recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Anki** on vapaa aikavälikertaukseen perustuva kääntökorttiohjelma. Se auttaa käyttäjiä oppimaan ja muistamaan flash-korttiin tallennettua tietoa. Ohjelman aikatauluttamisalgoritmi aikatauluttaa korttien kertausta siten, että sisältö muistettaisiin mahdollisimman vähällä kertaamisella. Anki on japanilainen sana, joka tarkoittaa 'ulkoa opetteleminen'.

Samankaltaisia ohjelmia ovat kaupallinen SuperMemo ja ilmainen Mnemosyne.

Perusidea
---------

Ensin käyttäjä lisää flash-kortteja ohjelmaan. Käyttäjä voi lisätä esimerkiksi kortin, jossa toisella puolella lukee 'koira' ja toisella puolella englanninkielinen käännös 'dog'. Ensimmäisen korttien kertauksen aikana ohjelma näyttää käyttäjälle kortin suomenkielisen puolen. Käyttäjä yrittää muistaa, mikä englanninkielinen sana vastaa suomenkielistä sanaa. Kortin toinen puoli näytetään käyttäjälle ja käyttäjä arvioi, kuinka hyvin hän muisti vastauksen ja antaa itselleen arvosanan. Ohjelma päättää vastauksen ja aikatauluttamisalgoritmin perusteella, milloin kortti näytetään käyttäjälle seuraavan kerran.

Algoritmin perusidea on, että paras aika kerrata opittua materiaalia on juuri ennen kuin se muuten unohdettaisiin. Kun kortit ovat vielä uusia, niiden kertaamisen jälkeen niitä näytetään käyttäjälle melko pian esimerkiksi parin päivän tai viikon kuluttua. Kun käyttäjä kertaa kortteja enemmän ja antaa omille vastauksilleen parempia arvosanoja, korttien kertausaikavälit kasvavat.

Lähteet
-------

1. ↑  23.12.1. Tieto on haettu Wikidatasta.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Anki (ohjelma)** Wikimedia Commonsissa

* Ankin kotisivu
* Tietoa Ankin algoritmista
Prepaid-kortteja
**Prepaid-kortti** eli **ladattava maksukortti** tarkoittaa maksukorttia, jolle on ladattu etukäteen tietty summa rahaa. Prepaid-kortti voi olla yleiskäyttöinen maksukortti tai sen käyttö voi olla rajattu kuten esimerkiksi kopiokortti tai lounaskortti.

Maksukortille ladattua rahaa kutsutaan Suomen laissa *sähköiseksi rahaksi*.

Yleiskäyttöiset prepaid-kortit ("prepaid-luottokortit")
-------------------------------------------------------

Yleiskäyttöisellä prepaid-kortilla voi maksaa tavanomaisen yleisluottokortin tavoin. Luotto-ominaisuutta korteilla ei kuitenkaan ole. Toisinaan näitä kortteja kutsutaan *prepaid-luottokorteiksi*. Koska luotto-ominaisuus puuttuu, nimitystä prepaid-luottokortti voi pitää harhaanjohtavana.

Suomessa tarjolla olevia prepaid-luottokortteja ovat muun muassa *Aktia Prepaid Mastercard*, *Paysafecard* sekä *FlexCard-prepaid*.

Ladattua prepaid-korttia voi käyttää sekä kotimaassa että ulkomailla. Kortilla voi myös nostaa käteistä rahaa. Prepaid-kortti on suojattu PIN-koodilla, jonka vain kortin käyttäjä tuntee.*tarvitaan parempi lähde*

Prepaid-korttia voi pitää muuta maksukorttia turvallisempana. Sillä ei voi ostaa enemmän kuin mihin kortilla olevat varat riittävät. Koska korttia ei ole liitetty pankkitiliin, kortin kadotessa tilin tyhjentämisvaaraa ei ole.

Haittapuolena prepaid-kortilla on se, että sen käyttö voi tulla muuta maksukorttia kalliimmaksi.

### Käyttötarkoituksia

Prepaid-maksukorttia voivat käyttää nekin kuluttajat, joilla ei ole pankkitiliä. Kortti sopii myös henkilöille, jotka eivät saa luottokorttia, joilla on maksuhäiriömerkintöjä tai joilla on vaikeuksia hallita rahankäyttöään.

Prepaid-kortit ovat suosittuja Yhdysvalloissa. Siellä varsin suuri joukko ihmisiä on ilman pankkitiliä, mikä selittää korttien suosion.

Suomessa prepaid-kortilla maksetaan mm. sosiaalietuuksia Kelasta. Myös turvapaikanhakijoille on jaettu prepaid-kortteja, koska paperittoman turvapaikanhakijan on voi olla mahdoton avata pankkitiliä.

Lähteet
-------

1. ↑  Hedman, Anne & Nieminen, Maritta: Laillisen maksuvälineen juridiikasta *helda.helsinki.fi*.  2017.
2. 1 2  Prepaid-luottokortit vertailussa - S-Raha.fi *www.s-raha.fi*. Viitattu 16.9.2016.
3. ↑   (Arkistoitu – Internet Archive)
4. ↑  Prepaid -luottokortti toimii tavallisen luottokortin tavoin | LuottokorttiFakta.fi *luottokorttifakta.fi*.  Arkistoitu 2.10.2017. Viitattu 2.10.2017.
5. ↑  Ladattava käteiskortti voi tulla kalliiksi *Helsingin Sanomat*.  29.7.2014. Viitattu 2.10.2017.
6. ↑
7. ↑  Prepaid-kortit korvaavat maksuosoitukset - Ajankohtaista *kela.fi*.  Arkistoitu 2.10.2017. Viitattu 2.10.2017.
8. ↑  Turvapaikanhakijoille prepaid-maksukortit syksyn aikana *www.finanssiala.fi*. Viitattu 2.10.2017.
**Hannu Antero Isotalo** (s. 27. toukokuuta 1947 Nurmes) on suomalainen diplomi-insinööri ja yritysjohtaja, joka on saanut vuorineuvoksen arvonimen.

Isotalo syntyi poliisi, maanviljelijä, toimitusjohtaja Feliks Nikolai Isotalon ja terveyssisar Aino Amanda Pousin perheeseen. Hän avioitui 1969 Meeri Marketta Mattilan kanssa. Isotalo tuli ylioppilaaksi Kuopion lyseosta 1967 ja valmistui diplomi-insinööriksi Teknillisestä korkeakoulusta 1972. Hän oli Lujabetoni Oy:n, vuodesta 1992 Luja-Yhtiöt Oy ja vuodesta 1998 Lujatalo Oy, tekninen ja kaupallinen johtaja 1972–1974, toimitusjohtaja 1974–2003 ja yrityksen hallitustehtävissä aina vuoteen 2020 asti. Isotalolla on ollut myös useita liike-elämän ja muita luottamus- ja asiantuntijatehtäviä. Kuopion kaupunginvaltuuston jäsen hän oli 1985–2000 ja kaupunginhallituksen jäsen 1985–1988 ja puheenjohtaja 1993–1996. Vuorineuvoksen arvonimen Isotalo sai 2013.

Lähteet
-------

1. 1 2  Luttinen, Jaana: Vuorineuvos Hannu Isotalo (1947–). *Suomen talouselämän vaikuttajat* -verkkojulkaisu (maksullinen). 28.11.2014. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura. Viitattu 9.3.2024.
2. ↑  Asuntovelallisen painajainen on vasta edessä.  *Kauppalehti*, 29.4.2020, nro 81, s. 3. Kansalliskirjasto. Viitattu 9.3.2024.  (ei-vapaa)
3. ↑  "Jos riski tuntuu liian isolta, sitä ei pidä ottaa".  *Kauppalehti*, 25.9.2019, nro 183, s. 16. Kansalliskirjasto. Viitattu 9.3.2024.  (ei-vapaa)
XOR-portti.
**XOR-portti** (engl. *XOR gate*, sanoista *exclusive or*, joskus käytetään suomalaista nimitystä **poissulkeva tai**, **ehdoton tai** tai **eri**) on looginen portti, joka vastaa eksklusiivinen disjunktio -operaatiota. Operaatiosta käytetään logiikassa joskus symbolia {\displaystyle \oplus } tai {\displaystyle {\underline {\lor }}}. Sen merkitys on "toinen ja vain toinen on tosi", ts. propositiologiikan kaavana:

{\displaystyle (p\_{0}\ xor\ p\_{1})\Leftrightarrow (p\_{0}\land \neg p\_{1})\lor (\neg p\_{0}\land p\_{1})}

ja totuustauluna:

| *p0*  | p1 | p0 *xor* p1 |
| --- | --- | --- |
| *0* | *0* | *0* |
| *0* | *1* | *1* |
| *1* | *0* | *1* |
| *1* | *1* | *0* |

Normaalista looginen vertailusta OR:sta, se eroaa vain yllä olevan taulukon viimeisestä kohdasta. Tavallinen OR (tai) on tosi myös silloin, kun molemmat ovat tosi.

Xor ja salaus
-------------

Tietotekniikassa xor on yleisesti käytetty bittioperaatio. C-kielen kaltaisissa kielissä ja Javassa operaatio merkitään `^`. Pascal:ssa kuten esimerkiksi Delphi, FreePascal ja Lazarus käytetään varattua sanaa xor. Xoria käytetään salauksessa symmetrisenä salausmenetelmänä. Salaus perustuu avaimen ja lähdetekstin xor-operaatioon: salakielinen teksti saadaan tekemällä XOR operaatio avaimen kanssa ja se puretaan samalla tavalla: salakielinen teksti XOR avain. Jos avain on vähintään yhtä pitkä kuin viesti, salaus on teoriassa mahdoton murtaa. Tällaiseen menetelmään perustuvaan salausta kutsutaan kertakäyttö- (one-time pad) tai Vernamin menetelmäksi. Sen huono puoli on avaimen kertakäyttöisyys. Avaimien pituuden ja kertakäyttöisyyden vuoksi Vernamin menetelmää ei yleensä sovelleta käytäntöön sellaisenaan.

Katso myös
----------

* NOT-portti
* OR-portti
* AND-portti
* NAND-portti
* NOR-portti
* XNOR-portti

Lähteet
-------

1. ↑

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **XOR-portti** Wikimedia Commonsissa
Esimerkki pienitehoisesta moposta, Solex S3800.
Sachs Saxonette Classic
**Pienitehoinen mopo** eli **moottoroitu polkupyörä** on tavallisesti kaksipyöräinen polkimin varustettu mopo. Se kuuluu ajoneuvoluokkaan *L1e-A*, jolloin sen sallittu nopeus on enintään 25 kilometriä tunnissa ja moottorin teho enintään 1 kW. Moottoroiduiksi polkupyöriksi luokitellaan myös kolmi- ja nelipyöräiset ajoneuvot, jos ne täyttävät luokan muut ehdot.

Suomessa pienitehoista mopoa saa kuljettaa 15 vuotta täyttänyt ilman mopokorttia. Pienitehoista mopoa eli moottoroitua polkupyörää ei tarvitse katsastaa tai rekisteröidä, mutta moottoriajoneuvona sille tarvitaan liikennevakuutus. Moottoroitu polkupyörä sai vuoden 2016 alussa voimaan tulleen lain mukaisesti luokituksen L1e-A. Moottoroidun polkupyörän maksimiteho on 1kW. Sitä ei ennen vuotta 2016 tarvinnut edes vakuuttaa, koska sitä ei luokiteltu moottoriajoneuvoksi. Vuoteen 1995 asti mopoissa käytössä ollutta *vakuutuskilpeä* siihen ei myöskään saa huolimatta vakuutuksesta, joten se on vakuutettunakin kilvetön.

Kuitenkin Suomen ajoneuvolain mukaan *polkupyöräksi katsotaan myös sellainen enintään 250 W:n tehoisella sähkömoottorilla varustettu ajoneuvo, jonka moottori toimii vain poljettaessa ja kytkeytyy toiminnasta viimeistään nopeuden saavuttaessa 25 kilometriä tunnissa.* Tällaisia ajoneuvoja pidetään ajoneuvolain mukaan moottorittomina ajoneuvoina. Tämä tarkoittaa, että alle 250 W:n tehoisella polkemista avustavalla moottorilla varustettuja moottoroituja polkupyöriä ei tarvitse vakuuttaa eikä niiden kanssa tarvitse käyttää kypärää. Tähän erikoistapaukseen lukeutuvat useimmat sähköpolkupyörät.*lähde?*

Pienitehoinen mopo vastaa Ruotsin klass II -mopoa ja Alankomaiden *snorfiets*-mopoluokkaa. Suomessa pienitehoisella mopolla kuljettaessa on käytettävä kypärää, mutta lain mukaan kuljettaja on vapautettu mopokypärän käyttöpakosta, jos polkupyörän massa on enintään 35 kilogrammaa ja moottorin nimellisteho enintään yksi kilowatti (28.12.2018/1310, 6 §). Myös Ruotsissa riittää pyöräilykypärä. Alankomaissa *snorfietsiä* kuljetettaessa ei ole pakko käyttää kypärää*lähde?*.

Lähteet
-------

1. ↑  Ajoneuvoluokat Trafi. Viitattu 6.4.2019.
2. ↑  Liikennemaailma: Mopokortti Liikennemaailma.  Arkistoitu 14.4.2017. Viitattu 14.4.2017.
3. ↑  Ajoneuvolaki 11.12.2002/1090, 11§ L-luokan ajoneuvot. (Arkistoitu – Internet Archive) Viitattu 3.4.2016.
4. ↑  Liikenne- ja viestintäministeriö, asetus kaksi- ja kolmipyöräisten ajoneuvojen sekä nelipyörien rakenteesta ja varusteista 19.12.2002. Viitattu 25.5.2008.
5. ↑  Ajoneuvolaki 11.12.2002/1090, 19§ Moottorittomat ajoneuvot. (Arkistoitu – Internet Archive) Viitattu 16.12.2007.
6. ↑  Ajantasainen lainsäädäntö: Asetus ajoneuvojen käytöstä tiellä 1257/1992 *finlex.fi*. Edita.  Arkistoitu 19.12.2019. Viitattu 1.4.2020.
7. ↑  Moped klass II Transport Styrelsen. Viitattu 14.4.2017. (ruotsiksi)
JP-Kunnallissanomien toimitus Jalasjärvellä lokakuussa 2022.
**JP-Kunnallissanomat** on Kurikan Jalasjärvellä ilmestyvä sitoutumaton sanomalehti. Lehden levikkialue on Kurikan kaupunkiin kuuluvan Jalasjärven ja Seinäjoen kaupunkiin kuuluvan Peräseinäjoen alueet. Lehti on perustettu vuonna 1955. Lehden päätoimittajana toimii Terhi Rintala. Lehteä kustantaa Jalasjärvi Oy. Painaminen tapahtuu Botnia Print Oy:n painossa Kokkolassa. JP-Kunnallissanomat on Sanomalehtien Liiton jäsen. Vuonna 2012 levikki oli 6 382 kappaletta.

Historia
--------

Lehti on perustettu vuonna 1955 ja aluksi se ilmestyi nimellä Jalasjärvi-lehti, ja vain Jalasjärvellä. Viisi vuotta perustamisesta Peräseinäjoki liitettiin lehden toiminta-alueeseen ja lehti sai uuden nimen; Jalasjärven-Peräseinäjoen Kunnallissanomat. Vuoden 2003 loppuun saakka lehti oli tuon niminen. Kun Peräseinäjoki ja Seinäjoki yhdistyivät Seinäjoeksi, tuli lehden nimenmuutos ajankohtaiseksi.

Kuntaliitoksista huolimatta lehden toiminta-alueena ovat edelleen Jalasjärven ja Peräseinäjoen alueet.

Lähteet
-------

1. ↑  Mediakortti (2013) (PDF) JP-Kunnallissanomat.  Arkistoitu 3.3.2016. Viitattu 15.1.2013.
2. 1 2  Etusivu JP-Kunnallissanomat. Viitattu 27.1.2008.

Aiheesta muualla
----------------

* JP-Kunnallissanomat
**Jusuf Nurkić** (s. 23. elokuuta 1994 Tuzla) on bosniahertsegovinalainen koripalloilija, joka edustaa NBA:ssa pelaavaa Phoenix Sunsia. Pelipaikaltaan 213 senttimetriä pitkä ja 127 kilogrammaa painava Nurkić on sentteri.Hän on pelannut myös Bosnia ja Hertsegovinan koripallomaajoukkueessa. Nurkićin varasi ensimmäisen kierroksen 16. pelaajana NBA:han vuonna 2014 Chicago Bulls.

Seurajoukkueura
---------------

Nurkić edusti vuodet 2012-2014 kroatialaista KK Cedevitaa, jossa hän voitti Kroatian liigan ja cupin mestaruuden kaudella 2014. Tuolla kaudella hänet valittiin myös liigan finaaleiden parhaaksi pelaajaksi. Vuonna 2013 Nurkić oli lainalla niin ikään kroatialaisessa KK Zadarissa. 

Heinäkuussa 2014 Chicago Bulls varasi Nurkićin NBA:han numerolla 16, mutta vielä saman kuun aikana hän siirtyi toiseen NBA-seuraan Denver Nuggetsiin. Hän debytoi NBA:ssa lokakuussa 2014 Detroit Pistonsia vastaan ja pelaa nykyisin numerolla 23. Debyyttikaudellaan NBA:ssa Nurkić nimettiin tulokaspelaajien kakkostähdistöjoukkueeseen. Vuonna 2017 hän siirtyi Portland Trail Blazersiin.

Maajoukkueura
-------------

Nurkić debytoi Bosnia ja Hertsegovinan koripallomaajoukkueessa vuoden 2013 EM-kilpailuiden karsinnoissa, mutta hän ei lopulta mahtunut itse kisajoukkueeseen.

Lähteet
-------

1. 1 2
2. ↑   (Arkistoitu – Internet Archive)

Aiheesta muualla
----------------

* Nurkićin tilastot NBA:n sivuilla (Arkistoitu – Internet Archive)
Piennar on ajoradan ulkopuolinen osa tietä.
**Piennar** (rinnakkaismuoto **pientare**) on peltoa ympäröivä maakaistale tai tien ajoradan ja pengerluiskan välinen alue. Yleisemmin piennar on ojan luiskan ja pellon, tien tai muun alueen väliin jäävä tasainen reuna-alue.*lähde?*

Viljelysalueilla piennar tulee valtaojiin rajoittuvilla viljelysalueilla olla vähintään 60 cm leveä ja viereiseen kasvulohkoon kuuluvana enintään 3 metriä. Piennaraluetta ei saa kyntää eikä lannoittaa, ja siinä tulee olla nurmikasvusto. Pientareen tarkoituksena on estää viljelyssä irtoavan maa-aineksen ja käytettävien lannotteiden kulkeutuminen pintavesien mukana vesistöihin.

Tien piennar jaetaan sorapintaiseen tukipientareeseen ja päällystettyyn pientareeseen. Pientareen tarkoituksena on tukea ajorataa, lisätä ajoturvallisuutta ja tien välityskykyä sekä toimia tilapäisenä pysäköimistilana. Pientareen leveys vaihtelee 0,5 metristä 3:een metriin.

Vesilaissa ojaan katsotaan kuuluvaksi 60 cm levyinen piennar ojan molemmin puolin.

Tieliikennelaissa pientareella tarkoitetaan ajoradasta reunaviivalla erotettua tien pituussuuntaista osaa. Eli ajoradan ja ojan luiskan reunataitteen välistä aluetta, kun tien reunassa ei ole erillistä pyörätietä tai jalkakäytävää. Piennar on varattu kevyen liikenteen käyttöön, kuten jalankulkijoille tai polkupyörille, sekä hitaille ajoneuvoille, kuten mopoille. Piennar voi olla kestopäällystetty tai sorapintainen.*lähde?*

Tieliikennelain mukaan ajoneuvolla saa ajaa tilapäisesti myös pientareella, jos erityiset olosuhteet sitä vaativat eikä siitä aiheudu vaaraa eikä huomattavaa haittaa.*lähde?*

Lähteet
-------

1. ↑  *piennar.* *Kielitoimiston sanakirja*. Helsinki: Kotimaisten kielten keskus, 2022.
2. ↑  TEHO Plus > Tiedotearkisto *ymparisto.fi*. Viitattu 17.7.2017.  *lähde tarkemmin?*
3. ↑  Liikenneviraston ohjeita: *Tien poikkileikkauksen suunnittelu*, s. 7, 24, 27. Liikennevirasto, 29/2013.
4. ↑  Vesilaki 264/1961 *Finlex. Säädökset alkuperäisinä*. Viitattu 17.7.2017.
5. ↑  Tieliikennelaki (729/2018) *finlex.fi*.  Arkistoitu 25.12.2021. Viitattu 25.12.2021.
**Osmo Johannes Kiikka** (22. heinäkuuta 1909 Helsinki − 4. kesäkuuta 1992 Helsinki) oli suomalainen insinööri ja Teknos-Maalit Oy:n toimitusjohtaja.

Osmo Kiikan vanhemmat olivat diplomi-insinööri Antti Kiikka ja Jenny Maria Wirtanen. Kiikka valmistui insinööriksi 1932.

Osmo Kiikka toimi Lennart Holmberg oy:n suunnitteluinsinöörinä 1938−1939, Rakennusosakeyhtiö Pyramidin
työpäällikkönä 1940−1956 sekä Teknos-Maalit oy:n toimitusjohtajana vuodesta 1955 alkaen ja johtokunnan puheenjohtajana vuodesta 1959 alkaen.

Kiikka oli Väriteollisuusyhdistyksen hallituksen jäsenenä vuodesta 1958, varapuheenjohtajana 1964−1965 ja puheenjohtajana 1966−1975. Hän oli Kemian keskusliiton hallituksen jäsenenä vuodesta 1967 ja varapuheenjohtajana 1967−1976, Suomen teollisuusliiton hallituksen jäsenenä 1967−1975 ja johtokunnan jäsenenä vuodesta 1972 sekä Teollisuuden keskusliiton edustajiston jäsenenä vuodesta 1976.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Kuka kukin on 1978 : Osmo Kiikka
2. ↑  Insinööri, toimitusjohtaja Osmo Kiikka, Helsingin Sanomat Kuolleet 18.6.1992 (Tilaajille)
Open Ice Winter Classic Tampere -tapahtuman logo.
**Open Ice Winter Classic** oli 14. joulukuuta 2013 järjestetty ulkoilmaottelu Tampereen SM-liiga-seurojen, Tapparan ja Ilveksen, välillä. Se kuului SM-liigan sarjaohjelmaan kaudella 2013–2014, joten siitä jaettiin tavalliseen tapaan sarjapisteitä. Ottelu pelattiin Ratinan stadionilla.

SM-liiga tiedotti ottelun järjestämisestä 9. huhtikuuta 2013. Edellisen kerran Tappara ja Ilves olivat kohdanneet ulkoilmaottelussa kaudella 1963–1964. Ottelussa tehtiin Tampereen paikallispelien yleisöennätys: 15062 henkeä. Stadionille olisi mahtunut vielä noin tuhat henkeä lisää, sillä yleisöä odotettiin jopa yli 16000 henkeä. Tapahtuman erityistä luonnetta juhlistakseen joukkueet pelasivat erikseen tapahtumaa varten suunnitelluissa peliasuissa, jotka olivat menneiden vuosikymmenien tyyliin puhtaat mainoksista. Kotijoukkue Tapparan pelasi sinisessä asussa ja Ilveksen peliasun pääväri oli valkoinen.

Vähälumisesta joulukuusta huolimatta ulkoilmaottelu pelattiin sopivassa pakkaskelissä, mutta tapahtuma ei sujunut täysin ongelmitta. Jää murtui Ilveksen vaihtoaition edessä toisessa erässä ja peli keskeytyi lähes tunniksi. Iso osa katsojista poistui ylimääräisen katkon aikana, kun oli epäselvää, missä vaiheessa peli pääsee jatkumaan. Jääongelmien lisäksi järjestäjät saivat kritiikkiä pitkistä jonoista vessoihin ja juomapisteille.

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| La 14.12.2013 | Tappara | 1-0  (0–0, 1–0, 0–0) | Ilves | Ratinan stadion, Tampere |  |
| 18.30 |
|  | **Yleisömäärä:** 15062 **Tuomarit:** Jukka Hakkarainen, Mikko Kaukokari |
| Saravo (Plihal, Peltola) 24.39 | Raportti |  |
|   | *Jäähyt* |   |
| 4 x 2 min |  | 4 x 2 min |
|   | *Maalivahdit* |   |
| Juha Metsola 4+6+9=19 |  | Ville Kolppanen 10+12+10=32 |
|  |
|  |
|  |
|  |
|  |
|  |
|  |
|  |

Lähteet
-------

1. ↑  Open Ice Winter Classic Tampere: Tapahtuma *openice.fi*.  Arkistoitu 13.4.2013. Viitattu 9.4.2013.
2. ↑  Joulukuussa se on vihdoin totta, Ilves ja Tappara ottavat yhteen Ratinassa *aamulehti.fi*.  9.4.2013. Aamulehti.  Arkistoitu 11.1.2014. Viitattu 11.1.2014.
3. ↑  Tappara voittoon Ratinan paikallisessa – yleisöennätys murskaksi *liiga.fi*.  14.12.2013. Jääkiekon SM-liiga Oy. Viitattu 11.1.2014.
4. ↑  Tappara ja Ilves kohtaavat ulkoilmaottelussa 49 vuoden tauon jälkeen *sm-liiga.fi*.  9.4.2013. Jääkiekon SM-liiga Oy.  Arkistoitu 12.4.2013. Viitattu 9.4.2013.
5. ↑  Ratinan ulkoilmaottelussa riitti tunnelmaa jääongelmista huolimatta - katso kuvakooste! *sm-liiga.fi*.  15.12.2013. Yle Urheilu. Viitattu 11.1.2014.
6. ↑  Tappara jäädytti Ilveksen historiallisissa puitteissa - ulkoilmataisto keskeytyi lähes tunniksi *sm-liiga.fi*.  14.12.2013. Yle Urheilu. Viitattu 11.1.2014.
7. ↑  Ratinan ulkoilmaottelun järjestelyille kritiikkivyöry – "Iso pettymys" *aamulehti.fi*.  16.12.2013. Aamulehti.  Arkistoitu 21.12.2013. Viitattu 11.1.2014.
**Merhawi Kudus Ghebremedhin** (s. 23. tammikuuta 1994 Asmara) on eritrealainen maantiepyöräilijä. Hän aloitti ammattilaisuransa MTN-Qhubeka-joukkueessa 2014, ja edusti samaa tallia, nimeltään sittemmin Dimension Data, vuoteen 2018. Kausilla 2019–2021 hän ajoi Astanassa, 2022–2023 EF Education–EasyPostissa ja vuodesta 2024 lähtien Terengganu Cycling Teamia.

Saavutuksia
-----------

Lähteet: Cyclingarchives. Pro Cycling Stats

2012
Ruandan ympäriajo, 1. etapin voitto
2013
La Tropicale Amissa Bongo, mäkikirikilpailun voitto
Eritrean ympäriajo, 4. etapin voitto
Afrikan-mestaruuskilpailut, maantieajossa pronssia
Vuelta Ciclista a León, nuorten kilpailun voitto
2014
Tour de Lamgkawi, kokonaiskilpailussa toinen
Route du Sud, nuorten kilpailun voitto
2015
Afrikan-mestaruuskilpailut, joukkueaika-ajossa kultaa
2017
Tour of Oman, nuorten kilpailun voitto
Espanjan ympäriajo, 5. etapilla toinen
2018
Maantieajon Eritrean-mestaruus
2019
Ruandan ympäriajo, kokonaiskilpailun sekä 2. ja 3. etapin voitto
Presidential Cycling Tour of Turkey, kokonaiskilpailussa kolmas
2021
Aika-ajon Eritrean-mestaruus
2022
Maantieajon Eritrean-mestaruus
2024
Afrikan kisat, kultaa joukkueaika-ajossa, pronssia maantieajossa

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Merhawi Kudus *procyclingstats.com*. Viitattu 10.3.2024. (englanniksi)
2. 1 2  Merhawi Kudus Ghebremedhin *cyclingarchives.com*. Viitattu 9.1.2022. (englanniksi)
**Lempoisten koulu** (myös **Lempoisten ala-aste**) on alakoulu Lempäälässä. Lukuvuonna 2023 - 24 oppilaita on 603 ja päivittäin koululla työskentelevää henkilökuntaa 96 (yksi rehtori , koulusihteeri, 40 opettajaa, 38 koulukäynninohjaajaa, psykiatrinen sairaanhoitaja, kouluterveydenhoitaja, koulupsykologi, koulukuraattori, kuusi siivoojaa, neljä keittiötyöntekijää ja kiinteistönhoitaja).

Historia
--------

Keisarillisen Suomen senaatin päätöksellä Lempoisten koulu aloitti toimintansa vuonna 1873. Se on Lempäälän vanhin kunnallinen koulu. Aluksi koulu sijaitsi Ryynikässä, ja nykyisellä paikallaan Lempäälän kanavan eteläpuolella koulu aloitti vuonna 1953.

Vuoteen 1982 asti Lempoisten koulun tiloissa toimivat myös Lempäälän kansalaiskoulu sekä yläaste. Koulu peruskorjattiin vuosina 1990-1991 ja samalla rakennettiin tilat myös harjaantumisopetusta varten.

Tammikuussa 2006 Katajan koulu muutti toimintansa Lempoisten koulun tiloihin. Samaan aikaan valmistui Lempoisten koulun yhteyteen uusi lisärakennus. Koulut toimivat aluksi samoissa tiloissa yhteistyössä keskenään, mutta kuitenkin hallinnollisesti omina kouluinaan. 1. maaliskuuta 2007 Lempoisten koulu ja Katajan koulu lakkasivat toimimasta omina yksikköinään ja niistä muodostettiin uusi Lempoisten koulu.

Lempoisten koulua alettiin laajentaa kesällä 2013. Laajennuksen ja peruskorjauksen valmistuttua syksyllä 2015 Lempoisten koulussa on tilat 700 oppilaalle.

Syyskuussa 2015 koulun pihalla sijaitsevaan lipputankoon iski salama, joka eteni maata pitkin vieressä sijaitsevaan kiipeilytelineeseen. Noin kymmenen lasta loukkaantui, ja kaksi koulun henkilökuntaan kuuluvaa aikuista loukkaantui lievästi.

Lähteet
-------

1. 1 2  Lempoisten kouluArkistoitu kopio *Lempoisten koulu*.  Arkistoitu 8.5.2021. Viitattu 20.2.2021.
2. ↑  Meidän koulumme *peda.net*.  Arkistoitu 8.5.2021. Viitattu 21.2.2021.
3. 1 2 3 4 5  Historiaa *peda.net*. Viitattu 21.2.2021. [vanhentunut linkki]
4. 1 2  Järki ja tyyli sanelivat Lempoisten kouluremontissa *lvs.fi*. Viitattu 21.2.2021.
5. ↑  Salama iski koulun pihaan - 10 lasta loukkaantui lievästi *www.iltalehti.fi*. Viitattu 21.2.2021.
6. ↑  "Välähti ja kajahti" – Koulussa koettiin kauhunhetkiä salaman iskettyä kiipeilytelineeseen *Ilta-Sanomat*.  18.9.2015. Viitattu 21.2.2021.

Aiheesta muualla
----------------

* Lempoisten koulu (Arkistoitu – Internet Archive)
Rajalta Rajalle -hiihto hiihdetään pääosin perinteisellä hiihtotyylillä
**Rajalta Rajalle -hiihto** (RR) on Suomessa vuosittain järjestettävä urheilutapahtuma.

Rajalta Rajalle -hiihdossa hiihdetään Suomen ja Venäjän rajalta 420 kilometriä aina Suomen ja Ruotsin rajalle asti. Hiihto etenee 40–90 kilometrin pätkissä.

Historia
--------

Vuonna 1983 esitettiin ensimmäinen idea Venäjän rajalta Ruotsin rajalle hiihdettävästä hiihdosta. Idean esitti silloinen Ranuan kunnanjohtaja Kauno Harju Lapin liikuntasihteeri Tapio Leppäkoskelle ja matkailulautakunnan puheenjohtajalle Jorma Törnille. Idea oli lähtöisin Kanadassa järjestettävästä Canadian Ski Marathonista, jonka kesto on kaksi päivää ja matka 160 kilometriä. Alkuperäinen matka oli 320 kilometriä. Rajalta Rajalle -hiihto toimi tällä 320 kilometrin reitillä aina vuoteen 1993 asti.

Rajalta rajalle hiihto järjestettiin ensimmäisen kerran jo heti vuonna 1983. Tapahtuman suosio ei ollut suuri alkuvuosina, mutta ensimmäiset kansainväliset osallistujat tulivat mukaan jo vuonna 1985 Länsi-Saksasta. Vuonna 1994 reitti muuttui ja piteni 440 kilometriin. Kun hiihdon suosio kasvoi, lisättiin hiihtoon toinen ryhmä. Hiihdon suosio kasvoi tasaisesti tästä eteenpäin, ja vuonna 2001 lisättiin tapahtumaan jo kolmas ryhmä. Vuonna 2001 ryhmissä hiihti nyt yhteensä 154 ulkomaalaista ja 56 kotimaista hiihtäjää.

Reitti
------

Hiihto lähtee Kuusamon Suorajärveltä ja päättyy Tornion Karunkiin.

Hiihtoreitit päivittäin
-----------------------

Lähdöt ja lopetuspaikat voivat muuttua| Päivä | Hiihtomatka (km) | Lähtö ja lopetus |
| --- | --- | --- |
| 1. päivä | 0 km | Siirtyminen ensimmäiselle lähtöpaikalle |
| 2. päivä | 42 km | Suorajärvi – Petäjälampi |
| 3. päivä | 53 km | Oijusluoma – Matovaara |
| 4. päivä | 58 km | Matovaara – Pikku-Syöte |
| 5. päivä | 88 km | Pikku-Syöte – Ranua |
| 6. päivä | 46 km | Ranua – Hosio |
| 7. päivä | 60 km | Hosio – Honkamaa |
| 8. päivä | 54 km | Honkamaa – Karunki |
| 9. päivä | 0 km | Siirtyminen Tornio – Kemi – Oulu – Kuusamo |

Lähteet
-------

1. ↑  Rajalta rajalle -hiihto | ruka.fi *www.ruka.fi*. Viitattu 21.12.2020. [vanhentunut linkki]
2. 1 2 3  Reitit ja kartat *Rajalta rajalle - Border to border*. Viitattu 21.12.2020.
3. 1 2  RR-historiaa *Rajalta rajalle - Border to border*. Viitattu 21.12.2020.
Bernard de Tramelayn vaakuna
**Bernard de Tramelay** (k. 16. elokuuta 1153) oli järjestyksessä neljäs Temppeliherrain ritarikunnan suurmestari.

De Tramelay valittiin suurmestariksi vuonna 1151, kun edellinen suurmestari Everard des Barres oli eronnut temppeliherrain ritarikunnasta. Jerusalemin kuningas Balduin III lahjoitti de Tramelaylle Gazan rauniokaupungin, jonka de Tramelay kunnosti ritarikuntaa varten.

Vuonna 1153 temppeliherrat osallistuivat Askalonin taisteluun. He rakensivat piiritystornin, jonka Askalonin egyptiläiset joukot kuitenkin sytyttivät tuleen. Kova tuuli levitti liekit myös Askalonin kaupunginmuuriin, josta osa paloi maan tasalle. Temppeliherrat ryntäsivät muuriin syntyneestä aukosta kaupunkiin, jossa miesluvultaan ylivoimainen egyptiläinen varuskunta tappoi de Tramelayn ja noin 40 temppeliritaria.

On epäselvää, miksi temppeliherrat hyökkäsivät kaupunkiin yltiöpäisesti ja niin pienellä joukolla. Erään tarinan mukaan saaliinhimoiset temppeliherrat ryntäsivät kaupunkiin ilman kuningas Balduinin lupaa. Bernard de Tramelay puolestaan pidätteli muita ristiretkeläisiä, koska ei halunnut jakaa ryöstösaalista kuninkaan kanssa. Toisen version mukaan tämä väite saattoi olla kuitenkin Balduinin komentajien keksimä valhe, jolla he olisivat puolustelleet sitä, etteivät menneet auttamaan alakynteen joutuneita temppeliherroja.

Balduin III valloitti Askalonin muutaman päivän kuluttua ja taistelun jälkeen temppeliherrat valitsivat uudeksi suurmestarikseen André de Montbardin.
| "Ööliä läikkyy"Pirkka-Pekka Petelius |
| --- |
|  |
| Kappaleen tiedot |
|  Albumilta | *Pimpparauta* |
|  Julkaistu | 1985 |
|  Tyylilaji | huumorimusiikki, funk |
|  Kesto | 03.08 |
|  Levy-yhtiö | EMI Finland Oy |

**Ööliä läikkyy** (tunnetaan myös nimellä *Ääliö älä lyö, ööliä läikkyy*) on Pirkka-Pekka Peteliuksen esittämä vuonna 1985 levytetty kappale. Kappaleen on säveltänyt Jukka Linkola ja sanoittanut Jukka Vieno. Kappaleen sovituksen on tehnyt Pedro Hietanen, joka myös soittaa kappaleessa pianoa. Markku Johansson soittaa kappaleessa trumpettia, Tom Bildo vetopasuunaa, Janne Louhivuori sähkökitaraa, Harri Merilahti bassoa ja Hannu "Hande" Lemola rumpuja.

Kappale julkaistiin Peteliuksen vuonna 1985 ilmestyneellä studioalbumilla *Pimpparauta*. Ensimmäisen kerran CD-levyllä kappale julkaistiin Peteliuksen vuonna 2005 ilmestyneellä kokoelma-albumilla *Hyvännäköinen - 36 lemmenlaulua*.

Kappaleesta esitettiin musiikkivideo Yleisradion sketsiviihdesarjassa *Mutapainin ystävät*. Musiikkivideossa esiintyvät Petelius, Ilkka Heiskanen ja Eeva Litmanen. Sarjan kahdeksannessa jaksossa esitetystä musiikkivideosta tuli yksi sarjan suosituimmista musiikkiesityksistä.

Kappale
-------

Kappale tehtiin alun perin Helsingin kaupunginteatterissa esitettyyn hollantilaiseen Yvonne Keulsin näytelmään *Haavoittunut enkeli*.. Vieno kertoo, että kappaleesta löytyy "väkivallan vastainen sanoma oluen juonnin puolesta" sekä "institutionaalinen örvellys kontra yksilöllinen örvellys".

Kappaleessa Kyösti-niminen mielenterveyspotilas juoksee yöllä "pöpilän" jääkaapille, ja yrittää ryöstää olutpullon. Yöhoitaja eli "yökkö" Vuokko estää Kyöstin aikeet. Loppujen lopuksi Kyösti onnistuu siinä mihin pyrkikin. Kappaleen sanoituksessa on pyritty käyttämään mahdollisimman paljon y-, ä- ja ö-kirjaimia.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| "| Kyösti vähän yötä höysti, Kyösti vähän vyötä löysti. Kyösti ryösti ööliä pöpilän kyökistä. | "|
|  |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| "| Yökkö hyökkää kyökkiin yössä möykkää Kyöstin köyttää, Kyösti älähtää: Ääliö älä lyö, ööliä läikkyy... | "|
|  |

Lähteet
-------

1. 1 2  Ööliä läikkyy *Fono.fi - Äänitetietokanta*. Viitattu 27.2.2024.
2. 1 2  Pirkka-Pekka Peteliuksen Hyvännäköinen - 36 lemmenlaulua -kokoelmalevyn kansipaperi, jossa tiedot kappaleesta *Ööliä läikkyy*
3. ↑  Pirkka-Pekka Peteliuksen "Hyvännäköinen – 36 lemmenlaulua"-kokoelma julkaistaan 15.6. *Archive.is*.  2.6.2005.  Arkistoitu 29.4.2013. Viitattu 25.7.2012.
4. ↑  Rytsä, Paavo: Mutapainin ystävät: Ääliö älä lyö, ööliä läikkyy *Yle Elävä arkisto*.  2.11.2007. Viitattu 25.7.2012.
5. 1 2  Nikulainen, Juha: "Pimpparauta (1985)", *Pirkka-Pekka Peteliuksen kokoelma-albumin Hyvännäköinen - 36 lemmenlaulua kansipaperi*. Suomi: EMI Finland Ab, 2005.

Aiheesta muualla
----------------

* Ylen Elävä arkisto: Ääliö älä lyö, ööliä läikkyy
**Stéphane Fiset** (s. 17. kesäkuuta 1970 Montreal, Quebec, Kanada) on kanadanranskalainen uransa päättänyt jääkiekkoilija, pelipaikaltaan maalivahti. Hän oli Quebec Nordiquesin toisen kierroksen varaus vuodelta 1988. Hän pelasi urallaan 390 NHL-ottelua.

Ura
---

Fiset pelasi ennen NHL-uraansa kolme vuotta Quebecin juniorisarja QMJHL:ssa Victoriaville Tigresin joukkueessa. NHL-debyyttinsä Fisety teki ottelussa Buffalo Sabresia vastaan 5. lokakuuta 1989. Debyyttikaudellaan hän pääsi pelaamaan kuudessa NHL-ottelussa. Seuraavalla kaudella NHL-otteluita kertyi vain kolme joiden lisäksi hän pelasi 36 ottelua AHL:n Halifaxissa. Kolmannella kaudellaan hän pelasi 23 ottelua NHL:ssa ja 29 ottelua AHL:ssa. NHL:ssa tilille kertyi uraqn ensimmäiset seitsemän voittoa. Kaudella 1992-1993 Fiset vakiinnutti asemansa NHL-jokkueessa pelaten vain kolme ottelua AHL:ssa. Fiset pelasi Quebecissa kevääseen 1995 asti ja jatkoi organisaatiossa vielä yhden kauden sen muutettua Yhdysvaltain Coloradoon ja sen myötä otettua nimen Colorado Avalanche. Kesällä 1996 Avalanche kauppasi hänet Los Angeles Kingsiin vaihdossa hyökkääjä Eric Lacroixiin. Lisäksi joukkueet vaihtoivat 1. kierroksen varausvuoroja kesän 1998 draftiin. Los Angelesissa Fiset pelasi viisi kautta kunnes maaliskuussa 2002 hänet myytiin Montreal Canadiensiin myöhemmin sovittavaa korvausta vastaan. Montrealissa Fiset pelasi kaksi ottelua joissa päästi seitsemän maalia. Kauteen mahtui myös 23 ottelua AHL-joukkue Manchester Monarchsin maalilla. Kauden jälkeen Fiset lopetti uransa.

Saavutuksia ja palkintoja
-------------------------

* QMJHL:n 1. All Stars joukkueen maalivahti 1989
* Kanadan juniorisarjojen (CHL) paras maalivahti 1989
* U20 MM-kisojen All Stars maalivahti 1990
* U20 MM-kisojan parhaan maalivahdin palkinto 1990

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Stéphane Fiset The Internet Hockey Databasessa (englanniksi)
2. 1 2  Qu�bec Nordiques goaltending history : St�phane Fiset *web.archive.org*.  31.1.2020.  Arkistoitu 31.1.2020. Viitattu 30.1.2024.

Aiheesta muualla
----------------

* Quanthockey.com
* Hockeygoalies.org
**Ritarimittari** (*Ourapteryx sambucaria*) on hento ja kookas, ulkonäöltään erikoisen päiväperhosmainen mittarilaji.

Koko ja ulkonäkö
----------------

Ritarimittari on isokokoinen, vaaleankeltainen perhonen. Etusiiven kaksi poikkiviirua ovat kellanruskeat, lähes suorat ja melko leveät. Keskipilkku on kellanruskea ja juovamainen. Siivellä on lyhyitä kellanruskeita viiruja ja siiven kärki on erityisen terävä. Takasiivet ovat vaaleankeltaiset, etusiipien tapaan kellanruskeiden viirujen kirjomat ja niissä on yksi kellanruskea poikkiviiru. Erikoisuutena takasiiven takareunassa on selvä kannus ja sen yhteydessä kaksi mustaa täplää, joista etummaisessa on kirkkaanpunainen keskusta. Siipiväli 44–45 mm.

* ♂ ♂
* ♂ △ ♂ △
* ♀♀
* ♀ △♀ △

Levinneisyys ja lentoaika
-------------------------

Lajin levinneisyys ulottuu Portugalista ja Brittein saarilta Skandinavian eteläosiin, Baltiaan ja idässä Venäjän poikki Altaille. Suomesta ritarimittari tavattiin ensimmäisen kerran vuonna 1961 Haminaan kuuluvalta Tammion saarelta ja se on sittemmin levinnyt kaakosta etelärannikkoa pitkin Turun saaristoon ja Ahvenanmaalle saakka. Nykyisin levinneisyys Suomessa kattaa koko etelärannikon, mutta Itä-Suomessa ulottuu sisämaahan ainakin Joensuun korkeudelle saakka. Lento tapahtuu yhtenä lyhytaikaisena sukupolvena heinäkuun alusta loppuun.

Elinympäristö ja elintavat
--------------------------

Ritarimittari elää rehevissä ja valoisissa, lehtomaisissa metsissä. Sitä voi kuitenkin tavata myös pensaikkoisilla niityillä, puistoissa ja puutarhoissa. Laji on elintavoiltaan tiukasti yöaktiivinen lennon painottuessa keskiyölle ja perhosia tulee huonosti valolle, mikä vaikeuttaa suuresti niiden löytämistä. Perhosten lentely on nopeaa ja mutkittelevaa. Talvehtiva vaihe on keskenkasvuinen toukka.

Ravintokasvi
------------

Toukka elää Suomessa terttuseljalla (*Sambucus racemosa*), muualla muillakin puilla ja pensailla sekä erityisesti euroopamuratilla (*Hedera helix*).

Lähteet
-------

1. ↑  Lauri Kaila, Marko Mutanen: Ritarimittari – *Ourapteryx sambucaria* *Suomen Lajitietokeskus*.  2019. Viitattu 23.3.2022.
2. ↑
3. 1 2
4. 1 2 3 4  Mikkola K, Jalas I. Peltonen O.: *Suomen perhoset. Mittarit 2*, s. 167–168. Recallmed Oy. Suomen Perhostutkijain Seura. Hangon Kirjapaino, 1989. ISBN 951-9221-23-9.
5. ↑  Perhoswiki[vanhentunut linkki]

Aiheesta muualla
----------------

* Suomen Perhoset: Ritarimittari
* Suomen perhostutkijain seura (Arkistoitu – Internet Archive)
* Bestimmungshilfe des Lepiforums (saksaksi)
* Moths and Butterflies of Europe and North Africa (englanniksi)
* Vlindernet (hollanniksi)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Taksonitunnisteet | 
* Wikidata: Q1625300
* Wikispecies: Ourapteryx sambucaria
* BioLib: 51990
* BOLD: 98670
* CoL: 4B8V6
* EoL: 417134
* EUNIS: 308992
* Fauna Europaea: 446317
* Fauna Europaea (new): dd21adae-7bc0-4bea-9f61-ca1bced8ec52
* GBIF: 1958323
* iNaturalist: 205220
* IRMNG: 11008158
* LepIndex: 241384
* LoB: 4324
* MaBENA: OurapSambu
* NBN: NBNSYS0000006013
* NCBI: 934883
* Laji.fi: MX.61706

 |

 |
**Henrik Anton (Harry) Elving** (17. elokuuta 1881 Helsinki – 28. helmikuuta 1946 Turku) oli suomalainen ylilääkäri ja professori.

Harry Elvingin vanhemmat olivat vuorineuvos Rudolf Bernhard Elving ja vapaaherratar Anna Charlotta von Bonsdorff. Hän pääsi ylioppilaaksi 1899 (Nya svenska läroverket i Helsingfors) ja valmistui Helsingin yliopistosta filosofian kandidaatiksi 1903, lääketieteen kandidaatiksi 1905, filosofian maisteriksi 1907, lääketieteen lisensiaatiksi 1910 sekä lääketieteen ja kirurgian tohtoriksi 1913. Elving teki opintomatkoja Sveitsiin 1912 sekä Saksaan 1913 ja 1922.

Elving oli sairaalalääkärinä Helsingissä 1907–1930 (muun muassa Helsingin kirurgisen sairaalan apulaislääkärinä 1914–1917 ja Marian sairaalan alilääkärinä 1920–1930) ja Turun lääninsairaalan ylilääkärinä vuodesta 1930 alkaen. Hän oli Helsingin yliopiston kirurgian dosenttina 1922–1937. Elving sai professorin arvon 1938.

Harry Elving oli naimisissa vuodesta 1881 vapaaherratar Märtha Charlotta Rosina von Troilin kanssa.

Julkaisuja
----------

* *Die extrapleurale Thorakoplastik*, Helsingin yliopiston väitöskirja. Verlagsbuchhandlung von Julius Springer, Berlin 1913

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899
2. 1 2 3 4  Aikalaiskirja 1934


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt Muokkaa Wikidatassa | 
* Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899

 |

 |
**Greenville** on kaupunki Yhdysvaltojen Etelä-Carolinan osavaltiossa. Se toimii Greenvillen piirikunnan hallintokeskuksena. Kaupungissa asui vuoden 2020 väestönlaskennassa 70 720 asukasta. Greenville on Greenvillen metropolialueen keskus, joka on Etelä-Carolinan osavaltion suurin metropolialue. Greenvillen alue on yksi Yhdysvaltain nopeimmin kasvavista kaupunkialueista.

Maantiede
---------

Greenville sijaitsee Etelä-Carolinan osavaltion luoteisosassa, Blue Ridge Mountains -vuorijonon aluskukkuloilla. Kaupunki on noin 230 kilometrin päässä Atlantasta, 160 kilometrin päässä Charlottesta ja 160 kilometrin päässä osavaltion pääkaupunki Columbiasta.

Talous
------

Greenvillen talous painottui aiemmin laajalti tekstiiliteollisuuteen, mutta kaupungin talous on sittemmin monimuotoistunut, ja monien eri alojen ulkomaalaisilla yrityksillä on nykyään toimintaa kaupungissa.

Väestö
------

Greenvillessä asui vuonna 2020 70 720 asukasta, joista 69,7 % oli valkoisia, 22,7 % mustia, 1,9 % aasialaisia ja 0,1 % alkuperäisasukkaita. 6,2 % oli hispaanoja tai latinoja. Ulkomailla syntyneiden osuus oli hieman yli seitsemän prosenttia.

Lähteet
-------

1. 1 2  Greenville, South Carolina *census.gov*. Viitattu 2.2.2024. (englanniksi)
2. ↑  Metropolitan and Micropolitan Statistical Areas Population Totals and Components of Change: 2020-2021  29.6.2022. Yhdysvaltain väestönlaskentavirasto. Viitattu 2.2.2024.
3. ↑  Devon Thorsby: The Fastest Growing Places in the U.S. in 2023-2024 *U.S. News*. Viitattu 2.2.2024.
4. ↑  Greenville Economy: Top Industries, Biggest Employers, & Business Opportunities *www.jeffcookrealestate.com*. Viitattu 2.2.2024. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Greenville (Etelä-Carolina)** Wikimedia Commonsissa
**Pehr Kurt Alexander af Enehielm** (2. lokakuuta 1865 Savonlinna – 8. toukokuuta 1938 Helsinki) oli suomalainen juristi ja valtiopäivämies. 

Kurt af Enehielmin vanhemmat olivat kollega Pehr Eberhard Heribert Rudolf af Enehielm ja Emilia Augusta Tawast. Hän tuli ylioppilaaksi 1884 ja suoritti oikeustutkinnon 1889, varatuomarin arvon hän sai 1893. Af Enehielm toimi raastuvanoikeudessa Viipurissa notaarina vuodesta 1896, nuorempana oikeusneuvosmiehenä ja rikosasiain notaarina vuodesta 1899, siviiliasiain notaarina vuodesta 1902 ja vanhempana oikeusneuvosmiehenä vuodesta 1907. Viipurin hovioikeuden asessoriksi hän tuli 1919 ja oli hovioikeuden oikeusneuvos 1927–1935. Hän oli aateliston edustaja valtiopäivillä 1899 ja 1904–1905.

Lähteet
-------

1. 1 2  Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899 Viitattu 24.10.2020.
2. ↑  Kuka kukin on (Aikalaiskirja) 1934, s. 114. Viitattu 24.10.2020.
3. ↑  70-vuotias. Hovioik.-neuvos P. K. A. af Enehielm. *Helsingin Sanomat*, 2.10.1935, s. 6.

  


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt Muokkaa Wikidatassa | 
* Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899

 |

 |
Pekka Jylhän suunnittelema sininen betonipossu laiduntaa nykyään Tohmajärvellä kunnanviraston seinustalla seuranaan tuntematonta alkuperää oleva puinen possu.
**Espoon betoniporsaat** olivat kuvanveistäjä Pekka Jylhän suunnittelemia vaaleansinisiä sian muotoisia katukalusteita. Ne poistettiin Espoon keskuksesta kaupungin virastotalojen lähistöltä alkuvuodesta 2001 alueen kaunistamista pohtineen kaupunginjohtaja Marketta Kokkosen vetämän johtoryhmän päätöksellä. 

Betoniporsaista syntyi kiista, sillä monien mielestä ne olivat kalliita, mauttomia ja vaarallisiakin, koska lapset kiipeilivät niiden päällä vilkasliikenteisen kadun keskikorokkeella. Niiden arveltiin myös sopivan huonosti kaupungin imagoon.

Yksi kommentoijista, Kanta-Espoon seurakunnan kappalainen Marja-Liisa Nokelainen, oli maininnut johtoryhmälle: *"Sika on saastainen eläin tiettyjen etnisten ryhmien keskuudessa."* Porsaiden arveltiin loukkaavan alueella asuvia muslimeja. Pastori Nokelainen kertoi *Helsingin Sanomien* mukaan, että hänen lausumansa ei johtunut muslimeilta tulleista vaatimuksista. *"Kukaan ei ole vaatinut mitään. Minä vain mainitsin sian symboliikasta."* Asiasta jäi pastorin etnisiä ryhmiä koskeneen kommentin johdosta elämään kaupunkitarina, jonka mukaan porsaat oli poistettu muslimien vaatimuksesta. Todellisuudessa muslimiyhteisö ei osallistunut keskusteluun. Tiedotusvälineet kertoivat asiasta näkyvästi, ja väärän tiedon oikaisi ainakin *Hufvudstadsbladet* ja *Helsingin Sanomat*.

Alkuperäiset Espoosta poistetut possut päätyivät Tohmajärven kunnantalon pihalle. Ne paljastettiin tohmajärvisen kirjailijan Maiju Lassilan innostamana syksyllä 2002. Tohmajärven pitäjäpäivien yhteydessä järjestettiin porsaiden nimistä kilpailu, jonka tuloksena porsaat saivat nimikseen Maiju ja Lassi. Lassi koki sittemmin tapaturman, jonka vuoksi se joutui korjaamolle. Lassin korvaa ei ole vieläkään*milloin?* pystytty korjaamaan, mutta Maijun kaverina on nykyisin puinen sijainen.*lähde?*

Sarjavalmisteisia betoniporsaita ilmestyi syksyllä 2013 keltaisina myös espoolaisen kauppaliikkeen sisäänkäynnin lähelle. Ne asennettiin paikalle turvallisuuden takia, eli porsaat estävät autoilijoita ajamasta väärään paikkaan. Ketjujohtajan mukaan ajateltiin myös, että possut ovat lystikkäitä ja lapset tykkäävät niistä. Mitään negatiivista ei hänen korviinsa porsaista ollut kantautunut.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Helsingin Sanomat 10.3.2001: "Betonipossut värjäsivät Espoon julkisuuskuvaa"
2. ↑  HBL 15.3.2001
3. ↑  Välimaa, Mikko: 12 vuotta kohusta – betonipossut palasivat Espooseen *Länsiväylä*.  26.09.2013. Keskisuomalainen Oyj.  Arkistoitu 5.5.2016. Viitattu 5.8.2020.
**CANNESERIES** on Cannesissa Ranskassa huhtikuussa 2018 käynnistynyt kansainvälinen tv-sarjoille omistettu festivaali. Se operoi osana MIPTV -tapahtumaa. Canneseries-festivaaleilla on kilpasarjat TV-sarjoille pitkä- ja lyhytkestoisilla jaksoilla sekä vuodesta 2023 alkaen myös dokumenttisarjoille. Festivaaleilla jaetaan myös muita palkintoja, muun muassa paras käsikirjoitus, paras musiikki ja paras roolisuoritus.

### Suomalaiset sarjat ja henkilöt

Lista festivaaleilla olleista suomalaisista televisiosarjoista sekä erikseen palkituista henkilöistä.

| Vuosi | Nimi | Kilpasarja | Palkinto |
| --- | --- | --- | --- |
| 2020 | *Huone 301* | Pitkäjaksoiset sarjat | — |
| 2021 | *Mister8* | Pitkäjaksoiset sarjat | Paras sarja |
| 2021 | Pekka Strang (*Mister8*) |  | Paras roolisuoritus |
| 2024 | *Toinen tuleminen* | Lyhytjaksoiset sarjat |  |

Lähteet
-------

1. ↑  Huone 301 CANNESERIES.  (englanniksi)
2. ↑  Mister 8 CANNESERIES.  (englanniksi)
3. 1 2  CANNESERIES Season 04 CANNESERIES.  (englanniksi)
4. ↑  Money Shot CANNESERIES.  (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Canneseries (englanniksi)
* CANNESERIES CANNESERIES.  (englanniksi)
**Toivo Kustaa Laakso** (6. kesäkuuta 1899 Tampere – 1979) oli suomalainen diplomi-insinööri, joka työskenteli radiotekniikan ja akustiikan aloilla ja harrasti myös parapsykologiaa.

Laakson vanhemmat olivat kauppias Ville Wessman ja Hymmi Armida Irene Fagerlund. Hän pääsi ylioppilaaksi vuonna 1919 ja valmistui diplomi-insinööriksi vuonna 1926. Laakso teki opintomatkat Englantiin 1932, Unkariin 1934 ja Yhdysvaltoihin 1939.

Laakso oli Teknillisen korkeakoulun radiolaboratorion assistentti vuosina 1926–1931, Posti- ja lennätinhallituksen yleisradioinsinööri 1929–1933 ja Yleisradion yli-insinööri 1934–1937. Hän oli Tampereen teknillisen oppilaitoksen heikkovirtatekniikan lehtori vuosina 1938–1946 ja Helsingin teknillisessä oppilaitoksessa yli-opettajana 1947–1952 ja rehtorina 1948–1952. Hän omisti Helsingissä sähköakustisen insinööritoimiston Sain vuosina 1939–1940 ja akustisen insinööritoimisto T. K. Laakson vuodesta 1953 alkaen. Laakso oli yksi Ääniteknillinen Yhdistys ry:n perustajia vuonna 1943.

Julkaisuja
----------

Nimellä *T. K. Laakso*:

* *Radiokirja*. WSOY 1928
* *Elektroniputkista*. Tekijä, Helsinki 1928
* *Mikrofonista vastaanottimeen*. Julkaistu aiemmin kirjoitussarjana "Yleisradio"-lehdessä. Helsinki 1932
* *Lahden uusi yleisradioasema*. Helsinki 1936
* *Rakennusten akustisista kysymyksistä*. Helsinki 1937

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Kuka kukin on 1954
2. ↑  Eero Lampio, Arkistojen kertomaa Seuran 50-vuotistaipaleelta (Arkistoitu – Internet Archive), teoksessa Tapio Lahti, Jukka Linjama, Pekka Olkinuora & Mikko Sjöberg (toim.), Akustiikkapäivä 1993, Helsinki, 1993. ISSN 1236-8202.
**John Rennie** (7. kesäkuuta 1761 Phantassie, Itä-Lothian, Skotlanti – 4. lokakuuta 1821 Lontoo) oli skotlantilainen insinööri.

Elämä ja ura
------------

Rennie oli oppipoikana puimakoneen keksijän Andrew Meiklen työpajassa ja osallistua Edinburghin yliopiston fysiikan luennoille. Hän herätti aluksi huomiota myllynrakentajana ja myllykoneiden asentajana Matthew Boultonin ja James Wattin palveluksessa, mutta sai suuren maineensa lähinnä siltojen ja kanavien rakentajana. Siltainsinöörinä hän vastasi monista Englannissa ja Skotlannissa toteutetuista rakennelmista, joista merkittävimpiä olivat kolme Thamesin ylitystä - Waterloon silta, Southwarkin silta ja Lontoon silta - joista viimeistä hän ei ehtinyt nähdä valmistuvan. Hänen siltarakennustöitään ihaillaan niiden tyylikkyyden ja lujuuden vuoksi.

Kanavainsinöörinä hänen palveluksiaan alettiin hyödyntää noin vuonna 1790. Hän valvoi muun muassa Great Western Canal -kanavan rakentamista Somersetissa, Polbrookin kanavan rakentamista Cornwallissa, Arundel-Portsmouth-kanavan rakentamista Sussexissa ja Kennet-Avon-kanavan rakentamista Newburyn ja Bathin välillä. Wickin, Torquayn, Grimsbyn, Holyheadin, Howthin, Dunlearyn ja Hullin satamat sekä Lontoon satama (London Docks) ja Itä-Intian satama Thamesin varrella ovat esimerkkejä hänen satamatöistään. Portsmouthin, Chathamin, Sheernessin ja Plymouthin telakat ja suuri aallonmurtaja jälkimmäisen kaupungin sataman ulkopuolella luetaan hänen suurimpiin töihinsä.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  John Rennie *Encyclopedia Britannica*.  1911. Viitattu 13.10.2022.
2. 1 2 3  John Rennie *Nordisk familjebok*.  1889. Viitattu 13.10.2022.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **John Rennie** Wikimedia Commonsissa

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Saksa
* Israel
* Belgia
* Yhdysvallat
* Alankomaat

 |
|  |
| Tieteilijät | 
* CiNii

 |
|  |
| Taiteenala | 
* RKD Artists
* ULAN

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Irlanti
* Deutsche Biographie
* Structurae

 |
|  |
| Muut | 
* SNAC

 |

 |