recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
|  |
| --- |
|  |
|  |
| Anirasetaami |
| **Systemaattinen (IUPAC) nimi** |
| 1-[(4-metoksibentsoyyli)]-2-pyrrolidinoni |
| **Tunnisteet** |
| CAS-numero |  ? |
| ATC-koodi |  ? |
| PubChem | 2196 |
| DrugBank | DB04599 |
| **Kemialliset tiedot** |
| Kaava | C12H13NO3 |
| Moolimassa | 219.237 g |
| **Farmakokineettiset tiedot** |
| Hyötyosuus |  ? |
| Metabolia |  ? |
| Puoliintumisaika | 1-2.5 tuntia |
| Ekskreetio |  ? |
| **Terapeuttiset näkökohdat** |
| Raskauskategoria | ? |
| Reseptiluokitus | 
 |
| Antotapa |  ? |

**Anirasetaami** (kauppanimet Draganon, Sarpul, Ampamet, Memodrin, Referan), tunnetaan myös nimellä **N-anisoyyli-2-pyrrolidinoni** on lääkeaine, jota käytetään Euroopassa reseptilääkkeenä. Yhdysvalloissa lääkettä ei ole hyväksytty käyttöön.

Ainetta pidetään nootropiinina, psykoaktiivisena aineena, joka vaikuttaa keskushermostoon välittäjäaineiden kuten serotoniinin ja dopamiinin välityksellä. Sen on arveltu voivan parantaa esimerkiksi muistia. Sen sivuvaikutuksista ei ole toistaiseksi varmuutta.

Lähteet
-------

1. 1 2  What You Need to Know About Aniracetam, Which Is Not Approved in the U.S. *healthline*. Viitattu 10.6.2019.
**Mumia Abu-Jamal** (syntymänimeltään **Wesley Cook**, s. 24. huhtikuuta 1954 Philadelphia, Pennsylvania) on yhdysvaltalainen henkilö, joka tuomittiin vuonna 1982 poliisi Daniel Faulknerin murhasta kuolemaan. Oikeudenkäyntiä on kuitenkin usein syytetty puolueelliseksi ja Abu-Jamalin saama kuolemantuomio nousikin nopeasti kansainväliseksi Cause célèbreksi. Abu-Jamalin tapausta on tutkittu myöhemmin uudelleen, viimeksi vuonna 2011, jolloin liittovaltion valitustuomioistuin totesi hänet jälleen syylliseksi. Tuomioistuin kuitenkin muutti hänen saamansa kuolemantuomion elinkautiseksi ilman mahdollisuutta ehdonalaiseen.

Ennen tuomiotaan Abu-Jamal toimi radiotoimittajana ja mustien radiotoimittajien asemaa ajaneen organisaation johtajana. Hän oli myös Mustien pantterien jäsen vuoteen 1970 asti.

Lähteet
-------

* Mumia Abu-Jamal loses latest appeal in 1981 cop-killer case Los Angeles Times. Viitattu 3.5.2012 (englanniksi)

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Norja
* Espanja
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Italia
* Israel
* Belgia
* Yhdysvallat
* Japani
* Tšekki
* Alankomaat
* Portugali

 |
|  |
| Tieteilijät | 
* CiNii

 |
|  |
| Taiteenala | 
* MusicBrainz

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Deutsche Biographie

 |
|  |
| Muut | 
* IdRef

 |

 |

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.   
Alkuperäinen artikkeli: en:Mumia Abu-Jamal
**Youssouf Fofana** (s. 10. tammikuuta 1999 Pariisi, Ranska) on ranskalainen jalkapalloilija. Fofana edustaa Ligue 1 -joukkue AS Monaco FC:tä. Hänen sopimuksensa AS Monacon kanssa ulottuu kesäkuun loppuun 2024. Fofana on edustanut Ranskan pääsarjassa myös RC Strasbourgin joukkuetta. Hän on pelipaikaltaan keskikentän keskustan pelaaja. Fofana on pelannut 119 Ligue 1 -ottelua. Näissä otteluissa hän on tehnyt neljä maalia. Fofana on pelannut kahdeksan A-maaottelua Ranskan A-maajoukkueessa ilman tehtyjä maaleja. Fofana kuului Ranskan joukkueeseen jalkapallon maailmanmestaruuskilpailuissa 2022. Hän pelasi kisoissa kuudessa ottelussa ja oli avauskokoonpanossa kahdesti. Loppuottelussa hän tuli jatkoajalla vaihdosta kentälle. Kaikki uran tilastot päivitetty 24. joulukuuta 2022.

Lähteet
-------

1. 1 2  Youssouf Fofana Transfermarkt-sivustolla (englanniksi)
2. ↑

Ranskan joukkue – Jalkapallon MM-kilpailut 2022
1 Lloris |
2 Pavard |
3 Disasi |
4 Varane |
5 Koundé |
6 Guendouzi |
7 Griezmann |
8 Tchouaméni |
9 Giroud |
10 Mbappé |
11 Dembélé |
12 Kolo Muani |
13 Fofana |
14 Rabiot |
15 Veretout |
16 Mandanda |
17 Saliba |
18 Upamecano |
19 Benzema |
20 Coman |
21 L. Hernández |
22 T. Hernández |
23 Areola |
24 Konaté |
25 Camavinga |
26 Thuram |
Valmentaja Deschamps
Aineiden A ja B rajapinnan läpi kulkeva valo taittuu Snellin lain mukaisesti. N on pinnan normaali. Aine B on tässä optisesti harvempi aine kuin A. Näkyvän valon tapauksessa esimerkiksi A voisi olla lasia ja B ilmaa.
**Snellin laki** (myös **Snelliuksen laki**) eli **taittumislaki** kuvaa valon taittumista kahden aineen rajapinnalla. Laki on nimetty yhden keksijänsä Willebrord Snelliuksen mukaan.

Matemaattisesti taittumislaki voidaan esittää

{\displaystyle {\frac {\sin \alpha }{\sin \beta }}={\frac {n\_{\mathrm {B} }}{n\_{\mathrm {A} }}}=n\_{\mathrm {AB} },}
missä

* \alpha  on *tulokulma* (aineesta A aineeseen B),
* \beta  on *taitekulma* ja
* {\displaystyle n\_{\mathrm {AB} }} on aineparille A ja B ominainen rajapinnan *taitesuhde*, joka riippuu jonkin verran valon taajuudesta. Taitesuhde on aineiden B ja A taitekerrointen suhde.

Taittumislakia voi käyttää kummin päin vain. Valo voi tulla myös aineesta B aineeseen A, jolloin valo siis kulkee täsmälleen samaa reittiä mutta vain eri suuntaan. Taitesuhteille pätee {\displaystyle n\_{\mathrm {AB} }=1/n\_{\mathrm {BA} }}.

Tietyillä tulokulman arvoilla voi tapahtua kokonaisheijastus, kun valo tulee optisesti tiheämmästä aineesta optisesti harvempaan (eli taitekulma on suurempi kuin tulokulma). *Kokonaisheijastuksen rajakulma* saavutetaan, kun taitekulma lähestyy 90 astetta. Tällöin sini taitekulmasta on tasan yksi ja rajakulma voidaan laskea lausekkeesta

{\displaystyle \sin \alpha =n\_{\mathrm {AB} }}.
Mittaamalla kokonaisheijastuksen rajakulma voidaan siis selvittää taitesuhde {\displaystyle n\_{\mathrm {AB} }}. Eri taajuuksiselle valolle pinnan taitesuhde on eri, joten esimerkiksi näkyvän valon alueella kokonaisheijastus voi tapahtua lasista ilmaan mennessä, mutta röntgenalueella kokonaisheijastus voikin tapahtua vain ilmasta lasiin mennessä.

Lähteet
-------

* Kurki-Suonio, Kaarle & Kurki-Suonio, Riitta: *Aaltoliikkeestä dualismiin*. 3. korjattu painos. Limes ry, 1997.
Rocketin piirustus
Rocket Lontoon Tieteen museossa (Science Museum). Huomaa, että tässä mallissa on pyöriä vetävä sylinteri lähempänä vaakatasoa, johon se muutettiin 1830.
**Stephensonin Rocket-veturi** tai **The Rocket** ("Raketti") oli 1829 rakennettu höyryveturi, joka voitti veturien Rainhill-kilpailussa. Kilpailun tarkoitus oli valita veturi ensimmäiselle kaupunkien väliselle rautatielle, joka rakennettiin Manchesterin ja Liverpoolin välille 1830 niin henkilö- kuin tavaraliikennettä varten. Tästä kilpailusta alkoi rautateiden valtava kasvu 1800-luvulla. 

Isä George Stephenson ja poika Robert Stephenson tekivät elämässään useita vetureita ja rautateitä. Aikaisemmin 1825 he olivat rakentaneet maailman ensimmäisen julkisen rautatien Stocktonin ja Darlingtonin välille (Stockton and Darlington Railway) paikallisen sijoittajan rahoittamana. Ensimmäisen höyrykonevetoisen tavararadan oli rakentanut Richard Trevithick 1804 (kts. *Pen-y-Darren (veturi)*).

Rainhill-kilpailun taustalla oli kaupungin johtajien epäluulo silloin tarjolla olleita vetureita kohtaan, koska nämä olivat hitaita ja kuluttivat paljon puuta. Kilpailu herätti paljon julkisuutta. Palkintona oli 500 puntaa ja sopimus veturien toimituksesta. Kilpailun säännöissä oli määritelty veturin enimmäispaino ja pääominaisuudet. Veturit ajoivat 56 kilometrin matkan kuormattuna ja ilman kuormaa. Samalla mitattiin käytetty aika ja polttoaineen kulutus. Rocket ei ollut kilpailun nopein veturi, mutta selvisi ehjänä perille. Rocketin keskinopeus kolme kertaa veturia suuremman painon kanssa oli 20 km/h ja yhdellä matkustajavaunulla matkustajineen 38,5 km/h.

Rocket oli teknisiltä ominaisuuksiltaan paljon edellä aikaisempia vetureita ja muodosti höyryveturin perusmallin. Sen kattila oli moniputkinen, jolloin lämmönsiirron pinta-ala oli suurempi. Painoa säästävä ratkaisu oli suoraan vetävään pyörään kytketty sylinteri. Veturiin oli liitetty erillinen tenderi eli vaunu vedelle ja polttoaineelle. Lisäksi siinä oli käytössä putki, joka puhalsi höyryä savupiipun juuresta, jolloin venturi-ilmiön avulla saatiin aikaiseksi alipaine ja parempi veto tulipesään. Veturien koko ja teho kasvoivat ajan mittaan, mutta perusratkaisut pysyivät liki samoina koko höyryveturikauden ajan.

Lähteet
-------

* Cole, Beverley: *Trains*. Ullmann publishing, 2011. ISBN 978-5-8331-6183-4. (englanniksi)
* Chaline, Eric: *50 konetta, jotka muuttivat maailmaa*. Moreeni, 2013. ISBN 978-952-254-160-4.
* Faith, Nicholas: *Classic Trains* (ISBN 0-7522-1181-1)

### Viitteet

1. ↑  Cole 2011, s. 10
2. ↑  Chaline 2013, s. 15–16
3. ↑  Chaline 2013, s. 19

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Stephensonin Rocket-veturi** Wikimedia Commonsissa
**Viktor Lőrincz** (s. 28. huhtikuuta 1990) on unkarilainen kreikkalais-roomalaisen tyylin painija. Hän edustaa ceglédiläistä CVSE-seuraa ja on pituudeltaan 176 cm. Häntä ovat valmentaneet Ferenc Papp ja vuodesta 2008 Andras Szuecs.

Lőrincz saavutti kadetti-ikäisten (eli alle 17-vuotiaiden) EM-kilpailuissa pronssia 76 kg:n painoluokassa 2007. Hän voitti nuorten Euroopan-mestaruuden 74-kiloisissa 2010.

Lőrincz saavutti Belgradin EM-kilpailuissa 2012 pronssia 84 kg:n sarjassa. Hän sai MM-kilpailuissa pronssia samassa painoluokassa Budapestissa 2013 ja 85-kiloisissa Taškentissa 2014. Hän sijoittui 85-kiloisissa viidenneksi Las Vegasin MM-kilpailuissa 2015, seitsemänneksi Riian EM-kilpailuissa 2016 ja viidenneksi Rio de Janeiron olympialaisissa 2016.

Lőrincz voitti Euroopan-mestaruuden 85 kg:n painoluokassa Novi Sadissa 2017 kukistettuaan loppuottelussa turkkilaisen Metehan Başarin. Saman vuoden Pariisin MM-kilpailuissa hän oli 85-kiloisissa kahdeksas. Hän saavutti 87 kg:n sarjassa vuonna 2019 pronssia Minskin Euroopan kisoissa ja hopeaa Nur-Sultanin MM-kilpailuissa. Hän sai samassa painoluokassa EM-hopeaa Roomassa 2020 ja olympiahopeaa vuodelle 2021 siirretyissä Tokion kisoissa.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Loerincz, Viktor (HUN) *iat.uni-leipzig.de*. Viitattu 21.11.2021. (englanniksi)
**Pepelit** (myös *papelit, pepeit, papeit*) ovat atlanttista kieltä puhuva kansa Guinea-Bissaussa, Guineassa ja Senegalin Casamancen alueella. Vuoden 2009 väestönlaskennan mukaan Guinea-Bissaussa asui 130 651 pepeliä, mikä on 9,1 % maan väestöstä. Pepelit ovat fulbejen, balantejen ja mandinkojen jälkeen Guinea-Bissaun neljänneksi suurin etninen ryhmä.

Pepelit asuvat etupäässä Bissaun ympäristössä ja Biombon alueella. He ovat kielellisesti lähellä mankanjoja ja mandjakoita. Kansan pääelinkeino on riisin viljely. Osa pepeleistä on vuosisatojen kuluessa omaksunut portugalilaisia kulttuuripiirteitä. Vuoden 2009 väestönlaskennan mukaan 44 % on kristittyjä ja 31 % perinteisen uskonnon harjoittajia.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Mendy, Peter Karibe & Lobban, Richard A. Jr.: *Historical Dictionary of the Republic of Guinea-Bissau: Fourth Edition*, s. 329–330. Landam, Toronto, Plymouth: The Scarecrow Press, 2013. ISBN 978-0-8108-5310-2.
2. ↑  Guinee-Bissau.net: Les pepels (ou papels) *guinee-bissau.net*. Viitattu 14.5.2017.
3. ↑  Olson, James S.: *The Peoples of Africa: an Ethnohistorical Dictionary*, s. 479. Westport: Greenwood Press, 1996. ISBN 0-313-27918-7.
**Planeetat** (*The Planets*) on englantilaisen Gustav Holstin vuosina 1914–1916 säveltämä orkesterisarja, jonka osat on nimetty aurinkokunnan planeettojen mukaan. Teos on säveltäjän esitetyimpiä ja siitä on saatavilla useita levytyksiä. Sarja kantaesitettiin Lontoossa 29. syyskuuta 1918 Sir Adrian Boultin johtamana. Ensimmäinen julkinen esitys ensimmäisen maailmansodan jälkeen oli Birminghamissa 10. lokakuuta 1920. Holst sai idean teokseensa Clifford Baxilta. Säveltäjä oli sitä mieltä, että teos ei sen suosiosta huolimatta kuulunut hänen parhaimpiin teoksiinsa. Hän ilmaisi katkeruutensa siitä, että koki muiden teostensa jäävän täysin *Planeettojen* varjoon.

Osat
----

MarsEsittäjä Skidmore College OrchestraVenusEsittäjä United States Air Force Heritage of America BandMerkuriusEsittäjä United States Air Force Heritage of America BandJupiterEsittäjä Skidmore College OrchestraUranusEsittäjä United States Air Force Heritage of America BandÄänitiedostojen kuunteluohjeet

1. *Mars, sodan tuoja*
2. *Venus, rauhan tuoja*
3. *Merkurius, siivekäs sanansaattaja*
4. *Jupiter, iloisuuden tuoja*
5. *Saturnus, vanhuuden tuoja*
6. *Uranus, taikuri*
7. *Neptunus, mystikko*

Sarjassa on seitsemän osaa, jotka on nimetty aurinkokuntamme planeettojen mukaan. Mukana ovat Maata lukuun ottamatta kaikki planeetat. Maa ei ole mukana, koska osien inspiraation lähde oli astrologinen ja mytologinen, ei tähtitieteellinen. Kukin osa on otsikoitu antiikin jumalien mukaan, esimerkiksi *Mars* on alaotsikoltaan "sodan tuoja", sillä Mars on sodan jumala. *Jupiter*-osan keskellä soiva melodia tunnetaan brittiläisessä maailmassa nimellä *Thaxted*, ja siihen on sovitettu myöhemmin useita virsiä ja isänmaallisia lauluja, mukaan lukien Holstin itsensä säveltämä "I Vow to Thee, My Country". Muut osat on sävelletty pelkästään sinfoniaorkesterille, mutta *Neptunus*-osan kokoonpanoon kuuluu lisäksi kaksi naiskuoroa (sopraano-sopraano-altto/sopraano-sopraano-altto).

Holst oli vielä elossa, kun Pluto löydettiin vuonna 1930. Hän ei kuitenkaan päättänyt lisätä orkesterisarjaansa Pluton mukaan nimettyä osaa. Vuonna 2000 manchesterilainen Hallé Orchestra tilasi säveltäjä Colin Matthewsilta *Planeettojen* kahdeksannen osan, *Pluton*. Hän otti tilauksen vastaan, ja uuden osan ensimmäinen esitys oli Manchesterissa Kent Naganon johtamana 11. toukokuuta 2000. Pluton asema muutettiin elokuussa 2006 kääpiöplaneetaksi, joten Holstin alkuperäinen sarja vastaa jälleen aurinkokuntamme tunnettuja planeettoja Maata lukuun ottamatta.

Aiheesta muualla
----------------

* Nuotteja public domainissa:
	+ The Planets, Op.32, International Music Score Library Project
	+ The Planets: Suite for Large Orchestra archive.org-palvelussa
**Planeetan pintalämpötila** riippuu keskustähden säteilyn voimasta, planeetan etäisyydestä ja planeetan kyvystä heijastaa ja imeä saamaansa säteilyä. Samalla etäisyydellä samantehoisesta tähdestä oleva tumma planeetta on vaaleaa lämpimämpi. Esimerkiksi monet pilvet ja jää heijastavat huomattavan paljon valoa pois, ja esimerkiksi tumma maa ja merivesi imevät Auringon säteilyä.
Planeettojen pintalämpötila vaihtelee huomattavasti paikasta toiseen, vuorokauden ajasta toiseen ja vuodenajasta toiseen. Kasvihuoneilmiö nostaa planeetan pintalämpötilaa. Ilmakehässä olevat pölyhiukkaset ja aerosolit laskevat planeetan pintalämpötilaa. Tapahtuu myös pitemmän aikavälin muutoksia, jotka johtuvat planeetan radan ja akselikallistuman muutoksista. Ne aiheuttavat esimerkiksi Maassa ja Marsissa jääkausia.

Pyörimisen vaikutus
-------------------

Jos teoreettinen musta, ilmaton Maa ei pyörisi lainkaan, Auringon alla olisi +120 °C ja yöpuolella
-273 °C. Jos Maa pyörisi hyvin nopeasti, päiväntasaajalla olisi vuorokauden ympäri +22 °C yöllä ja päivällä.

Lämmön kuljetus ja varastointi
------------------------------

Kaasukehä ja meret tasaavat Maan lämpötilaa.

Lähteet
-------

* Mustelin, Nils: *Elämää maailmankaikkeudessa?*. (Liv bland miljarder stjärnor: Civilisationer i Vintergatan – och där bortom?, 1978.) Suomentanut Olli Siltanen. Helsinki: WSOY, 1980. ISBN 951-0-09051-4.

### Viitteet

1. 1 2  Mustelin 1980, s. 44
Hautaraunio Via Appian varrella, jonka opus caementiciumista tehty ydinosa on säilynyt.
**Opus caementicium** (lat. *caementum*, kivimurska) oli Antiikin Roomassa käytetty rakennusmateriaali, josta seinä- tai muurirakenteen kantava ydin rakennettiin. Roomalaisen sementin sideaineena toimivat kalkki ja pozzolaani eli tuliperäinen tuhka, johon veden lisäksi sekoitettiin saatavilla olevaa kiviainesta. Tukirakenteita ei kuitenkaan käytetty.

Opus caementiciumin ulkoasua pidettiin sen verran viimeistelemättömänä, että yleensä se pinnoitettiin erillisellä pinnoitusmenetelmällä, esimerkiksi marmorilevyillä.

Lähteet
-------

* Castrén, Paavo & Pietilä-Castrén, Leena: *Antiikin käsikirja*. Helsinki: Otava, 2002. ISBN 951-1-12387-4.

### Viitteet

1. ↑  Paul Preuss: Roman Seawater Concrete Holds the Secret to Cutting Carbon Emissions *News Center*.  4.6.2013. Viitattu 28.5.2019. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Opus caementicium** Wikimedia Commonsissa
Tietokirjailija Pentti Tuominen
**Pentti Juhani Tuominen** (s. 27. lokakuuta 1942 Pertteli) on suomalainen tietokirjailija, luennoitsija ja gnostikko. Hän on koulutukseltaan yhteiskuntatieteilijä ja suorittanut filosofian maisterin tutkinnon Turun yliopistossa 1967.

Työelämässä Pentti Tuominen on toiminut tietotekniikan kehitystehtävissä eri yrityksissä sekä perustanut mm. Tohtori.fi -nimisen terveystiedon verkkopalvelun (nykyisin Terve.fi). Hän on toiminut suomalaisissa vapaamuurarijärjestöissä aktiivisesti 1980-luvulta alkaen ja kirjoittanut mm. useita vapaamuurariuden aatteellista sisältöä valottavia kirjoja. Gnostilaisuuteen hän alkoi perehtyä 1990-luvun puolivälissä ja perusti 2009 yhdessä saman henkisten ystäviensä kanssa Suomeen Gnostilaisen Seuran, jonka puheenjohtajana hän on toiminut alusta alkaen. Tietokirjailijana hänen kiinnostuksen kohteita ovat antiikin filosofia, uskontojen historia, gnostilaisuus, hermetismi ja esoteerinen mystiikka, kuten vapaamuurarius ja ruusuristiläisyys.

Pentti Tuominen on ahkera luennoitsija, lehtiartikkelien kirjoittaja sekä tietokirjailija. Hän on kirjoittanut seuraavat kirjat: 

* Selviävätkö ne milloinkaan – Kysymyksiä ja vastauksia vapaamuurariudesta, 2007
* Väsytkö vai siirrytkö – Rituaalien taustoista ja kätketyistä merkityksistä, 2014
* Kadonnut Sana – Salattujen totuuksien pohdiskelua, 2017
* Oletko mestarimuurari – Vapaamuurarien etiikka ja perinnäistavat, 2019
* Gnosis – Löytöretkiä sisimpään itseen, 2019

Pentti Tuominen on ollut mukana seuraavien kirjojen suomentamisessa:

* Gnostilaisuuden kolmas vuosituhat (Johann Erle: Das dritte Jahrtausend des Gnostizismus), 2009
* Corpus Hermeticum, Smaragditaulu ja muita hermeettisiä tekstejä (Hermes Trismegistos), 2020
* Kybalion, Tutkimus muinaisen Egyptin ja Kreikan hermeettisestä filosofiasta (Kolme Vihittyä), 2023

Lähteet
-------

* Kuninkaantien Kilta
* Gnostilainen Seura

### Viitteet

1. ↑  Tohtori.fi yhdistyy Coronarian terveyspalveluihin (Ennen osakkeiden siirtymistä Coronarialle Coramen pääosakkaana oli sen perustaja FM Pentti Tuominen, joka kaupan jälkeen jatkaa edelleen yhtiön toimitusjohtajana ja Tohtori.fi -portaalin päätoimittajana.) *Iltasanomat*.  2005. Viitattu 28.5.2020.
**Pentti Antero Vuorio** (1. elokuuta 1935 Hämeenlinna – 22. joulukuuta 2018 Janakkala) oli suomalainen kuvataiteilija.

Henkilöhistoria
---------------

Hän elätti itsensä 15-vuotiaasta lähtien. Hän työskenteli Kultakeskuksessa, nuohoojan apulaisena, merimiehenä ja laitosmiehenä Va­lion Turengissa toimintansa aloittaneella jäätelötehtaalla, jossa hän oli kehittämässä koneita lapsenkengissään olevan teollisen jäätelönvalmistuksen tarpeisiin. Vuonna 1968 hän aloitti kauan haaveilemansa kuvataiteilijan uran. Valmistuminen Vapaan taidekoulun ammattiluokilta 1970-luvun lopulla toi pätevyyttä kuvataiteilijan ammattiin. Vuorio teki mittavan elämäntyön Kansalaisopiston kuvataideopettajana Turengissa ja Hausjärvellä. Siellä hänen opissaan kisälleistä kouliutui mestareita. Vuorio oli perustamassa Turenkiin lasten kuvataidekoulua ja toimi pitkään sen pääopettajana. Hän toimi myös vanhusten taideohjaajana vanhainkodissa Turengissa. Viimeisten kolmenkymmenen vuoden ajan Pentti Vuorio keskittyi akvarelleihin mutta teki myös öljymaalauksia.

Lähteet
-------

1. ↑  Kuolinilmoitus, Hämeen Sanomat 20.1.2019, s. A8
2. ↑  Muistot: Pentti Vuorio 1935–2018 *Helsingin Sanomat*.  28.3.2019. Viitattu 28.3.2019.
Sacha Fenestraz vuonna 2023.
**Sacha Fenestraz Jules** (s. 28. heinäkuuta 1999 Annecy, Ranska) on ranskalais-argentiinalainen autourheilija. Nykyään hän kilpailee Super Formula ja Formula E -sarjoissa. Hänen merkittävimpiin saavutuksiin kuuluvat muun muassa Formula Renault Eurocup -sarjan mestaruus vuodelta 2017.

Fenestraz on syntynyt Ranskassa argentiinalaisten ja ranskalaisten vanhempien luona. Lapsuuden hän on viettänyt Córdobassa, Argentiinassa. Hän aloitti Kartingin vuonna 2006 ajaen eri luokkia Argentiinassa ja Ranskassa.

Ura
---

Fenestraz aloitti kilpa-uransa vuonna 2016 Ranskan Formula 4 -sarjassa ajaen kymmenen palkintosijaa, kaksi paalua ja kolme voittoa sijoittuen kokonaispisteissä sarjan toiseksi. Vuonna 2016 Fenestraz siirtyi Eurocup Formula Renault -sarjaan Tech 1 Racing -tallin kuljettajaksi ja sijoittui debyyttikaudellaan viidenneksi. Vuonna 2017 Fenestraz jatkoi sarjassa ja voitti sarjan mestaruuden saavuttaen kauden aikana seitsemän voittoa, yhdeksän paalupaikkaa ja 17 palkintokorokesijoitusta. Samana vuonna hän ajoi Formula Renault NEC -sarjaa sijoittuen kuudenneksi. Vuonna 2018 Fenestraz siirtyi Euroopan Formula 3 mestaruussarjaan voittaen yhden kilpailun ja ollen kolmesti palkintokorokkeella sijoittuen 11:ksi. Samana vuonna hän osallistui perinteiseen Macaon Grand Prix -kilpailuun sijoittuen kolmanneksi. Fenestraz teki debyyttinsä GP3-sarjassa ajaen neljä kilpailua Arden International -tallissa mutta ei saavuttanut pisteitä.

Vuonna 2019 Fenestraz siirtyi kilpailemaan Japaniin ja ajoi Japanin Formula 3 -sarjaa voittaen heti ensimmäisellä kaudellaan sarjan mestaruuden. Seuraavana vuonna Fenestraz kilpaili Japanin Super Formula -sarjassa ollen 13:s sekä Super GT -sarjaa, jossa hän ajoi Toyota Gazoo Racing Team au TOM'S -tallissa ollen autokuntansa loppupisteissä neljäntenä saavuttaen neljä palkintokorokesijoitusta. Vuonna 2021 Fenestraz jatkoi Super Formula ja Super GT -sarjoissa. Vuonna 2022 Fenestraz sijoittui Super Formula -sarjan toiseksi.

Vuodesta 2020 Fenestraz on toiminut Formula E -sarjan Jaguar -tallin testi- ja varakuljettajana. Hän teki debyttinsä Formula E -sarjassa elokuussa 2022 ajaen päätöskilpailun Koreassa korvaten loukkaantuneen Antonio Giovinazzin. 

Fenestraz teki sopimuksen Nissanin Formula E -kuljettajan paikasta kaudelle 2023.

Lähteet
-------


* Sacha Fenestraz Driver Databasessa
Saccherin nelikulmio. Sivut AC ja BD ovat yhtäpitkät.
**Saccherin nelikulmio** on sellainen nelikulmio, jossa on kaksi suoraa kulmaa ja kaksi keskenään yhtäpitkää sivua. Mielenkiintoisia tuloksia saadaan tarkastelemalla kahden jäljelle jäävän kulman suuruutta.

Historia
--------

Saccherin nelikulmio on nimetty italialaisen jesuiittamatemaatikon Girolamo Saccherin (1667-1733) mukaan. Hän käytti nelikulmiota yrittäessään epäsuorasti todistaa Eukleideen paralleelipostulaattia. Saccheri tarkasteli tapauksia, joissa jäljelle jäävät kulmat oletetaan joko tylpiksi tai teräviksi. Tylppien kulmien tarkastelu johti selvästi ristiriitaan, mutta terävien kulmien tapaus jäi epäselväksi. Saccheri kuitenkin väitti päätyneensä tässäkin tapauksessa ristiriitaan, mikä olisi todistanut kulmien voivan olla ainoastaan suoria. Itse asiassa Saccheri ei onnistunut osoittamaan paralleelipostulaatin välttämättömyyttä, vaan loi pohjan myöhemmälle epäeuklidiselle geometrialle.

Saccherin nelikulmio absoluuttisessa geometriassa
-------------------------------------------------

Tarkastellaan ensin Saccherin nelikulmiota absoluuttisessa geometriassa, eli tilanteessa, jossa suorien yhdensuuntaisuudesta ei tehdä mitään oletusta. Tällöin jäljelle jäävät kulmat ovat yhtäsuuret.

### Todistus

Olkoon nelikulmio ABCD Saccherin nelikulmio, kuten kuvassa. Olkoot kulmat {\displaystyle \angle BAC} ja {\displaystyle \angle ABD} suoria, 
ja olkoot {\displaystyle AC=BD}.

Piirretään halkaisijat {\displaystyle AD} ja BC.

Tällöin muodostuu kaksi yhtenevää kolmiota: {\displaystyle \triangle ABD} ja {\displaystyle \triangle BAC.}

Näin ollen halkaisijat {\displaystyle AD} ja BC ovat keskenään yhtäpitkät.

Nyt kolmioilla {\displaystyle \triangle BCD} ja {\displaystyle \triangle ADC} on kolme yhtäpitkää sivua, joten ne ovat yhtenevät.

Siis kulmat {\displaystyle \angle BDC} ja {\displaystyle \angle ACD} ovat yhtäsuuret.

Saccherin nelikulmio euklidisessa geometriassa
----------------------------------------------

Tarkastellaan nyt luonnollista, euklidista tapausta, eli kun paralleelipostulaatti on voimassa. Tällöin päädytään intuitiivisesti selvään tulokseen eli, että Saccherin nelikulmion kaikki kulmat ovat suoria. 

### Todistus

Lähdetään liikkeelle samanlaisesta Saccherin nelikulmiosta kuin absoluuttisen geometrian tapauksessa. 

Merkitään suoraa kulmaa lyhyesti symbolilla {\displaystyle R.}

Nyt koska 
{\displaystyle \angle BAC+\angle ABD=R+R=2R,} niin suorat AC ja {\displaystyle BD} ovat yhdensuuntaiset, toisin sanoen ne eivät leikkaa toisiaan.

Tällöin 
{\displaystyle \angle BAC+\angle ACD=2R.}

Siis
{\displaystyle \angle ACD=R.}

Samalla tavalla todistetaan, että
{\displaystyle \angle BDC=R.}

Katso myös
----------

* Euklidinen geometria
* Epäeuklidinen geometria

Lähteet
-------

* Greenberg, M.J.: *Euclidean and Non-Euclidean Geometries*. W. H. Freeman and Company, 1974. ISBN 0-7167-0454-4.
* Paralleelipostulaatti Petteri Harjulehto, Matematiikkalehti Solmu.
* Euclid's Elements Clark University.
* Matematiikan historia Matti Lehtinen, Matematiikkalehti Solmu.
**Helmistä on vain harmia – kolme rikoskertomusta ja essee** (*Pearls Are a Nuisance*) on Raymond Chandlerin kokoomateos. 1958 ilmestynyt alkuteos on osa niteestä *The Simple Art of Murder*, joka ilmestyi 1950. Eero Huhtalan suomennos ilmestyi 1971, ja sen on kustantanut WSOY.

Teos sisältää Chandlerin esipuheen, kolme novellia sekä esseen "Se murhaa joka osaa", joka oli alkuperäisessä muodossaan ilmestynyt The Atlantic Monthlyssa joulukuussa 1944. Essee ilmestyi toistamiseen Saturday Review of Literaturessa 15. huhtikuuta 1950 ja jossain määrin uudelleen kirjoitettuna johdantona novellikokoelmassa *The Simple Art of Murder* 1950. Artikkelia pidetään lajissaan merkittävänä.

Essee
-----

Chandler ruotii esseessä "Se murhaa joka osaa" perusteellisesti A. A. Milnen ainoan salapoliisiromaanin *Punaisen talon arvoitus*. Muita hänen käsittelemiään kirjailijoita ovat Agatha Christie, Dorothy Sayers, Arthur Conan Doyle, E. C. Bentley ja Freeman Wills Crofts, joiden teosten ongelmia hän myös analysoi. 

Myönteisen käsittelyn esseessä saa ainoastaan Dashiell Hammett. Chandler muun muassa arvostaa Hammettin mestarillista amerikanenglannin käyttöä. Chandler toteaa, että "Hammett antoi murhan takaisin niille ihmisille jotka tekevät sen jostakin erityisestä syystä, eivät pelkästään siksi että saataisiin ruumis".

Sisällys
--------

* Esipuhe
* Helmistä on vain harmia (Pearls Are a Nuisance)
* Tappi (Finger Man)
* Keltainen kuningas (The King in Yellow)
* Se murhaa joka osaa (The Simple Art of Murder), essee

Lähteet
-------

* Raymond Chandler: "Se murhaa joka osaa", *Helmistä on vain harmia*. Suomentanut Eero Huhtala. WSOY, 1971.

### Viitteet

1. ↑  Helmistä on vain harmia s. 193–197
2. ↑  Helmistä on vain harmia s. 204

Aiheesta muualla
----------------

* Raymond Chadler, Essee "The Simple Art of Murder" (Arkistoitu – Internet Archive) Texasin yliopiston sivustolla (englanniksi)

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.   
Alkuperäinen artikkeli: en:The Simple Art of Murder
**Dacia Solenza** on Dacian vuosina 2003–2005 valmistama alemman keskiluokan henkilöautomalli, joka korvasi Dacia SupeRNovan. Se ei ollut täysin uusi malli, vaan uudistettu versio edeltäjistään. Solenzan seuraajaksi tuli Dacia Logan.

Vuonna 2003 esitelty Solenza oli kehitysaskel edeltäneistä Nova- ja SupeRNova-malleista. Novan suunnittelu oli aloitettu jo 1980-luvun alussa. Solenzan 1,4-litrainen bensiinimoottori ja 1,9-litrainen dieselmoottori sekä vaihteisto olivat samoja, joita käytettiin Renault Cliossa. Myös monet sisustuksen osat olivat peräisin Cliosta.

Dacia Solenza Scala
Varustetasot olivat Europa, Confort, Rapsodie, Clima ja Scala. Europa oli perusmalli, jossa ei ollut korinvärisiä puskureita, kylkilistoja, sävylaseja eikä kierroslukumittaria. Parhaiten varustellussa Scalassa oli kuljettajan turvatyyny, kevytmetallivanteet, ohjaustehostin, ilmastointi, sähköikkunat ja CD-soitin, jotka olivat tuon ajan Dacia-merkkisessä autossa harvinaisia ylellisyysvarusteita. Ilmastointijärjestelmä oli yhteensopimaton dieselmoottorin kanssa, joten dieselmallin parhaaksi varustetasoksi tuli Avantage ilman ilmastointia.

Lähteet
-------

1. ↑  Dacia – The history of a communist brand that actually did something *Car Throttle*.  2018. Viitattu 11.4.2019. (englanniksi)
2. ↑  Dacian tarina Nicolae Ceausescun Romaniasta tähän päivään *Tuulilasi*.  8.8.2018. Viitattu 11.4.2019.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Dacia Solenza** Wikimedia Commonsissa
*Tämä artikkeli Käsittelee puistoa Kuopiossa. Oulussa sijaitsevaa Snellmanin puistoa kuvataan täällä.*

**Snellmaninpuisto** (tai joskus *Snellmanin puisto*) on Kuopion keskustassa, Vahtivuoren kaupunginosassa Kuopion tuomiokirkon vierisessä korttelissa satamaa kohti mentäessä sijaitseva kaupungin vanhin puisto.  Puiston pinta-ala on 1,4 hehtaaria.

Ennen puistovaihetta Snellmaninpuiston alueella sijaitsi nimellä *Kustaantori*, *Suurtori* tai *Kirkkotori* tunnettu kaupungin ensimmäinen päätori. Vuodesta 1842 alkaen alueelle ja tuomiokirkon ympärille istutettiin puita, aluksi haapoja. 1850-luvulla torikauppa siirrettiin nykyisen Kuopion torin paikalle ja aiempaa toriaukiota alettiin muuttaa laajemmin puistoksi. Puisto tunnettiin nimellä *Kirkkopuisto*.

 J. V. Snellmanin rintakuvan (Johannes Takanen, 1886) seurauksena puisto sai nimen Snelmanninpuisto.
Puiston keskellä paljastettiin 3. heinäkuuta 1886 Johannes Takasen veistämä J. V. Snellmanin rintakuva. Tämän johdosta puisto sai nimen *Snellmaninpuisto*. Puistoaluetta on muutenkin muokattu useissa vaiheissa. Vuosina 2018–2019 osana puiston peruskorjausta suuri osa vanhemmasta puustosta kaadetaan. Tällöin heikkokuntoisia puita saadaan poistettua ja raivataan riittävästi tilaa valolle, jota uudet puuntaimet tarvitsevat.

Puisto kuuluu ympäristöineen osana laajempaan, loppuvuodesta 2017 perustettuun Kuopion kansalliseen kaupunkipuistoon.

Valtakunnallisesti merkittävä rakennettu kulttuuriympäristö
-----------------------------------------------------------

Museovirasto luokittelee Snellmaninpuiston ja Kuopion tuomiokirkon ympäristöineen valtakunnallisesti merkittäväksi rakennetun kulttuuriympäristön kohdealueeksi (*Kuopion Snellmanin puisto, tuomiokirkko ja puukorttelit*).

Lähteet
-------

1. 1 2  3. Tuomiokirkko ja Snellmaninpuisto ympäristöineen (pdf) (s. 23–27) *Kuopion kulttuuriympäristöstrategia*.  22.10.2007. Kuopion kaupunki.  Arkistoitu 22.9.2018. Viitattu 24.9.2018.
2. ↑  Kuopion karttapalvelu: Snellmaninpuisto (Kartalla esitettäviä tietoja voi valita ja karttapohjaa vaihtaa vasemman yläkulman valikoista) Kuopion kaupunki, kuopio.fi. Viitattu 24.9.2018.
3. 1 2 3  Kaupunkipuistot Kuopion kaupunki, kuopio.fi. Viitattu 24.9.2018.
4. 1 2  Snellmanin puisto Savon arkkitehtuuriopas, arksavo.fi. Viitattu 24.9.2018.
5. 1 2  Kuopion Snellmanin puisto, tuomiokirkko ja puukorttelit (Valtakunnallisesti merkittävät rakennetut kulttuuriympäristöt, RKY) Museovirasto, rky.fi. Viitattu 24.9.2018.
6. 1 2 3  Sirpa Nieminen: Arkistoitu kopioSnellmaninpuisto. Kuopion vanhimman puiston peruskorjaus. (pdf)  24.-26.8.2016. kaupunginpuutarhurienseura.fi.  Arkistoitu 27.9.2018. Viitattu 27.9.2018.
7. ↑  Arkistoitu kopioPinta-alaltaan Suomen suurin kansallinen kaupunkipuisto Kuopioon (myös kaupunkipuiston keskusta-alueen pdf-kartta)  11.12.2017. Kuopion kaupunki, kuopio.fi.  Arkistoitu 8.8.2018. Viitattu 24.9.2018.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Snellmaninpuisto** Wikimedia Commonsissa
Kuningas Ordoño III
**Ordoño III** oli Leónin kuningas vuosina 951–956 isänsä Ramiro II:n jälkeen.

Ordoño III kuninkaana
---------------------

Ordoño III:n täytyi kamppailla kruununtavoittelijaa, velipuoltaan Sancho I:stä vastaan, jolla oli mahtavina liittolaisina Kastilian kreivi Fernán González ja Navarran kuningas García I. Ordoño kukisti vastustajansa ja onnistui menestyksekkäästi myös torjumaan muslimien hyökkäykset maahan voittamalla vuonna 955 nämä San Esteban de Gormazissa.

Kuninkaan kuoltua sisällissodat puhkeavat
-----------------------------------------

Ordoño kuoli kuitenkin pian saatuaan aikaiseksi aselevon kalifi Abd ar-Rahman III:n kanssa ja ylimykset valitsivat kuninkaaksi hänen velipuolensa Sancho I:n (956–966), joka kuitenkin syrjäytettiin kreivi Fernán González johtamassa kapinassa, jolloin valtaan nousi Alfonso IV:n poika Ordoño IV (958–960), tunnettu lisänimellä Paha.  Sancho I pakeni kalifin suojaan ja näin Cordoba pääsi vaikuttamaan Leonin asioihin ja nöyryyttämmän kristittyjä valtioita.

Ordoño III:n perhe
------------------

Ordoño nai vastustajansa Kastilian kreivi Fernán Gonzálezin tyttären Urracan. Avioliitosta syntyi kaksi lasta, mutta myöhemmin kuninkaaksi kruunatun Bermudo II:n (982–999) äiti oli mahdollisesti kreivi Pelayon tytär.

Lähteet
-------

* O´Callaghan, J.F.: *A history of Medieval Spain*. United Kingdom: Cornell University, 1975. ISBN 0-8014-0880-6. (englanniksi)

### Viitteet

1. ↑  O´Callaghan, s. 678
2. ↑  O´Callaghan, s. 123
3. ↑  O´Callaghan, s. 124
4. ↑  O'Callaghan, s. 125

  


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Yhdysvallat

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Deutsche Biographie

 |

 |
**Ordovikikauden joukkotuho** oli joukkosukupuutto, joka tapahtui ordovikikauden lopulla 440 miljoonaa vuotta sitten. Elämää oli tuolloin lähinnä vain merissä, ja kaikista lajeista tuhoutui 85 prosenttia.

Ordovikikauden joukkotuho johtui mahdollisesti ilmaston kylmenemisestä. Sen syytä ei tiedetä varmasti, mutta yhden teorian mukaan syynä oli Appalakkivuorten muodostuminen, minkä jälkeen niiden silikaattikiven rapautuminen olisi johtanut ilmastoa lämpimänä pitävän kasvihuonekaasu hiilidioksidin vähenemiseen ilmakehästä. On myös esitetty, että hiilidioksidi väheni ilmakehästä kasvien määrän lisääntymisen myötä.

Kylmenemisen seurauksena eteläisen pallonpuoliskon supermanner Gondwana peittyi mannerjäätikön alle, ja koska jäätiköihin oli sitoutunut vettä, merenpinta laski huomattavasti. Tämä vei monilta lajeilta elinympäristöt, tuhosi niiden lisääntymismahdollisuudet ja hävitti ravintoketjuja. Kun meri sitten lämpeni uudelleen, tapahtui uusi sukupuuttoaalto, kun kylmään sopeutuneet lajit eivät menestyneetkään lämpimässä merivedessä.

Kylmenemisteorian sijaan tutkijat ovat esittäneet myös joitain vaihtoehtoisia teorioita. Erään teorian mukaan merielämän tappoi jokin myrkyllinen metalli, joka liukeni veteen. Toisen teorian mukaan supernovan lähettämä gammasäteily teki reiän otsonikerrokseen, mikä päästi tappavaa ultraviolettisäteilyä Maan pinnalle. Myös tulivuoritoimintaa on esitetty joukkotuhon syyksi.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Scott Dutfield: The 5 mass extinction events that shaped the history of Earth — and the 6th that's happening now *LiveScience*.  17.5.2021. Viitattu 30.9.2021.
2. 1 2  Mass Extinctions *National Geographic*. Viitattu 30.9.2021.
panssarintorjuntatykki israelilaisessa museossa
**Ordnance QF 17-pounder** on Britanniassa toisen maailmansodan aikana kehitetty 76,2 mm tai 3 tuuman tykki, jota käytettiin panssarintorjuntatykkinä ja panssarivaunukanuunana. Ase otettiin käyttöön vuonna 1943.

Aseen kehitys aloitettiin jo vuoden 1940 lopulla. Brittien paras panssarintorjuntatykki oli tuolloin 40 mm Ordnance QF 2-pounder, koska 57 mm Ordnance QF 6-pounder ei ollut vielä käytössä. Pohjois-Afrikan taisteluissa panssarintorjunnassa jouduttiin käyttämään Ordnance QF 25-pounder -haupitseja tehokkaampien aseiden puutteessa.

Ensimmäinen tykki toimitettiin elokuussa 1942. Ensimmäiset tykit asennettiin 25-paunan haupitsin lavetille, koska oman lavetin valmistuksessa oli viivytyksiä. Nämä aseet otettiin käyttöön Pohjois-Afrikassa Tunisiassa tammikuussa 1943.
Tykki tunnettiin koodinimellä *Pheasant*.

17-paunaiselle kehitetty lavetti valmistui ja otettiin tuotantoon 1943. Näitä käytettiin ensimmäisen kerran Italian taisteluissa. Tykki oli brittijoukkojen käytössä vielä Korean sodassa.

Panssarivaunuissa tykkiä käytettiin aseistamaan amerikkalaisia M4 Sherman -vaunuja, jolloin syntyi nimellä Sherman Firefly -tunnettu muunnos. Firefly tuli käyttöön Normandian maihinnousua varten.
Tykki lisättiin myös 1100 M10 Wolverine -panssaritorjuntavaunuun, jonka britit tunsivat nimellä Achilles.
Tykki lisättiin myös Cromwellin rungolle, joka muunnos tunnetaan nimellä Challenger.

Panssarivaunuissa 17-paunaisen korvasi Ordnance QF 20-pounder ja jalkaväen aseistuksena 120 mm BAT ja WOMBAT -singot.

Kirjallisuus
------------

* R. P. Hunnicutt, Sherman - *A History of the American Medium Tank*

Lähteet
-------

1. ↑  Hunnicutt, s. 303

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Ordnance QF 17-pounder** Wikimedia Commonsissa
**Rakkaus ei sula sateessa** (*The Goodbye Girl*) on Neil Simonin käsikirjoittama ja Herbert Rossin ohjaama yhdysvaltalainen romanttinen draamakomedia vuodelta 1977. Sen naispääosaa esittää Simonin tuolloinen vaimo Marsha Mason. Miespääosan esittäjä Richard Dreyfuss sai roolistaan parhaan miespääosan Oscar-palkinnon ja myös Golden Globen. Elokuva tuotti Oscar-ehdokkuudet neljässä muussakin sarjassa (paras elokuva, naispääosa, naissivuosa ja alkuperäiskirjoitus) ja kolme muuta Golden Globe -palkintoa (paras musikaali- tai komediaelokuva, paras naispääosa ja paras käsikirjoitus).

Juoni
-----

**Varoitus:  Seuraava kirjoitus paljastaa yksityiskohtia juonesta.**
Paula McFadden (Mason) on työtön tanssija ja pikkuvanhan tytön Lucyn (Quinn Cummings) yksinhuoltajaäiti New Yorkissa. Hänen näyttelijänä toimiva miesystävänsä jättää hänet ja lähtee Italiaan näytelläkseen Bernardo Bertoluccin elokuvassa. Mies ei ole kertonut vuokranneensa Paulan ja Lucyn käyttämän asunnon eteenpäin Chicagosta tulevalle miesnäyttelijälle Elliotille (Dreyfuss). Paula ja Lucy joutuvat jakamaan kahden makuuhuoneen asunnon Elliotin kanssa ja yrittävät opetella sietämään häntä, vaikka mies kulkee alasti, soittaa kitaraa yöllä, meditoi suitsukkeineen aamuisin, tuo naisia huoneeseensa ja masentuu saatuaan surkeat arvostelut Shakespeare-roolistaan. Kun näytelmän esitykset lopetetaan pian yleisökadon vuoksi, työttömäksi jäävästä Elliotista tulee rakastettavan hyväntuulinen, ja Paula ja Elliot rakastuvat. Elliot saa roolin länsirannikon Seattlessa kuvattavasta elokuvasta, ja melkein jo näyttää siltä, että Paula menettää tämänkin näyttelijämiehen.

**Juonipaljastukset päättyvät tähän.**

Näyttelijöitä
-------------

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  Richard Dreyfuss  | … |  Elliot Garfield
  |
|  Marsha Mason  | … |  Paula McFadden
  |
|  Quinn Cummings  | … |  Lucy McFadden
  |
|  Paul Benedict  | … |  Mark
  |
|  Barbara Rhoades  | … |  Donna
  |
|  Theresa Merritt  | … |  rouva Crosby
  |
|  Michael Shawn  | … |  Ronnie
  |
|  Patricia Pearcy  | … |  Rhonda
  |
|  Gene Castle  | … |  kartantekijä
  |
|  Daniel Levins  | … |  tanssiohjaaja
  |
|  Marilyn Sokol  | … |  Linda
  |
|  Anita Dangler  | … |  rouva Morganweiss
  |
|  Victoria Boothby  | … |  rouva Bodine
  |

Arvioita
--------

*Helsingin Sanomien* Helena Ylänen kirjoitti ensi-ilta-arviossaan 1978 elokuvan olevan ajatuksiltaan ja kieleltään kankea, mutta silti monesti hauska ja ammattitaitoisesti tehty romanttinen hömpötys. Tv-esityksen alla 32 vuotta myöhemmin *Iltalehden* Jyrki Laelma luonnehti elokuvaa sen tunnettujen tekijöiden pienimuotoiseksi tuotannoksi, joka toimii Masonin ja Dreyfussin hahmojen välisten yhteenottojen varassa.

Lähteet
-------

1. ↑  The 50th Academy Awards – 1978 *Academy of Motion Picture Arts and Sciences – Oscars.org*. Viitattu 2.6.2019. (englanniksi)
2. ↑  The Goodbye Girl *Golden Globe Awards*. Viitattu 2.6.2019. (englanniksi)
3. 1 2  Ylänen, Helena: Viikon elokuvia: Nainen ilman miestä.  *Helsingin Sanomat*, 18.3.1978, s. 15. Näköislehden aukeama (tilaajille).
4. ↑  Laelma, Jyrki: Rakkaus ei sula sateessa *Iltalehti*.  10.8.2010. Viitattu 2.6.2019.
*Tämä artikkeli käsittelee kreikkalaisen mytologian hahmoa. Sanan muita merkityksiä luetellaan täsmennyssivulla.*
Poseidonin patsas Kööpenhaminan satamassa.
Bonaventura Genelli (1798–1868), *Poseidon ja Aias*, piirros. Piirroksessa Poseidon surmaa Aiaan.
**Poseidon** (m.kreik. Ποσειδῶν, *Poseidôn*) on kreikkalaisessa mytologiassa meren jumala. Roomalaisessa mytologiassa häntä vastaa Neptunus.

Poseidon on titaanien Kronoksen ja Rhean poika. Hänen sisaruksiaan ovat Zeus, Haades, Hera ja Hestia. Zeus pelasti Poseidonin isänsä Kronosin kidasta. Kun Zeuksesta oli tullut taivaan jumala, Haades ja Poseidon arpoivat keskenään, kummasta tulisi meren ja kummasta vainajalan jumala. Poseidon sai meren valtakunnakseen ja muutti asumaan palatsiin Egeianmeressä.

Poseidon ratsastaa joka päivä meren poikki merihevosten vetämillä vaunuillaan, kolmikärki kädessään, ja simpukoista ja merikasveista tehty kruunu päässään. Kolmikärjellään Poseidon aiheuttaa maanjäristyksiä.

Poseidon on hevoskilpa-ajojen suojelija. Hänen kerrotaan luoneen hevosen iskemällä kolmikärjellään kiveä, ja hänet tunnettiinkin aikaisemmin nimellä Hippios, joka viittaa hevoseen. Hevosen olomuodossaan Poseidon pariutui Demeterin kanssa, joka synnytti hänelle varsoja.

Poseidon oli Troijan sodassa kreikkalaisten liittolainen. Yhdessä myytissä Laomedon pyysi Poseidonia auttamaan Troijan muurien rakentamisessa, mutta jätti korvaamasta tämän avun. Kostoksi Poseidon lähetti merihirviön syömään Laomedonin tyttären, mutta Herakles ehti tappaa hirviön ensin.

Kun Ateenan kaupungilla ei vielä ollut nimeä, Poseidon ja Athene kilpailivat siitä, kumman mukaan kaupunki nimettäisiin. Poseidon löi kolmikärkensä maahan, mistä syntyi lähde. Athene kuitenkin voitti kilpailun luomalla oliivipuun.

Kerran suuri kala Keto uhrattiin Poseidonille. Joidenkin mukaan Aigeus on yksi Poseidonin olomuodoista. Thessaliassa Poseidon on myös jokien jumala.

Poseidonin vaimo oli Amfitrite, mutta Poseidonilla oli lukuisia rakastajattaria ja jälkeläisiä. Esimerkiksi Agameden kanssa hän sai kolme poikaa.

Poseidonin kunniaksi Kreikassa vietettiin Isthmian kisoja.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5 6 7  Coulter, Charles Russell & Turner, Patricia: "Poseidon", *Encyclopedia of Ancient Deities*, s. 387–388. Routledge, 2000. ISBN 1-57958-270-2.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Poseidon** Wikimedia Commonsissa
**Poseidonin pyhäkkö** oli antiikin aikainen Poseidonille omistettu pyhäkkö Pallenen niemellä (nyk. Kassándra) Traakiassa, nykyisellä Chalkidikín niemimaalla Kreikassa. Sen arkeologinen kohde sijaitsee Kassándran kunnassa lähellä nykyistä Poseídin kylää.

Historia
--------

Pyhäkkö on ollut olemassa viimeistään submykeneläisellä kaudella 1100-luvulla eaa. (tai protogeometrisella kaudella 1000–900-luvuilla eaa.), mikä tekee siitä Pohjois-Kreikan varhaisimman tunnetun pyhäkön ja yhden varhaisimmista myös koko Kreikassa. Sitä on arveltu Euboian Eretriasta tulleiden asuttajien rakentamaksi, sillä Poseidon oli kaupungin pääjumala. Poseidon oli merenkulun suojelija, ja pyhäköllä on ollut suuri rooli Pallenen alueen siirtokuntien perustamisen aikaan.

Poseidonin pyhäkön raunioita.
Pyhäkön huippukautta olivat klassisen kauden 400- ja 300-luku eaa. Ainakin tuolloin se oli Menden kaupunkivaltion hallussa. Paikka säilyi kulttikäytössä hellenistiselle kaudelle saakka. Tuolloin paikalle rakennettiin keramiikkatyöpaja.

Rakennukset ja löydökset
------------------------

Pyhäkkö oli rakennettu lähelle Pallenen niemen lounaisrannikolla olevan pienemmän, terävän niemen kärkeä. Niemi tunnetaan nykyisin Poseídin niemenä temppelin ja nykyisen kylän mukaan.

Pyhäkköalueella on jäänteitä neljästä eri rakennuksesta. Varhaisin 1100-luvulla eaa. rakennettu pyhäkkörakennus oli ajalle tyypillisesti apsispäätyinen. Se säilyi käytössä 400-luvulle eaa. saakka. Arkaaisella kaudella noin 575–550 eaa. rakennettiin toinen, ovaalinmuotoinen rakennus, joka säilyi käytössä hellenistiselle kaudelle 100-luvulle eaa. saakka. Kolmas, pitkänomainen rakennus, oli 500-luvun eaa. lopulta. Neljäntenä rakennettiin pitkänomainen temppeli 400-luvun eaa. alussa. Se koostui pronaoksesta ja sekoksesta (cella).

Paikalta on löydetty paljon vaaseja, joissa on Poseidonille osoitettuja votiivikirjoituksia. Löydösten perusteella Poseidonia on palvottu paikalla myös ktoonisena jumaluutena, maanjäristysten herrana.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5  Temple of Poseidon *Visit Kassandra*. Viitattu 11.1.2021.
2. 1 2  Ναός του Ποσειδώνα, Ποσείδι *Go Halkidiki*. Viitattu 11.1.2021.
3. 1 2 3 4 5 6 7 8 9  The Sanctuary of Poseidon at Poseidi (Arkeologisen kohteen opastaulu) Wikimedia Commons. Viitattu 11.1.2021.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Poseidonin pyhäkkö Poseídissa** Wikimedia Commonsissa
**Posideion** (m.kreik. Ποσιδήιον, *Posidēion*, myös Ποσείδιον, *Poseidion*; lat. *Posidium*) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (*polis*) Syyriassa. Se sijaitsi lähellä nykyistä Latakian maakunnan Ras al-Bassitin kylää.

Maantiede
---------

Posideion sijaitsi Kassiotiin alueella antiikin Syyrian rannikon pohjoisosassa lähellä Kilikian rajaa. Se oli rakennettu Välimeren rannikolla sijaitsevalle niemelle etelään Kasios-vuoresta (nyk. Jebel Aqra). Myös nykyisessä Syyrian valtiossa kaupungin paikka on maan rannikon pohjoisosassa. Posideionin kaupunkivaltion hallussa ollut alue oli suhteellisen pienikokoinen, ja sen kooksi on arvioitu alle 25 neliökilometriä.

Nykyisen Ras al-Bassitin maisemia.

Historia
--------

Posideionia pidettiin kreikkalaisessa perinteessä jo pronssikaudella perustettuna kreikkalaisena siirtokuntana. Herodotos, jolta on peräisin varhaisin maininta kaupungista, sanoo, että sen olisi perustanut Amfilokhos, Amfiaraoksen poika. Myös Kallinos Efesoslainen viittaa Amfilokhoksen johtamien siirtokuntalaisten asutustoimintaan Välimeren itärannikolla. Tällaisesta ei ole kuitenkaan arkeologisia todisteita. Kreikkalaiset vaikuttavat asuttaneen paikan arkaaisen kauden alussa 700-luvulla eaa. ja kaupungin arvellaan olleen perustettu varhaisemmalle levanttilaiselle asutuspaikalle. Siksi on mahdollista, että myytti kaupungin synnystä on keksitty tuolloin oikeutukseksi kreikkalaisten läsnäololle seudulla.

Posideion luetaan nykytutkimuksessa arkaaisen ja klassisen kauden polisten eli kreikkalaisten kaupunkivaltioiden joukkoon. Sen väestö oli kuitenkin tuolloin sekoitus kreikkalaisia ja paikallista väestöä. Kaupunki löi omaa attikalaisen standardin mukaista hopea- ja pronssirahaa 300-luvulta eaa. lähtien. Posideion säilyi olemassa läpi hellenistisen ja roomalaisen kauden.

Nykyisen Bassitin (Ras al-Bassit) nimi tulee oletettavasti Poseidoniasta.

Rakennukset ja löydökset
------------------------

Posideionin paikalta on tehty kaupunkiin viittaavia arkeologisia löydöksiä, joihin lukeutuu muun muassa hellenistiselle kaudelle ajoitettuja linnoitteita mutta ei esimerkiksi julkisia rakennuksia tai kulttipaikkoja.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5 6 7  Hansen, Mogens Herman & Nielsen, Thomas Heine: "1022. Posideion", *An Inventory of Archaic and Classical Poleis*. An Investigation Conducted by The Copenhagen Polis Centre for the Danish National Research Foundation. Oxford: Oxford University Press, 2004. ISBN 0-19-814099-1.
2. 1 2 3  Smith, William: "Posidium (8)", *Dictionary of Greek and Roman Geography*. Boston: Little, Brown and Company, 1854. Teoksen verkkoversio.
3. ↑  Posideion *Pleiades*. Viitattu 1.11.2022.
4. 1 2  Poseideion (Syria) 12 Ras al Basit - Ποσίδειον *ToposText*. Viitattu 1.11.2022.
5. ↑  "68 A2 Posideion", *Barrington Atlas of the Greek and Roman World*. Princeton University Press, 2000. ISBN 978-0691031699.
6. 1 2  Herodotos: *Historiateos* 3.91.
7. ↑  Strabon: *Geografika* XVI s. 751, 753; Klaudios Ptolemaiois: *Geografia* 5.15.3; Plinius vanhempi: *Naturalis historia* 5.20. s. 18.