**Silkkiunikko** (*Papaver rhoeas*, syn. *P. strigosum*) on unikoiden sukuun kuuluva kukkakasvilaji.

Ulkonäkö ja koko
----------------

Silkkiunikon lehtiä.
Silkkiunikon kota.
Silkkiunikon korkeus vaihtelee 30–100 senttimetrin välillä. Sen varsi on ylös asti siirottavakarvainen. Lehdet ovat soikeita tai vastapuikeita ja parijakoisia. Ainakin alempien lehtien liuskat ovat leveitä ja tylpähköjä. Kukat ovat suuret ja punaiset, halkaisijaltaan 7–8 cm. Verhiö on kaksilehtinen, mutta verholehdet varisevat varhain. Teriö on nelilehtinen ja säteittäinen. Punaisten terälehtien tyvellä on joskus tumma täplä. Heteitä on runsaasti. Monilehtinen emiö on yhdislehtinen. Silkkiunikko on yksivuotinen laji ja kukkii Suomessa heinä-elokuussa. Hedelmä on tynnyrimäis-pallomainen ja kalju kota, jonka päällä on tähtimäinen ja monisäteinen luottilevy. Siemenet varisevat luottilevyn alle avautuvista rei’istä.

Suomessa tavattavista unikkolajeista silkkiunikko muistuttaa lähinnä ruisunikkoa (*Papaver dubium*).

Levinneisyys
------------

Silkkiunikko on alkuperältään eurooppalainen laji, jossa sitä tavataan Ukrainaa, Länsi-Venäjää ja Fennoskandian keskiosia myöten. Lajia kasvaa myös suurimmassa osassa Saharan pohjoispuolista Afrikkaa, Turkissa, Lähi-idässä sekä paikoin Keski-Aasiassa. Silkkiunikkoa tavataan myös eri puolilla Yhdysvaltoja sekä eteläistä Kanadaa, missä se on tulokaslaji. Samoin laji on levinnyt paikoin Etelä-Amerikkaan, Australiaan ja Uuteen-Seelantiin. Silkkiunikko on Suomessa tulokaslaji muiden unikkolajien tapaan. Sitä on tavattu Suomessa Oulun korkeudelle saakka. Yleisin laji on Ahvenanmaalla ja eteläisimmässä Suomessa.

Elinympäristö
-------------

Silkkiunikkoja joutomaalla Belgiassa.
Silkkiunikkoa kasvaa yleisesti maanviljelysalueilla, tienvarsilla ja joutomailla. Suomessa silkkiunikkoa tavataan satunnaisena muun muassa kaatopaikoilla, pihoilla ja satamissa, jossa se on tyypillinen painolastimaiden kasvi. Jo Ahvenanmaalla ja Ruotsin Gotlannissa ja Öölannissa silkkiunikko on hyvin tavallinen rikkakasvi esimerkiksi viljapelloilla, samoin etelämpänä Euroopassa. Silkkiunikko viihtyy aurinkoisella paikalla vähäravinteisessa maassa.

Käyttö
------

Silkkiunikkoa viljellään myös koristekasvina. Viljellyissä lajikkeissa kukkien väri saattaa vaihdella valkoisesta vaaleanpunaiseen ja punaiseen. Myös kerrottukukkaisia lajikkeita tunnetaan.

Silkkiunikosta on muodostunut ensimmäisen maailmansodan päättymisen muistopäivän, Remembrance Dayn, symboli, jota käytetään muun muassa Isossa-Britanniassa ja Kanadassa.

Lähteet
-------

* Hämet-Ahti, Leena, Suominen, Juha, Ulvinen, Tauno & Uotila, Pertti (toim.): *Retkeilykasvio*. Helsinki: Luonnontieteellinen keskusmuseo, Kasvimuseo, 1998. ISBN 951-45-8167-9.
* Mossberg, B. & Stenberg, L.: *Suuri Pohjolan kasvio*. Suomentanut Vuokko, S. & Väre, H. Tammi, 2005 (2003). ISBN 951-31-2924-1.

### Viitteet

1. 1 2 3  Retkeilykasvio 1998, s. 92.
2. ↑  Suuri Pohjolan kasvio 2005, s. 197.
3. 1 2 3 4  Den virtuella floran: Kornvallmo (myös levinneisyyskartat) (ruotsiksi) Viitattu 1.2.2012.
4. 1 2  Papaver rhoeas (common poppy) Board of Trustees of the Royal Botanic Gardens, Kew.  Arkistoitu 17.5.2012. Viitattu 19.5.2012. (englanniksi)
5. ↑  Kotiliesi: Kesäkukat – kymmenen klassikkoa

Aiheesta muualla
----------------

* Laji.fi: Silkkiunikko (*Papaver rhoeas*)
* Vieraslajit: Silkkiunikko (*Papaver rhoeas*)
* Kasviatlas 2016: Silkkiunikon levinneisyys Suomessa
* Luontoportti: Silkkiunikko (*Papaver rhoeas*)
* ITIS: *Papaver rhoeas* (englanniksi)
* United States Department of Agriculture (USDA): *Papaver rhoeas* (englanniksi)
* Flora of China: *Papaver rhoeas* (englanniksi)
* Centre for Agriculture and Biosciences International (CABI): Papaver rhoeas (common poppy) (englanniksi)
* Plantwise: Common poppy (Papaver rhoeas) (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
* Pherobase: Floral volatiles of Papaver rhoeas (englanniksi)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Taksonitunnisteet | 
* Wikidata: Q130201
* Wikispecies: Papaver rhoeas
* AoFP: 4123
* APA: 2815
* APDB: 23676
* APNI: 86524
* ARKive: papaver-rhoeas
* BioLib: 3504
* Calflora: 6057
* CoL: 6TM6N
* Ecocrop: 8295
* eFloraSA: Papaver\_rhoeas
* EoL: 596241
* EPPO: PAPRH
* EUNIS: 175577
* FloraBase: 2965
* FNA: 200009166
* FoAO2: Papaver rhoeas
* FoC: 200009166
* GBIF: 2888443
* GRIN: 26703
* iNaturalist: 54404
* IPA: 18660
* IPNI: 306058-2
* IRMNG: 11430036
* ITIS: 18893
* MichiganFlora: 1899
* MoBotPF: 284850
* NatureServe: 2.161754
* NBN: NBNSYS0000002764
* NCBI: 33128
* NSWFlora: Papaver~rhoeas
* NZOR: 7eee9dbb-475a-4b91-addd-de9af1501c04
* NZPCN: 3470
* Open Tree of Life: 867221
* PalDat: Papaver\_rhoeas
* Plant List: kew-2561554
* PLANTS: PARH2
* POWO: urn:lsid:ipni.org:names:306058-2
* SANBI: 3641-6
* Tropicos: 24000139
* uBio: 447992
* VASCAN: 7125
* VicFlora: 1d9d59f0-bdbd-4118-9bc0-51785bd44ea4
* WisFlora: 4417
* WFO: wfo-0000481006

 |

 |