Brinkhallin kartanon 1790-luvulla rakennettu päärakennus.
**Brinkhallin kartano** (ruots. *Brinkhalls gård*) on historiallinen kartano rakennuksineen ja puistoineen Kakskerran saarella Turussa.

Historia
--------

Kartanon tilan historia ulottuu 1500-luvulle. Alkuperäinen päärakennus oli kivistä tehty linnarakennus.

Sen uusklassinen päärakennus valmistui vuonna 1793 ja se on tyylilajinsa ensimmäinen Suomessa. Päärakennuksen suunnitteli Turun akatemian rehtori, professori Gabriel von Bonsdorff. 

Päärakennuksen sisätilat eivät ole alkuperäisessä asussaan, vaan ne saivat nykyisen klassistisen ilmeensä 1920-luvulla. Päärakennuksen tuntumassa sijaitsee kaksi samanikäistä sivurakennusta.

Kartanon sivurakennus. 
Kartanon yli 300-vuotias Hedelmäpuutarha on alkuperäisessä ruutukaavassaan. Von Bonsdorff suunnitteli kartanon eteläpuolelle ranskalaisen puutarhan ja englantilainen maisemapuutarha luoteispuolelle. Alueen monimuotoinen kasvillisuus ja eläimistö käsittää useita suojeltuja luontotyyppejä.

Kartano suojeltiin vuonna 1991. Museovirasto on määritellyt kartanon ympäristöineen valtakunnallisesti merkittäväksi rakennetuksi kulttuuriympäristöksi.

Omistajat
---------

Kartanon ensimmäinen omistaja oli Turun linnan käskynhaltija, aatelismies Hans Eerikinpoika (k. 1608) 1500-luvun loppupuolella. Ruotsin kuningas Juhana aateloi Hans Eerikinpojan ja Prinkkalan tila sai ikuisen verovapauden. Hän omisti myös Brinkkalan talon Turun keskustan Vanhan Suurtorin laidalla. Molemmat rakennukset ovat saaneet nimensä Brinkkalan suvun nimestä.

Kartano siirtyi Kruusin suvun haltuun Hans Eerikinpojan kuoleman jälkeen vuonna 1608. Kruusin suku omisti kartanon 1750-luvun puoliväliin asti. Tämän jälkeen kartano vaihtoi omistajia varsin usein.

Kartanon uusi vaihe alkoi von Bonsdorffin suvun aikana, kun Gabriel von Bonsdorff osti kartanon vuonna 1792 ja hän rakennutti uuden päärakennuksen, talousrakennuksia ja puutarhat. Kartano oli von Bonsdorffin suvun omistuksessa vuoteen 1873. Tämän jälkeen kartano oli kenraalimajuri Bengt Krookin, K.G. Nymanin, senaattori Waldemar Spoofin, vapaaherra Max Aminoffin, vuorineuvos Emil Sarlin ja Georg Werner Rambergin omistuksessa. Georg Rambergin leski Greta Ramberg myi kartanon Turun kaupungille vuonna 1968.

Kartanon nykyinen omistaja on Suomen Kulttuuriperinnön Säätiö, joka osti sen vuonna 2001 Turun kaupungilta. Osto pystyttiin toteuttamaan Anna ja Signe von Bonsdorffin sukurahastolta saaduilla lahjoitusvaroilla.

Populaarikulttuurissa
---------------------

Vuosina 1998–2002 Brinkhallin kartano oli kuvauspaikkana Yleisradion historialliselle Hovimäki-draamasarjalle sekä Aku Louhimiehen elokuvalle Käsky (2008).

Nykytila
--------

Kartanossa on kahvio ja siellä järjestetään kiertokävelyjä, kokouksia ja vuokrataan tiloja juhlakäyttöön. Kartanossa järjestetään tapahtumia. Brinkhall Soi -musiikkitapahtuma järjestetään kartanossa.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Brinkhall | Turku, Kakskerta | Historia *brinkhall-FI/SV/EN*. Viitattu 13.4.2024. (englanniksi)
2. 1 2  Brinkhallin kartano *Valtakunnallisesti merkittävät rakennetut kulttuuriympäristöt RKY*. Museovirasto.
3. 1 2  Varsinais-Suomi & Turku -kirjanen (2007), s. 23
4. 1 2 3 4  Uotila, Kari & Lehtonen, Hannele: *Brinkhallin kartano Turku*. Turun yliopisto, 2004.
5. ↑  Yle - Arkisto: Hovimäen miljööt: totta ja silmänlumetta *Yle*. Viitattu 23.12.2017.
6. ↑  Brinkhallin kartano | Turku, Kakskerta *brinkhall-FI/SV/EN*. Viitattu 13.4.2024. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Brinkhallin kartano**.
* Valtakunnallisesti merkittävät kulttuurihistorialliset ympäristöt 1993 -luettelo
* Suomen Kulttuuriperinnön Säätiö
* Kaj Dahl & C. J. Gardberg: *Suomen Kartanoita*, s. 113–. Otava, 1989. ISBN 951-1-10774-7.