*Tämä artikkeli käsittelee vuoden 1917 vallankumousta. Muista kumouksista katso täsmennyssivu.*

**Venäjän vallankumous** (ven. Русская революция, *Russkaja revoljutsija*) on yhteisnimitys kahdelle Venäjällä vuonna 1917 tapahtuneelle vallankumoukselle, helmikuun vallankumoukselle ja lokakuun vallankumoukselle, joissa Venäjän keisarikunta kaatui. Helmikuun vallankumouksessa valta siirtyi väliaikaiselle hallitukselle ja lokakuun vallankumouksessa lopulta bolševikeille, jotka perustivat Venäjän neuvostotasavallan. Venäjä oli vaarallisen tasapainoton valtio, jota oli hallittu autokraattisesti, se oli etnisesti hajanainen eikä sillä ollut yhteistä kansallista identiteettiä. Bolševikkien toimintasuunnitelmana oli tehdä Venäjästä nykyaikainen valtio, jossa valtio omisti kaiken.

Tausta
------

Venäjän vallankumoukseen ja keisarikunnan kaatumiseen johtivat sekä pidempiaikaiset tsaarinhallinnon ongelmat ja yhteiskunnalliset kysymykset, että ensimmäinen maailmansota. Vuoden 1905 vallankumouksen seurauksena perustettu kansanedustuslaitos, valtakunnanduuma, joutui ajoittain tsaarin hajottamaksi. Tsaarin konservatiivinen politiikka aiheutti laajaa tyytymättömyyttä, kuten myös hallinnon korruptoituneisuus ja tehottomuus. Samalla levottomuudet valtakunnan lukuisten kansallisten vähemmistöjen keskuudessa lisääntyivät.

Lopulta Venäjän huonosti varustellun ja johdetun armeijan saksalaisille kärsimät valtavat tappiot ensimmäisessä maailmansodassa aiheuttivat hallinnolle liian suuren haasteen. Sodan myötä vallankumouksesta tuli välttämätön kahdella tavalla: se osoitti, että Venäjä ei enää pärjännyt sotilaallisesti Keski- ja Länsi-Euroopan valtioille ja se lamaannutti talouden.

Helmikuun vallankumous
----------------------

*Pääartikkeli: Helmikuun vallankumous*
Helmikuun lopussa 1917 Pietarissa puhkesi mellakoita, joihin liittyivät myös kaupungin sotilaat. Tsaarilla ei enää ollut armeijan tukea ja hän joutui luopumaan kruunusta 2. maaliskuuta (juliaanisen kalenterin mukaan), jonka jälkeen duuma perusti maahan väliaikaisen hallituksen.

Väliaikaishallituksen aika
--------------------------

*Pääartikkeli: Venäjän väliaikainen hallitus*
Venäjän väliaikainen hallitus yritti pitää Venäjän mukana ensimmäisessä maailmansodassa. Hallituksen kilpailijaksi nousi kuitenkin tehtaista ja armeijasta koottu Pietarin neuvosto, jolla oli pian enemmän valtaa kuin väliaikaisella hallituksella. Pietarin neuvosto antoi 1. maaliskuuta venäjän armeijalle käskyn totella vain neuvostoa. Samankaltaisia neuvostoja muodostettiin myös muihin suuriin kaupunkeihin ja myös asevoimien sisälle. Monet neuvostojen jäsenistä kannattivat Venäjän välitöntä vetäytymistä ensimmäisestä maailmansodasta, joka johti tilanteeseen jossa radikaalien sosialistien vaikutusvalta kasvoi eri neuvostoissa.

Väliaikainen hallitus järjestäytyi uudelleen neljä kertaa ennen lokakuuta, mutta se ei kyennyt vastaamaan tehokkaasti maata piinaaviin ongelmiin. Heinäkuussa hallituksen johtoon nousi sosialisti Aleksandr Kerenski. Hänen sosialistivallankumouksellinen puolueensa kuitenkin hajosi, kun sen vasen siipi irtautui puolueesta. Syyskuuhun mennessä bolševikit ja muut vasemmistolaiset vallankumoukselliset olivat ohittaneet menševikit ja sosialistivallankumouksellisen puolueen. Heitä kannattivat etenkin sotilaat ja kaupunkien nälkäiset työläiset. Kerenski ei kyennyt pysäyttämään maan luisumista taloudelliseen ja sotilaalliseen kaaokseen.

Lokakuun vallankumous
---------------------

*Pääartikkeli: Lokakuun vallankumous*
24.–25. lokakuuta bolševikit suorittivat vallankaappauksen, joka oli lähes veretön. He ottivat haltuunsa hallinnon rakennukset ja lennätinasemat. Kerenski joutui pakenemaan maasta, ja bolševikit perustivat maahan uuden hallituksen.

Saksa oli avustanut bolševikkeja ja rahoittanut heidän toimintaansa runsaskätisesti ennen lokakuun vallankumousta. Saksa oli joutunut tukalaan asemaan kahden rintaman sodassa, ja Venäjä oli osallisena itärintamalla käydyssä sodassa. Saksan tiedustelupalvelu halusi Kerenskin hallituksen kaatuvan ja Venäjän vetäytyvän sodasta, joten se liittoutui vallankumouksellisten kanssa ja salakuljetti huhtikuussa 1917 Vladimir Leninin ja hänen kolmisenkymmentä apuriaan Venäjälle kaatamaan hallitusta.

Sisällissota
------------

*Pääartikkeli: Venäjän sisällissota*
Vallankumouksen jälkeen vuonna 1918–1920 käytiin sisällissota, jossa bolševikkien muodostama puna-armeija taisteli useita venäläisiä ja ulkomaisia armeijoita vastaan. Sisällissota päättyi bolševikkien voittoon syksyllä 1920.

Katso myös
----------

* Heinäkuun päivät
* Kornilovin kapina
* Työläisten ja sotilaiden neuvostot
* Venäjän perustuslakia säätävä kansalliskokous

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5 6  Russian Revolution of 1917 Encyclopædia Britannica. Viitattu 12.11.2013.
2. ↑  Juha Keskinen: Tuore vakoilukirja: Venäjän vallankumous syntyi Saksan tiedusteluoperaatiosta *Iltalehti*.  10.10.2017. Viitattu 11.12.2022.
3. ↑  Germany's role in the Russian Revolution *Deutsche Welle*.  11/07/2017. Viitattu 11.12.2022.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Venäjän vallankumous** Wikimedia Commonsissa

* Sota-ajan liike-elämää Pietarin ja Suomen välillä syksyllä 20 vuotta sitten, v. 1917. Omin silmin nähtyä ja koettua, kirjoitti O. A. H. Helsingin Sanomat, 19.09.1937, nro 252, s. 34, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
* Sota-ajan liike-elämää Pietarin ja Suomen välillä syksyllä 20 vuotta sitten, v. 1917. Omin silmin nähtyä ja koettua, kirj. O. A. H. Helsingin Sanomat, 03.10.1937, nro 266, s. 34, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot

Kapinoita ja vallankumouksia Venäjän ja Neuvostoliiton historiassa
Suolakapina 1648 | Stenka Razin 1670 | Ivan Mazepa 1709 | Jemeljan Pugatšov 1773 | Dekabristit 1825 | Vuoden 1905 vallankumous (Verisunnuntai) | Kazakstanin kapina 1916 | Vuoden 1917 vallankumous (Helmikuun vallankumous · Heinäkuun päivät · Lokakuun vallankumous) | Bolševikkien vastaiset kapinat: Kerenskin–Krasnovin kapina 1917 · Vasemmistoeserrien kapina 1918 · Jaroslavlin kapina 1918 · Tambovin kapina 1920 · Kronstadtin kapina 1921 | Basmatšin kapina 1916–1934 | Storoževoin kapina 1975 | Sumgaitin levottomuudet 1988 | Bakun levottomuudet 1990 | Neuvostoliiton vallankaappausyritys 1991 | Perustuslaillinen kriisi 1993 | Wagner-ryhmän kapina 2023