recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Reijo Juhani Työrinoja** (26. elokuuta 1948 Tampere – 18. marraskuuta 2023 Helsinki) oli suomalainen teologi ja professori.

Työrinoja opiskeli teologiaa Helsingin yliopistossa ja valmistui teologian maisteriksi 1975, lisensiaatiksi 1981 ja väitteli tohtoriksi 1984 tutkielmalla *Uskon kielioppi*, joka tarkasteli uskonnollisten väitteiden ja käsitteiden luonnetta Ludwig Wittgensteinin myöhäisfilosofian valossa. Työrinoja vihittiin papiksi vuonna 1975, ja hän työskenteli virallisena apulaisena Vanhankirkon seurakunnassa 1975–1976 sekä pappina Hangon suomenkielisessä seurakunnassa 1977–1983.

Helsingin yliopistossa Työrinoja toimi vs. yliassistenttina 1983–1991, systemaattisen teologian professorina 1998–2012, osan aikaa myös teologisen etiikan ja uskonnonfilosofian professorina. Vuodesta 2004 hän hoiti myös Turun yliopiston filosofian historian ja uskonnonfilosofian dosentuuria.

Työrinojan tutkimusalueisiin kuuluivat keskiajan filosofia sekä enkelioppi. Hän julkaisi artikkeleita keskiajan ja modernin uskonnonfilosofian ja etiikan alalta sekä suomensi otteita Tuomas Akvinolaisen teoksesta *Summa theologiae*.

Viitteet
--------

1. 1 2 3  Ellonen, Leena (toim.): *Suomen professorit 1640–2007*, s. 766. Helsinki: Professoriliitto, 2008. ISBN 978-952-99281-1-8.
2. 1 2 3 4  Kirjavainen, Heikki – Hirvonen, Vesa: Uskon kieliopin ja enkeliteorioiden tutkija.  *Helsingin Sanomat*, 10.12.2023, s. B 28. Artikkelin verkkoversio.
3. ↑  *Kuka kukin on 2007*, s. 1054–1055. Helsinki 2006. ISBN 951-1-20606-0
Tyra Malmström 1910 - luku 
Tyra Malmström yhdessä Wilho Sjöströmin, Emil Cedercreutzin ja Alvar Cawénin kanssa Pariisissa 1912–1914
**Tyra Ester Ellinor Sjöström**, o. s. *Malmström* (22. elokuuta 1875 Turku – 30. lokakuuta 1928 Helsinki) oli suomalainen taidemaalari joka oli tunnettu erityisesti miniatyyrimuotokuvistaan.

Elämäkerta
----------

Alvar Cawénin ottama valokuva Wilho Sjöströmistä ja Tyrasta Korpilahdessa
Tyra Malmströmin vanhemmat olivat rovasti, runoilija Karl Robert Malmström ja Lucina Konstantina Ingeborg Wallenius (1832–1919). Hän oli naimisissa vuosina 1903–1918 taidemaalari Wilho Sjöströmin kanssa.

Tyra Malmströmin veli oli Teknillisen korkeakoulun mekaniikan professori Paul Rurik Bruno Malmström.

Maalauksia
----------

* *Jeesus-lapsi ja Johannes*, kopio Botticellin mukaan, nykyisin Ateneumin taidemuseossa. 1908
* *Rosalie Twarjanskyn (1843-1931) miniatyyrimuotokuva*, nykyisin Suomen kansallismuseossa. 1920

Galleria
--------

* Pianoa soittava nainen, 1918.*Pianoa soittava nainen*, 1918.

Aiheesta muualla
----------------

* Wilho Sjöströmin maalaus *Nainen mustissa*, maalattu 1903 Firenzessä Italiassa, mallina hänen vaimonsa Tyra Sjöström
* Museoviraston kuvakokoelmat : Wilho Sjöström vaimoineen Korpilahdella 1900-luvun alussa

Lähteet
-------

1. 1 2  Geni.com : Tyra Ester Ellinor Sjöström
2. ↑  Äkkiä kuollut.  *Helsingin Sanomat*, 05.11.1928, nro 302, s. 2. Kansalliskirjasto. Viitattu 31.03.2018.
3. ↑  europeana collections
4. ↑  Museovirasto : arkisto ja kirjastoaineistot (Arkistoitu – Internet Archive)
**Aígion arkeologinen museo** (kreik. Αρχαιολογικό Μουσείο Αιγίου, *Archaiologikó Mouseío Aigíou*) on arkeologinen museo Aígion kaupungissa Kreikassa. Se esittelee seudun esihistoriallisia ja antiikin aikaisia löytöjä.

Museo on avattu vuonna 1994. Se toimii Ernst Zillerin suunnittelemassa, vuonna 1890 valmistuneessa uusklassisessa rakennuksessa, joka toimi aiemmin Aígion kunnallisena agorana eli kauppahallina. Museo kärsi vaurioita maanjäristyksessä vuonna 1995 ja avattiin uudelleen korjausten jälkeen vuonna 1999. Museorakennuksessa on kuusi salia.

Kokoelmat
---------

Museon kokoelmiin kuuluu löytöjä neoliittiselta kaudelta roomalaiselle kaudelle. Esineet ovat peräisin nykyisen Aigiáleian seudun antiikin aikaisista kaupungeista, kuten Aigionista, Aigeirasta, Keryneiasta ja Rhypaista, sekä monista muista seudun arkeologisista kohteista.

Kokoelmiin kuuluu muun muassa veistoksia, figuriineja eli pienoispatsaita, arkiesineitä ja työkaluja, keramiikkaa, pronssi-, lasi- ja norsunluuesineitä, piirtokirjoituksia sekä koruja. Merkittävimpiä esineitä ovat muun muassa keskiseltä neoliittiselta kaudelta noin 6000 eaa. peräisin oleva maalauskoristeltu malja; kolmikahvainen pithos-amfora 1400-luvulta eaa; kaulakoru 1300/1200-luvulta eaa.; korinttilainen krateeri noin vuodelta 690 eaa.; Aigeirasta peräisin oleva temppelin maalauskoristeltu antefiksi noin vuodelta 500 eaa.; sekä Aigiokhos-patsas eli aigista kantava Zeuksen tai nuorukaisen marmoripatsas ensimmäiseltä vuosisadalta jaa.

Lähteet
-------

1. 1 2  Archaeological Museum of Aigion: History Ministry of Culture and Sports. Viitattu 1.9.2020.
2. 1 2 3 4  Archaeological Museum of Aigion: Description Ministry of Culture and Sports. Viitattu 1.9.2020.
3. 1 2 3  Archaeological Museum of Aigion *Greek Travel Pages*. Viitattu 1.9.2020.
**Seututie 325** on seututie, joka kulkee Kangasalan Huutijärveltä Kuhmoisten Poikkijärvelle. Tiellä on pituutta noin 60 kilometriä ja se yhdistää kantatien 58 kautta valtatiet 12 ja 24.

Seututie 325 eli Sahalahdentie lähtee kulkemaan kantatieltä 58 itään Sahalahtea kohti. Ennen Sahalahtea tullaan Pelisalmelle, jossa sijaitsee Matinsaaren levähdysalue. Pelisalmen jälkeen tulee Sahalahden kirkonkylä, jossa tien nimi vaihtuu Kuhmalahdentieksi. Sahalahden jälkeen tullaan Kuhmalahden kirkonkylään, jonka jälkeen tien nimi vaihtuu Pohjantieksi. Kun tietä jatketaan eteenpäin, saavutaan Pohjaan, joka oli Kuhmalahden kunnan keskus. Pohjassa tien nimi vaihtuu Vehkajärventieksi ja siihen liittyy etelästä Pälkäneen Rautajärveltä tuleva seututie 322. Pohjasta jatkettaessa saavutaan Vehkajärven kylään. Vehkajärven jälkeen tulee Kuhmoisten kunnanraja ja tien nimi vaihtuu Tampereentieksi. Kuhmoisten Poikkijärvellä tie päättyy ja se risteää valtatien 24 kanssa.

Vuonna 2020 tien vilkkain osuus oli sen alkuosa Huutijärveltä Sahalahdelle. Osuuden keskimääräinen vuorokausiliikenne (KVL) oli 4 200 ajoneuvoa vuorokaudessa. Sahalahden ja Pohjan välinen liikenne oli 1 400–2 200 ajoneuvoa vuorokaudessa. Tien hiljaisin osuus oli Pohjasta itään. Pohjan ja Poikkijärven välinen liikenne oli 500–700 ajoneuvoa vuorokaudessa.

Lähteet
-------

* 
* 
* Tienumerointi ja tienumerokartat Väylävirasto. Viitattu 4.8.2021.
* Huutijärvi (sijainti maastokartalla) *Karttapaikka*. Helsinki:  Maanmittauslaitos. Viitattu 4.8.2021.

### Viitteet

1. ↑  Liikennemääräkartat Väylävirasto. Viitattu 4.8.2021.

Aiheesta muualla
----------------

* Mattigronroos.fi: Seututie 325
**1,8-diatsabisyklo[5.4.0]undek-7-eeni** eli **DBU** (C9H16N2) on heterosyklinen amidiineihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään laajasti orgaanisessa synteesissä emäksenä ja katalyyttinä.

Ominaisuudet
------------

1,8-diatsabisyklo[5.4.0]undek-7-eeni on huoneenlämpötilassa väritön öljymäinen neste. Se liukenee hyvin veteen ja orgaanisiin liuottimiin kuten etanoliin, asetoniin, bentseeniin, dietyylieetteriin ja dimetyylisulfoksidiin. Vesiliuoksissa yhdiste saattaa hydrolysoitua hitaasti.

1,8-diatsabisyklo[5.4.0]undek-7-eeni on voimakas emäs ja sen pKa-arvo dimetyylisulfoksidiliuoksessa on 13,9. Monista muista emäksistä poiketen yhdiste ei ole juurikaan nukleofiilinen johtuen steerisestä esteestä.

Valmistus ja käyttö
-------------------

1,8-diatsabisyklo[5.4.0]undek-7-eenia voidaan valmistaa laktoneihin kuuluvasta 2-piperidonista.

1,8-diatsabisyklo[5.4.0]undek-7-eenia käytetään melko voimakkaana ei-nukleofiilisena emäksenä useissa reaktioissa, kuten esteröinneissä, dehydrohalogenoinneissa ja muissa eliminaatioissa, kondensaatioreaktioissa, Baylis–Hillman-reaktiossa, Horner–Wadsworth–Emmons-reaktiossa ja Nef-reaktiossa.

Lähteet
-------

1. ↑  1,8-diazabicyclo(5.4.0)undec-7-ene – Substance summary *PubChem*. NCBI. Viitattu 14.4.2014.
2. 1 2 3 4  Ann C. Savoca & Sameer Urgaonkar: *1,8-Diazabicyclo[5.4.0]undec-7-ene, e-EROS Encyclopedia of Reagents for Organic Synthesis*, John Wiley & Sons, New York, 2006. Teoksen verkkoversio Viitattu 14.4.2014
3. 1 2 3  Tsutomu Ishikawa: *SuperBases for Organic Synthesis*, s. 20–21, 49–78. John Wiley and Sons, 2009. ISBN 9780470518007. (englanniksi)
**Mikael Långbacka** (s. 1959) on suomalainen bassopasunisti. Hänet tunnetaan työstään big bandeissa ja erityisesti UMO Helsinki Jazz Orchestrassa, jonka kokoonpanoon hän liittyi vuonna 1984.

Långbacka opiskeli vuosina 1979–1987 Sibelius-Akatemiassa ja suoritti pasuunansoiton diplomin vuonna 1986. Lisäksi hän suoritti 1980-luvun loppupuolella opintoja Tukholmassa ja New Yorkissa. Opiskeluaikanaan hän soitti Tapiola Big Bandissa ja Pori Big Bandissa. Vuosina 1989–1994 Långbacka kuului Norrbotten Big Bandiin. Hän on osallistunut myös klassisen musiikin esittämiseen; hän oli Suomen Kansallisoopperan orkesterissa vuonna 1996. Hän on osallistunut myös pienten kokoonpanojen toimintaan. Esimerkiksi vuosina 1995–2000 hän toimi In the Spirit of Jay and Kai -pasuunakvintetissä. Vuosina 2001–2009 hän johti omaa Mikael Långbacka Trio -yhtyettään, joka piti konsertteja sekä teki radio- ja televisionauhoituksia.

Långbacka kuului vuosina 1997–1998 Eero Koivistoisen Zone Orchestraan. Samoihin aikoihin hän toimi yhteispohjoismaisessa A Tribute to Lars Gullin -hankkeessa. Vuosina 1999–2001 Långbacka oli jäsenenä Nordic Trombone Quartetissa. 2010-luvulla hän liittyi Trio Bröder och Samiin, Ostrobothnian Jazz Sextetiin, Bothnia Rhythm Orchestraan ja Turku Jazz Orchestraan. Studiomuusikkona Långbacka on soittanut muiden muassa Anssi Tikanmäen ja Kerkko Koskisen taustalla. Vuonna 1994 hän soitti Big Bad Familyn samannimisellä albumilla. Långbacka oli mukana perustamassa Korpo Sea Jazz -tapahtumaa ja oli sen taiteellinen johtaja vuosina 1989–2009. Hän on myös johtanut Archipelago Big Bandia ja ollut mukana perustamassa Blås Åboland -yhdistystä. Hän on tehnyt opetustyötä lukuisissa suomalaisissa musiikin alan oppilaitoksissa.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Mikael Långbacka – Biografia Jazz Finland
2. 1 2 3 4  Mikael Långbacka (Arkistoitu – Internet Archive) UMO Helsinki Jazz Orchestra


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Taiteenala Muokkaa Wikidatassa | 
* MusicBrainz

 |

 |
**Ebba Masalin** (29. elokuuta 1873 Mikkeli – 31. maaliskuuta 1942) oli suomalainen taidemaalari, piirtäjä ja kuvittaja.

Masalinin vanhemmat olivat Oulun läänin kuvernööri Gabriel Johan Masalin ja Emilia Masalin. Hän opiskeli Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa 1892–1898. Masalin osallistui Suomen Taiteilijain näyttelyihin vuosien 1898 ja 1905 välillä. Hän työskenteli kuvittajana ja piirsi kuvatauluja kouluja varten. Näistä Masalinin piirtämistä kuvatauluista tunnetuimmat olivat John Lindénin suunnitteleman ja kustannusosakeyhtiö Otavan julkaiseman kasvitaulusarjan mustapohjaiset kasveja esittävät opetustaulut.

Ebba Masalin: Adéle Wemanin muotokuva, 1932.

Lähteet
-------

* Suomen kuvataiteilijat -verkkomatrikkeli
* Eija Konttijärvi: Opetustaulujen taide – koulujen opetuskuvia museon kokoelmista. Pohjois-Pohjamaan museo 2008 (pdf-dokumentti)
* Mysteeritaiteilija herkkien koulutaulujen takana – Löytyykö kotoasi Ebba Masalinin taidetta? Yle, 2017

Aiheesta muualla
----------------

* Soiva kasvio: Ebba Masalinin maalaamia kasviopin opetustauluja
* Palm, Päivi: Opetustauluissa sykki koko elämä *Turun Sanomat*.  1.10.2008.  Arkistoitu 12.7.2020. Viitattu 11.7.2020.
* Savikko, Sari: Tuntematon Ebba Masalin. Taito 3/2016.

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Suomi (KANTO)

 |

 |
**Rauhanpalatsi** (holl. *Vredespaleis*) on Alankomaiden Haagissa sijaitseva kansainvälisen oikeuden hallinnollinen rakennus. Rakennuksessa toimii kansainvälinen tuomioistuin, pysyvä välitystuomioistuin ja Haagin kansainvälisen oikeuden akatemia. Lisäksi rakennuksessa sijaitsee Rauhanpalatsin kirjasto, jossa on yksi maailman merkittävimmistä kansainväliseen oikeuteen keskittyneistä kirjakokoelmista.

Rakennus valmistui vuonna 1913 alun perin pysyvän välitystuomioistuimen päämajaksi ja kirjastoksi. Tarve rakennukselle syntyi vuoden 1899 Haagin rauhankonferenssissa, jossa päätettiin perustaa valtioiden välisten riitaisuuksien sovitteluun keskittyvä pysyvä välitystuomioistuin. Ajatus rakennuksesta syntyi amerikkalaisen diplomaatin Andrew Dickson Whiten ja venäläisen diplomaatin Friedrich Martensin välisissä keskusteluissa. Kaksikko onnistui houkuttelemaan Andrew Carnegien rahoittamaan rakennuksen 1,5 miljoonan dollarin sijoituksella.

Lähteet
-------

1. ↑  Peace Palace - Jurisdiction Peace Palace. Viitattu 11.2.2017. (englanniksi)
2. ↑  Carnegie Foundation / Peace Palace Institute for Environmental Security.  Arkistoitu 12.2.2017. Viitattu 11.2.2017. (englanniksi)
3. ↑  Eyffinger, Arthur: Friedrich Martens: A Founding Father of the Hague Tradition. The Fourth Friedrich Martens Memorial Lecture.  *ENDC Proceedings*, 2012, 15. vsk, s. 13–43. Artikkelin verkkoversio. Viitattu 11.2.2017.  (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Rauhanpalatsi** Wikimedia Commonsissa

* Rauhanpalatsin verkkosivut (hollanniksi), (englanniksi), (ranskaksi)
**Seututie 945** on seututie, joka johtaa Posion Perä-Posiolta Kemijärven Isollekylälle. Tien pituus on 80 kilometriä.

Seututie alkaa Posion kunnan Perä-Posiolta, missä tie erkanee kantatiestä 81. Tie kulkee Lapin järvimaisemassa Jumiskon, Ryti-Lehtolan ja Soppelan kylien kautta 80 kilometrin matkan, kunnes se yhtyy valtatien 5, kantatien 82 ja Eurooppatien E63 yhteiseen tieosuuteen Isollakylällä Kemijärvellä. Tie on asfaltoitu lukuun ottamatta Impolan ja Lehtiniemen välistä tieosuutta. Tie muuttuu asfaltoiduksi Lehtiniemessä Ahmaselän ylittävän sillan pohjoispuolella. Perä-Posiolta yhdystien 9451 liittymään tien osoitenimi on Morottajantie. Liittymästä Kemijärven kunnanrajalle tien osoitenimi on Isokyläntie. Kemijärven kunnanrajalta tien loppuun asti tien osoitenimi on Peräposiontie.

Vuonna 2021 tien keskimääräinen vuorokausiliikenne (KVL) oli 50–1 200 ajoneuvoa vuorokaudessa. Tien vilkkain osa on Soppelan ja Isokylän välinen osuus, jolla liikenne oli 1 200 ajoneuvoa vuorokaudessa. Muualla liikenne oli alle 300 ajoneuvoa vuorokaudessa.

Lähteet
-------

1. 1 2  Seututie 945 - Google Maps *www.google.com*.  2023. Google. Viitattu 7.1.2023.
2. ↑  Tienumerointi ja tienumerokartat Väylävirasto. Viitattu 6.2.2023.
3. ↑  Liikennemääräkartat Väylävirasto. Viitattu 6.2.2023.
**Kirkkosaari** on kapea 1,5 kilometrin pituinen saari Kokemäenjoessa. Se sijaitsee Anolassa noin kaksi kilometriä Nakkilan keskustasta joen alajuoksulle päin. Kirkkosaari kuuluu kokonaisuudessaan Anolan kartanolle, jonka piha-alueelta johtaa saarelle silta.

Yleistä saaresta
----------------

Kirkkosaaren rannat ovat rehevän sekametsän reunustamat, mutta saaren sisäosa on kokonaan viljelyskäytössä. Saaressa on sijainnut yksinäistalo jo viimeistään 1500-luvun puolivälissä. Nykyään Kirkkosaaressa ei ole yhtään rakennusta. Saaren luoteispäässä on yksityinen hautausmaa, jonne on haudattu Anolan kartanon 1800-1900-lukujen vaihteessa omistaneen Waldemar von Frenckellin perheenjäseniä.

Anolan kirkko
-------------

Perimätiedon mukaan Kirkkosaaressa on sijainnut keskiajalla toinen Ulvilan kahdesta kirkosta. Alemmaksi joelle Ulvilan Liikistöön rakennettiin puukirkko 1200-luvulla. Kirkkosaaressa arvellaan olleen kirkon tai kappelin samoihin aikoihin.

Kirkosta ei ole jäljellä mitään näkyviä merkkejä, eikä saarella ole milloinkaan suoritettu arkeologisia kaivauksia, joten sen mahdollista sijaintia ei tunneta tarkemmin. 

1980-luvun alussa löydettiin Ulvilan Selkäkankaalta Anolan kylän vanhan rajan tuntumasta rajakivi, johon oli kaiverrettu kirkon kuva. Sen on arveltu olevan peräisin 1200-luvulta ja esittävän Kirkkosaaren kirkkoa.

Lähteet
-------

* Nakkilan kaava-alueen muinaisjäännösinventointi 2009[vanhentunut linkki]
* Ulvilan kaupunki/Tiivistelmä Ulvilan historiasta[vanhentunut linkki]

1. ↑  Ulvilan kirkkokivestä – Kyrkstenen i Ulfsby.[vanhentunut linkki] Viitattu 1.1.2013.
**Arkadian yhteislyseo** (myös muodossa *Arkadian yhteiskoulun lukio*)on Nurmijärven Klaukkalassa toimiva yksityinen lukio. Sitä käy noin 440 opiskelijaa. Koulussa on kaksi suuntautumisvaihtoehtoa: yleislinja (vuosittainen sisäänotto 125) ja taidelinja (20 aloituspaikkaa/ vuosi). Lisäksi lukiossa voi yhdistää urheiluharrastuksensa koulun urheiluvalmennuksen kursseilla.  Koulun vieressä toimii Urheilupuiston koulu ja naapurustossa sijaitsevat myös Klaukkalan urheilualue, jäähalli sekä tennis- ja squash-halli.

Klaukkalan koulurakennus valmistui syksyllä 1991, ja sitä laajennettiin oppilasmäärän lisääntyessä syksyllä 2006. Ennen Klaukkalaan siirtymistään koulu toimi vuosikymmeniä Helsingissä osoitteessa Arkadiankatu 28, josta koulun nimi juontuu. Vuonna 2018 koulurakennuksen yhteyteen valmistui uusi sisäliikuntahalli nimeltään Arkadia-halli, joka on salibandyseura SB-Pro kotiareena.

Arkadian yhteislyseo on tehnyt kansainvälistä yhteistyötä mm. Saksassa, Virossa, Kiinassa ja Unkarissa sijaitsevien oppilaitosten kanssa. Lähes vuosittain osa oppilaista tekee matkan New Yorkiin tai Puolaan.

Arkadian yhteislyseossa toimii taidelinja, jossa keskitytään teatteriin, musiikiin, tanssiin ja kuvataiteeseen. Taidelinjan opiskelijavalinnassa vaikuttaa keskiarvon lisäksi myös suullinen haastattelu ja muut näytöt.

Historia
--------

Koulu perustettiin vuonna 1927 nimellä *(Helsingin) Uusi yksityinen yhteislyseo* ja toiminta alkoi 1. syyskuuta Balderin talossa Aleksanterinkadulla. Koulun perusti filosofian maisteri Ada Äijälä, joka kuitenkin kuoli jo huhtikuussa 1928.

Koulun uudeksi ylläpitäjäksi perustettiin osakeyhtiö Ada Äijälän Koulu Oy. Koulun nimi muutettiin nimi muuttui *Koulukujan yhteislyseoksi* ja se siirtyi Teosofisen seuran taloon osoitteeseen Kansakoulukatu 8, jossa toimi vuosikymmenen.

Vuonna 1938 koulu muutti omaan taloon Etu-Töölöön Arkadiankadun ja Mechelininkadun kulmaan (Arkadiankatu 28), jolloin nimeksi tuli Arkadian yhteislyseo. Oppilasmäärän pienennyttyä 1980-luvun aikana koulu päätettiin siirtää voimakkaasti kasvavalle alueelle Nurmijärven Klaukkalaan, jonne valmistui uusi rakennus 1991.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Koulujen yhteystiedot ja linkit kotisivuille Nurmijärven kunta, nurmijarvi.fi. Viitattu 6.6.2016.
2. 1 2 3 4 5 6  Arkadian tarina Arkadian yhteislyseo, ayl.fi. Viitattu 6.6.2019.
3. 1 2  Nurmijärven karttapalvelu (Haku sanoilla *Nurmijärven yhteiskoulu*.) Nurmijärven kunta, nurmijärvi.fi. Viitattu 6.6.2016.
4. ↑  Miksi valita meidät? Arkadian yhteislyseo, ayl.fi. Viitattu 6.6.2019.
5. ↑  Helsingin uusi yksityinen yhteislyseo 1927-1928; Koulukujan yhteislyseo (Helsinki) 1928-1938; Arkadian yhteislyseo (Helsinki) 1938-1991; Arkadian yhteislyseo (Nurmijärvi) 1991- Suomen yksityisten oppikoulujen digitaalinen matrikkeli.

Aiheesta muualla
----------------

Suomen yksityisten oppikoulujen digitaalinen matrikkeli
Oswalt Kreuselin kuvaus luomisesta 1500-luvun lopusta.
**Luominen** (saks. *Die Schöpfung*) on Joseph Haydnin säveltämä oratorio. Teos on musiikillinen kuvaus luomiskertomuksesta, ja sitä pidetään usein Haydnin mestariteoksena.

Haydn sävelsi Luomisen vuosien 1796 ja 1798 välillä. Säveltäjä oli tehnyt ennen sitä matkoja Englantiin ja ollut hyvin vaikuttunut kuulemistaan esityksistä suurista oratorioista. Kuullessaan Händelin Messias-oratorion esityksessä Hallelujah-osuuden Haydn henkäisi ystävälleen "Hän on suurin säveltäjä". Siihen asti Haydn oli pitänyt ystäväänsä Mozartia mestarina. Haydn sai inspiraatiota Luomisen säveltämiseen, ja halusi säveltää jotain kestävää. Teos kantaesitettiin huhtikuussa 1798 Wienissä. Haydn oli tuolloin 66-vuotias.

Paroni van Swieten laati tekstin oratorioon ja käytti siihen kolmea lähdettä: Genesistä ja Psalmien kirjaa Raamatusta sekä John Miltonin eeposta *Kadotettu paratiisi*. Libretto käännettiin saman tien englanniksi, mutta ensimmäistä käännöstä ei pidetä kielellisesti erityisen hyvänä. Haydn kuitenkin tarkoitti teoksen esitettäväksi englanniksi silloin, kun ollaan englanninkielisessä maassa.

Luominen on sävelletty orkesterille, kuorolle ja laulusolisteille. Teoksessa käytetään paljon sävelmaalailua: esimerkiksi oratorion alkusoitossa, jonka otsikkona on "Kaaoksen esittely", Haydn käyttää dissonoivia sointuja ja ensimmäiset sävelet ovat enemmänkin fraasien fragmentteja kuin pidempiä melodioita. Myöhemmin teoksen aikana, erityisesti resitatiiveissa, orkesteri jäljittelee mitä erilaisimpien luonnonilmiöiden ja eläinten ääniä ja tunnelmia.

Normaalisti teos kestää vähän alle kaksi tuntia. Se on jaettu kolmeen osaan. Viimeisessä osassa basso ja sopraano ovat Aadam ja Eeva. Sitä aiemmin solistit on nimetty enkeleiden mukaan, jotka ikään kuin kertovat luomisen etenemisestä (Gabriel on sopraano, Uriel tenori ja Rafael basso). Teos on tarkoitettu kolmen solistin esitettäväksi, vaikka joskus Aadam ja Eeva saavat omat solistinsa.

Levytyksiä
----------

Teoksen tunnetuin levytys on Herbert von Karajanin 1960-luvun lopulla johtama levytys Deutsche Grammophon -yhtiölle, jossa solisteina piti alun perin olla Fritz Wunderlich, Gundula Janowitz ja Walter Berry. Wunderlich kuitenkin kuoli kesken levytysten, ja Werner Krenn hoiti hänen levyttämättä jääneet kolmen solistin osuudet ja resitatiivit, ja Dietrich Fischer-Dieskau otti Aadamin osiot esitettäväkseen.

Uudemmista levytyksistä John Eliot Gardinerin autenttisilla soittimilla tehty levytys on saanut hyvät arviot kriitikoilta. Gardinerin levytyksessä on käytetty resitatiivien säestäjänä fortepianoa siinä missä Karajanilla on teoksen valmistumisen aikoihin jo vanhentuneena pidetty cembalo.
**Tietekniikka** on liikennesuunnittelun osa-alue, johon kuuluu tieverkon suunnittelu ja toteutus. Siihen kuuluu teiden rakentamisen suunnittelu ja kunnossapitoon liittyvien toimenpiteiden suunnittelu ja toteutus. Suunnitelmiin kuuluvat tieverkon järjestelmän suunnittelu. Suunnitelmissa huomioon otettavia seikkoja ovat ympäristövaikutukset. Huomioon otettavia seikkoja ovat myös turvallisuuteen ja toiminnallisuuteen liittyvät seikat. Tieverkon suunnitelmat täytyy sovittaa muihin maankäytön suunnitelmiin. Liikennejärjestelmien kehittämiseen liittyvät seikat liittyvät yleiseen maankäyttöön ja yleiseen yhteiskunnalliseen kehittymiseen. Tietekniikan suunnitelmissa otetaan huomioon myös kustannus- ja kannattavuusseikat. Esimerkiksi teiden päällystäminen ja kunnossa pysyminen sujuvoittavat tieliikennettä ja sitä kautta parantavat kuljetuksen sujuvuutta, mikä puolestaan edistää elinkeinoelämää.

Lähteet
-------

1. ↑  Tietekniikka, 3 op *opinto-opas.turku.amk.fi*. Viitattu 3.9.2023.
2. ↑  Liikennejärjestelmien suunnittelu Väylävirasto. Viitattu 3.9.2023.
3. ↑  Yhteistyö maankäytön ja liikennejärjestelmien suunnittelussa Väylävirasto. Viitattu 3.9.2023.
4. ↑  Teiden kunnossapito Väylävirasto. Viitattu 3.9.2023.
**2013 TV135** on halkaisijaltaan noin 400-metrinen asteroidi. Heti sen löytymisen jälkeen asteroidin radan arveltiin mahdollistavan erittäin pienellä todennäköisyydellä törmäyksen maapalloon vuonna 2032 tai vielä pienemmällä todennäköisyydellä vuonna 2047.

Löytyminen
----------

Asteroidin löysivät ukrainalaiset Gennadi Borisov ja Timur Kryachko käyttäen Krimin astrofysikaalisen observatorion 0,2-metrin teleskooppia. Asteroidi havaittiin 12. lokakuuta 2013 kuvasarjasta, joka oli otettu Kirahvin tähdistön alueelta 8. lokakuuta alkaen. Asteroidi oli löytyessään ollut lähimpänä Aurinkoa 20. syyskuuta ja siten liikkui jo kohti aurinkokunnan ulompia osia. Maapallon se oli ohittanut jo 16. syyskuuta 0,45 AU:n etäisyydeltä.

Löytöhetkellään se oli yksi 10 332 tunnetusta Maan radan lähelle tulevasta asteroidista.

Törmäysriski
------------

Ensimmäisiin 32 havaintoon perustuvan alustavan ratalaskelman mukaan 2013 TV135 voisi törmätä maapalloon 26. elokuuta 2032 todennäköisyydellä 2,1 · 10−5 tai 27. elokuuta 2047 todennäköisyydellä 1,7 · 10−7. Tästä syystä se on aluksi merkitty luokkaan 1, joka on kosmisia törmäyksiä mittaavan kymmenportaisen Torinon asteikon alin. Palermon asteikolla se sai arvon −1,73. Mahdollisen törmäyksen sattuessa asteroidin törmäysnopeus maapallon suhteen olisi noin 14,93 km/s ja törmäyksessä vapautuisi energiaa arviolta 2,4 · 103 megatonnia.

Havaintojen määrän karttuessa asteroidin rata saadaan laskettua tarkemmin, mikä melko varmasti osoittaa törmäysriskin olemattomaksi.

Lähteet
-------

1. 1 2  MPEC 2013-U03 (englanniksi) (viitattu 19.10.2013)
2. 1 2  Nasa JPL Small-Body Database Browser (englanniksi) (dynaaminen sivu, viitattu 19.10.2013)
3. 1 2  Nasa NEO Program: Earth Impact Risk Summary 18. lokakuuta 2013 (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi) (dynaaminen sivu, viitattu 19.10.2013)
4. 1 2 3  Asteroid 2013 TV135 – A Reality Check NASA (englanniksi) (viitattu 19.10.2013)

Aiheesta muualla
----------------

* Tähtitieteilijät löysivät mega-asteroidin – voi törmätä Maahan 2032 (Arkistoitu – Internet Archive) HS.fi 18. lokakuuta 2013 (viitattu 19.10.2013)
* Undue Ado About Asteroid 2013 TV135 Sky and Telescope (englanniksi) (viitattu 19.10.2013)
**Underberg** on saksalainen yrttilikööri, jota käytetään digestiivinä ja mahakatkerona. Se on peräisin Rheinbergin kaupungista läntisestä Nordrhein-Westfalenista. Alkoholipitoisuus on 44 tilavuus-% ja juoma sisältää vain vettä, alkoholia ja yrttiuutetta.

Historia
--------

Hubert Underberg-Albrecht alkoi valmistaa Underbergiä vuonna 1846. Juomaan käytetään yrttejä ja aromiaineita 43 eri maasta; valmistusprosessi kantaa nimeä *Semper idem* eli "aina samanlainen". Tarkka resepti on salainen, ja vain Underbergin suvun jäsenten tuntema. Likööriä kypsytetään useita kuukausia slovenialaisesta tammesta tehdyissä tynnyreissä.

Toisen maailmansodan syttyessä 1939 tuotanto lakkasi, koska raaka-aineita ei ollut saatavilla. Se aloitettiin uudelleen sodan jälkeen v. 1949. Tuolloin otettiin käyttöön 20 ml paperiin kääritty annospullo, joka yhdistetään nykyään yleisesti Underbergiin. Kaikki juoman elementit, mukaan lukien pullon muotoilu, väri, pakkaukset ja Underbergin nimi ovat Underberg AG:n tavaramerkkejä.

Lähteet
-------

1. 1 2  Tiina Rantanen: Bitteri on ylensyöjän vatsalääke *Kotiliesi*. Viitattu 6.4.2021. (suomeksi)
2. ↑  Underberg Bitter 44% 3X2cl Viinimaa.fi. Viitattu 6.4.2021. (suomeksi)
3. 1 2  Underberg *conaxesstrade.fi*. Viitattu 6.4.2021. (englanniksi)
4. 1 2  Underberg: A History *Smallflower.com*. Viitattu 6.4.2021. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Valmistajan kotisivut
**Edistyksellinen blokki** (ven. Прогрессивный блок, *progressivni blok*) oli Venäjän keisarikunnan neljännessä duumassa ensimmäisen maailmansodan aikana toiminut liberaalien ja maltillisten konservatiivisten puolueiden liittouma. Se pyrki painostamaan Venäjän johtoa uudistuksiin, jotka olisivat lisänneet kansalaisten luottamusta hallitukseen ja parantaneet sotamenestystä. Blokkiin kuuluneet puolueet pitivät hallussaan noin puolta duuman paikoista ja sillä oli kannatusta myös valtakunnanneuvostossa ja paikallishallinnossa. Merkittävimmät blokkiin kuuluuneet ryhmät olivat progressistit, oktobristit ja kadettipuolue.

Edistyksellinen blokki muodostettiin elokuussa 1915 ja sen johtajana toimi kadettipuolueen johtaja Pavel Miljukov. Blokin 7. syyskuuta 1915 julkistetussa ohjelmassa vaadittiin tsaari Nikolai II:a nimittämään kansalaisten luottamusta nauttiva ja parlamentaarinen hallitus. Ohjelmassa vaadittiin myös kansallisia ja uskonnollisia vähemmistöjä sortavan politiikan lopettamista. Tsaari kuitenkin reagoi ohjelmaan määräämällä duuman istuntokauden keskeytettäväksi 16. syyskuuta. Vuoden 1916 aikana edistyksellisen blokin näkemys Venäjän hallituksesta muuttui koko ajan entistä kriittisemmäksi. Helmikuun vallankumouksen aikana blokin jäsenet valitsivat 12. maaliskuuta 1917 duuman väliaikaisen komitean, joka nimitti Venäjän väliaikaisen hallituksen kolme päivää myöhemmin.

Lähteet
-------

1. 1 2  Progressive Bloc (englanniksi) *Encyclopædia Britannica Online Academic Edition*. Viitattu 19.4.2013.
**Ihmiskirppu** (*Pulex irritans*) on kirppujen (*Siphonaptera*) lahkoon kuuluva loinen, joka on erikoistunut pääasiassa ihmiseen. Aikuisena ihmiskirpun naaras on kooltaan 2,5–3,5 mm ja koiras 2,0–2,5 mm. Ihmiskirppuja voi löytyä myös koirista, rotista, sioista, kauriista ja ketuista. Suomesta laji on hyvän hygienian ja kuivan huoneilman ansiosta lähes hävinnyt, mutta se voi siirtyä Suomeen esimerkiksi matkailijoiden mukana. Se on muiden kirppujen tavoin erinomainen hyppääjä ja voi levitä ihmisestä toiseen nopeastikin, esimerkiksi kouluissa tai päiväkodeissa. Vaikka yksittäisen kirpun purema on vain ärsyttävä ja kutiseva, kirput voivat levittää myös tauteja, ja siksi niistä on hyvä päästä mahdollisimman pian eroon. Ihmiskirppu voi levittää myös *Yersinia pestis* -bakteeria, joka voi aiheuttaa paiseruttoa. Muita ihmiskirpun kanssa loisivia tai pöytävierassuhteessa eli kahden eliölajin välisessä vuorovaikutussuhteessa eläviä bakteereja ovat *Rickettsia typhi* ja *Rickettsia felis*, alkueläimiin kuuluva *Nosema pulicis*, sukkulamatoihin kuuluva *Steinernema carpocapsae* ja hohtokiilupistiäisiin kuuluva *Bairamlia fuscipes*.

Suomessa ihmisiä purevat kirput ovat nykyisin useammin lintujen tai nisäkkäiden kirppuja, jotka ovat hypänneet vahingossa ihmiseen hänen ollessaan tekemisissä eläinten kanssa. Ne häviävät yleensä asumuksista kunnon siivouksella. Toisinaan on tarpeen puhdistaa kaikki ihmisiin kosketuksissa oleva kangasmateriaali. Lintukirppuja voi siirtyä asumuksiin linnunpöntöistä tai kanaloista niitä puhdistettaessa ja nisäkkäiden kirppuja esimerkiksi koiran tai kissan mukana. Ihmiskirpun selästä puuttuu muiden kirppujen kampamainen rakenne, mutta varmaan lajinmääritykseen tarvitaan mikroskooppi.

Ihmiskirpun tunnettuja saalistajia ovat kiiltotunkkarit (*Alphitobius laevigatus*), petopunkit (*Mesostigmata*), valeskorpionit (*Pseudoscorpionida*), muurahaiset (*Formicidae*) ja kovakuoriaiset (*Coleoptera*).

Lähteet
-------

1. ↑  M. A. Taylor ym.: *Veterinary Parasitology*, s. 720. Blackwell Publishing, 2007. ISBN 978-1-4051-1964-1. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Laji.fi: Pulex irritans
* Rentokil: Ihmiskirppu (*Pulex irritans*)[vanhentunut linkki]
* ITIS: Pulex irritans (englanniksi)
* University of Michigan, Animal Diversity Web (ADW): Human flea (*Pulex irritans*)  (englanniksi)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Taksonitunnisteet | 
* Wikidata: Q989263
* Wikispecies: Pulex irritans
* ADW: Pulex\_irritans
* AFD: Pulex\_(Pulex)\_irritans
* BioLib: 16875
* BOLD: 681623
* BugGuide: 599589
* CoL: 6WPPH
* EoL: 704391
* EPPO: PULXIR
* EUNIS: 216771
* Fauna Europaea: 170120
* Fauna Europaea (new): 57898ff9-eccc-45b6-bfe5-ca8aa96eaa1f
* GBIF: 1419547
* iNaturalist: 308321
* IRMNG: 10759072
* ITIS: 189332
* NatureServe: 2.108849
* NCBI: 173820
* NZOR: ebbd55c4-781f-499a-b684-96332715e806
* ZooBank: 13CBA405-B368-462B-BBA2-EF9A203B6A9B

 |

 |
*Mirjam*. Anselm Feuerbachin maalaus.
Mooses kaislaveneessä. Mirjam vartioi Moosesta tämän ollessa vielä aivan pieni lapsi. Paul Delarochen maalaus.
**Mirjam** (hepr. ‏מִרְיָם‎) oli Vanhan testamentin kertomuksissa yksi israelilaisten kolmesta johtajasta israelilaisten erä­maa­vaelluksen aikana.

Mirjam syntyi Egyptissä heprealaisten orjien perheeseen. Hän oli Amramin ja Jookebedin tytär ja Mooseksen ja Aaronin sisar. Juutalaisen perimätiedon mukaan Mirjam oli se Mooseksen isosisko, joka mainitaan 1. Mooseksen kirjan 2. luvussa puhuttelemassa faaraon tytärtä, joka oli adoptoinut Mooseksen.

Mirjamista kerrotaan Raamatussa vähemmän kuin veljistään. Häntä kutsutaan profeetaksi, mutta hänen profetioistaan ei kerrota.

Raamatun mukaan Jumala nimitti Mirjamin, Mooseksen ja Aaronin johdattamaan israelilaiset pois Egyptistä. Kun israelilaiset olivat ylittäneet Punaisenmeren ihmeen kaupalla, Mirjam johti tamburiininsa kanssa naisten laulua samalla kun Mooses lauloi miesten mukana.

Juutalaisessa perimätiedossa Mirjamia pidetään Kaalebin vaimona ja Hurin äitinä. Hurin lapsenlapsi Bezalel suunnitteli Salomon temppelin. Jotkut rabbit uskovat myös kuningas Daavidin polveutuneen Mirjamista.

Yhdessä vaiheessa Mirjam haastoi veljensä Aaronin kanssa Mooseksen johtajuuden israelilaisten korpivaelluksen aikana, koska Mooses oli ottanut nubialaisen vaimon. Mirjam ja Aaron kyseenalaistivat myös sen, että Jumala puhuisi vain Mooseksen kautta. Jumala puhutteli kaikkia kolmea suoraan ja kertoi puhuvansa kasvokkain vain Mooseksen kanssa, muille unien ja näkyjen kautta. Kun Jumala oli vihastunut Mirjamille ja Aaronille näiden vaiettua Jumalan asettaman kysymyksen edessä, ja lähtenyt pois, Mirjam sairastui spitaaliin ja kalpeni. Mooses pyysi Jumalaa parantamaan Mirjamin, mutta Jumala ei tähän suostunut, vaan määräsi Mirjamin karkotettavaksi leiristä seitsemäksi päiväksi.

Mirjam kuoli Kadesissa, jonne hänet myös haudattiin. Juutalaisen perimätiedon mukaan hän kuoli veljiensä tapaan Jumalan suudelmasta, sillä kuoleman enkelillä ei ollut häneen valtaa.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5 6 7  Branch, R. G. (toim. Alexander, T. Desmond & Baker, David W.): "Miriam", *Dictionary of the Old Testament: Pentateuch*, s. 568–570. InterVarsity Press, 2003. ISBN 978-0-8308-1781-8.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Mirjam (Raamattu)** Wikimedia Commonsissa
*Hakusana "Transvaal" ohjaa tänne. Sanan muista merkityksistä kerrotaan täsmennyssivulla.*

**Transvaal** (virallisesti **Etelä-Afrikan tasavalta**, holl. *Zuid-Afrikaansche Republiek*) oli vuosina 1852–1902 itsenäinen buuritasavalta nykyisen Etelä-Afrikan pohjoisosassa. Nimi Transvaal tarkoittaa Vaal-joen "takaista" eli pohjoispuolista aluetta.

Historia
--------

*Pääartikkeli: Etelä-Afrikan historia*
Transvaalin asuttivat 1830- ja 1840-luvuilla Kapmaasta brittien vainoa paenneet voortrekkerit. Tätä tapahtumaa kutsutaan nimellä "Suuri vaellus". Buurit voittivat helposti paikalliset asukkaat valtataistelussa ja perustivat useita tasavaltoja brittihallinnon ulkopuolelle. 1850-luvulla britit tulivat yhteisymmärrykseen buuritasavaltojen kanssa ja myönsivät itsenäisyyden Transvaalille, josta tehtiin viralliselta nimeltä Etelä-Afrikan tasavalta (ZAK). Toinen pitkäikäisemmäksi muodostunut buuritasavalta oli Transvaalin eteläpuolella sijainnut Oranjen vapaavaltio. Ensimmäisen presidentin Marthinus Wessel Pretoriuksen yritys yhdistää Transvaal ja Oranje johti vuosina 1862–1864 käytyyn Transvaalin sisällissotaan. Britannia valloitti Transvaalin vuonna 1877. Vuonna 1880 Transvaalin buurit nousivat kapinaan koventunutta brittihallintoa vastaan. Buurien johtaja Paul Kruger vaikutti keskeisesti siihen, että ensimmäinen buurisota saatiin päätökseen ja Transvaal sai takaisin itsenäisyytensä vuonna 1881. Sittemmin Kruger valittiin Transvaalin presidentiksi.

Vuoden 1885 alun Witwatersrandin suuri kultalöydös johti ulkomaalaisten (afrikaansiksi *uitlander*) muuttovirtaan Transvaaliin. Pelko kasvavasta brittimallin käyttöönotosta seudulla johti buurien tekemään ennalta ehkäisevään iskuun vuonna 1899. Toinen buurisota johti lopulta Transvaalin uuteen valloitukseen vuonna 1900 ja sen muodolliseen liittämiseen brittiläiseen imperiumiin vuonna 1902. Sen alueesta muodostettiin Transvaalin siirtomaa. Vuonna 1910 entiset buuritasavallat liittyivät yhteen Kapmaan ja Natalin siirtomaiden kanssa, muodostaen Etelä-Afrikan unionin. Entisestä Transvaalin alueesta tuli tämän jälkeen Etelä-Afrikkaan kuulunut Transvaalin provinssi, joka lakkautettiin vuonna 1994.

Presidentit
-----------

* Marthinus Wessel Pretorius 1857–1860 (valittiin 1860 Oranjen vapaavaltion presidentiksi)
* Johannes Hermanus Grobler vt. 1860
* Stephanus Schoeman vt. 1860–1862
* Willem Cornelis Janse van Rensburg vt. 1862–1864
* Marthinus Wessel Pretorius 1864–1871
* Daniel Jacobus Erasmus vt. 1871–1872
* Thomas François Burgers 1872–1877
* Marthinus Wessel Pretorius, Paul Kruger ja Piet Joubert (niin sanottu "triumviraatti") 1880–1883
* Paul Kruger 1883–1902 (vuodesta 1900 maanpaossa)
* Schalk Burger vt. 1900–1902

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Transvaal** Wikimedia Commonsissa
Tallin auto vuonna 2022.
**Signatech** (aiemmin nimellä **Signature Team**) on vuonna 1990 perustettu ranskalainen autourheilutalli, joka kilpailee nykyään FIA World Endurance Championship-sarjassa.

Vuonna 1999 talli voitti FIA European Formula Three Cup sarjan mestaruuden Benoît Tréluyerin voimin. Vuonna 2000 talli voitti Ranskan Formula 3 sarjan mestaruuden Jonathan Cochetin voimin. Samana vuonna Cochet voitti European Cup ja Masters of Formula 3-sarjojen mestaruudet. Vuonna 2001 talli voitti Korea Super Prix-sarjan mestaruuden ja vuonna 2002 European F3 Cup sarjan mestaruuden Renaud Derlotin voimin.

Vuonna 2003 talli voitti ensimmäisen Formula Renault V6 Eurocup-sarjan mestaruuden Tristan Gommendyn ja Kosuke Matsuuran voimin. Samana vuonna talli debytoi Formula 3 Euroseries -sarjassa ajaen kaksoisvoittoon Macaon Grand Prix kilpailussa. Talli toisti tämän vuonna 2009, jolloin se alkoi kilpailla Le Mans Series -sarjassa. Vuonna 2010 talli voitti Formula 3 Euroseries-sarjan mestaruuden Edoardo Mortaran ja Marco Wittmannin voimin.

Vuoden 2011 jälkeen talli vetäytyi F3 Euroseries -sarjasta.

Vuonna 2013 talli osallistui European Le Mans Series -sarjaan LMP2-luokassa Alpinen kanssa nimellä **Signatech Alpine**. Seuraavana vuonna talli osallistui FIA World Endurance Championship -sarjaan ja Le Mansin 24 tunnin ajoon. Vuonna 2021 talli on osallistunut nimellä **Alpine Endurance Team**.

Lähteet
-------

1. ↑  History of the Alpine Brand - 4 The return to competition *automobilsport.com*.  8.3.2021. Viitattu 12.6.2023. (englanniksi)

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
**Johan Alfred Andersson Ander** (27. marraskuuta 1873 Ljusterö, Upplanti – 23. marraskuuta 1910 Tukholma) oli viimeinen Ruotsissa kuolemaan tuomittu ihminen, ja ainoa Ruotsissa giljotiinilla teloitettu.

Rikos
-----

Tukholmassa Malmtorgsgatanilla tapahtui 5. tammikuuta 1910 ryöstö, jonka yhteydessä kassaneiti Viktoria Hellsten pahoinpideltiin ja hän kuoli vammoihinsa. Poliisi alkoi heti levittää tietoa tapahtuneesta ja sai nopeasti vinkin Hotelli Temperancessa asustelleesta miehestä, joka oli vaikuttanut epäilyttävän hermostuneelta. Poliisien saapuessa hotelliin mies oli ehtinyt lähteä. Hän oli sanonut matkustavansa Vaxholmiin ja hakevansa laukkunsa myöhemmin. Poliisi löysi matkalaukun hotellihuoneesta, ja laukusta 4 500 kruunun arvosta ulkomaisia seteleitä, tyhjän lompakon, johon oli merkitty kassaneidin nimi ja osoite, sekä tarjoilija Alfred Anderia esittävän muotokuvan. Vahtimestari tunnisti huonetta vuokranneen miehen kuvasta, ja poliisi lähti etsimään häntä Vaxholmista.

Ander löydettiin isänsä luota Vaxholmista. Hänet pidätettiin ja vietiin Tukholmaan.

* Viktoria HellstenViktoria Hellsten
* Alfred Anderin pidätyskorttiAlfred Anderin pidätyskortti

Oikeudenkäynti
--------------

Tutkinnan valmistuttua tapauksen käsittely aloitettiin Tukholman raastuvanoikeudessa helmikuun lopussa ja se jatkui toukokuun puoliväliin, jolloin hänet tuomittiin kuolemaan. Ander kiisti koko ajan olevansa syyllinen.

Teloitus
--------

Alfred Ander teloitettiin Långholmenin keskusvankilan pihalla giljotiinin avulla 23. marraskuuta 1910. Teloituksen suoritti Anders Gustaf Dalman. Kyseessä oli viimeinen kerta, kun Ruotsissa käytettiin kuolemanrangaistusta, ja ainoa kerta, kun rangaistus pantiin täytäntöön giljotiinilla.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5  Alfred Ander avrättades för mord *Stockholmskällan*.  12.7.2016. Tukholman kaupunki. Viitattu 24.2.2022. (ruotsiksi)
2. ↑  Alfred Ander *Nationalencyklopedin*. Viitattu 24.2.2022. (ruotsiksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Alfred Ander** Wikimedia Commonsissa
Kinttupolun varrella sijaitseva Kivijärvi.
**Kivijärven kinttupolku** on noin 25 kilometrin pituinen erämaavaellusreitti, josta osa kuuluu kansainväliseen eurovaellusreitti E 6:een. Reitti johtaa Oulujoen pohjoisrannalta Utajärven Sotkan kylästä Kivijärven kautta Kiiminkijoen etelärannalle Ouluun Ylikiimingin Ylivuoton kylään. Kinttupolku seurailee osin vanhoja kulkureittejä, osin metsäautoteitä.

Reitti johtaa halki Oulu- ja Kiiminkijokien välisen suo- ja kangasmaaston. Reitin vaikeakulkuisimpiin kohtiin on rakennettu pitkospuut, ja reitti on merkitty maastoon valkeilla maalauksilla sekä huipustaan valkeaksi maalatuilla reittipaaluilla.

Lähteet
-------

1. ↑  Virkistys- ja vapaa-ajan alueiden ajantasaistaminen ja alueiden arvottaminen (PDF) (sivu 29) *paikkatieto.airix.fi*.  18.10.2007.  Arkistoitu 4.3.2016. Viitattu 3.7.2010.
2. 1 2  Eero Hämäläinen: Vaeltaen Suomessa: Pohjanmaa (kappale Kiiminkijoen seutu) *saunalahti.fi*.  2005. Viitattu 3.7.2010.

Aiheesta muualla
----------------

* YLE Areena: Oulu Radio: Tarinoita Kivijärven kinttupolun varrelta
Isala Van Diest
**Isala Van Diest** (7. toukokuuta 1842 – 6. helmikuuta 1916) oli Belgian ensimmäinen naislääkäri ja ensimmäinen yliopistosta valmistunut nainen.

Van Diest opiskeli lääkäriksi Sveitsissä Bernin yliopistossa, koska Belgiassa hänelle ei annettu mahdollisuutta siihen. Valmistuttuaan vuonna 1879 hän muutti Englantiin, jossa naisille oli myönnetty oikeus harjoittaa lääkärin ammattia vuodesta 1866. Palattuaan takaisin Belgiaan Van Diest sai lääkärin oikeudet vuonna 1884. Hän perusti Belgian ensimmäisen naisten oikeuksia puolustavan järjestön yhdessä Marie Popelinin kanssa.

Vuonna 2011 Belgian keskuspankki julkaisi 2 euron erikoisrahan, johon on kuvattu Van Diest ja Popelin. Se on ensimmäinen belgialainen raha, jossa on muun kuin kuninkaalliseen perheeseen kuuluvan naisen kuva.

Lähteet
-------

1. ↑  New 2-euro commemorative coin – Museum of the National Bank of Belgium[vanhentunut linkki]


|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Saksa

 |

 |
**Osakehuoneisto** tarkoittaa Suomessa asuntoa tai muuta tilaa, jonka hallintaan asunto-osakeyhtiön tai keskinäisen kiinteistöosakeyhtiön osakkeet oikeuttavat. Osakehuoneistoon kuuluvat ne rakennuksen tai kiinteistön osat, jotka kuuluvat osakkeenomistajan hallintaan osakeomistuksen perusteella. Osakehuoneistoon voi kuulua asunto, varasto, pysäköintipaikka, piha-alue tai muu huoneisto tai tila.

Käyttötarkoitukseltaan osakehuoneisto voi olla paitsi asuinhuoneisto myös muun muassa liike-, myymälä-, toimisto- tai autotallihuoneisto tai varastotila. Osakehuoneisto voi olla myös rakentamaton tila kuten autopaikka. Samassa yhtiössä voi olla käyttötarkoitukseltaan erilaisia osakehuoneistoja.

Asunnoksi tarkoitettua osakehuoneistoa kutsutaan myös **asunto-osakkeeksi**. Se sijaitsee tavallisesti kerrostalossa tai rivitalossa mutta voi olla myös paritalossa tai erillistalossa. Osakehuoneisto voi olla myös omakotitalo, jos se kuuluu asunto-osakeyhtiölle.

Yhtiöjärjestyksen huoneistoselitelmässä määritellään, mitkä tilat kukin osakehuoneisto käsittää ja mikä osakeryhmä vastaa mitäkin osakehuoneistoa.

Parveke
-------

Osakehuoneistoon kuuluu myös sellainen parveke, johon on kulku vain yhden tai useamman osakehuoneiston kautta. Yhtiöjärjestyksessä voidaan kuitenkin määrätä, että parvekkeet ovat yhtiön hallinnassa.

Huoneiston edustalla oleva kattoalue (kattoterassi) ei lähtökohtaisesti kuulu osakehuoneistoon. Kattoterassin hallintaoikeus voi kuitenkin perustua yhtiöjärjestysmääräykseen.

Piha
----

Osakehuoneiston edustalla oleva piha-alue ei lähtökohtaisesti kuulu osakehuoneistoon, vaikka se olisi aidattu tai muuten merkitty ja vaikka sinne olisi pääsy vain yhdestä tai tietyistä huoneistoista. Jos piha-alue halutaan rinnastaa osakehuoneistoon tai parvekkeeseen, siitä on määrättävä yhtiöjärjestyksessä.

Lähteet
-------

1. 1 2  Osakehuoneisto TEPA-termipankki. Viitattu 26.10.2021.
2. 1 2 3  Hallituksen esitys Eduskunnalle uudeksi asunto-osakeyhtiölainsäädännöksi (HE 24/2009 vp) *eduskunta.fi*.
3. ↑  Asunto-osakkeen ostajan ja myyjän muistilista *kotilaki.fi*. Viitattu 26.10.2021.
4. ↑  Asunto-osake vai kiinteistö? Minilex. Viitattu 26.10.2021.
5. 1 2 3  Kuhanen, Petteri ym.: *Asunto-osakeyhtiölaki. Kommentaari*, s. 61. Kiinteistöalan Kustannus Oy, 2010. ISBN 978-951-685-215-0.
**Ihmiskeskeisyys** eli **antroposentrismi** (< kr. άνθρωπος, *anthropos*, 'ihminen', κέντρον, *kentron*, 'keskus') on filosofinen näkökanta, jonka mukaan ihminen on maailman keskipiste tai sen tärkein itsenäinen kokonaisuus. Siinä ihminen nähdään luonnosta erillisenä ja sen yläpuolella olevana, ja ihmiselämällä katsotaan olevan luontaista arvoa siinä kun eläimet, kasvit ja mineraaliluonnonvarat ovat vain ihmisen hyödyksi käytettäviä resursseja.

Ihmiskeskeisyys on monen länsimaisen uskonnon ja filosofian perususkomus. Ajattelutavan juuret on nähty Raamatun luomiskertomuksessa, jossa ihminen luodaan Jumalan kuvaksi valtaamaan maan ja hallitsemaan muita olentoja. Tämä käsitys esiintyy paitsi juutalaisessa ja kristillisessä teologiassa, myös Aristoteleen *Politiikassa* ja Immanuel Kantin moraalifilosofiassa.

Arvostelijoiden mielestä ihmiskeskeisessä ajattelussa liioitellaan ihmisen merkitystä kaikkeuden osana. Sillä onkin usein perusteltu luonnovarojen vapaata riistoa. Joidenkin ympäristöetiikan kannattajien mukaan myös luonnonsuojelu ja luonnonvarojen säästäminen voidaan kuitenkin yhdistää ihmiskeskeiseen lähtökohtaan, sillä luonnon säästäminen parantaa ihmisten hengitysilman laatua ja tulevien sukupolvien elämää. Ympäristöeettiset ajattelijat ovat haastaneet ihmiskeskeisyyden 1970-luvulta lähtien myös kyseenalaistamalla ihmisen aseman muiden eliöiden yläpuolella sekä antamalla luonnolle itseisarvon, joka ei riipu sen hyödyllisyydestä ihmiselle. Tämän biosentrisen filosofian mukaan ihminen on vain yksi laji muiden joukossa.

Feministit ovat arvostelleet ihmiskeskeisyyttä patriarkaaliseksi, ja he ovat tuoneet sen vastineeksi ekofeminismin, joka korostaa naisen ja luonnon yhteyttä sorron kohteena.

Katso myös
----------

* Humanismi
* Spesismi

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Sarah E. Boslaugh: anthropocentrism Encyclopaedia Britannica. Viitattu 2.11.2014.
2. ↑  Hakusana filosofinen antropologia teoksessa *Spectrum tietokeskus: 16-osainen tietosanakirja. 3, Eng–Hiu*. Helsinki: WSOY, 1976. ISBN 951-0-07242-7.
**Lieksa Tyres** on suomalainen rengasvalmistaja. Yritys meni konkurssiin huhtikuussa 2023, ja sen osti englantilainen yritys DMACK Nordic Oy, joka jatkaa toimintaa ja aloittaa polkupyöränrenkaiden valmistuksen vuonna 2024. Lieksa Tyres aloitti toimintansa vuonna 2019, jolloin se jatkoi konkurssiin ajautuneen Suomen Rengastehdas Oy:n toimintaa. Renkaiden markkinointinimi oli Suomi Tyres. Se oli Suomen ainoa polkupyöränrenkaiden valmistaja ja erikoistui nastarenkaisiin. Työntekijöitä oli parikymmentä. Yrityksen omistivat aluksi Jani Turunen ja Timo Väänänen, mutta Väänänen luopui kesällä 2022 omistuksestaan.

Tehtaan omisti alun perin Nokian Renkaat, joka kuitenkin luopui polkupyöränrenkaiden tuotannosta 2004, jolloin Lieksan tehdas siirtyi yrityskaupalla uudelle omistajalle Suomen Rengastehdas Oy:lle.

Lähteet
-------

1. ↑  Emilia Saukkonen, Polkupyörän renkaiden valmistus jatkuu Lieksassa Yle.fi, uutiset 8.11.2023, viitattu 8.11.2023
2. ↑  Ilkka Ritvanen, Polkupyörän renkaiden valmistus loppuu Suomessa, kun Lieksa Tyres hakeutui konkurssiin, Yle.fi, uutiset 18.4.2023, viitattu 8.11.2023
3. ↑  Nokian polkupyöränrenkaat – liiketoiminnan kauppa vahvistettu  1.12.2004. Nokian Renkaat Oyj. Viitattu 8.11.2023.
**Seisminen hasardi** eli uhka esittää kohdealueen luonnollisen seismisyyden tason todennäköisyyksien avulla.

Tilastollisessa seismisen hasardin arvioinnissa lasketaan todennäköisyyksiä, joilla kohdealueella tai kohdepaikassa tietty maanjäristysvoimakkuuden tai maanjäristyksestä aiheutuvan maanliikkeen kynnysarvo ylittyy annetussa ajassa. Laajasti käytetty maanliikkeen suure on maksimikiihtyvyys (PGA < engl. *peak ground acceleration*). Seismisen hasardin laskemisessa tulee tiivistää paras mahdollinen seismologinen ja muu geotieteellinen tieto. Ihmisen toiminta ei vaikuta luonnolliseen seismisyyteen pohjautuvan seismisen hasardin tasoon.

Seisminen hasardikartta esittää laskettujen maanliikkeiden, yleensä kiihtyvyysarvojen, tasa-arvokäyriä. Usein kartan (kiihtyvyys)arvojen on laskettu ylittyvän 10 prosentin todennäköisyydellä 50 vuodessa, mikä vastaa 475 vuoden ajanjaksoa. Tämä on seismologian ja insinöörien välinen sopimusasia.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Seisminen\_hasardi Tieteen termipankki. Viitattu 6.12.2023.

Aiheesta muualla
----------------

* Seismologian-sanasto > Seisminen hasardi Seismologian instituutti