittaa edestakaiset lennot Maarianhaminasta Turkuun 2. huhtikuuta 2012, jonka jälkeen lennetään yksi edestakainen lento kaikkina muina viikonpäivinä paitsi sunnuntaina. *lähde?*

Lähteet
-------

1. ↑  Next Jet flyger för Air Åland *airaland.ax*. Air Åland Ab.  Arkistoitu 25.7.2011. Viitattu 19.3.2016. (pohjoissaameksi) (archive.org)
2. ↑  Air Åland vetäytyy Helsingin-reitiltä. Yle 25.5.2012. Viitattu 16.5.2013.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Air Åland** Wikimedia Commonsissa

* Air Ålandin kotisivujen suomenkielinen versio (Arkistoitu – Internet Archive)
* Kuvia Air Ålandin koneista
**Christian Pampel** (6. lokakuuta 1979) on saksalainen lentopalloilija. Suuren hyökkäysulottuvuuden omaava Pampel on pelannut urallaan monissa eri joukkueissa sekä Saksassa, Kreikassa että Italiassa.

Ura
---

Pampel aloitti pääsarjauransa VfB Friedrichshafen, Saksan bundesliigassa. Hän voitti heti uransa ensimmäisellä kaudella Saksan mestaruuden ja cupin. Seuraavalla kaudellaan VfB Friedrichshafenissa hän voitti Saksan cupin. Kolme vuotta VfB Friedrichshafenissa pelattuaan Pampel siirtyi pelaamaan Italiaan Esse-ti Carilo Loreton joukkueeseen, A2-liigaan. Italiassa hän nousi avauskautensa jälkeen Italian A1-liigaan Valentinon joukkueessa. Vuoden Valentinossa oltuaan Pampel siirtyi vuodeksi Kreikan liigaan Olympiakosin joukkueeseen, josta hän jatkoi edelleen Sempre Volley Padovaan, Italian A1-liigaan. Samassa joukkueessa pelasivat tuolloin suomalaiset Mikko Esko, Simo-Pekka Olli ja hakkuri Matti Hietanen. Padovassa Pampel pelasi kaksi kautta kunnes päätti palata Lentopallon Mestareiden liigan voittaneen VfB Friedrichshafen riveihin.

Muuta
-----

Saksassa Pampel on valittu vuoden parhaaksi pelaajaksi 2003, jolloin Saksa sijoittui EM-kilpailuissa seitsemänneksi.

Saavutuksia
-----------

* 9. sija maailmanmestaruuskilpailuissa 2006
* Italian cupin hopeaa 2006
* 4 Saksan mestaruutta
* 4 Saksan cup-mestaruutta
* Lentopallon Mestareiden liigan hopeaa 2000
* 7. sija EM-kisoissa 2003
* toiseksi paras pisteiden tekijä EM-kisoissa 2003
* vuoden pelaaja Saksassa 2003
* kuukauden pelaaja Italiassa 2006

Joukkueet
---------

* 2007-2008 A VfB Friedrichshafen
* 2006-2007 A1 Antonveneta Padova
* 2005-2006 A1 Giotto Padova
* 2005-2006 A Olympiakos Pireo
* 2004-2005 A1 Tonno Callipo Vibo Valentia
* 2003-2004 A2 Esse-ti Carilo Loreto
* 2001-2003 A VfB Friedrichshafen

Lähteet
-------

1. ↑
**Leo Halla** (2. joulukuuta 1909 Pielisjärvi – 19. maaliskuuta 1986) oli suomalainen päätoimittaja.

Halla oli Hämeenlinnassa ilmestyvän Hämeen Sanomat-lehden päätoimittajana 1951–1974. Hänen päätoimittajakaudellaan lehti alkoi ilmestyi seitsemän kertaa viikossa ja siitä tuli eteläisen Hämeen johtava sanomalehti. Halla oli Hämeenlinnan kaupunginvaltuuston jäsenenä 1961–1964 ja hän toimi Hämeenlinnan kulttuurilautakunnan puheenjohtajana.

Leo Halla on haudattu Ahveniston hautausmaalle Hämeenlinnaan.

Teoksia
-------

* *Hämeen Sanomat 1879-1978*. Hämeen Sanomat, Hämeenlinna 1978
* *Kokoomuksen Etelä-Hämeen piiri 1920-1980 : Etelä-Hämeen kansallisliiton syntyvaiheet 1918-1920. Etelä-Hämeen kansallisliitto 1920-1967. Etelä-Hämeen kokoomus 1968-1980* ; kirj. Jaakko Korjus, Leo Halla. Etelä-Hämeen kokoomus, Hämeenlinna 1980

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Ahveniston hautausmaan virtuaalipolku : Halla, Leo


|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Suomi (KANTO)
* Yhdysvallat

 |

 |
**Xi’an JH-7** (kiin.: 歼轰-7; pinyin: *Jiān Hōng qī*, Nato-raportointinimi *Flounder*) eli **FBC-1 Flying Leopard** on Kiinassa suunniteltu ja valmistettu kaksimoottorinen rynnäkkökone Kiinan ilmavoimille sekä Kiinan meri-ilmavoimille. Ensilento oli 1988 ja julkinen esittely 1992. Sen huippunopeus on 1 800 km/h eli 1,52 Mach. Lakikorkeus on 16 000 metriä. Suurin asekuorma on 9 000 kg pudotettavaa aseistusta. Lisäksi koneessa on 23 millimetrin GSh-23 konetykki. Malli korvasi Nanchang Q-5:n. Tuotanto päättyi 2018, jolloin sitä oli valmistettu 270 kappaletta.

PLAAF:n Xi’an JH-7A rynnäkkökone.
Aluksi JH-7 ei vastannut vaatimuksia. Jopa lisensoidussa suihkumoottorissa, jossa jälkipolton eli *Rolls-Royce Spey Mk.202*:ssa oli esiintyi ongelmia. Kiinan modifikaatio on *Xi’an WS-9*. Moottorien teho on 2x 91,20 kN jälkipoltolla. Konetta päivitettiin versioihin JH-7A sekä JH-7B ja tyypin taistelujärjestelmät kuten lennonhallinta sekä suunnistukseen liittyviä järjestelmiä uudistettiin. Siten konetyypistä saatiin kelvollinen ensilinjan taistelukone. Tätä konetyyppiä on yritetty kaupata Iraniin, mutta tuloksetta.

Lähteet
-------

* Superhävittäjät & Taistelukoneet, IMP Nordic / Amber Books Ltd. 2009. ISBN 978-951-575-026-6. Alkuteos (englanniksi): *Superfighters and attack aircraft*. Suom. Markus Lång. (s. 71-72.)

### Viitteet

1. ↑   Viitattu 12.6.2023.
2. ↑   Viitattu 12.6.2023.
3. ↑  Superhävittäjät & Taistelukoneet, 2009. s. 71-72.
4. ↑  Superhävittäjät & Taistelukoneet, 2009. s. 71-72.
5. ↑  Superhävittäjät & Taistelukoneet, 2009. s. 72.

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.   
Alkuperäinen artikkeli: en: Xi'an JH-7
*Tämä artikkeli käsittelee Bysantin keisaria. Pyhä Leo IV oli paavi.*

**Leo IV** Kasaari (25. tammikuuta 750 – 8. syyskuuta 780) oli Bysantin keisari vuosina 775–780.

Leo oli Konstantinos V:n poika hänen ensimmäisestä avioliitostaan erään kasaariprinsessan kanssa. Leo oli ehkä ensimmäinen keisari joka syntyi keisarillisessa purppurakamarissa, jossa vain hallitsevan keisarin lapset saivat syntyä. 

17. joulukuuta 769 19-vuotiaana Leo meni naimisiin ateenalaisen Irenen kanssa. Morsiamen valinta oli hiukan yllättävä, tämä ei ollut kovin jalosukuisesta perheestä ja osoitti huolestuttavaa kiinnostusta ikoneihin.

Konstantinos V kuoli elokuussa 775 ja Leo, vanhimpana poikana ja hallitsijakumppana, julistettiin uudeksi keisariksi. Leon viisi velipuolta, joita yleensä kutsutaan *caesareiksi* heidän arvonimiensä perusteella, jäivät nuolemaan näppejään kun Leo julisti poikansa Konstantinos VI:n kruununperilliseksi ja hallitsijakumppanikseen pääsiäisenä 776. Leon vanhin velipuoli Nikeforos, yritti vallankaappausta mutta hänet kannattajineen karkotettiin Konstantinopolista.

Leon aikana ikonoklasmi jatkui, mutta ikonien kunnioittajia ei enää vainottu yhtä paljon kuin hänen isänsä Konstantinos V:n aikana, ja heitä nimitettiin jopa piispanvirkoihin. On arveltu että tähän vaikutti Leon vaimo Irene, harras ortodoksi. Valtakautensa viimeisinä vuosina Leo muutti kantaansa ja aloitti ikonien kunnioittajien vainot.

Leo puuttui bulgarialaisten keskenäisiin kiistoihin ja antoi yhdelle heidän johtajistaan, Telerigille, turvapaikan Konstantinopolissa. Tämä kastettiin ortodoksiksi ja meni naimisiin Irenen serkun kanssa.

Leo lähetti sotajoukkojaan Syyriaan taistelemaan arabeja vastaan vuonna 778. Muuten hänen sotilaspolitiikkansa perustui enemmän linnoitusten vahvistamiseen ja avoimen konfliktin välttämiseen.

Kun Leo kuoli yllättäen 8. syyskuuta 780 hänen ja Irenen ainut lapsi Konstantinos VI oli vain kymmenvuotias ja todellinen valta siirtyi Irenen käsiin.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Leo IV Encyclopedia Britannica. Viitattu 30.3.2014.
2. 1 2 3 4  Leo IV (775-780 A.D.) *An Online Encyclopedia of Roman Emperors*

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Leo IV** Wikimedia Commonsissa

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä:**Konstantinos V** | **Bysantin keisari** | Seuraaja:**Konstantinos VI ja Irene** |

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Saksa

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Deutsche Biographie

 |

 |
**Tarudant** on kaupunki Etelä-Marokossa. Sen asukasluku oli vuonna 2014 80 149.

Maantiede
---------

Wasi Sus lähellä Tarudantia.
Portti.
Tarudant sijaitsee niinsanotulla Susin alueella Marokon eteläosassa. Sen korkeus merenpinnasta on 250 metriä. Wadi Sus virtaa kaupungin eteläpuolella ja Agadir Atlantin valtameren rannikolla sijaitsee 83 kilometriä länteen.

Historia
--------

Tarudant oli huomattava keskus keskiajalla. Se kuului vuodesta 1030 Almoravideille ja 1100-luvulla sen valtasivat Almohadit. Susin alue tunnettiin jatkuvista kapinoinneistaan keskushallintoa vastaan. Vuosista 1912–1913 eteenpäin Tarudant oli Marokon kruunua tavoitelleen Ahmad al-Hiban tukikohta. Ranskalaiset valtasivat sen toukokuussa 1917. Tarudant on sittemmin jäänyt alueellisena keskuksena kasvavan Agadirin varjoon.

Väestö
------

Tarudantin asukasluku oli vuonna 2014 80 149. 1980-luvulla vastaava lukema oli 24 000 ja vuonna 1950 12 900.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  P. J. Bearman, TH. Bianquis, C. E. Bosworth, E. van Donzel ja W. P. Heinrichs: *The Encyclopaedia of Islam - New Edition*, s. 310-311. Volume T-U. Koninklijke Brill, Leiden, 2000. ISBN 9004112111. (englanniksi)
2. ↑  Population legale des regions, provinces, prefectures, municipalites, arrondissements et communes du royaume (xlsx) *Recensement Général de la Population et de l’Habitat*. Haut-Commissariat au Plan du Maroc. Viitattu 12.5.2020. (ranskaksi) (arabiaksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Tarudant** Wikimedia Commonsissa
**Taru sormusten herrasta -lautapeli** on Reiner Knizian suunnittelema, vuonna 2000 ilmestynyt *Taru sormusten herrasta* -teemainen lautapeli. Pelin ovat julkaisseet Kosmos, Fantasy Flight Games ja Tactic ja kuvittanut John Howe. Peli on voittanut palkinnon kirjallisuusaiheisen teeman käytöstä.

Pelissä joukko hobitteja tekevät sormuksen kanssa matkaa Tuomiovuorelle taistellen samalla vihollisia vastaan. Onnistuakseen pelaajien on välteltävä Sauron-figuuria, tasapainoteltava levon ja korttien pelaamisen välillä ja selvittävä satunnaisessa järjestyksessä olevista pelitapahtumista, jotka tuovat peliin haastetta. Pelaajat nostavat joka vuoron aluksi yhden pelitapahtumalaatan. Lautapelioppaan peliarvostelun mukaan pelitapahtumat tuovat peliin jopa kauhun tuntua.

Peliin on saatavilla kolme lisäosaa: *Friends & Foes*, *Sauron* ja *Battlefields*. Lisäosien avulla peliin voi lisätä skenaariolautoja, vihollisia ja taistelukenttiä.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Taru Sormusten Herrasta -lautapelin arvostelu *Lautapeliopas*.  20.12.2008. Viitattu 3.5.2023.
2. ↑  Lautapelisuunnittelija Reiner Knizia *Lautapeliopas*. Viitattu 3.5.2023.
3. ↑  The Lord of the Rings *BoardGameGeek*. Viitattu 3.5.2023. (englanniksi)
**Skallerupin vaunu** (tansk. *Skallerupvognen*) on kattilavaunu, joka on vuonna 1895 Trudshøjn hautakummusta löytynyt kulttiesine. Hautakumpu sijaitsee Vordingborgin Udbyssä, lähellä Skallerupia, Etelä-Sjællannissa Tanskassa. Esine ajoitetaan Skandinavian pronssikaudelle Monteliuksen periodille III, joka vastaa 1300–1100 eaa.

Hautakumpu
----------

Trudshøj on Skallerupin lounaispuolella sijaitseva hautakumpu, joka on ollut halkaisijaltaan 30 metriä ja noin 6 metriä korkea. Sen alkuperäisestä koosta on vain rippeet jäljellä. Se on rauhoitettu vuoden 1937 lain perusteella. Keskeltä kumpua löytyi noin 4 metriä pitkä kivipaasiarkku, joka oli rakennettu puisen arkun ympärille. Puuarkku oli lahonut pois lukuun ottamatta pientä puunkappaletta. Arkun sisällä oli seissyt Skallerupin pronssinen vaunu, joka oli kuitenkin murskaantunut puisen arkun annettua lahotessaan periksi. Vaununkattilassa olivat vainajan poltetut luut.

Vaunu
-----

Vaunu on niin sanottu kattilavaunu, jossa kattilaan tai kulhoon on kiinnitetty pyörät, joiden avulla sitä voi liikuttaa. Vaunu on kolmiosainen. Alaosa muodosti vaunun rungon. Pyörät ja akselit ovat valettua pronssia, jotka on kiinnitetty kahteen kaarevaan runkokaareen. Nekin ovat valettua pronssia. Pyörät ovat ohuita pronssivanteita, joissa on akseliholkin ympärillä neljä pyöränpinnaa. Kaarien päissä on neljä koukkua, jotka lähemmin tarkasteltuna esittävätkin pieniä lintuja.

Yläosassa oli kaksi osaa. Vaunun kattila oli taottua pronssia, joka oli koottu niittaamalla kaksi puolikasta yhteen. Osien saumat olivat tiivistettyjä hartsilla. Kattilan pintaan on pakotettu pieniä lintukuvioita. Kattilan reunaan oli ripustettu useita lehtimäisiä riipuksia, jotka ovat heiluessaan kilisseet kattilaa vasten.

Historiaa
---------

Vaunuille tehtiin jo 1896 kemiallinen analyysi, jonka mukaan metalli oli kuparin seosta, jossa oli mukana tinaa ja hieman muitakin metalleja. Se on valmistettu jossakin itäisessä Keski-Euroopassa ja on siten tuontitavaraa.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5  Fund og Fortidsminder: Trudshøj, viitattu 28.4.2018
2. 1 2 3  Jensen, Jørgen: Fremmede drikkekar, *Den Store Danske*, Gyldendal, viitattu 28.4.2018 (tanskaksi)
**Taru-Leena Palsa** (o.s. **Häyrinen**, s. 10. lokakuuta 1988 Säynätsalo) on suomalainen kestävyysjuoksija. Hän edustaa Helsingin Kisa-Veikkoja ja häntä valmentaa Lauri Palsa. Vuosina 2018–2021 hän edusti Mikkelin Kilpa-Veikkoja.

Palsa on saavuttanut sisäratojen SM-kilpailuissa 3 000 metrin juoksussa hopeaa 2021 ja pronssia 2023. Kalevan kisoissa hän on sijoittunut parhaimmillaan neljänneksi 5 000 metrillä 2020 ja 10 000 metrillä 2021. Maastojuoksun SM-kilpailuissa hän on ollut 10 kilometrillä neljäs 2020 ja 2021.

Henkilökohtaiset ennätykset
---------------------------

Ulkoradat

| *Laji* | *Aika* | *Paikka* | *Päivä* |
| --- | --- | --- | --- |
| 3 000 m | 9.46,31 | Espoo | 10. kesäkuuta 2021 |
| 5 000 m | 16.53,70 | Lapinlahti | 17. heinäkuuta 2021 |
| 10 000 m | 34.55,82 | Tampere | 27. elokuuta 2021 |
| Puolimaraton | 1.17.34 | Rauma | 17. huhtikuuta 2022 |

Sisäradat

| *Laji* | *Aika* | *Paikka* | *Päivä* |
| --- | --- | --- | --- |
| 3 000 m | 9.38,07 | Helsinki | 19. helmikuuta 2023 |

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5  Taru Palsa Tilastopaja (vaatii kirjautumisen, maksullinen palvelu).
2. 1 2 3 4  Taru Palsa Kansainvälinen yleisurheiluliitto.  (englanniksi)


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt Muokkaa Wikidatassa | 
* World Athletics
* Tilastopaja 🔒

 |

 |
**Leonel "Leo" Manzano** (s. 12. syyskuuta 1984 Dolores Hidalgo, Meksiko) on yhdysvaltalainen keskimatkojen juoksija, joka on erikoistunut 1 500 metrin juoksuun.

Osakan MM-kilpailuissa 2007 Manzano karsiutui 1 500 metrillä alkuerissä ja Pekingin olympialaisissa 2008 välierissä. Berliinin MM-kilpailuissa 2009 hän oli finaalissa kahdestoista. Daegun MM-kilpailuissa 2011 Manzano jäi välieriin. Lontoon olympialaisissa 2012 Manzano saavutti hopeaa ajalla 3.34,79. Moskovan MM-kilpailuissa 2013 hän karsiutui välierissä.

Henkilökohtaiset ennätykset
---------------------------

| *Matka* | *Aika* | *Paikka* | *Vuosi* |
| --- | --- | --- | --- |
| 800 m | 1.44,56 | Berliini | 22. elokuuta 2010 |
| 1 500 m | 3.30,98 | Monaco | 18. heinäkuuta 2014 |
|

Lähteet
-------

1. ↑  Bio leomanzano.com.  Arkistoitu 3.8.2012. Viitattu 8.8.2012. (englanniksi)
2. 1 2 3  Leonel Manzano Kansainvälinen yleisurheiluliitto.  (englanniksi)
3. ↑  Leo Manzano sports-reference.com.  Arkistoitu 15.12.2012. Viitattu 8.8.2012. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Leonel Manzano**.
* Leonel Manzonon kotisivut

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt Muokkaa Wikidatassa | 
* World Athletics

 |

 |
**Kannel-tietokoneohjelmisto** on alun perin Suomessa perustetun Wapit-yhtiön vuonna 1999 alulle panema ja julkaisema vapaan lähdekoodin eli Opensource-ohjelmisto.  Tämä tarkoittaa sitä, että sitä saa käyttää kuka vain maksutta, ja siitä saa myös muokata ja julkaista omia versioitaan ilman kenenkään lupaa. 

Ohjelmistoa ovat vuosien saatossa kehittäneet useat henkilöt.

Ohjelmiston avulla pystytään jakamaan internetin sisältöä WAP- ja tekstiviestipohjaisiin matkapuhelimiin. Kehitystyön alussa ei ollut suoraan internetiin kytkettyjä älypuhelimia, vaan niiden ominaisuuksia piti toteuttaa puhelinoperaattorien palvelimilla. Ohjelmiston käyttäjäryhmiä ovat alan tutkimuksen ja opetuksen lisäksi mobiilioperaatorit ja puhelimien sisällön tuottajat.

Wapit-yhtiön mentyä konkurssiin kehitystyö siirtyi kokonaan muualle. Ohjelmistoa on paranneltu ja päivitetty myös virallisesti vielä 2010-luvullakin

Lähteet
-------

1. ↑  WapIT Ltd. announces the Open Source WAP Gateway Project *kannel.org*.
2. ↑  Kannel: License Kannel Group.
3. ↑  Kannel: Authors and Contributors *kannel.org*.
4. ↑  kannel.org *kannel.org*.
Leonardo Piepoli vuoden 2007 Italian ympäriajon 10. etapilla
**Leonardo Piepoli** (s. 29. syyskuuta 1971 La Chaux-de-Fonds, Sveitsi) on italialainen uransa päättänyt maantiepyöräilijä.

172-senttinen ja vain 52-kiloinen Piepoli aloitti ammattilaisuransa Refin-tallissa vuonna 1995. Hän siirtyi Saecoon vuodeksi 1998, ajoi kaudet 1999–2003 Baneston väreissä ja edusti vuosina 2004–2008 Saunier Duvalia.

Vuonna 2008 Piepoli voitti Ranskan ympäriajon 10. etapin, joka oli Hautacamiin päättynyt vuoristoetappi. Kyseessä oli hänen pitkän uransa ensimmäinen etappivoitto Ranskan ympäriajossa. Muutamaa päivää myöhemmin hän sai kuitenkin potkut tallistaan sen jälkeen, kun hänen tallitoverinsa Riccardo Riccò oli jäänyt kiinni dopingtestissä. Tallipäällikkö Mauro Gianetti sanoi menettäneensä luottamuksensa myös Piepoliin. Lokakuussa Italian olympiakomitea CONI ilmoitti, että kaksi Piepolin ympäriajossa antamaa näytettä on paljastunut uusintatestien jälkeen positiiviseksi. Näytteet sisälsivät samaa kolmannen sukupolven EPO-hormonia, josta myös Riccò jäi kiinni. Piepoli menetti Tourin etappivoittonsa. Tammikuussa 2009 Italian olympiakomitea antoi Piepolille kahden vuoden kilpailukiellon.

Saavutukset
-----------

1995
* 1. Subida a Urkiola
* 1. Sveitsin ympäriajon mäkikilpailussa
* 6. Clásica de San Sebastián

1996
* 17. Ranskan ympäriajo

1998
* 2. Vuelta a Burgos + 4. etapin voitto
* 3. Clásica de San Sebastián
* 4. Sveitsin ympäriajo
* 14. Ranskan ympäriajo
* 16. Italian ympäriajo

1999
* 1. Volta a Galega
* 1. Vuelta a Castilla y León
* 1. Subida a Urkiola
* 1. Vuelta a Burgosin 4. etappi
* 8. Espanjan ympäriajo

2000
* 1. Vuelta a Burgos + 2. etapin voitto
* 1. Vuelta a Aragon
* 10. Italian ympäriajo

2002
* 1. Vuelta a Aragon
* 1. Vuelta Asturias
* 6. Katalonian ympäriajo

2003
* 1. Subida a Urkiola
* 1. Vuelta a Aragón
* 1. Subida al Naranco

2004
* 1. Subida a Urkiola
* 3. Tour de Romandie
* Espanjan ympäriajo, 9. etapin voitto

2005
* 2. Katalonian ympäriajo + 4. etapin voitto

2006
* 11. Italian ympäriajo + 13. ja 17. etapin voitto
* 13. Espanjan ympäriajo

2007
* 14. Italian ympäriajo + mäkikilpailun ja 10. etapin voitto
* Espanjan ympäriajo, 9. etapin voitto

2008
* Ranskan ympäriajo, 10. etapin voitto

Lähteet
-------

* Leonardo Piepoli trap-friis -tietokannassa

### Viitteet

1. ↑  Myös Piepoli sai potkut pyöräilytallistaan MTV3 18.7.2008 Viitattu 19.7.2008
2. ↑  Piepolille kävi käry eposta  6.10.2008. HS.fi. Viitattu 6.10.2008. [vanhentunut linkki]
3. ↑  Piepoli banned for two years[vanhentunut linkki] Eurosport.yahoo.com 26.1.2009 Viitattu 27.1.2009 (englanniksi)
Kannattajanikaman rakenne ja sen muodostuminen kahdesta kaaresta.
**Kannattajanikama**, lat. *atlas*, on ensimmäinen kaulanikama ja se kiinnittää kallon takaraivoluun selkärangan muihin luihin. Lisäksi atlas kiinnittyy kaudaaliselta puoleltaan toiseen kaulanikamaan eli kiertäjänikamaan (*axis*). Sekä takaraivoluun ja kannattajanikaman että kiertäjänikaman ja kannattajanikaman väliltä puuttuu muusta selkärangasta poiketen nikamavälilevy. Kannattajanikama toimii pään kannattajana yhdessä lihasten kanssa.

Rakenne
-------

Kannattajanikama poikkeaa rakenteellisesti kaikista muista selkärangan nikamista siten, että siinä ei ole nikaman solmua (*corpus vertebrae*) vaan se muodostuu kahdesta yhteenliittyvästä kaaresta. Selänpuolella on takakaari (*arcus dorsalis*), johon nikaman surkastunut okahaarake (*tuberculum dorsale*) on liittynyt. Mahanpuolella olevassa etukaaressa (*arcus ventralis*) on kuoppa, jonka avulla atlas kiinnittyy kiertäjänikamaan. Pään paino jakautuu kannattajanikaman lateraalisille paksuuntumille, *massae laterales*, jotka ovat etu- ja takakaaren välissä kummallakin puolella. Kannattajanikaman siipiin (*ala atlantis*) kiinnittyy päätä liikuttavia lihaksia. Kannattajanikaman molemmin puolin on väljät tilat, jotka mahdollistavat pään liikehdinnän.

### Lajikohtaiset erot

Kannattajanikama eroaa eri eläinlajeilla kokonsa ja rakeenteensa mukaan. Märehtijöiltä puuttuu kokonaan *foramen transversarium*, joka on nikaman siivessä oleva aukko selänpuolelta vatsanpuolelle. Lihansyöjillä puolestaan on pelkkä uurre, *incisura alaris*, selänpuoleisessa kaaressa, kun taas muilla lajeilla on siinä aukko, *foramen alare*. Sialla puolestaan on muita eläinlajeja selkeämpi *tuberculum ventrale* eli kyhmy vatsanpuoleisessa kaaressa.

Lähteet
-------

1. 1 2  Hervonen, Antti: *Tuki- ja liikuntaelimistön anatomia*, s. 75. Seitsemäs painos. Tampere: Lääketieteellinen Oppimateriaalikustantamo, 2004. ISBN 952-9635-01-X.