*Tämä artikkeli käsittelee kaupunkia. Muista merkityksistä katso Haapajärvi (täsmennyssivu).*

**Haapajärvi** on kaupunki, joka sijaitsee Pohjois-Pohjanmaan maakunnassa. Kaupungissa asuu 6 556 ihmistä, ja sen pinta-ala on 789,31 km², josta 22,89 km² on vesistöjä. Väestötiheys on 8,55 asukasta/km².

Haapajärven naapurikuntia ovat Haapavesi, Kärsämäki, Nivala, Pihtipudas, Pyhäjärvi, Reisjärvi ja Sievi. Haapajärvi on osa Oulun Eteläistä.

Haapajärven keskustaajama sijaitsee valtatien 27 (Kalajoki–Iisalmi) ja kantatien 58 (Kangasala–Kärsämäki) risteyksessä. Haapajärven kautta kulkevat Iisalmi–Ylivieska- ja Jyväskylä–Haapajärvi-rautatiet, joista jälkimmäisellä on pelkästään tavaraliikennettä. Haapajärven rautatieasema sijaitsee kilometrin päässä ydinkeskustasta.*lähde?*

Maantiede
---------

Haapajärvi kuuluu Suomenselän lakeusalueeseen. Kaupungin alueella keskisuomalainen mäkimaisema vaihtuu pohjalaiseksi lakeudeksi. Kallioperä on pääasiassa graniittia ja granodioriittia. Lisäksi tavataan jonkin verran porfyyrigraniittia, porfyriittia sekä gabroa. Kallioperästä on löydetty myös pieniä kiisuesiintymiä. Yleisin maalaji on moreeni. Hienorakeisista savea ja hiesua on Haapajärven rannoilla sekä jokien varsilla. Savikerrokset saattavat paikoin olla yli kymmenen metrin paksuisia. Savikot on suurimmaksi osaksi raivattu peltomaiksi. Huomattavin harjumuodostuma on komea Pitkäkangas kaupungin eteläosassa. Alueen tasaisuuden ja maankohoamisen vuoksi edellytykset soistumiselle ovat hyvät. Soita on runsaasti etenkin itä- ja eteläosissa. Korkeuserot ovat kaupungin alueella vähäiset. Maasto kohoaa loivasti Kalajokilaaksosta rajaseudulle päin. Korkeimmat mäet, kuten Pitkäkangas, ylittävät 180 metrin tason. Yleensä mäet ovat loivarinteisiä, mutta paikoitellen on jyrkkärinteisiäkin kohoumia, kuten Ylipään kylässä kohoavat Kesolan jylhät kalliot.

Haapajärvellä ei ole suuria vesistöjä. Seudun pääjoki Kalajoki saa alkunsa Reisjärveltä ja laskee pitkään ja kapeaan Haapajärveen. Haapajärvestä Kalajoki virtaa leveässä laaksossa Pohjanlahteen. Kalajoen vesimäärät vaihtelevat eri vuodenaikoina. Keväisin joki tulvii, mutta kesäisin ja talvisin virtaama on melko pieni. Aikaisemmin kuivatetut Kuonanjärvi ja Settijärvi on palautettu takaisin järviksi ja lisäksi on rakennettu suuri Hautaperän tekojärvi. Haapajärven eteläosaan laskee kaakosta Hinkuanjoki, joka saa alkunsa Kotajärvestä. Hinkuanjoen ja siihen laskevan Lohijoen 10–15 metriä korkeat moreeniset rantatörmät kanjonimuodostumineen ovat muistoina Päijänteen muinaisesta yhteydestä Pohjanlahteen.

Haapajärven tärkeimpiä ulkoilu- ja virkistysalueita ovat Hautaperän tekoallas ja Pitkäkankaan harju. Ylipään kylässä on kalliorantaisen Kalajoen yli rakennettu kaunis kaarisilta, jota sanotaan Lemmensillaksi. Lemmensilta romahti joulukuussa 2020. Eduskunta oli joulukuun alussa myöntänyt "puisen riippusillan uusimiseen Haapajärvellä" joululahjarahaa 150 000 euroa. Muita vaelluskohteita ovat mm. autioitunut erämaa-asumus Karhupiilo, Lehtosen suoalue pitkospuineen ja lampineen sekä Härkäahon koski.

### Kylät

|  |  |
| --- | --- |
| * Ahola
* Autioranta
* Haaganperä
* Jokela
* Kalakangas
* Karjalahdenranta
* Kiurunperä
* Koposperä
* Kumiseva
* Kuona
* Kuusaa
* Mustanperä
 | * Mäntyperä
* Nokkous
* Oksava
* Olkkola
* Parkkila
* Tiitonranta
* Tuomiperä
* Varisperä
* Vehkapuhto
* Veivarinperä
* Ylipää
 |

Historia
--------

Haapajärven kunnalliskoti toimi sotien välisenä aikana.
Haapajärvellä on ollut asutusta jo varhaisella kivikaudella, sillä alue sijaitsi litorinakaudella suuren vesiuoman varrella. Päijänteen vedet laskivat Hinkuanjoen kautta Pohjanlahteen noin vuoteen 4100 eaa. saakka, jolloin ne mursivat itselleen uuden uoman etelään Kymijokeen.
Kivikautisia asuinpaikkoja on löydetty mm. kuivatun Settijärven, Haapajärven, Hinkuanjoen ja Nuottijärven alueelta.

Keskiajalla alueelle saapui hämäläisiä ja yläsatakuntalaisia erämiehiä. Vakinaisesti alue asutettiin 1540-luvulla, jolloin seudulle saapui uudisasukkaita Savosta. Haapajärven kylä mainitaan ensimmäisen kerran asiakirjoissa vuonna 1547. Kylä oli tuolloin osa Kalajoen kirkkopitäjää, joka käsitti koko Kalajokilaakson. Vuonna 1560 Haapajärvellä oli 4 taloa, joita asuttivat Juho Rautia, Lauri Ronkainen sekä Pietari ja Paavo Herrainen.
Taloluku kasvoi melko ripeästi ja 1600-luvun alussa taloja oli parikymmentä. Tämän jälkeen asutuskehitys kuitenkin taantui ja isovihan jälkeen 1730 taloluku oli vain 17. Tällöin asukasluku alkoi nopeasti kasvaa. Vuonna 1750 asukkaita oli 604 ja sata vuotta myöhemmin jo 3 100.

Haapajärven ensimmäiset asukkaat saivat toimeentulonsa kaskenpoltosta, metsästyksestä ja kalastuksesta. Tervanpoltto oli tärkeä elinkeino 1600-luvulta 1800-luvun puoliväliin. Etenkin 1700-luvulla Haapajärvellä poltettiin paljon tervaa, vaikka kulkuyhteydet rannikolle olivatkin pitkät ja hankalat. Terva kuljetettiin hevosilla jäätyneitä soita ja vesistöjä pitkin Kalajoen suulle, jossa se myytiin.

Haapajärven rautatieasema
Haapajärven ensimmäinen kirkko valmistui vuonna 1650. Haapajärvi perustettiin Kalajoen rukoushuonekunnaksi vuonna 1647 ja sai kappeliseurakunnan oikeudet vuonna 1698. Kun Kalajoen laaja kirkkopitäjä jaettiin vuonna 1838, tuli Haapajärvestä itsenäinen seurakunta. Reisjärvi ja Nivala pysyivät Haapajärven kappeleina vuoteen 1868 saakka. Haapajärven nykyinen kirkko valmistui vuonna 1802 entisen kirkon viereen. Kirkko uudistettiin perusteellisesti vuonna 1880.

Ylivieskan–Iisalmen radan avaaminen vuonna 1925 merkitsi piristystä paikkakunnan elinkeinoelämälle. Haapajärvi oli vuosina 1924–1956 taajaväkisenä yhdyskuntana. Haapajärven liikenteellinen merkitys kasvoi edelleen, kun Haapajärven ja Suolahden välinen rautatie avattiin liikenteelle vuonna 1960. Hyvän liikenteellisen sijainnin ansiosta Haapajärvi kehittyi nopeasti. Kauppala Haapajärvestä tuli vuonna 1967 ja kaupunki vuonna 1977.

Hallinto
--------

Haapajärven kaupunginjohtajana on toiminut 1. tammikuuta 2024 lähtien diplomi-insinööri Jonna Tamminen. Kaupunginjohtajana vuosina 2012–2023 toimi Juha Uusivirta. Valtuustossa on 27 paikkaa, joista 13 on Keskustan hallussa kaudella 2021–2025.

Väestönkehitys
--------------

Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kaupungin väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.


| Haapajärven väestönkehitys 1980–2020 |
| --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1980 |    | 8 202 |
| 1985 |    | 8 454 |
| 1990 |    | 8 463 |
| 1995 |    | 8 519 |
| 2000 |    | 8 236 |
| 2005 |    | 7 882 |
| 2010 |    | 7 639 |
| 2015 |    | 7 438 |
| 2020 |    | 6 999 |
| Lähde: Tilastokeskus. |

### Taajamat

Vuoden 2017 lopussa Haapajärvellä oli 7 251 asukasta, joista 5 009 asui taajamissa, 2 187 haja-asutusalueilla ja 55:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Haapajärven taajama-aste on 69,6 %. Haapajärven taajamaväestö jakaantuu kolmen eri taajaman kesken:

| # | Taajama | Väkiluku(31.12.2017) |
| --- | --- | --- |
| 1 | **Haapajärven keskustaajama** | 4 554 |
| 2 | Oksava | 403 |
| 3 | Karvoskylä-Jokikylä\* | 52 |

Kaupungin keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (\*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kaupunkiin vain osittain. Karvoskylä-Jokikylän taajama ulottuu pääosin Nivalan kaupungin alueelle.

Seurakunnat
-----------

Vuoden 2018 aluejaon mukaan Haapajärven ainoa Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunta on Haapajärven seurakunta.

Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Haapajärven alueella toimii Iisalmen ortodoksinen seurakunta.

Helluntailiikkeeseen kuuluva Haapajärven helluntaiseurakunta on toiminut itsenäisenä paikallisseurakuntana vuodesta 1987.

Palvelut
--------

Haapajärvellä toimii Kalajokilaakson koulutuskuntayhtymän ylläpitämä ammatillinen oppilaitos Haapajärven ammattiopisto. Oppilaitoksella on muun muassa opetus- ja tutkimuskäyttöön rakennettu pihatto-navetta, joka on Suomen moderneimpia. Paikkakunnalla toimii peruskoulun ala- ja yläasteiden lisäksi lukio.*lähde?*

Ylivieskan käräjäoikeuden sivukanslia ja istuntopaikka toimivat Haapajärvellä, samoin Jokilaaksojen verotoimisto, Jokilaaksojen Kelan vakuutuspiiri ja Nivala-Haapajärven seutukunnan työvoimatoimisto. Paikkakunnalla sijaitsee myös puolustusvoimien Räjähdelaitoksen Haapajärven Varikko (entinen Haapajärven Asevarikko). Vuoden 2013 alusta lukien varikko on ollut osa uutta Räjähdekeskusta.*lähde?*

Välimatkoja
-----------

* Ylivieska 56 km
* Helsinki 458 km
* Oulu 159 km
* Kokkola 126 km
* Kuopio 188 km

Kulttuuri
---------

### Nähtävyyksiä

* Haapajärven kirkko, puinen ristikirkko vuodelta 1802. Kirkossa 30-äänikertaiset urut vuodelta 2002.
* Presidentti K. J. Ståhlbergin lapsuudenkotimuseo
* Kotiseutumuseo
* Taidekoti Jykelä
* Pitkäkankaan harjumaisema, luontopolku ja kanjoni
* Teekuppikokoelma kaupungintalolla
* Hiihtäjä Mika Myllylän mitalikokoelma kaupungintalolla ja patsas kirjaston vieressä
* Lemmensilta, puinen kaarisilta sekä Ylipään koulumiljöö Kalajoen rannalla. (Entinen, silta romahti joulukuussa 2020)
* Härkäahon koski, etenkin keväällä

### Tapahtumat

Haapajärvellä on järjestetty useita suuria kristillisiä kesätapahtumia. Vanhoillislestadiolaisten suviseurat on järjestetty Haapajärvellä neljä kertaa, vuosina 1926, 1943, 1949 sekä 1977. Herännäisten herättäjäjuhlat on järjestetty Haapajärvellä kaksi kertaa: 1916 sekä heinäkuussa 2013.

Haapajärvellä järjestettiin geokätköilijöiden megatapahtuma 6.–8. heinäkuuta 2018.*lähde?*

### Ruokakulttuuri

Haapajärven pitäjäruoaksi nimettiin 1980-luvulla *lihapotut* eli lihakeitto, hapanleipä, ohrapuuro ja marjasoppa.

Urheilu
-------

Haapajärven Pesä-Kiilat pelaa pesäpallossa miesten Suomensarjassa ja tyttöjen Superpesiksessä.

Haapajärven Kiilat Hockeyn naisten joukkue pelaa Mestiskarsintaa kaudella 2021-2022.*lähde?*

Kuuluisia haapajärvisiä ja Haapajärveltä kotoisin olevia
--------------------------------------------------------

* Christfried Ganander, fennisti ja pappi, syntyi Haapajärvellä
* Aaro Heikkilä, kaupunginvaltuuston jäsen ja Joensuun ent. kaupunginjohtaja
* Erkki Sakari Heinonen, taidemaalari ja taidegraafikko
* Jussi Jaakonaho, muusikko ja tuottaja
* Mikko Karjalahti, maanviljelijä, kirkonrakentaja ja valtiopäivämies
* Päivi Laajala, poliitikko
* Marika Maijala, kuvittaja, graafikko ja lastenkirjailija
* Petri Tapio Mattson, viulisti
* Mika Myllylä, hiihtäjä
* Milla Ollikainen, kirjailija
* Juha Pentikäinen, emeritusprofessori
* Paavo M. Petäjä, juristi ja Hiihtoliiton ent. puheenjohtaja
* Tero Seppälä, ampumahiihtäjä
* Kaarlo Juho Ståhlberg, Suomen tasavallan ensimmäisen presidentti, lapsuudenkoti Haapajärvellä
* Mandimai Sundberg, tubettaja
* Hannu Tarmio, kirjankustantaja, WSOY:n toimitusjohtaja
* Anssi Tikanmäki, muusikko
* Juho Jaakonaho, maantiepyöräilijä.

Katso myös
----------

* Luettelo Haapajärven julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

Lähteet
-------

1. 1 2  Pinta-alat kunnittain (Excel) 1.1.2022  1.1.2022. Maanmittauslaitos. Viitattu 29.1.2022.
2. 1 2  Väkiluku kasvoi eniten Uudellamaalla vuonna 2023  31.12.2023. Tilastokeskus. Viitattu 26.1.2024.
3. ↑  Väestö iän (1-v.) ja sukupuolen mukaan alueittain, 1972–2020  31.12.2020. Tilastokeskus. Viitattu 13.5.2021.
4. ↑  Väestörakenne  26.5.2022. Tilastokeskus. Viitattu 12.9.2023.
5. ↑  Kuntien ja seurakuntien tuloveroprosentit vuonna 2024  22.11.2023. Verohallinto. Viitattu 23.1.2024.
6. 1 2  Ylönen, Jorma: Jonna Tammisesta Haapajärven uusi kaupunginjohtaja *Kuntalehti*.  15.11.2023. Viitattu 9.2.2024.
7. 1 2  Kuntavaalit 2021, Haapajärvi Oikeusministeriö. Viitattu 8.12.2021.
8. 1 2 3 4 5 6 7 8  Kalevi Rikkinen ym.: *Finlandia, Otavan iso maammekirja 8*. Helsinki: Otava, 1986. ISBN 951-1-09142-5.
9. ↑  Haapajärven Lemmensilta romahti jokeen keskiviikkona aamupäivällä *kalajokilaakso.fi 23.12.2020*.  Arkistoitu 15.1.2021. Viitattu 14.1.2021.
10. ↑  Kangas-Viljamäki, Satu: Haapajärven tuleva kaupunginjohtaja Jonna Tamminen: "Haluan tutustua niin paikkaan kuin ihmisiinkin ja haluan kuulla palautetta kuntalaisilta mahdollisimman suoraan" *Selänne*.  21.11.2023. Viitattu 9.2.2024.
11. ↑  Ylönen, Jorma: Haapajärven kaupunginjohtaja Juha Uusivirta irtisanoutui *Kuntalehti*.  10.8.2023. Viitattu 9.2.2024.
12. ↑  Väestö kielen mukaan sekä ulkomaan kansalaisten määrä ja maa-pinta-ala alueittain 1980 - 2016  29.3.2017. Tilastokeskus.  Arkistoitu 17.6.2018. Viitattu 11.1.2018.
13. ↑  Taajama-aste alueittain 31.12.2017 *pxdata.stat.fi*.  Arkistoitu 16.7.2019. Viitattu 2.12.2018.
14. ↑  Taajama- ja haja-asutusalueväestö iän ja sukupuolen mukaan kunnittain 31.12.2017 Tilastokeskus.  Arkistoitu 14.7.2019. Viitattu 2.12.2018.
15. ↑  Yhteystiedot - Suomen evankelis-luterilainen kirkko evl.fi.  Arkistoitu 23.8.2018. Viitattu 23.8.2018.
16. ↑  Iisalman ortodoksinen seurakunta (Arkistoitu – Internet Archive)
17. ↑  Haapajärvi, (Arkistoitu – Internet Archive) Kirjastovirma
18. ↑  Härkäahonkoski, Suomen vesiputoukset
19. ↑  Saarna-arkisto *Suomen rauhanyhdistysten keskusyhdistys ry*.  Arkistoitu 28.6.2022. Viitattu 27.6.2022.
20. ↑  Vuodet -1893 *Herättäjäjuhlat*. Viitattu 19.12.2021.
21. ↑  Haapajärvi järjestää Herättäjäjuhlat 2013,[vanhentunut linkki] Kotimaa24.fi
22. ↑  Mikkelin seurakuntien tiedote 24.8.2010
23. ↑  Kolmonen, Jaakko (toim.): *Kotomaamme ruoka-aitta: Suomen, Karjalan ja Petsamon pitäjäruoat*, s. 168. Helsinki: Patakolmonen, 1988. ISBN 951-96047-3-1.
24. ↑  Kangosjärvi, Jaakko: Tuhansien julkkisten maa.  *Helsingin Sanomat*, 5.7.2008. Artikkelin maksullinen verkkoversio. Viitattu 12.3.2024.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Haapajärvi** Wikimedia Commonsissa

* Haapajärven kaupungin kotisivut
* Tilastokeskus – Haapajärven avainluvut
* Tietoa Haapajärven yrityksistä ja palveluista (Arkistoitu – Internet Archive)
* KirjastoVirma - Haapajärven kansakoulut (Arkistoitu – Internet Archive)

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Pohjois-Pohjanmaan maakunnan kunnat |
| --- |
|  |
| Nykyiset kunnat | 
* Alavieska
* Haapajärvi
* Haapavesi
* Hailuoto
* Ii
* Kalajoki
* Kempele
* Kuusamo
* Kärsämäki
* Liminka
* Lumijoki
* Merijärvi
* Muhos
* Nivala
* Oulainen
* Oulu
* Pudasjärvi
* Pyhäjoki
* Pyhäjärvi
* Pyhäntä
* Raahe
* Reisjärvi
* Sievi
* Siikajoki
* Siikalatva
* Taivalkoski
* Tyrnävä
* Utajärvi
* Vaala
* Ylivieska

 |
|  |
| Entiset kunnat | 
* Haukipudas
* Himanka
* Kestilä
* Kiiminki
* Kuivaniemi
* Oulujoki
* Oulunsalo
* Paavola
* Pattijoki
* Piippola
* Pulkkila
* Rantsila
* Rautio
* Revonlahti
* Ruukki
* Saloinen
* Temmes
* Vihanti
* Yli-Ii
* Ylikiiminki

 |

 |

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Israel
* Suomi (KANTO)
	+ 2
* Yhdysvallat
* Tšekki

 |
|  |
| Maantieteelliset | 
* MusicBrainz area

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Yle
* Uppslagsverket Finland

 |

 |