recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Ville (Villehard) Ojanen** (ven. Виллигарт Густавович Оянен, *Villigart Gustavovitš Ojanen*, 30. joulukuuta 1893 Hollola – 23. kesäkuuta 1938 Moskova, Neuvostoliitto) oli suomalainen toimittaja, joka sisällissodan jälkeen pakeni Neuvosto-Venäjälle ja työskenteli siellä muun muassa SKP:n ja Kominternin tehtävissä.

Ville Ojanen syntyi Hollolassa talonpoikaisperheeseen, jolla oli varaa palkata ulkopuolista työvoimaa. Myöhemmin Ojanen määritteli kotinsa "kulakkitaloudeksi". Ojanen valmistui ylioppilaaksi Kuopion klassillisesta lukiosta vuonna 1913, minkä jälkeen hän työskenteli toimittajana Savon Työmiehessä. Ojanen opiskeli Helsingin yliopistossa. Sisällissodan aikana hän toimi kansanvaltuuskunnan liikenneasiain osaston raha-asiain toimikunnan rahastonhoitajana. Paettuaan Venäjälle Ojanen osallistui SKP:n perustavaan kokoukseen, työskenteli puoluetehtävissä ja suoritti punakomentajakurssin. Vuosina 1922–1928 hän oli Lännen vähemmistökansojen kommunistisen yliopiston opettaja.

Vuosina 1930–1931 Ojanen opetti Kominternin Lenin-koulussa Moskovassa poliittista taloustiedettä ja talouspolitiikkaa. Vuosina 1931–1932 hän toimi Karjalan ASNT:n kansankomissaarien neuvoston suunnitteluosaston johtajana ja vuodesta 1932 jälleen Lenin-koulun opettajana. 1920-luvulla hän kuului Kustannusliike Kirjan hallintoon ja vuonna 1932 Kommunisti-lehden toimituskuntaan. Ojanen toimi myös Kominternin maasihteeristössä. Hän kuului SKP:n keskuskomitean ulkomaantoimistoon vuosina 1936–1937. SKP:ssä hän oli Otto-Wille Kuusisen läheinen tukija.

Ojanen vangittiin helmikuussa 1938, tuomittiin kuolemaan syytettynä osallistumisesta neuvostovastaisen suomalaisen kapinallisjärjestön toimintaan ja ammuttiin Moskovan lähellä Butovossa. Hänen maineensa puhdistettiin vuonna 1955.

Myös Ojasen vaimo Aino Pesonen kuului SKP:n perustajiin. Hän työskenteli Lenin-koulun suomalaissektorin sihteerinä. Pesonen säästyi 1930-luvun vainoilta. Hän kuoli vuonna 1975.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Joni Krekola: Stalinismin lyhyt kurssi. Suomalaiset Moskovan Lenin-koulussa 1926–1938, SKS 2006. Bibliotheca Historica 105, s. 177, 324, 380, 381, 385, 426.
2. ↑  Harjula, Mirko: *Suomalaiset Venäjän sisällissodassa 1917–1922*, s. 436. Helsinki: Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2006. ISBN 951-746-742-7.
3. ↑  Harjula, Mirko: *Suomalaiset Venäjän sisällissodassa 1917–1922*, s. 436–437. Helsinki: Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2006. ISBN 951-746-742-7.
4. ↑  Žertvy polititšeskogo terrora v SSSR memo.ru. Viitattu 7.8.2010. (venäjäksi)


|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Suomi (KANTO)

 |

 |
Presidentti Ronald Reaganin virkaanastujaistilaisuus vuonna 1985.
**Yhdysvaltain presidentin virkavala** on Yhdysvaltain presidentin virkakautensa alussa antama vala tai vakuutus, jossa hän lupaa vaalia Yhdysvaltain perustuslakia. Valatilaisuudessa virkaan astuva presidentti asettaa vasemman kätensä yleensä Raamatun päälle ja toistaa korkeimman oikeuden puheenjohtajan lukeman valatekstin. Usein valan loppuun lisätään myös "So help me God" (suom. *Jumala minua auttakoon*).

Laissa ei edellytetä uskonnollisia elementtejä, kuten Raamatun käyttöä. Theodore Roosevelt ei käyttänyt Raamattua astuessaan virkaan vuonna 1901. Harry S. Truman, Dwight D. Eisenhower, Richard Nixon, George H. W. Bush, Barack Obama ja Donald Trump käyttivät kahta raamattua.

Teksti
------

Presidentin virkavalasta säädetään perustuslain toisessa artiklassa.

> »I do solemnly swear (or affirm) that I will faithfully execute the Office of President of the United States, and will to the best of my ability, preserve, protect and defend the Constitution of the United States.» 
> 
> 

Suomeksi:

> »Pyhästi vannon (tai vakuutan), että hoidan uskollisesti Yhdysvaltain presidentinvirkaa ja parhaan kykyni mukaan varjelen, suojelen ja puolustan Yhdysvaltain perustuslakia.» 
> 
>

Lähteet
-------

1. ↑  Presidents should not swear in on a Bible *CNN.com*.  20.1.2013. Viitattu 31.5.2016. (englanniksi)
2. ↑  What, no Bible? Conservatives angered that Brennan took oath on Constitution *MSNBC.com*.  11.3.2013. Viitattu 31.5.2016. (englanniksi)
3. ↑  How Presidents use Bibles at inaugurations *National Constitution Center*.  20.1.2017. National Constitution Center.  Arkistoitu 13.6.2018. Viitattu 13.6.2018.
4. ↑  The Constitution of the United States of America (PDF) *gpo.gov*. Viitattu 31.5.2016. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Yhdysvaltain presidentin virkavala** Wikimedia Commonsissa

* Helo, Ari: *Yhdysvaltain demokratian synty*. Gaudeamus, 2014.
**Hanna Kyllikki Köngäs** (15. marraskuuta 1962 Tervola) on suomalainen näyttelijä. Köngäs on tehnyt uransa suurelta osin Rovaniemen Teatterissa.

Ura
---

Köngäs syntyi agrologi Erkki Köngäksen ja opettaja Elina Alajoen perheeseen. Hän valmistui teatteritaiteen maisteriksi Teatterikorkeakoulusta vuonna 1986. Niin ikään 1986 Köngäs kiinnitettiin näyttelijäksi Kotkan kaupunginteatteriin; sen jälkeen hän näytteli Seinäjoen kaupunginteatterissa. Vuonna 1999 Köngäs sai näyttelijänkiinnityksen Rovaniemen Teatteriin; se on jatkunut 2020-luvulle.

Köngäksen näyttämötehtäviä ovat olleet muun muassa Beatrice italialaisen Carlo Goldonin näytelmässä *Kahden herran palvelija*, Dunja venäläisklassikossa *Rikos ja rangaistus* ja Golde musikaalissa *Viulunsoittaja katolla*. Hella Wuolijoen draamassa *Niskavuoren nuori emäntä* Köngäs näytteli Malviinaa ja *Niskavuoren Hetassa* hänellä oli sivuosa Loviisana. Robert James Wallerin draamassa *Hiljaiset sillat* Köngäs teki Francescan osan. Hän on näytellyt myös Anna Kareninan.

Köngäs on myös ohjannut muutaman näytelmän, kuten *Anna Talven outo viivytys* (Rovaniemen Teatteri), joka sai runsaat 3 000 katsojaa.

Kylli Köngäs on näytellyt sivuosia muutamissa kokoillan elokuvissa, kuten *Varjoja paratiisissa* (1986), jossa hän on Ilonan ystävätär. Elokuvassa *Kuningas lähtee Ranskaan* (1986) Köngäs on Anne Varkaan roolissa. Köngäs on näytellyt sivurooleja myös eräissä televisiotuotannoissa, kuten sarjoissa *Raid* ja *Taivaan tulet*.

Lähteet
-------

* Seppälä, Riitta; Tainio, Ilona (toim.): *Suomen teatterit ja teatterintekijät 1993 - Yhteisö- ja henkilöhakemisto*. Helsinki: Suomen Teatterijärjestöjen Keskusliitto ry, 1993. ISBN 951-31-0236-X.

### Viitteet

1. 1 2 3  Suomen teatterit ja teatterintekijät 1993, s. 245
2. ↑  Ku­lis­sien takaa: Kylli Köngäs on tur­vas­sa yleisön edessä *Lapin Kansa*. Kaleva Media. Viitattu 4.9.2020.
3. 1 2  Ilona / Tekijähaku / Köngäs Kylli *ILONA-tietokanta*. Teatterin tiedotuskeskus (TINFO) ja Teatterimuseo. Viitattu 4.9.2020.
4. ↑  Kylli Köngäs 25 vuotta näyttelijänä *Yle.fi*. Yleisradio. Viitattu 4.9.2020.
5. ↑  Kylli Köngäs Elonetissä.
6. ↑  Kylli Köngäs Internet Movie Databasessa. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Yle Areena: Varjoja paratiisissa (70 min.)
* YouTube: Kuningatarleikit (Rovaniemen Teatteri, 3'27*)*
John Trumbull, *Yhdysvaltain itsenäisyysjulistus*, 1819.
**Yhdysvaltain perustajaisät** (engl. *Founding Fathers*) olivat poliittisia johtajia, jotka joko allekirjoittivat Yhdysvaltain itsenäisyysjulistuksen tai ottivat muulla tavoin osaa Amerikan vallankumoukseen auttaen maata itsenäistymään Ison-Britannian hallinnasta tai olivat merkittävässä roolissa Yhdysvaltain perustuslain laatimisessa tai olivat muuten merkittävässä roolissa hallinnon asettamisessa perustuslain vaatimaan muotoon. 

Perustajaisiä kutsutaan lisäksi kahdella avainkäsitteellä; *The Signers* (suom. *allekirjoittajat* eli miehet, jotka allekirjoittivat itsenäisyysjulistuksen) ja *The Framers* (suom. *kehystäjät* eli ne, jotka osallistuivat perustuslain laatimiseen). Nykyiset historioitsijat kuitenkin laskevat perustajiin tätä laajemman ryhmän, jotka olivat mukana maan itsenäisyystaistelussa ja kansakunnan luomisessa. 

Keskeisimmät perustajaisät ovat John Adams, Benjamin Franklin, Alexander Hamilton, John Jay, Thomas Jefferson, James Madison ja George Washington. Nämä seitsemän avainhenkilöä määrittelee historioitsija Richard B. Morris kirjassaan *Seven Who Shaped Our Destiny: The Founding Fathers as Revolutionaries* vuodelta 1973. Professori Joseph J. Ellisin laatima Encyclopedia Britannican artikkeli vuodelta 2007 listaa edellä mainittujen henkilöiden lisäksi merkittävimmiksi perustajaisiksi Samuel Adamsin, Patrick Henryn, John Marshallin ja George Masonin.

Lähteet
-------

1. ↑  Founding Fathers *Encyclopedia Britannica*.  2023. Viitattu 19.4.2023.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Yhdysvaltain perustajaisät** Wikimedia Commonsissa

* NARA - America's founding fathers
* Encyclopaedia Britannica, The Founding Fathers and Slavery
* What Happened to the Signers of the Declaration of Independence?
* Britannica blog - a scholar blog forum on Founding Fathers and their Faith (Arkistoitu – Internet Archive)
**Reniini-angiotensiinijärjestelmä** tai **Reniini-angiotensiini-aldosteronijärjestelmä** on verenpainetta ja nestetasapainoa säätelevä hormonaalinen järjestelmä. 

Verenpaineen laskiessa munuaisten jukstaglomerulaariset solut erittävät verenkiertoon reniiniä. Veriplasmassa reniini pilkkoo maksan tuottamasta angiotensinogeenista angiotensiini I:stä. Angiotensiinikonvertaasientsyymi (ACE) puolestaan hajottaa tämän angiotensiini II:ksi. Angiotensiini II supistaa verisuonia nostaen näin verenpainetta. Angiotensiini II saa myös aikaan aldosteronierityksen lisääntymistä lisämunuaisissa, sekä lisää antidiureettisen hormonin eritystä aivolisäkkeen takaosasta. Aldosteroni vähentää natriumin ja veden eritystä virtsaan, mikä niin ikään nostaa verenpainetta.

Reniini-angiotensiini-aldosteronijärjestelmän toiminta.

Lähteet
-------

1. ↑  Koulu-Mervaala: *Farmakologia ja toksikologia*, s. 576–577, 587. Kuopio: Kustannusosakeyhtiö Medicina, 2013. ISBN 978-951-97316-5-0.

Aiheesta muualla
----------------

* Duodecim, EBM-guidelines, RAA-järjestelmä (Arkistoitu – Internet Archive)
* Solunetti; virtsanmuodostus
* Solunetti; verenpainetta säätelevät peptidit
**Yhdysvaltain perustuslain neljäs lisäys** (engl. *Fourth Amendment* tai *Amendment IV*) on Yhdysvaltain perustuslain lisäys, joka rajoittaa viranomaisten oikeutta tehdä henkilöntarkastuksia sekä kotietsintöjä. Lisäyksessä viranomaisia kielletään tarkastamasta ihmisten ruumiita, kotia, asiakirjoja ja omaisuutta ilman pätevää syytä. Lisäksi etsintälupia saa myöntää vain vahvojen todisteiden perusteella ja etsintäluvan kohde on määriteltävä tarkoin. 

Perustuslain neljännen lisäyksen tulkitseminen on jatkuvasti muuttunut Yhdysvaltain korkeimman oikeuden ennakkotapauksien mukana. Korkein oikeus on viimeisen parin sadan vuoden aikana tehnyt kymmeniä neljänteen lisäykseen liittyviä ennakkotapauksia (katso englanninkielinen lista), joista esimerkkeinä voidaan mainita muun muassa *Mapp vastaan Ohio* (väärin perustein kerätyt todisteet eivät kelpaa todisteeksi oikeudessa), *Payton vastaan New York* (vakavaan rikokseen (josta on tuomittava yli vuodeksi vankeuteen) syyllistyneen henkilön pidättäminen ei ole peruste ilman etsintälupaa tehtävälle murtautumiselle toisen kotiin) ja *Yhdysvallat vastaan Warshak* (sähköpostiin murtautuminen vaatii etsintäluvan).

Teksti
------

> »The right of the people to be secure in their persons, houses, papers, and effects, against unreasonable searches and seizures, shall not be violated, and no Warrants shall issue, but upon probable cause, supported by Oath or affirmation, and particularly describing the place to be searched, and the persons or things to be seized» 
> 
> 

Suomennettuna:

> »Kansalaisten oikeutta olla turvassa henkilöönsä, 
> 
> 
> taloonsa, asiakirjoihinsa ja muuhun omaisuuteensa kohdistuvilta kohtuuttomilta etsinnöiltä ja 
> takavarikoinneilta älköön loukattako, älköönkä 
> etsintävaltakirjaa annettako muutoin kuin todennäköisestä syystä, joka on vahvistettu valalla tai 
> juhlallisella vakuutuksella, ja etsintävaltakirjassa 
> 
> 
> on erityisesti mainittava etsinnän tapahtumapaikka sekä pidätettävät henkilöt ja takavarikoitavat esineet.» 
> 
>

Lähteet
-------

1. ↑

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 

**Yhdysvaltain perustuslaki**

|  |  |
| --- | --- |
| Säätäminen | Perustuslaillinen konventti (1787) |
| Lisäykset | **1 • 2 • 3 • 4 • 5 • 6 • 7 • 8 • 9 • 10 • 11 • 12 • 13 • 14 • 15 • 16 • 17 • 18 • 19 • 20 • 21 • 22 • 23 • 24 • 25 • 26 • 27** |
| Muuta | Bill of Rights • Reconstruction Amendments |
| Ratifioimattomatlisäysehdotukset | Article the First • Titles of Nobility Amendment • Corwin Amendment • Child Labor Amendment • Equal Rights Amendment • District of Columbia Voting Rights Amendment |
Djedkaren nimi Abydoksen kuningasluettelossa.
**Djedkare Isesi** oli Egyptin faarao, joka hallitsi viidennen dynastian aikana noin 2388 eaa. – 2356 eaa. Djedkaren nimi löytyy faaraon hautakompleksin rakennustöitä valvoneen Senedjemibin hautakammion seinäkirjoituksista. Djedkare mainitaan myös Karnakin kuningasluettelossa. Torinon papyruksen mukaan Djedkare hallitsi 28 vuotta, Manethon mukaan sen sijaan 44 vuotta. Djedkare on haudattu Sakkaran hauta-alueella sijainneeseen pyramidiin. Djedkaren poika prinssi Remkwi oli kruununperijä, mutta hän kuoli ennenaikaisesti, ja Djedkaren jälkeen faaraoksi nousi Unas.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä:**Menkauhor Kaiu** | **Egyptin faarao**5. dynastia | Seuraaja:**Unas** |

Lähteet
-------

1. ↑  Dariusz Sitek: Ancient Egypt - Dynasty V *Ancient Egypt - History and Chronology*. Viitattu 5.9.2020. (englanniksi)


|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Saksa

 |

 |
Marokkolainen djellaba japanilaisessa Bunka Gakuen -pukumuseossa.
**Djellaba** (arab. جلابة‎, *ǧallāba*) on Marokossa ja muissa Afrikan luoteisosan Maghreb-maissa sekä miesten että naisten käyttämä pitkä kaapu. Siinä on yleensä myös väljä huppu, joka suojaa päätä auringolta, hiekkamyrskyiltä ja kylmältä. Djellaban perinteinen materiaali on villa, mutta suosiota ovat viime vuosikymmeninä saaneet myös kevyemmät puuvillakankaiset djellabat.

Djellaba oli alun perin miesten vaate, mutta 1950-luvulta alkaen se on ollut enemmän naisten kuin miesten suosiossa. Naisten djellabat ovat usein koristeellisempia ja värikkäämpiä kuin miesten. Djellabaa käytetään arkivaatteena miltei missä tilanteissa tahansa, mutta juhlavaate se ei yleensä ole.

Vuosina 1962–1963 Suomen Punainen Risti toimitti sodasta toipuvaan ja vasta itsenäistyneeseen Algeriaan ainakin 15 000 Suomessa ommeltua djellabaa.

Lähteet
-------

1. 1 2  Sorgo, Youssef: The Djellaba: Moroccan women’s favorite beautiful garment *Morocco World News*.  18.7.2013. Viitattu 6.6.2019.
2. ↑  Kehitysapu Punaisen Ristin toisen vuosisadan ohjelma.  *Helsingin Sanomat*, 10.2.1963, s. 8. Näköislehden aukeama (tilaajille).

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Djellaba** Wikimedia Commonsissa
**Yhdysvaltain perustuslain 13. lisäys** (engl. *Thirteenth Amendment to the United States Constitution*) on Yhdysvaltain perustuslain lisäys, joka kieltää orjuuden ja pakkotyön muuten kuin rangaistuksena rikoksista koko liittovaltion alueella. Lakiehdotus hyväksyttiin edustajainhuoneessa 8. huhtikuuta 1864, senaatissa 31. tammikuuta 1865 ja pantiin täytäntöön 6. joulukuuta 1865. Perustuslain 13. lisäys hyväksyttiin orjuutta vastustaneen Unionin lyötyä orjuutta kannattaneen Konfederaation. Lisäys oli ensimmäinen kolmesta niin kutsutusta Reconstruction Amendments -lisäyksestä. 

Perustuslain 13. lisäyksen hyväksymisen jälkeen vanhat etelävaltiot yrittivät orjuuttaa mustia uudelleen luomalla niin kutsuttuja Black Codes -lakeja. Esimerkiksi Etelä-Carolinassa mustia vaadittiin vangitsemisen uhalla hankkimaan nopeasti työpaikka (mikä käytännössä tarkoitti erittäin matalapalkkaista työtä) ja maksamaan ylimääräisiä veroja. Black Codes -lakien kieltämistä hankaloitti ahkerasti veto-oikeuttaan käyttänyt presidentti Andrew Johnson, jonka mielestä orjuuden kieltäminen tai salliminen kuului jokaisen osavaltion itsemääräämisoikeuksiin. Orjavastainen kongressi onnistui kuitenkin lopulta estämään Black Codes -lait, kun se hyväksyi 1860- ja 1870-lukujen taitteessa kansalaisoikeuslain sekä perustuslain 14. ja 15. lisäyksen.

Teksti
------

> »**Section 1.** Neither slavery nor involuntary servitude, except as a punishment for crime whereof the party shall have been duly convicted, shall exist within the United States, or any place subject to their jurisdiction.
> 
> 
> **Section 2.** Congress shall have power to enforce this article by appropriate legislation.» 
> 
> 

Suomennettuna:

> »**1.** Orjuutta ja pakollista palvelussuhdetta, muutoin kuin rangaistuksena rikoksesta, johon asianosainen on laillisesti todettu syylliseksi, ei sallita 
> 
> 
> Yhdysvalloissa eikä missään sen tuomiovaltaan kuuluvassa paikassa.
> 
> 
> **2.** Kongressilla on valta saattaa tämä artikla voimaan asianmukaisella lainsäädännöllä.» 
> 
>

Lähteet
-------

1. ↑  Black Codes *History*. Viitattu 2.11.2011. (englanniksi)
2. ↑
3. ↑   (Arkistoitu – Internet Archive)
4. ↑
5. ↑
6. ↑

Aiheesta muualla
----------------

* Lisää luettavaa aiheesta **Yhdysvaltain perustuslain lisäykset** on Wikiaineistossa (englanniksi)

**Yhdysvaltain perustuslaki**

|  |  |
| --- | --- |
| Säätäminen | Perustuslaillinen konventti (1787) |
| Lisäykset | **1 • 2 • 3 • 4 • 5 • 6 • 7 • 8 • 9 • 10 • 11 • 12 • 13 • 14 • 15 • 16 • 17 • 18 • 19 • 20 • 21 • 22 • 23 • 24 • 25 • 26 • 27** |
| Muuta | Bill of Rights • Reconstruction Amendments |
| Ratifioimattomatlisäysehdotukset | Article the First • Titles of Nobility Amendment • Corwin Amendment • Child Labor Amendment • Equal Rights Amendment • District of Columbia Voting Rights Amendment |
Kolmialfareaktio
**Kolmialfareaktio** on tapahtuma, jossa helium palaa hiileksi. Tapahtuma on mahdollista tähtien ytimessä, jossa on riittävä lämpötila. Monet tähdet alkavat polttaa heliumia kasvettuaan punaiseksi jättiläiseksi. On myös muita alfareaktioita kuin kolmialfareaktio.

Reaktion kulku
--------------

Kolmialfareaktiossa kolme heliumydintä eli alfahiukkasta yhdistyy hiiliatomiksi. Ensin kaksi heliumatomia yhdistyy berylliumatomiksi, johon törmää heliumatomi. Tällöin syntyy hiiliatomi. Beryllium pysyy kasassa vain hyvin lyhyen aikaa, joten reaktio vaatii suuria tiheyksiä ja 100 miljoonan kelvinin lämpötilan.

Kolmialfareaktion voi esittää reaktiokaavoilla:

* 4He + 4He ↔ 8Be + γ
* 8Be + 4He ↔ 12C + γ + 7,367 MeV

Kolmialfareaktio vapauttaa energiaa nettona 7,275 MeV.
Beryllium hajoaa 2,6×10-16 sekunnissa.
Jos hiiliatomiin törmää vielä heliumydin, syntyy happea.

* 12C + 4He → 16O + γ

Lähteet
-------

1. ↑  Hannu Karttunen, Pekka Kröger, Heikki Oja, Markku Poutanen ja K. J. Donner: *Fundamental astronomy, 4. painos*, s. 240. Springer, 2003. ISBN 9783540001799. Google book (limited preview) (viitattu 3.12.09). (englanniksi)
**Jennifer Fowler** (s. 1939 Bunbury, Länsi-Australia) on australialaissyntyinen, vuodesta 1969 Lontoossa asunut säveltäjä. Hän voitti useita sävellyspalkintoja jo opiskeluvuosinaan Länsi-Australian yliopistossa. Vuonna 1968 hän pääsi Utrechtin yliopiston elektronisen musiikin studiolle Alankomaiden hallituksen stipendillä.

Fowlerin tuotantoon kuuluu orkesteri-, kamari- ja vokaalimusiikkia sekä teoksia soolosoittimille. Hän on säveltänyt paitsi ammattilaisille, myös amatööreille ja lapsille. Hänellä ovat olleet erityisinä kiinnostuksinaan musiikin säveltäminen tiettyjä esittäjiä varten, epätavalliset soittimet ja vanhojen soitinten käyttö uusin tavoin. Hänen tuotantoaan on esitetty muun muassa ISCM:n World Music Days -tapahtumassa ja Alankomaiden Gaudeamus-musiikkiviikolla. Hänelle ovat esittäneet tilauksia henkilöt, yhtyeet sekä monet organisaatiot, kuten BBC, Perthin festivaali ja Länsi-Australian yliopisto.

Fowler sai vuonna 1970 Berliinin taideakatemian palkinnon, jakoi Radcliffe-palkinnon Isossa-Britanniassa ja oli ensipalkinnon voittaja GEDOK:n kansainvälisessä naissäveltäjien kilpailussa (1975). Hän on saanut useita palkintoja vielä 2000-luvulla; näitä ovat olleet Miriam Gideon -palkinto (2003), Christopher Bodman -muistokilpailun palkinto (2006), kansainvälinen Sylvia Glickman -muistopalkinto (2009) ja kansainvälisen Marin Goleminov -sävellyskilpailun voitto Bulgariassa (2009).

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Australian Music Centre: Jennifer Fowler


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Yhdysvallat

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Australian Women's Register

 |
|  |
| Muut | 
* Europeana
* SNAC

 |

 |
**Changé** on kunta läntisessä Ranskassa Mayennen departementissa Pays de la Loiren alueella. Se sijaitsee Mayennejoen varrella, aivan Lavalin kaupungin pohjoispuolella.

Kunnan nähtävyyksiä on linna *Château de Changé*. Sen rakennutti Elvan suku entisen luostarin perustuksille, jotka he olivat ostaneet Ranskan suuren vallankumouksen jälkeen. Renessanssityylinen linna on kolme kerroksinen ja siinä on yhteensä 82 huonetta. Se valmistui vuonna 1878. Toisen maailmansodan aikana saksalaiset joukot ottivat linnan haltuunsa ja ryöstivät sen. Saksalaisten lähdön jälkeen linnan omistajat eivät palanneet sinne asumaan. Linna toimi muun muassa vanki- ja pakolaisministeriön käytössä. Elvan suvun viimeisen jäsenen kuoleman jälkeen vuonna 1985 linna siirtyi kokonaan kaupungin omistukseen, ja se toimii nykyään kaupungintalona.

Lähteet
-------

1. ↑  Comparateur de territoire Institut National de la Statistique et des Études Économiques. Viitattu 3.10.2021. (ranskaksi)
2. ↑  Histoire Mairie de Changé. Viitattu 3.10.2021. (ranskaksi)
3. ↑  On the road, Stage 5 Tour de France 2021. Viitattu 3.10.2021. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Changé (Mayenne)** Wikimedia Commonsissa
**Chang'e 3** (kiin. 嫦娥三号) on Kiinan kansantasavallan kolmas kuuluotain ja ensimmäinen kuulaskeutuja ja kuukulkija. Luotain laukaistiin avaruuteen 1. joulukuuta 2013 Pitkä marssi 3B -kantoraketilla Xichangin avaruuskeskuksesta. Luotain asettui Kuuta kiertävälle radalle 6. joulukuuta 2013 ja laskeutuja laskeutui onnistuneesti Kuun pinnalle 14. joulukuuta 2013. Kyseessä oli ensimmäinen pehmeä laskeutuminen Kuuhun 37 vuoteen.

Tehtäväsuunnitelma
------------------

Luotaimen laskeutumispaikka
Luotaimen laskeutumisalue oli Maasta nähtynä Kuun luoteisosassa Sinus Iridumin ja Mare Imbriumin alueella. Luotain laskeutui suunnitellun laskeutumisalueen itäosaan (44.1260°N 19.5014°W) noin 40 kilometriä etelään halkaisijaltaan kuusi kilometriä olevasta Laplace F -kraatterista.

### Laskeutuja

Laskeutujan kuivamassaa on noin 1200 kg. Laskeutujassa on sekä aurinkokennot että RTG sähköntuotantoa varten. Laskeutujassa on 3 eri mittalaitetta ja neljä kameraa. Ultravioletti-teleskooppi havainnoi taivaankappaleita kuten tähtiä ja galakseja. Ultavioletti-kamera kuvaa Maan plasmakehää. Laskeutujassa on kolme kuun maisemaa kuvaavaa panoraamakameraa sekä yksi laskeutumiskamera.

### Kulkija

Kulkijan massa on noin 120 kg. Kulkijassa on ainoastaan aurinkokennot. Yutu-kulkijan varustukseen kuuluu maaperätutka ja kaksi spektrometriä, joilla se tutkii Kuun pintaa. Lisäksi siinä on kaksi panoraamakameraa sekä lukuisia kulkijan hallintaan liittyviä kameroita.

Yutu-kulkija toimii Kuussa noin 3 kuukauden ajan ja liikkuu noin 10 km:n matkan. Kulkijan tehtävänä on myös valmistella vuodelle 2017 suunniteltua näytteenottolentoa.

Katso myös
----------

* Chang'e 1
* Chang'e 2
* Chang'e 4
* Chang'e 5

Lähteet
-------

1. ↑  Spectacular Liftoff Thrusts China’s First Rover ‘Yutu’ to the Moon (englanniksi)
2. ↑  Kiinan Jadekaniini saapui Kuun kiertoradalle
3. 1 2  Jadekaniini mönkii Kuussa joulukuussa[vanhentunut linkki]
4. ↑  Kiinan kuumönkijän laskeutuminen hetki hetkeltä
5. ↑  Chang'e-3 moon landing set for Sat. night (englanniksi)
6. ↑  China lands Jade Rabbit robot rover on Moon (englanniksi)
7. ↑  Chang'e 3 has successfully landed on the Moon *The Planetary Society*. Viitattu 18.12.2013.
8. 1 2 3  Chang’e 3 – Mission Overview (englanniksi)
**Tukea antava psykoterapia** eli **supportiivinen psykoterapia** on yleisnimitys psykoterapialle, joka keskittyy asiakkaan toimintatason ylläpitämiseen tai palauttamiseen. Lähestyminen ei ole rajattu mihinkään yksittäiseen psykoterapiamuotoon. 

Yleensä terve ihminen saattaa tarvita terapeuttista apua sietämättömässä elämänkriisissä. Akuutin kriisin hoitoon voi soveltua määräaikainen, elämänkriisin yli kantava tukea antava psykoterapia. Tämän jälkeen asiakas kykenee jälleen itse hallitsemaan psyykkistä tasapainoaan. 

Psykoottinen potilas voi tarvita parhaan mahdollisen psyykkisen tasapainon ylläpitämistä. Itsemurhavaarassa olevan asiakkaan kohdalla supportiivinen psykoterapia voi auttaa tuhoavien impulssien vastustamisessa. Vaikeissa depressioissa terapeuttista tukea saatetaan tarvita vuosikausia. Hoitotapaamisten määrää voidaan useasti harventaa jossain vaiheessa akuutin vaiheen jälkeen. 

Keskeisiä supportiivisen työn aihealueita ovat arkipäivän ongelmien ratkaisut, asuminen, työ ja talouden hoito. Yhtä tärkeitä ovat ajankohtaisten perheristiriitojen selvittely ja ikätyypillisten kehitysongelmien käsittely.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  S. Luhtasaari: Tukea antava (supportiivinen) psykoterapia  26.6.2010. terveyskirjasto.fi.  Arkistoitu 13.7.2015. Viitattu 12.7.2015.
**Claes Henrik Nyberg** (20. syyskuuta 1799 Loviisa – 9. lokakuuta 1883 Helsinki) oli suomalainen laivuri ja maanmittari, joka sai kamarineuvoksen arvon.

Nybergin vanhemmat olivat eversti Gustaf Gabriel Nyberg ja Ebba Regina von Schoultz. Hän sai matemaattisluonnontieteellistä opetusta isältään, purjehti merillä 1816-1822 ja suoritti laivurintutkinnon 1820. Ylioppilaaksi hän tuli 1823, jolloin hän valmistui myös maanmittariksi. 1825 hänet nimitettiin virkaa tekeväksi ja 1828 vakinaiseksi komissiomaanmittariksi Viipurin lääniin. 1830 hän teki yksityisestä aloitteesta Saimaan kanavan suunnantarkastuksen ja tultuaan kutsutuksi maanmittaushallituksen insinööriksi 1835 hän tutki kanavan lopullisen suunnan. 1847-1850 Nyberg teki tähtitieteelliset mittaukset, joiden perusteella laadittiin ensimmäinen Suomen yleiskartta. 1856 hänestä tuli Uudenmaan läänin lääninmaanmittari, 1866-1877 hän oli maanmittaushallituksen ylitirehtöörin apulainen. Kamarineuvoksen arvo Nybergille myönnettiin 1873.

Nybergin puoliso vuodesta 1825 oli Ottiliana Anna von Fieandt (k. 1868). Professori, salaneuvos, tie- ja vesirakennusten ylihallituksen päällikkö Alfred Reinhold Nyberg ja everstiluutnantti, maaherra Otto Gustaf Nyberg olivat heidän lapsiaan. Kaksi muuta poikaa, Robert Carl August Nyberg ja Frans Edvard Nyberg, ylenivät kenraalimajureiksi.

Lähteet
-------

* Ilmari Heikinheimo: *Suomen elämäkerrasto*. Helsinki: Werner Söderström Osakeyhtiö, 1955.  Sivu 550.

Aiheesta muualla
----------------

* Kotivuori, Yrjö: Claes Henrik Nyberg. *Ylioppilasmatrikkeli 1640–1852*. Helsingin yliopiston verkkojulkaisu 2005. Viitattu 3.11.2013.
* Nybergin ansioluettelo kansallisarkistossa (Viitattu 3.11.2013)
* Erkki-Sakari Harju, Anna-Maija Pietilä ja Arvo Kokkonen 2007. Uusintapainos Claës Nybergin pitäjänkartoista. Helsinki: Karttakeskus. 175 s.﻿

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Suomi (KANTO)

 |

 |
**Eysteinn Ásgrímsson** (n. 1310 – 14. maaliskuuta 1361 Helgisetrin luostari, Norja) oli islantilainen munkki ja runoilija. Hän kirjoitti uskonnollisen runoteoksen *Lilja*.

Eysteinn vangittiin vuonna 1343 todennäköisesti apotin lyömisestä ja mahdollisesti lisäksi siveysvalan rikkomisesta. Vuonna 1349 hänet nimitettiin Skálholtin piispanistuimen virkamieheksi, ja hän oli mukana piispan matkalla Norjaan (1355–1357). Tämän jälkeen hän palveli piispanistuinta, kunnes joutui ekskommunikoiduksi vuonna 1360. Eysteinn palasi Norjaan, jossa kuoli pian tämän jälkeen. Tiedossa olevat yksityiskohdat hänen elämästään ovat kuitenkin vähäisiä, ja on myös liitetty jonkin verran epävarmuutta siihen, oliko korkea kirkon virkamies edes sama henkilö kuin kuriton munkki.

Eysteinnin teos *Lilja* kuvaa kristinuskoon pohjautuvan historiankäsityksen valossa ajan kulkua luomisesta viimeiseen tuomioon. Tämän perään on liitetty katumuksen kuvaus sekä Neitsyt Marialle osoitettu rukous. *Lilja* oli kunnianhimoisin ja suosituin Islannin uskonnollisista runoista ennen Hallgrímur Péturssonin luterilaisia kirjoituksia 1600-luvulta.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Eysteinn Ásgrímsson Britannica


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Tšekki
* Alankomaat
* Puola

 |
|  |
| Muut | 
* IdRef

 |

 |
**Tasaiseksi liikkeeksi** kutsutaan liikettä, jossa liikkeen keskinopeus on miltä tahansa aikaväliltä laskettuna sama. Tämän takia tasainen liike on suoraviivaista, sillä fysiikassa nopeus on vektorisuure, johon kuuluu sen suuruuden ohella myös suunta. Näin käsitettynä se voi olla vakio vain, jos liikkeen suuntakaan ei muutu. Tasaisessa liikkeessä kiihtyvyys on nolla. Kappaleen tietyssä ajassa kulkema matka voidaan laskea kertomalla sen nopeus aikavälin pituudella ({\displaystyle s=vt}).

Tasainen liike on yksinkertaisin liikkeen malli, jolla kuvataan todellista liikettä. Mekaniikan ensimmäisen peruslain mukaan kappaleen liike on tasaista, jos siihen ei vaikuta mikään ulkoinen voima, tai jos siihen vaikuttavien voimien vektorisumma on nolla. Käytännössä täysin tasainen liike on luonnossa kuitenkin hyvin harvinainen.

Katso myös
----------

* Tasaisesti kiihtyvä liike

Aiheesta muualla
----------------

* Opetus.tv: Fysiikan etäopiskeluympäristö, Tasainen liike: 1. Tasaisen liikkeen kuvaajat ja yhtälön johtaminen, 2. Matka ja tasainen liike
**Jennifer Ehle** (s. 29. joulukuuta 1969 Winston-Salem, Pohjois-Carolina) on yhdys­valtalais-englantilainen kaksi kertaa Tony-palkinnon voittanut näyttelijä. Hän on esiintynyt sekä teatterissa, televisiossa että elo­kuvissa. Ehle tunnetaan muun muassa roolistaan Elizabeth Bennettinä vuoden 1995 mini­sarjassa *Ylpeys ja ennakko­luulo*.

Varhainen elämä
---------------

Ehle syntyi Pohjois-Carolinan Winston-Salemissa Yhdys­valloissa näyttelijä Rosemary Harrisille ja kirjailija John Ehlelle. Hän vietti lapsuutensa Yhdistyneen kuningas­kunnan ja Yhdys­valtojen välillä ja kävi 18:aa eri koulua. Hän opiskeli North Carolina School of the Artsissa ennen siirtymistään Lontoon Central School of Speech and Draman oppilaaksi. *lähde?*

Ura
---

Vuonna 1992 Peter Hall poimi hänet jälkimmäisestä esiintymmän mini­sarjaan *The Camomile Lawn*. Neljä vuotta myöhemmin Ehlen näyttelijä­suoritus Elizabeth Bennettinä toi hänelle Baftan. *lähde?*

Ehle oli jonkin aikaa Royal Shakespeare Companyn jäsenenä, minkä jälkeen hän sai ensimmäisen merkittävän elo­kuva­roolinsa *Paradise Roadissa* 1997. Hän pysyi kriitikkojen suosiossa ja voitti 2000 Tonyn ensi­esiintymisestään Broad­wayllä Tom Stoppardin näytelmässä *The Real Thing*. Hänen äitinsä oli myös ehdolla saman palkinnon parhaan nais­pää­osan saajaksi samana vuonna roolistaan *Waiting in the Wingsissä*. Ehle palasi näyttämölle tauon jälkeen 2005 Old Vic -teatterissa esitetyssä *The Philadelphia Storyssa*, jossa hänen vasta­näyttelijänään oli Kevin Spacey. Kesä­kuussa 2006 hän esitti lady Macbethia The Public Theaterin *Macbeth*-tuotannossa. *lähde?*

Lokakuusta 2006 touko­kuuhun 2007 hän näytteli Tom Stoppardin näytelmä­trilogiassa *The Coast of Utopia*. Hän voitti roolistaan Tony-palkinnon 2007 (Best Featured Actress in a Play).

Valikoitu filmografia
---------------------

*Pääartikkeli: Jennifer Ehlen filmografia*
* *Ylpeys ja ennakkoluulo* (1995)
* *Possession* (2002)

Lähteet
-------

1. 1 2  Jennifer Ehle Tony Awards Info *Broad­way World*.  2007. New York.  Arkistoitu 30.9.2007. Viitattu 21.8.2007. (englanniksi)


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Espanja
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Israel
* Yhdysvallat
* Tšekki
* Puola

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Deutsche Synchronkartei
* Deutsche Biographie
* Elonet

 |
|  |
| Muut | 
* SNAC
* IdRef

 |

 |
Palkilla tasapainotteleva tyttö.
**Tasapainoaisti** on aisti, joka kertoo tasapainon eli ruumiin asennon ja sen muutokset suhteessa painovoiman suuntaan. Ihmisen tasapainoaisti perustuu lihas-, jänne- ja näköaistin sekä sisäkorvan vestibulaarijärjestelmän yhteisvaikutukseen.

Tasapainoaisti koostuu kolmesta osasta: liike-elimestä (sisäkorvan kaarikäytävät), sisäkorvan kuulokivielimestä, ja mm. lihaksissa olevista reseptoreista, jotka muodostavat asentoaistin. Liike-elin aistii kulmakiihtyvyyksiä, kuulokivielin aistii suoraviivaisia kiihtyvyyksiä ja asentoaisti kertoo kehon eri osien asennosta toisiinsa nähden.

Tasapainoaistin häiriintyminen aiheuttaa huimausta ja pahoinvointia ja fysiologiassa puhutaan aistiharhoista. Tasapainoa voivat häiritä Ménièren tauti, sisäkorvan tulehdus, paha nuha, yläkaarikäytävän luupuutos ja moni muu sairaus. Sitä voi tilapäisesti häiritä myös nopeat ja voimakkaat liikkeet, esimerkiksi ajaminen karusellissa. Erityisesti hävittäjälentäjät altistuvat tasapainoastin voimakkaille häiriöille. Useimpien astronauttien mielestä heidän tasapainoaistinsa heikentyy avaruudessa, koska siellä ei ole tarpeeksi painovoimaa pitämään heidän korvansa nesteitä tasapainossa. Tästä seuraa matkapahoinvoinnin muoto nimeltään avaruuspahoinvointi.

Tasapainoaistiin liittyy myös niveltunto, pimeässäkin tiedetään missä asennossa jalka tai käsi on ja tasapainoon liittyy paljon opittuja toimintoja. Tiedetään, että puut ovat pystysuorassa ja horisontti vaakasuorassa.

Lähteet
-------

1. ↑  *Facta 2001. Osa 16: Sup–tron*. Hakusana "tasapainoaisti". WSOY, 1986. ISBN 951-0-10237-7.
**Eurytion** (m.kreik. Εὐρυτίων) viittaa kreikkalaisessa mytologiassa useampaan eri hahmoon.

Ihmiset
-------

### Fthian kuningas

Eurytion oli Fthian kuningas, Aktorin poika. Peleuksen paettua Aiginasta tapettuaan velipuolensa, hän saapui Fthiaan, jossa Eurytion puhdisti tämän teostaan ja antoi tyttärensä Antigonen tälle vaimoksi. Kalydonin metsästyksen aikana Peleus osui vahingossa keihäällään Eurytioniin surmaten tämän.

Herakles taistelee Geryonin kanssa, Eurytion makaa jo maassa.
### Paimen

Eurytion oli Areen ja Erytheian poika, joka vartioi Geryonin karjaa. Hänet surmasi Herakles tämän saatua tehtäväkseen Geryonin karjan varastamisen kymmenentenä urotyönään.

### Troijalainen

Eurytion oli troijalainen jousiampuja Troijan sodan aikana.

### Argonautti

Eurytion – tai Eurydamas – oli Iroksen ja Demonassan poika; toisten lähteiden mukaan hän oli Ktimenoksen poika. Hän oli yksi argonauteista.

Kentaurit
---------

### Deksamenoksen tyttären kosija

Eurytion, kentauri, joka vaati Olenoksen kuningasta Deksamenosta antamaan tyttärensä – lähteestä riippuen joko Mnesimakhen, Deianeiran tai Hippolyten – itselleen puolisoksi. Pelätessään kieltäytymisen aiheuttavan väkivaltaa Deksamenos suostui, mutta Eurytionin tullessa noutamaan puolisoaan Herakles tappoi tämän.

### Peirithooksen ja Hippodameian häiden vieras

Eurytion, joskus myös Eurytos, oli Peirithooksen ja Hippodameian häissä vieraana ollut kentauri, joka yritti juovuttuaan ryöstää morsiamen ja jonka Theseus siksi surmasi.

Lähteet
-------

1. ↑  Apollodoros, *Bibliotheke* ('Kirjasto') 3.13.1-2 *(engl. käännös)*
2. ↑  Apollodoros, *Bibliotheke* ('Kirjasto') 2.5.10 (engl. käännös)
3. ↑  Vergilius, *Aeneis* v.485-544 (engl. käännös)
4. ↑  Hyginus, *Fabulae* xiv (engl. käännös)
5. ↑  Apollonios Rhodios, *Argonautika* 1.65-68 (engl. käännös)
6. ↑  Apollodoros, *Bibliotheke* ('Kirjasto') 2.5.5 (engl. käännös)
7. 1 2  Hyginus, *Fabulae* xxxiii (engl. käännös)
8. ↑  Diodoros Sisilialainen, *Historian kirjasto 4.33.1* (engl. käännös)
9. ↑  Homeros, *Odysseia* 21.285–310 (engl. käännös)
10. ↑  Ovidius, *Muodonmuutoksia* xii.210–244 (engl. käännös)



|  |  |
| --- | --- |
|  | Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä.Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee "Eurytion", voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla. |
**Tasaisesti kiihtyvä liike** on liikettä, jonka kiihtyvyys on vakio. 

Tasaisesti kiihtyvä liike ei välttämättä ole suoraviivaista. Fysiikassa kiihtyvyys on tosin vektorisuure, johon kuuluu sen suuruuden ohella myös suunta. Kuitenkin on mahdollista, että kiihtyvyyden suunta poikkeaa liikkeen suunnasta. Näin on laita esimerkiksi heittoliikkeessä.

Jos kappale on tasaisesti kiihtyvässä liikkeessä ja sen nopeus tietyllä hetkellä on v\_0, nopeus ajan *t* kuluttua on 

v = v\_0 + at
missä *a* on liikkeen kiihtyvyys. Kappaleen tässä ajassa kulkema matka on

s = v\_0 t + a \frac{t^2}{2}.
Kappaleen liike on tasaisesti kiihtyvää, jos siihen kohdistuvien voimien resultantti pysyy vakiona. Esimerkiksi vapaa putoamisliike, johon ilmanvastus ei sanottavasti vaikuta, on likimain tasaisesti kiihtyvää, kunhan kappale ei putoa niin korkealta, että siellä painovoima on merkittävästi heikompi kuin maan pinnalla.

Tasainen liike voidaan käsittää tasaisesti kiihtyvän liikkeen erikoistapaukseksi, jossa kiihtyvyys on nolla.

Aiheesta muualla
----------------

* Opetus.tv: Fysiikan etäopiskeluympäristö, Kiihtyvä liike
**Fudan-yliopisto** on Kiinan Shanghaissa sijaitseva yksi maan tunnetuimmista yliopistoista. Se kuuluu Kiinan kärkiyliopistojen (C9) ryhmään.

Historia
--------

Poliittisia iskulauseita Fudan-yliopiston kampuksen alueella vuonna 1976.
Fudan-yliopisto perustettiin Fudanin julkisen koulun nimellä vuonna 1905. Sen perustaja Ma Xianbo oli ammatiltaan opettaja ja tuli korkeassa asemassa olleesta katolilaisesta suvusta. Oppilaitos nimettiin yliopistoksi vuonna 1917. Vuonna 1937 alkaneen Kiinan–Japanin sodan aikana yliopiston toiminta siirrettiin Chongqingiin monien muiden Kiinan virastojen ja laitosten tavoin. Yliopisto palasi Shanghaihin vuonna 1946. Kiinan kommunistien voitettua Kiinan sisällissodan vuonna 1949 koulujärjestelmään tehtiin muutoksia. Tämän johdosta Fudan-yliopisto menetti vuonna 1953 laki-, talous- ja maataloustiedekuntansa. Toisaalta muista yliopistoista siirrettiin tiedekuntia ja tutkijoita Fudan-yliopiston alaisuuteen. Fudan sai ammattitiedekuntansa takaisin vuonna 1978 uusien uudistuksien myötä. Vuonna 2000 Shanghain lääketieteelinen yliopisto liitettiin Fudan-yliopistoon.

Toiminta
--------

Vuonna 2007 Fudan-yliopisto sisälsi 17 koulua, 70 tiedekuntaa, 226 tutkimuslaitosta ja 30 laboratoriota. Fudanin tunnetuimpia oppialoja ovat esimerkiksi filosofia, kiinan kieli, kemia, biologia, journalismi ja matematiikka.

QS World University Rankings listasi yliopiston sijalle 71 maailman ja sijalle 22 Aasian parhaiden yliopistojen joukossa vuonna 2014. Vuoden 2020 ARWU-yliopistoranking sijoitti sen tuhannen hyvätasoisen tutkimusyliopiston maailmanlistallaan sijalle 100.

Lähteet
-------

1. ↑  Leadership Fudan University. Viitattu 31.8.2016. (englanniksi)
2. ↑  Facts and Figures FUDAN University. Viitattu 2.2.2015. (englanniksi)
3. ↑  Shanghain Fudan-yliopisto haluaa kehittää yhteistyötä Pohjoismaiden kanssa (Yliopiston nimi on muotona "Fudan-yliopisto".)  24.6.2010. norden.org.  Arkistoitu 31.10.2016. Viitattu 31.8.2016.
4. ↑  China's Ivy League: C9 League *en.people.cn*.  Arkistoitu 3.1.2019. Viitattu 28.11.2020. en
5. 1 2  Cheng, Linsun ja Brown, Kerry: *Berkshire Encyclopedia of China*, s. 876-877. Berkshire Publishing Group, 2009. ISBN 0-9770159-4-7. (englanniksi)
6. ↑  Fudan University *QS World University Rankings*. Quacquarelli Symonds. Viitattu 7.2.2015. (englanniksi)
7. ↑  Arkistoitu kopioAcademic Ranking of World Universities 2020 (luokittelu-valinta: By Location: China) shanghairanking.com.  Arkistoitu 16.8.2018. Viitattu 28.11.2020. (englanniksi)


|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
C9-liiga |
| --- |
|  |
| Yliopistot | 
* Fudan-yliopisto
* Harbinin teknillinen instituutti
* Kiinan tiede- ja teknologiayliopisto
* Nanjingin yliopisto
* Pekingin yliopisto
* Shanghain Jiao Tong -yliopisto
* Tsinghua-yliopisto
* Xi’anin Jiaotong-yliopisto
* Zhejiangin yliopisto

 |

 |
Kylkimiina 87
**Kylkimiina** on kevyesti panssaroitujen tai panssaroimattomien ajoneuvojen tuhoamiseen tarkoitettu miina. Kylkimiinan teho perustuu ontelopanoksen räjähtäessä muodostuvaan iskumassaan, joka puhkaisee ajoneuvon kyljen ja irrottaa samalla panssarista tappavia sirpaleita ajoneuvon sisälle.

Suomessa ovat käytössä KM 87 ja KM 81. KM 87:n räjähdysaineen massa on 1,6 kg sekä teräksenläpäisykyky 30 millimetriä 30 metrin etäisyydeltä laukaistuna. Kylkimiinan räjäyttämiseen voidaan käyttää laukaisijana laukaisulankaa, vetosytytintä tai sähkölaukaisinta. Sitä voidaan käyttää myös tähysmiinana.

Toinen suomalainen kylkimiinatyyppi on KM 81, joka on tarkoitettu erikoispanssarivaunujen torjuntaan. Sekin soveltuu tähysmiinaksi, ja sen räjähdysaineen massa on 12 kg. Teräksenläpäisykyky on 100 mm 30 m:n etäisyydeltä. Miina laukaistaan sähkösytytyksellä.

Koska kylkimiinat sopivat hyvin sähkö- tai vetosytytyksellä laukaistavina tähysmiinoiksi, ovat ne Suomessa etenkin väijytystaktiikkaa käyttäville sissijoukoille pääasiallisin taisteluväline.
**Eurytos** (m.kreik. Εὔρυτος, lat. *Eurytus*; n. 400 eaa.) oli antiikin kreikkalainen pythagoralainen filosofi. Iamblikhos sanoo eräässä kohdassa hänen olleen krotonlainen, mutta toisessa kohdassa puolestaan taraslaisia pythagoralaisia.

Eurytos oli Filolaoksen oppilas. Diogenes Laertios mainitsee hänet Platonin opettajien joukossa, vaikkakin tämän todenperäisyys on hyvin kyseenalaista. Ei tiedetä, kirjoittiko Eurytos yhtään teosta. On kuitenkin mahdollista, että Stobaioksen erään Eurytoksen kirjoittamaksi mainitsema katkelma on peräisin jostain tämän Eurytoksen teoksesta.

Aristoteles mainitsee Eurytoksen teoksessaan *Metafysiikka* käsitellessään lukuja substanssien ja olemisen syinä ja pisteitä suuruuksien rajoina. Hänen mukaansa "Eurytos ratkaisi, mikä kunkin olion luku on (esimerkiksi tämä ihmisen ja tämä hevosen) jäljittelemällä elävien olentojen muotoja pikkukivillään — samalla tavalla kuin jotkut järjestävät luvut kolmion ja neliön muotoon".

Lähteet
-------

1. ↑  Iamblikhos: *de Vit. Pyth.* 28.
2. ↑  Iamblikhos: *de Vit. Pyth.* 36.
3. ↑  Diogenes Laertios: *Merkittävien filosofien elämät ja opit* III.6, VIII.46.
4. ↑  Stobaios: *Phys. Ecl.* i.
5. ↑  Aristoteles: *Metafysiikka* 1092b. (Suomennos Tuija Jatakari, Kati Näätsaari ja Petri Pohjanlehto.)

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.   
Alkuperäinen artikkeli: en:Eurytus (Pythagorean)
View-Master Model G, julkaistu vuonna 1962
Alice in Wonderland, Liisa Ihmemaassa, sisältää 3 kiekkoa (21 kuvaa) ja suomenkielisen satulehtisen (16 sivua). Valmistettu Belgiassa.
All Rights Reserved Sawyer's Europe N.V.
**View-Master** on laite, jolla voidaan katsoa seitsemän paperikiekolla olevaa kolmiulotteista kuvaa. Vaikka sitä nykyään pidetään lasten leluna, sitä se ei aluksi ollut.

View-Masterin keksi William Gruber, Portlandissa asunut urkujen tekijä ja valokuvaaja. Hän jatkokehitteli vanhaa, kolmiulotteisten kuvien katseluun tarkoitettua stereoskooppia käyttämällä uutta Kodachrome-diafilmiä, joka oli juuri tullut markkinoille. View-Master kiekossa on 14 kuvaa, mutta tietenkin vain 7 stereoskooppista kuvaa; kummallekin silmälle on oma erillinen kuvansa, jotta syvyysvaikutelma syntyisi. Stereokuvaus on menetelmä, jossa luodaan 3-D vaikutus kohteesta kuvaparilla.

Gruber tapasi kuvapostikortteihin erikoistuneen Sawyer’s Inc. -yrityksen johtajan Harold Gravesin, joka otti keksinnön innokkaasti vastaan ja View-Master korvasi pian Sawyer’sin postikorttikaupan.

New Yorkin maailmannäyttelyssä View-Master esiteltiin yleisölle ensimmäisen kerran. Sen oli tarkoitus olla vaihtoehto maisemapostikortille, ja sitä myytiin aluksi erityisesti valokuvausliikkeissä, paperikaupoissa ja matkamuistomyymälöissä.

Vuonna 1951 Sawyer’s osti View-Masterin pääkilpailijan nimeltä Tru-Vue. Yritysosto toi mukanaan Walt Disneyn studioiden lisenssioikeudet. Sawyer’s tarttui tilaisuuteen ja tuotti suuren määrän kiekkoja, joissa oli Disney-hahmoja ja kuvia vasta-avatusta Disneylandista.

View-Master valmistettiin aluksi bakeliitista, joka oli ensimmäinen synteettinen muovi (kertamuovi). Vuodesta 1959 runko on tehty kestomuovista. 

Vuonna 1952 Euroopan markkinoita varten perustettiin Belgiaan Sawyers Europe -sisaryhtiö. Vuonna 1962 myyntiin tuli eurooppalainen View-Master Mark II -stereokamera.

Lukuisten yritysostojen ja -järjestelyjen (General Aniline & Film Corporation, View-Master International Group, View-Master Ideal Group, Tyco Toys, Mattel) jälkeen View-Masteria myy nykyään lelufirma Fisher-Price.

View-Master-laitteista ja kuvakiekoista on tullut suosittuja keräilyesineitä.

Lähteet
-------

1. ↑  Hilkka Nevala / PRIIMA: Muistatko View-Masterin?  6.9.2007. Yleisradio. Viitattu 8.3.2013.

Aiheesta muualla
----------------

* Official View-Master Site (Arkistoitu – Internet Archive) at Fisher-Price
* View-Master Resource
**Olavi "Ola" Aleksanteri Mannonen** (7. maaliskuuta 1930 Viipuri – 17. maaliskuuta 2019 Helsinki) oli suomalainen nykyaikainen viisiottelija ja olympiamitalisti. Ennen viisiottelu-uraansa Mannonen harrasti uintia ja vesipalloa. Uinnin hän aloitti vuonna 1946 lajinaan vapaauinti. Hän oli tuolloin Suomen parhaita alle 20-vuotiaita uimareita ja tavoitteena jo tuolloin Helsingin olympialaiset.. Nykyaikaisen viisiottelun pariin hän päätyi vuonna 1950 ja jo vuonna 1951 hän pääsi lajin olympiavalmennettaviin. Kansallisella tasolla hän saavutti mitaleita myös miekkailussa ja toimi Suomen Miekkailuliiton puheenjohtajana vuosina 1974–1975. Mannonen edusti Helsingin nykyaikaisia 5-ottelijoita ja Helsingin Poliisivoimailijoita.

Mannonen saavutti Helsingin olympialaisissa pronssia joukkuekilpailussa yhdessä Lauri Vilkon ja Olavi Rokan kanssa. Yksilökilpailussa hän oli paras suomalainen ja sijoittui viidenneksi. Vuonna 1955 Mannonen saavutti hopeaa Magglingenin MM-kisoissa. Puolestaan vuoden 1956 Melbournen olympiakisoissa hän oli hopealla yksilökilpailussa ja pronssilla joukkuekilpailussa, jossa hänen joukkuetoverinsa olivat Wäinö Korhonen ja Berndt Katter. Vuoden 1960 Rooman olympialaisiin hän ei päässyt loukkaantumisen vuoksi ja Tokiossa vuoden 1964 olympialaisissa Mannonen oli Suomen joukkueen johtaja. 

Ammatiltaan Mannonen oli ratsupoliisi vuodesta 1952, jolloin hän aloitti myös kilparatsastukseen perehtymisen. Hän oli Helsingin ratsastavan poliisin päällikkönä vuodesta 1971 eläkkeelle jäämiseensä vuoteen 1990.

Mannoselle myönnettiin Pro Urheilu -tunnustuspalkinto vuonna 2003.

Mannonen kuoli 89-vuotiaana Helsingissä 17. maaliskuuta 2019. Hän oli viimeinen elossa ollut suomalainen Helsingin kisojen olympiamitalisti.

Saavutuksia
-----------

**Nykyaikainen viisiottelu**

* Olympiahopeaa Melbourne 1956 (henkilökohtainen kilpailu)
* Olympiapronssia Helsinki 1952 ja Melbourne 1956 (joukkuekilpailu)
* Viides Helsingin kisojen 1952 henkilökohtaisessa kilpailussa
* MM-hopeaa 1955, 24. sija 1954, joukkuekilpailun neljäs tila 1954 ja kuudes 1955
* SM-kultaa 1953 ja 1956, hopeaa 1952, 1955 ja 1960, neljäs tila 1954 ja kuudes 1959
* Suomen vuoden viisiottelija neljä kertaa: (1952, 1953, 1955 ja 1956)

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Santanen, Pekka: Olavi Mannonen 1930–2019 *Helsingin Sanomat*.  2.4.2019. Viitattu 9.5.2019.
2. 1 2  Suomen miekkailu- ja 5-otteluliitto: Olavi Mannonen In Memoriam *fencing-pentathlon.fi*.  28.3.2019. Viitattu 31.3.2019.
3. ↑  Touru, Ville: Kolminkertainen olympiamitalisti Olavi Mannonen on kuollut *is.fi*.  31.3.2019. Viitattu 31.3.2019.
4. 1 2  Pirhonen, Pentti: *Mitä Missä Milloin 1956*, s. 350. Kustannusosakeyhtiö Otava, 1955.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Olavi Mannonen** Wikimedia Commonsissa

* Liisa Nordman: Olavi Mannonen Nykyaikaisen 5-ottelun olympiamitalisti
* Olavi Mannosen muistokirjoitus Helsingin Sanomissa