recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Obed Hussey noin 1850 
 Juliste Husseyn leikkuukoneesta. 
**Obed Hussey** (1792–1860) oli yhdysvaltalainen keksijä. Hänen merkittävin keksintönsä oli niittokone, joka patentoitiin vuonna 1833. Se oli kilpailija samantyyppiselle koneelle, jonka oli patentoinut vuonna 1834 Cyrus McCormick. Hussey keksi myös höyryauran, koukkujen ja silmien hiontaa varten tarkoitetun koneen, myllyn maissin jauhamiseen, kuorintakoneen, sokeriruo'on murskauskoneen, keinotekoisen jään valmistuslaitteen, kynttilän valmistuskoneen ja muita laitteita. Hän omisti elämänsä tärkeimmän osan sadonkorjuukoneen parantamiseen.

Vaikka Cyrus McCormickin leikkuukoneet ylittivät viime kädessä markkinoilla Husseyn leikkuupuimurin, Hussey oli ensimmäinen henkilö, joka valmisti, patentoi ja myi tällaisen koneen Yhdysvalloissa. Hänen koneensa oli ensimmäinen siinä mielessä, että se ensin patentoitiin, ja se oli toiminut ainakin kahdeksassa osavaltiossa ennen kuin McCormickin kone oli poistunut Virginian laaksosta. Lisäksi Husseyn leikkausmekanismista, edestakaisin liikkuvien veitsien ja raotettujen suojasormien yhdistelmästä tuli tiettyjen muutosten jälkeen standardi sadonkorjuukoneissa (sormipalkkikone).

Lähteet
-------

1. ↑  Greeno, p. 5.
2. ↑  Canine, p. 30.
3. ↑  Greeno, p. 34, quoting an 1854 letter from Edward Stabler.
4. ↑  Canine, p. 29.
5. ↑  Hutchinson, v. 1, p. 164.
6. ↑  Hutchinson, v. 1, p. 161.
7. ↑  Miller, p. 39.
8. ↑  Hutchinson, v. 1, p. 169.
9. ↑  Hutchinson, v. 1, p. 159.
10. ↑  Hutchinson, v. 1, p. 193.


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Yhdysvallat

 |
|  |
| Muut | 
* NARA
* SNAC

 |

 |
Alfred Smith, Alfred Rollin maalaus.
**Alfred Smith** (1854 Bordeaux - 1936 Pariisi) oli ranskalainen impressionistinen taidemaalari. Hän maalasi paljon kaupunkinäkymiä.  

Smithin isä oli kotoisin Walesista ja hänen äitinsä oli ranskalainen. Smith opiskeli taidetta Hippolyte Pradelles`n, Léonce Chabry`n ja Amadeus Baudit`n oppilaana. Alfred Roll huomasi Smithin kyvyt ja ryhtyi promotoimaan häntä. Smith debytoi Pariisin Salongissa vuonna 1880 ja sai kunniamaininnan. Täysipäiväiseksi taiteilijaksi Smith ryhtyi vuonna 1886. Hän tuon ajan työnsä muistuttavat paljon Claude Monet ´n töitä.  

Vuonna 1888 Smith sai kolmannen luokan palkinnon ranskalaisten taiteilijoiden salongissa ja vuonna 1894 hänet nimitettiin kunnialegioonan ritariksi. Hänen töitään oli mukana Pariisin maailmannäyttelyssä vuonna 1900. Smith piti säännöllisesti näyttelyitä 1920 luvulle asti ja hänen töitään ostettiin Ranskan ja Italian museoihin.

Smith oli hyvä kuvaamaan metsiä, puutarhoja ja kaupunkinäkymiä. Hänen värien käyttönsä oli hienovireistä.Vierailtuaan Creusen laaksossa, hän kiinnostui alueen näkymistä ja maalasi niitä paljon. Samalla hänen värien käyttönsä muuttui kypsemmäksi. 

Nykyään Smithin töitä on Ranskan ja Yhdysvaltojen museoissa.

Teoksia
-------

* Raitiovaunu sateessa, maalattu vuonna 1880.Raitiovaunu sateessa, maalattu vuonna 1880.
* Aamiainen puiden alla, maalattu ennen vuotta 1895.Aamiainen puiden alla, maalattu ennen vuotta 1895.
* Veneretkellä, maalattu vuonna 1889.Veneretkellä, maalattu vuonna 1889.
* Kesäharmoniaa, maalattu vuonna 1899.Kesäharmoniaa, maalattu vuonna 1899.
* Bordeaux`n laitureilla, noin vuodelta 1900.Bordeaux`n laitureilla, noin vuodelta 1900.
* Nuori nainen lukee, maalattu vuonna 1910.Nuori nainen lukee, maalattu vuonna 1910.

Lähteet
-------

1. ↑
2. ↑
3. ↑
4. ↑
5. ↑
6. ↑
7. ↑

Aiheesta muualla
----------------

* 

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Yhdysvallat

 |
|  |
| Taiteenala | 
* Musée d'Orsay
* RKD Artists
* ULAN

 |
|  |
| Muut | 
* Europeana
* IdRef

 |

 |
**Autuniitti** eli **uraanikiille** (Ca(UO2)2(PO4)2 · 10–12 H2O) on uraania sisältävä fosfaattimineraali.

Autuniitti on radioaktiivista. Se sisältää uraania, jota käytetään ydin­voimaloissa ja ydinaseissa. Suuret löytyneet autuniittimäärät louhitaan kaupallisesti niiden uraanisisällön vuoksi. Uraaniatomin ydin on epä­vakaa ja voi hajota vapauttaen energiaa, jota voidaan hyödyntää ydin­reaktoreissa. Autuniitin kellanvihreät kiteet menettävät värinsä ja hajoavat kuivissa olosuhteissa. Tämä melko yleinen mineraali hehkuu kellanvihreänä ultraviolettivalossa. Tämä on tärkein menetelmä sen toteamiseksi, sisältääkö annettu näyte autuniittia.*lähde?*

Radioaktiivisuuden vuoksi on tärkeää säilyttää autuniittinäytteitä lyijyllä päällystetyssä muovirasiassa. Tähän rasiaan on asetettava vesiastia, jotta riittävä ilman kosteus estää autuniittia muuttumasta meta-autuniitiksi.*lähde?*

Ominaispiirteet
---------------

Autuniitti kuuluu fosfaattimineraalien ryhmään. Se sisältää radioaktiivista uraanimetallia, joten sitä on käsiteltävä erittäin varovasti. Uraanin lisäksi autuniitti sisältää kalsiumia, fosforia, happea ja vettä. Vasta kerätty autuniitti on kauniin keltaista tai kellan­vihreää sekä läpikuultavaa tai läpinäkyvää. Ajan myötä ja kuivassa ilmassa siitä tulee meta-autuniittia. Autuniitti voidaan todeta mittaamalla näytteen radioaktiivisuus. Testitulos ei välttämättä ole tarkka, sillä on olemassa muitakin samanvärisiä radioaktiivisia uraania sisältäviä mineraaleja. Vaikka uraani on luonnossa hyvin yleistä, sitä löydetään aina osana muita mineraaleja, ei koskaan puhtaana.

Lähteet
-------

1. ↑  David C. Cook & Wendy L. Kirk: "Autuniitti", *Mineraalit ja jalokivet*, s. 199. Suomeksi julkaissut Gummerus Kustannus Oy. Suomentanut Kalle Taipale. Gummerus, 2009. ISBN 978-951-20-8083-.
2. ↑  Geologinen sanakirja

Aiheesta muualla
----------------

* Webmineral: Autunite Mineral Data (englanniksi)
* Galleries: The Mineral Autunite (englanniksi)
* Mindat: Autunite (englanniksi)
**Jan Mikael Heikkilä** (s. 10. toukokuuta 1936 Tampere) on suomalainen eläköitynyt yritysjohtaja, joka on saanut kauppaneuvoksen arvonimen.

Heikkilän vanhemmat olivat toimitusjohtaja Gunnar Hjalmar Heikkilä ja Birgit Bjarma Svedberg. Hän avioitui 1959 farmaseutti Taina Helvi Viidan kanssa. Heikkilä tuli ylioppilaaksi Tampereen lyseosta 1956 ja valmistui Helsingin kauppakorkeakoulusta ekonomiksi 1960 ja kauppatieteiden maisteriksi 1963. Hän oli Hull Co-Operative Societyn PR-tehtävissä Hullissa Englannissa 1960, Kalevan kansalaiskoulun kaupallisten aineiden opettaja Tampereella 1960–1962 ja Piippo Oy:n vientipäällikkö Lempäälässä 1962–1963.

Otra Oy:ssä Heikkilä oli tiedotuspäällikkö ja tavaratalon apulaisjohtaja 1963–1965, Stockmannilla Tampereen tavaratalon myyntipäällikkö 1965–1967, Pietarsaaren tavaratalon paikallisjohtaja 1967–1970, Tampereen tavaratalon johtaja 1970–1974 ja yhtiön apulaisjohtaja 1971–1974. Tamron ensimmäisenä varatoimitusjohtajana hän toimi 1974–1981 ja Matkahuollon toimitusjohtajana 1981–1996. Heikkilällä on ollut myös useita liike-elämän ja muita asiantuntija- ja luottamustehtäviä. Kauppaneuvoksen arvonimen hän sai 1989.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Möttönen, Tuomas: Kauppaneuvos Jan Heikkilä (19236). *Suomen talouselämän vaikuttajat* -verkkojulkaisu (maksullinen). 5.9.2011. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura. Viitattu 20.10.2023.
2. 1 2  60-vuotias. Ammattina huoleton yritysjohtaja. *Helsingin Sanomat*, 10.6.1996, s. A4.
**Tšekkoslovakin kieli** (tšekiksi *jazyk československý*) oli sosiolingvistisistä syistä ensimmäisessä Tšekkoslovakian tasavallassa käytetty nimitys tšekin ja slovakin kielistä, jota käytettiin maassa vuosina 1920–1938. Kielen syntymiseen vaikutti ennen kaikkea se, että tšekkiläisten ja slovakialaisten katsottiin olevan kulttuurillisesti, historiallisesti, uskonnollisesti ja kielellisesti hyvin läheisiä. Kieli oli maan virallinen kieli, ja tšekin ja slovakin katsottiin olevan sen variantteja. Tšekkoslovakiaa opetettiin pakollisena aineena kouluissa, joissa opetuskieli oli jokin muu kuin tšekkoslovakia.

Toisen maailmansodan jälkeen slovakin kielen puolestapuhujat nostivat esille slovakin kielen erilaisuuden. Tšekkoslovakian toisen tasavallan perustamisen jälkeen "tšekkoslovakin kielen" käsitteestä luovuttiin..

Vaikka tšekki ja slovakki ovat melko läheisiä sukulaiskieliä, tšekkoslovakin virallistaminen toimi vahvana taustatekijänä slovakin kielen tunnustamiseksi.

Tšekkoslovakialainen 500 kruunun seteli vuodelta 1929. Etupuolella nimellisarvo kirjoitettu kääntöpuolelle myös venäjäksi, saksaksi ja unkariksi.

Lähteet
-------

1. ↑  Pojmy a označení *www.sochorek.cz*. Viitattu 17.10.2020. (tšekiksi)
2. ↑  Czechoslovakia | History, Map, & Facts *Encyclopedia Britannica*. Viitattu 11.5.2021. (englanniksi)
3. ↑  Severin K. Turosienski: *Education in Czechoslovakia*. U.S. Government Printing Office, 1936. Teoksen verkkoversio (viitattu 11.5.2021). (englanniksi)
4. ↑  Kaplan, Robert B. & Baldauf, Richard B.: *Language Planning and Policy in Europe*, s. 96. Multilingual Matters, 2006. Teoksen verkkoversio. (englanniksi)
5. ↑  Kamusella, Tomasz: *The Politics of Language and Nationalism in Modern Central Europe*, s. 519. Palgrave, 2009. Teoksen verkkoversio. (englanniksi)
6. ↑  Glottolog 4.3 - Czech-Slovak *glottolog.org*. Viitattu 17.10.2020. (englanniksi)
**Nathan Aspinall** (s. 15. heinäkuuta 1991 Stockport) on englantilainen dartsinpelaaja. Aspinall on pelannut PDC-liiton alaisuudessa vuodesta 2015, ja voittanut kaksi major-turnausta päihittämällä vuoden 2019 UK Openin loppuottelussa Rob Crossin sekä vuoden 2023 World Matchplayn loppuottelussa Jonny Claytonin. World Matchplay -turnauksen voitollaan Aspinall nousi ensimmäistä kertaa PDC:n maailmanrankingin viiden parhaan joukkoon.

Aspinall on myös saavuttanut voiton televisioidussa PDC-turnauksessa vuoden 2019 US Darts Mastersissa, jonka loppuottelussa hän voitti Michael Smithin. Dartsin maailmanmestaruuskilpailuissa Aspinall on selviytynyt välieriin kahdesti, vuonna 2019 jolloin hän putosi Michael Smithille, ja vuonna 2020 jolloin hän putosi Michael van Gerwenille.

Aspinallin lempinimi on "The Asp", ja sisääntulokappale The Killersin "Mr. Brightside".

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Nathan Aspinall *PDC*. Viitattu 15.9.2022. (englanniksi)
2. ↑  Darts results: Nathan Aspinall crowned World Matchplay champion after thrashing Jonny Clayton in the Blackpool final *www.sportinglife.com*. Viitattu 24.7.2023. (englanniksi)
3. ↑  Aaron Flanagan, Rhys Daly: Nathan Aspinall nails 11 consecutive legs to beat Clayton to World Matchplay *Dailystar.co.uk*.  23.7.2023. Viitattu 24.7.2023. (englanniksi)
4. ↑  Nathan Aspinall *ZXF Sports Management*. Viitattu 15.9.2022. (englanniksi)
**Eurico dos Santos Veloso** (13. huhtikuuta 1933 Sanandira – 30. syyskuuta 2023) oli brasilialainen roomalaiskatolinen arkkipiispa. Hänet vihittiin papiksi Juiz de Foran arkkihiippakuntaan 22. syyskuuta 1962 ja nimitettiin sen vihkipiispaksi sekä Selian titulaaripiispaksi 12. maaliskuuta 1987. Piispaksi vihkiminen seurasi 5. heinäkuuta. Pääkonsekraattorina toimi Juvenal Roriz, jota avustivat Antônio Carlos Mesquita, Sebastião Roque Rabelo Mendes, Hélio Gonçalves Heleno ja Lélis Lara.

22. toukokuuta 1991 Veloso sai nimityksen Luzin koadjuuttoripiispaksi, ja 18. toukokuuta 1994 hänestä tuli sen piispa. 28. marraskuuta 2001 hän sai nimityksen Juiz de Foran arkkipiispaksi, jona hän toimi, kunnes jäi eläkkeelle 28. tammikuuta 2009.

Lähteet
-------

1. ↑  Morre Dom Eurico dos Santos Veloso, arcebispo emérito de Juiz de Fora *Globo*.  1.10.2023. Viitattu 31.10.2023. (portugaliksi)
2. 1 2  Archbishop Eurico dos Santos Veloso [Catholic-Hierarchy] *www.catholic-hierarchy.org*. Viitattu 11.3.2023.
**Aarno Johannes Vihantola** (vuoteen 1906 **Grönroos**, 23. toukokuuta 1903 Turku - 13. maaliskuuta 1963 Helsinki) oli suomalainen pappi ja toimittaja.

Aarno Vihtantolan isä oli toimittaja ja maallikkosaarnaaja Oskari Vihantola. Hän kirjoitti ylioppilaaksi Lapuan yhteiskoulusta ja opiskeli teologiaa Helsingin yliopistossa. Opiskeluaikoinaan Vihantola kuului jyrkän nationalistiseen heränneiden teologianopiskelijoiden keskustelukerhoon, jossa hänen ohellaan olivat muun muassa Reino Ala-Kulju, Armas Antila, Olavi Kares ja Toivo Laitinen. Vihtola oli Lehtimäen vt. kirkkoherra 1928-1934), Pyhäjärven pitäjänapulainen 1934-1956 ja Paltamon kirkkoherra 1956-1963. Hän toimi myös *Heräävä Nuoriso* -lehden päätoimittajana.

Aarno Vihantolan poika oli Haapajärven pitkäaikainen kirkkoherra Jussi Vihantola (1936-2019). Kirjailija Siiri Vihantola oli hänen veljensä.

Teokset
-------

* Vihantola, Oskari ; Vihantola, Aarno: *Minun sydämeni valvoi*. Lapua: Herättäjä-yhdistys, 1957.
* *Uskonvanhurskaus*. Helsinki: Suomen Lähetysseura, 1963.

Lähteet
-------

1. 1 2  Kuolleita.  *Helsingin Sanomat*, 15.3.1963, s. 16. HS Aikakone (vain tilaajille). Viitattu 20.10.2023.
2. 1 2  Ylikangas, Kimmo: *Pietististä humanistiksi? : Olavi Kares herännäisyyden, kirkon ja yhteiskunnan muutoksen keskellä 1945–1974*, s. 21, 45. Väitöskirja. Helsinki: Helsingin yliopisto, 2018. ISBN 978-951-51436-8-6. Teoksen verkkoversio (PDF).
3. ↑  Savela, Antti: Haapajärven emeritus-kirkkoherra Jussi Vihantola on poissa (vain tilaajille)  4.3.2019. Keskipohjanmaa. Viitattu 20.10.2023.
**Bourbon-kreolit** (ran. *créole bourbonnais*) on nimitys erilaisille ranskaan pohjautuville kreolikielille, joita puhutaan Intian valtamerellä sijaitsevilla Afrikan saarilla. Toisinaan kieliryhmästä käytetään nimitystä "**maskareenien kreolit**" johtuen Maskareenien saarista. Ryhmä on osa maailmanlaajuista makroranskan kieliryhmää, joka käsittää ranskaan pohjautuvat pidgin- ja kreolikielet.

Nimitys *Bourbon* juontuu Réunionin vanhasta nimestä (Île Bourbon), josta Bourbon-kreolien uskotaan saaneen alkunsa.

Bourbon-kreoliin kuuluvat seuraavat kielet:

* Réunioninkreoli
* Morisyen
* Rodriguesinkreoli
* Agalegankreoli
* Seychellien kreoli
* Chagossaartenkreoli

Lähteet
-------

1. ↑  Glottolog 4.3 - Macro-French *glottolog.org*. Viitattu 26.12.2020.
2. ↑  Jansson, Fredrik; Parkvall, Mikael & Strimling, Pontus: Modeling the Evolution of Creoles (PDF)  2015. Linköping University Post Print. Viitattu 27.12.2020. (englanniksi)
3. ↑  What Are the Bourbonnais Creole Languages? *Alpha Omega Translations*.  23.10.2015. Viitattu 26.12.2020.
*Tämä artikkeli kertoo muusikosta. Samannimisestä urheilijasta kertoo artikkeli Jan Johansson (uimari).*
Jan Johansson vuonna 1965.
**Jan Johansson** (16. syyskuuta 1931 Söderhamn, Ruotsi – 9. marraskuuta 1968) oli ruotsalainen jazzpianisti, säveltäjä ja sovittaja.

Johansson aloitti pianonsoiton vuonna 1942. 1950-luvun alussa hän alkoi opiskella sähkötekniikkaa Göteborgin Chalmersin teknillisessä korkeakoulussa. Vapaa-ajallaan hän toimi pianistina korkeakoulunsa speksissä Chalmersspexetissä. Hän kuitenkin keskeytti opintonsa keskittyäkseen musiikkiin päätoimisesti. 1958–1960 hän soitti yhdessä Stan Getzin ja muiden yhdysvaltalaisten muusikkojen kanssa.

Johansson oli ensimmäinen eurooppalainen jäsen Jazz at the Philharmonicissa. Hän aloitti yhteistyön ruotsalaisten muusikoiden, muun muassa Arne Domnérusin ja Georg Riedelin kanssa vuonna 1961. Levystä *Jazz på svenska* on tullut moderni klassikko, joka on sekoitus jazzia ja ruotsalaista kansanmusiikkia. Johansson teki myös yhteistyötä Astrid Lindgrenin kanssa säveltäen musiikin hänen teksteihinsä. Tunnetuin näistä sävellyksistä on ehkä "Tässä on Peppi Pitkätossu".

Johansson meni naimisiin Else Bergströmin kanssa vuonna 1957 ja he saivat kaksi poikaa, Jens ja Anders, jotka ovat myös tunnettuja muusikoita. Johansson kuoli auto-onnettomuudessa 37-vuotiaana marraskuussa 1968.

Diskografia
-----------

* 1961 – *8 bitar Johansson*
* 1962 – *Innertrio*
* 1963 – *Jazz på svenska* (Georg Riedelin kanssa)
* 1963 – *Rörelser*
* 1964 – *In pleno*
* 1964 – *Jan Johansson spelar musik på sitt eget vis*
* 1965 – *Barnkammarmusik*
* 1966 – *Live in Tallinn* (Rune Gustafssonin ja Georg Riedelin kanssa)
* 1967 – *300.000*
* 1967 – *Jazz på ryska* (Georg Riedelin, Egil Johansenin, Arne Domnérusin, Bosse Brobergin ja Lennart Åbergin kanssa)
* 1968 – *Jazz på ungerska* (Svend Asmussenin kanssa)
* 1968 – *Musik genom fyra sekler* 3 LP
* 1988 – *Folkvisor* (*Jazz på svenska* ja *Jazz på ryska* samalla CD:llä)

Palkinnot
---------

* Gyllene Skivan -palkinto vuoden parhaasta ruotsalaisesta jazzlevystä 1960 ja 1961
* 3. palkinto Prahan kansainvälisillä jazzfestivaaleilla 1966

Kirjallisuutta
--------------

* Bjerknes, Bo: *Jan Johansson: 1931–1968*. Bollnäs: Ljusnan, 1998. ISBN 91-630-7147-9. Mukana CD, joka sisältää muun muassa osittain julkaisematonta materiaalia, haastattelun sekä täydellisen diskografian.

Aiheesta muualla
----------------

* Jan Johanssonin tuotanto Johanssonin veljesten Heptagon-levy-yhtiön sivustolla (englanniksi)
* Jan Johansson Internet Movie Databasessa. (englanniksi)

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Norja
* Espanja
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Italia
* Suomi (KANTO)
* Yhdysvallat
* Ruotsi
* Tšekki
* Puola

 |
|  |
| Taiteenala | 
* MusicBrainz

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Deutsche Biographie
* Elonet

 |
|  |
| Muut | 
* Europeana
* IdRef

 |

 |
"Polkupyörä" viitottuna japanilaisella viittomakielellä.
**Japanilainen viittomakieli** (japaniksi 日本手話, *Nihon Shuwa*) on Japanin kuurojen yhteisön käyttämä viittomakieli.

Japanilainen viittomakieli on läheistä sukua korealaiselle ja taiwanilaiselle viittomakielelle. Syy tälle on se, että Japani miehitti Koreaa ja Taiwania vuosina 1895–1945. Näiden vuosien aikana Japani lähetti opettajia perustamaan kuurojen kouluja alueille. Taiwanilainen ja japanilainen viittomakieli ovat sanastollisesti 60-prosenttisesti yhteneväisiä.

Vuonna 2006 arvioitiin, että kielellä on 50 000 käyttäjää.

Vuonna 1862 Japani lähetti tarkkailijoita Eurooppaan oppiakseen kuurojen yhteisöstä. Euroopassa nämä tarkkailijat näkivät kuuroille tarkoitettuja kouluja sekä kuuroja tehdastyöntekijöitä käyttämässä viittomakieltä. Ensimmäiset kuurojen koulut avattiin sokeiden koulujen yhteyteen. Nämä erotettiin toisistaan Taishō-kaudella.

Lähteet
-------

1. ↑  Glottolog 4.4 - Japanese Sign Language *glottolog.org*. Viitattu 26.7.2021.
2. ↑  Diane Brentari: *Sign Languages*. Cambridge University Press, 2010-05-27. ISBN 978-1-139-48739-9. Teoksen verkkoversio (viitattu 26.7.2021). en
3. ↑  Andrew McKirdy: Sign of the times: Helping deaf people get by in Japan *The Japan Times*.  22.7.2020. Viitattu 26.7.2021. (englanniksi)
4. ↑  Kaitlin Stainbrook, Rochelle, Kristen Dexter: Japanese Sign Language and Being Deaf in Japan *Tofugu*.  2.3.2016. Viitattu 26.7.2021. (englanniksi)
**Yhdenkertainen kirjanpito** on kirjanpitotapa, jossa liiketapahtumasta tehdään vain yhdelle tilille merkintä, kun maksu tapahtuu. Kirjauksella esitetään suorituksen ajankohta.

Liiketapahtumien kirjaaminen
----------------------------

Yhdenkertaiseen kirjanpitoon merkitään liiketapahtumina saadut tulot sekä maksetut menot, korot ja verot. Myös tavaroiden ja palvelujen oma käyttö on merkittävä liiketapahtumina kirjanpitoon. Tilikausi on kalenterivuosi. 

Yhdenkertaisessa kirjanpidossa liiketapahtuma kirjataan yhdelle tilille, kun taas kahdenkertaisessa kirjanpidossa liiketapahtuman kohdalle merkitään sekä rahan käyttö että rahan lähde ja tapahtuma siis kirjataan kahdelle tilille.

Lainsäädäntö Suomessa
---------------------

Suomessa kirjanpitolaki sallii yhdenkertaisen kirjanpidon liikkeen- ja ammatinharjoittajalle tiettyjen edellytyksien täyttyessä. Muilta yrityksiltä vaaditaan kahdenkertainen kirjanpito.

Kirjanpitolaki 1 luku 1 a §:
Luonnollisen henkilön kirjanpitovelvollisuus
Sen estämättä, mitä tämän luvun 2 §:ssä säädetään, ammatin- ja liikkeenharjoittaja ei ole velvollinen pitämään kahdenkertaista kirjanpitoa, mikäli sekä päättyneenä, että sitä edeltäneellä tilikaudella on täyttynyt enintään yksi seuraavista edellytyksistä: 1) taseen loppusumma ylittää 100 000 euroa; 2) liikevaihto tai sitä vastaava tuotto ylittää 200 000 euroa; tai 3) palveluksessa on keskimäärin yli kolme henkilöä.

Lähteet
-------

* Kirjanpitolaki 1336/1997
* Salin, Marjo: *Liikkeen- ja ammatinharjoittajan kirjanpitokirja*. Verotieto Oy, 2012.

Aiheesta muualla
----------------

* Verohallinto (Arkistoitu – Internet Archive)
* Patentti- ja rekisterihallitus
* Ammatinharjoittajan kirjanpito (Arkistoitu – Internet Archive)
* Yritysvinkit.fi – Yhdenkertainen vai kahdenkertainen kirjanpito?[vanhentunut linkki]

1. ↑  Tomperi, Soile: *Käytännön kirjanpito, 31. painos*, s. 15. Edita, 2023.
**Lannion** on kunta läntisessä Ranskassa Côtes-d'Armorin departementissa Bretagnen alueella. Lannionissa on departementin aliprefektuuri.

Historia
--------

Léguerjoen ylittävä Pont de Lannion
Kunta sijaitsee Englannin kanaalin rannikolla Léguerjoen suulla. Tällä kohdalla rannikko tunnetaan nimellä Côte de granit rose. Alueella on ollut asutusta Neoliittiselta kaudelta lähtien. Nykyinen kunnan keskusta kehittyi joen ylittävän sillan kohdalle. Siltaa suojaamaan rakennettiin linna ja keskiajalla keskustan ympärille rakennettiin suojavallit. Lannionista kehittyi keskiajalla kaupan keskus ja sen markkinat ovat yhä tunnetut.

Nähtävyyksiä
------------

Keskustan vanhoja taloja
Kunnan näkymää hallitsee Brélévenezin kirkko, jonne johtaa 140 porrasta. Lannionissa on yhä keskiaikaisen kaupungin ilmapiiri vanhoine aukioineen ja mukulakivikatuineen. Myös vanhoja koristeellisia puu- ja liuskekivitaloja on yhä paljon jäljellä.

Talous
------

Lannionissa on teknologiapuisto, missä on noin sata korkean teknologian yritystä ja tutkimuskeskusta. Siellä sijaitsee myös tietoliikennealan yhtiö Nokian yksikkö Nokia Lannion. Se kuului aikaisemmin Alcatel-Lucent -yhtiöön.

Lähteet
-------

1. ↑  Insee
2. 1 2 3  Lannion, Radiant capital of Trégor Official website of tourism in Brittany. Viitattu 24.6.2020. (englanniksi)
3. ↑  Hyypiö, Anni: Asiantuntija Nokian jätti-irtisanomisista Ranskassa: "Erikoinen tilanne olisi, jos ei voisi henkilöstömäärää vähentää, vaan sen tulisi aina olla sama"  23.6.2020. Satakunnan Kansa. Viitattu 24.6.2020.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Lannion** Wikimedia Commonsissa
**Pekka Ulmanen** (1958 – 2023 Vaajakoski) oli suomalainen muusikko, joka oli jyväskyläläisen Se-yhtyeen kosketinsoittajana käyttäen nimeä *P. A. Ulmanen*.

Pekka Ulmanen kävi Kemin lyseota yhdessä Se-yhtyeen keulahahmon Yarin eli Jari Knuutisen kanssa. He molemmat erosivat koulusta ollessaan lukion toisella luokalla perustaakseen oman bändin. Ulmasella oli laaja levykokoelma ja hän tutustutti myös Yarin suomalaiseen 1970-luvun alun rockiin. Heillä oli Kemissä *Pohjolan Voima*-nimnen yhtye, jonka nimeksi tuli sittemmin *Se* ja kotipaikaksi Jyväskylä. Se-yhtye oli toiminnassa vuosina 1976–1985. Yhtye julkaisi tänä aikana neljä studioalbumia, joista usealla Ulmanen oli mukana soittamassa.

Ulmanen teki sittemmin sekalaisia töitä ja oli muun muassa useiden vuosien ajan Miljoonasade-yhtyeen valomiehenä. Pitkään sairastellut Ulmanen kuoli 65-vuotiaana sairauskohtaukseen kotonaan Jyväskylän Vaajakoskella. Ulmasen kuolemasta kertoi 12. lokakuuta 2023 Se-yhtyeen keulahahmo Yari julkisessa Facebook-päivityksessään.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Muusikko Pekka Ulmanen on kuollut, Iltalehti 12.10.2023
2. 1 2 3  Muusikko Pekka Ulmanen on kuollut – "Hieno lempeä mies kantoi riivaajiaan joka päivä", Heikki Salo muistelee, Ilta-Sanomat 12.10.2023
3. ↑  Se-yhtyeestä tuttu kosketinsoittaja Pekka Ulmanen on kuollut, Helsingin Sanomat 12.10.2023
**Paavo Juhani Kuronen** (20. heinäkuuta 1942 Helsinki – 19. joulukuuta 2017) oli suomalainen everstiluutnantti, joka toimi Lapin jääkäripataljoonan komentajana.

Kuronen syntyi konstaapeli Paavo Kurosen ja Ingrid Oseniuksen perheeseen. Hänen puolisonsa vuodesta 1963 oli Maria Tikka.

Kuronen tuli ylioppilaaksi Helsingin kaksoisyhteislyseosta 1962 ja suoritti Kadettikoulun 1966 ja Sotakorkeakoulun 1975. Hän toimi opetusupseerina ja komppanianpäällikkönä Uudenmaan jääkäripataljoonassa 1966–1972 ja opetusupseerina Taistelukoulussa 1975–1980. Pääesikunnassa Kuronen oli toimistoesiupseeri 1980–1985 toimistopäällikkö 1985–1989. Lapin jääkäripataljoonan komentajana hän toimi vuodesta 1989 vuoteen 1990, jolloin hän erosi vakinaisesta palveluksesta. Kuronen oli puolustusvoimien moninkertainen ikämiesten sadan metrin vapaauinnin mestari.

Kuronen ylennettiin vänrikiksi 1963, luutnantiksi 1966, yliluutnantiksi 1969, kapteeniksi 1972, majuriksi 1977 ja everstiluutnantiksi 1985.

Lähteet
-------

1. ↑  Paavo Juhani Kuronen *BillionGraves*. Viitattu 31.7.2021. (englanniksi)
2. 1 2 3 4  *Kadettiupseerit 1920–2000*, s. 342. Kuronen, Paavo Juhani. Helsinki: Kadettikunta ry. Upseeriliitto ry. 2000. ISBN 951-98334-3-9.
Ritarikunnan tunnuksia
**Kuningas Abdulazizin ritarikunta** (arab. وسام الملك عبد العزيز‎, *wisam am-malik Abdaziz*) on saudiarabialainen ritarikunta. Se on perustettu 20. maaliskuuta 1971 kuningas Faisalin käskystä. Ritarikunta on nimetty Saudi-Arabian kuningaskunnan perustajan, Ibn Sa’udin, mukaan ja se on maan korkein siviilille myönnettävä kunnianosoitus.

Kunnianosoitusta myönnetään tunnustuksena kuningaskunnan hyväksi tehdyistä ansioista. Saajan ei tarvitse olla Saudi-Arabian kansalainen. Kaikki ritarikuntaan nimitettävät henkilöt nimitetään ensin alimpaan luokkaan, ja ylennyksiä tehdään 5 vuoden välein, mikäli ansioitunut palvelus kuningaskunnan hyväksi on jatkunut. Poikkeuksia tähän tehdään mm. kuningashuoneen jäsenten ja muiden sellaisten henkilöiden, jotka ovat ansioituneet poikkeuksellisella tavalla, kohdalla.

Ritarikunnassa on neljä luokkaa:

* I luokka
* II luokka
* III luokka
* IV luokka

Lähteet
-------

1. 1 2  Order of Abdulaziz Al Saud (King Abdulaziz Order of Merit), I Class Grand Commander Breast Star *Medalbook*. Viitattu 31.10.2023. (englanniksi)
2. ↑  What’s the significance behind Saudi Arabia’s Order of King Abdulaziz medal? *Al Arabiya English*.  20.5.2017. Viitattu 31.10.2023. (englanniksi)
3. 1 2  The Order of King Abdulaziz - Saudi Arabia Medals & Awards *identifymedals.com*.  17.3.2023. Viitattu 31.10.2023. (englanniksi)
| "My Wave"Soundgarden |
| --- |
| Singlen "My Wave" kansikuva |
| Singlen tiedot |
|  Albumilta | *Superunknown* |
|  Äänitetty  | heinä–syyskuu 1993Bad Animals Studio, Seattle |
|  Julkaistu | lokakuu 1994 |
|  Tuottaja(t) | Michael Beinhorn, Soundgarden |
|  Tyylilaji | grunge |
|  Kesto | 05.12 |
|  Levy-yhtiö | A&M |
| Soundgardenin muut singlet |
| "Black Hole Sun"1994 | "My Wave"1994 | "Fell on Black Days"1994 |

**My Wave** on Soundgardenin Australiassa julkaisema single , joka julkaistiin vuonna 1994 albumilta *Superunknown*. Kappaleesta tehtiin myös musiikkivideo. Kappaleen ovat kirjoittaneet Chris Cornell ja Kim Thayil.

Kappaletta käytettiin kokoelma-albumilla "MOM" (Music For Our Mother Ocean) vuonna 1996. Sitä käytettiin "Endless Summer II" -elokuvan trailerissa.

Kappaleen musiikkivideo kuvattiin Calgaryssä , Kanadassa ja sen kokosi Henry Shepherd.

Kappaleet
---------

1. My Wave – 5.12 (säv. Cornell/Thayil)

Aiheesta muualla
----------------

* Discogs
* Albumi *My Wave* Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
**Kama‘āina** on havaijinkielinen termi, jolla viitataan Havaijin osavaltion pitkäaikaisiin asukkaisiin. Termillä ei oteta kantaa henkilön etniseen taustaan ja kama‘āina voi olla etninen havaijilainen tai kuka tahansa muu, joka asuu osavaltion alueella. Termi on peräisin havaijin kielen sanoista *kama* ("lapsi") ja *‘āina* ("maa"). Etnisistä havaijilaisista käytetään nimitystä kanaka.

Koska Havaijilla on paljon turisteja, kama‘āina on kätevä termi, jolla erotellaan toisistaan turisti ja paikalliset. Monet paikalliset yritykset tarjoavat kama‘āinoille ns. kama‘āina-alennuksen, joka on suuruudeltaan noin 10 %. Alennuksen saa usein esittämällä osavaltion myöntämän henkilökortin.

Lähteet
-------

1. ↑  Definition of KAMAAINA *merriam-webster.com*.  2022. Viitattu 5.9.2022. (englanniksi)
2. ↑  Hawaiian Word of the Day: Kamaʻāina *Hawaii News Now*.  23.10.2020. Viitattu 5.9.2022. (englanniksi)
3. ↑  Popular Hawaiian Terms and Phrases to Know for Travelers to Kauai *Royal Coconut Coast*.  2022. Viitattu 5.9.2022. (englanniksi)
4. ↑  The Meaning of Kamaʻaina *Maui Magazine*.  1.9.2010. Viitattu 5.9.2022. (englanniksi)
5. ↑  What Are Kama'aina Discounts & How Do I Get One? *Hawaii Life*.  1.11.2014. Viitattu 5.9.2022. (englanniksi)
Magneettinen deklinaatio.
Magneettikentän vaakakomponentin suunnat ja pituuspiirien suunnat eroavat toisistaan. Punaisella vaakakomponentti ja sinisellä pituus- ja leveyspiirit. 
Edmond Halleyn kartta vuodelta 1701 kuvaa erannon ensimmäistä kertaa
**Eranto** eli **magneettinen deklinaatio** eli **neulaluvunkorjaus** tarkoittaa kulmaa maantieteellisen pohjoissuunnan (napapohjoinen) ja magneettisen pohjoissuunnan (neulapohjoinen) välillä. Eranto johtuu siitä, että Maan magneettikentän vaakakomponentti ei ole yhdensuuntainen maantieteellisen pohjoissuunnan kanssa. Magneettikompassin näyttämään pohjoissuuntaan vaikuttaa lisäksi eksymä, jonka aiheuttavat kompassin läheisyydessä olevat magneettiset massat. 

Eranto on erisuuruinen eri kohdissa maapallon pintaa. Esimerkiksi Suomessa eranto on +6° – +16° itään päin. Eranto myös muuttuu hitaasti ajan myötä Maan magneettikentän muuttuessa. Eranto ja sen muutosnopeus on yleensä merkitty karttoihin ja merikarttoihin niin sanottuun *erantoruusuun*. Suomessa muutos on noin +6' (kulmaminuuttia) vuodessa. Itäistä erantoa kutsutaan positiiviseksi ja läntistä negatiiviseksi johtuen laskutoimituksista, joita joudutaan tekemään muunnettaessa tosisuuntia kompassisuunniksi tai päinvastoin.

Erannon muuttuminen vuosien 1590 ja 1990 välillä.

Katso myös
----------

* kompassi
* magneettinen pohjoisnapa
* navigointi
* eksymä

Lähteet
-------

1. ↑  Geomagnetism Frequently Asked Questions *noaa.gov*. Viitattu 3.7.2018.
2. ↑  Magnetic declination *Natural Resources Canada*. Viitattu 2018-7-3.

Aiheesta muualla
----------------

* Eranto Suomessa
* Erannon laskin
* Magnetic field direction 2010 NOAA ja Coloradon yliopisto.
**Lastenvaunut**, myös **lastenrattaat**, ovat pyörillä liikuteltava, usein kuomun suojaamat rattaat, jotka on tarkoitettu alle 6-vuotiaiden lasten liikuttamiseen paikasta toiseen. Lastenvaunuja on erilaisia, eri muotoisia, näköisiä ja kokoisia.

 Pienen vauvan vaunut, joissa lapsen on tarkoitus maata.
 Isomman lapsen kolmipyöräiset vaunut, joissa lapsi voi istua.
Pienimmät vauvat nukkuvat makuuvaunuissa, joiden koppa voi olla irrotettava ja toimia vauvan kantokoppana. Isommat lapset istuvat ratasistuimella. Yhdistelmärattaissa voidaan vaihtaa käyttöön joko koppa tai istuin. Tuplarattaissa voi kuljettaa kahta lasta – joko kaksosia tai eri-ikäisiä sisaruksia. Matkarattaat voi taittaa kokoon kuljetusta varten, ja juoksurattaat sopivat vauhdikkaaseen työntämiseen.

Kottikärryt lastenrattaina. Kaiverrus 1300-luvulta.
Lapsia on työnnetty erilaisissa kärryissä satojen vuosien ajan. Varhaiset lastenvaunut muistuttivat kottikärryjä.*lähde?* Modernien lastenvaunujen historia alkaa 1700-luvulta, jolloin ne muistuttivat senaikaisia hevosvaunuja. 1840-luvulla kuningatar Viktoria tilasi kolmet lastenvaunut lapsilleen, ja niistä tuli yläluokan suosima tuote. Ensimmäisen maailmansodan jälkeen lastenvaunut yleistyivät myös keskiluokan parissa.

Lastenvaunujen tekniikka on kehittynyt ja hintataso noussut 2000-luvulla. Yhdistelmävaunut voivat maksaa yli tuhat euroa.

Lähteet
-------

1. ↑   (Arkistoitu – Internet Archive)
2. ↑  Evolution of the Strollers Babble.com
3. ↑  A Man Named William Kent and His Stroller (Arkistoitu – Internet Archive). Katie Greenwich 2010.
4. ↑  Lastenrattaat verottavat vanhempien lompakkoa. Pohjolan Sanomat 28.6.2012

Aiheesta muualla
----------------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Lastenvaunut**.
* Virtual Pram Museum
Brasiliassa käytettävä portugalinkielinen kirjaimisto
**Portugalin kieltä kirjoitetaan** latinalaisin aakkosin, ja aakkosistoon kuuluu 26 kirjainta.

| Isot kirjaimet |
| --- |
| A | B | C | D | E | F | G | H | I | J | K | L | M | N | O | P | Q | R | S | T | U | V | W | X | Y | Z |
| **Pienet kirjaimet** |
| a | b | c | d | e | f | g | h | i | j | k | l | m | n | o | p | q | r | s | t | u | v | w | x | y | z |

Historia
--------

Ensimmäiset merkinnät kirjoitetusta portugalista ovat peräisin 800-luvulta Galician kuningaskunnan hallinnollisista asiakirjoista. Portugali ja galego muodostivat tuolloin yhteisen kantakielen, galego-portugalin. Tätä kieltä käytettiin vielä Portugalin itsenäistymisen jälkeen: vuonna 1290 kuningas Dinis I määräsi, että kansankielestä on tehtävä kuningaskunnan hallinnon kieli ja tämän portugalin esimuodon pohjana toimivat galego-portugalinkieliset runot.

Kirjaimet K, Y ja W lisättiin aakkosistoon virallisesti vasta vuonna 1990 tehdyn ortografisen uudistuksen yhteydessä. Syitä muutokseen olivat mm. se, että monet sanakirjat käyttivät jo näitä kirjaimia ja se, että monissa portugalinkielisissä maissa käytetään sanoja, joissa käytetään kyseisiä kirjaimia.

Lähteet
-------

1. ↑  ScriptSource - Portuguese written with Latin script *scriptsource.org*. Viitattu 8.10.2022.
2. ↑  Alfabeto oficial da Língua Portuguesa *portugues.com.br*.  2022. Viitattu 8.10.2022. (portugaliksi)
3. ↑  Portuguese language, alphabet and pronunciation *omniglot.com*. Viitattu 8.10.2022.
4. ↑  Acordo ortográfico da língua portuguesa *Diário da República*.  2009. Viitattu 8.10.2022. (portugaliksi)
**Essaouira-Mogadorin lentoasema** (arab. مطار الصويرة موكادور‎) (IATA: **ESU**, ICAO: **GMMI**) on julkinen lentoasema Essaouiran provinssissa Marrakech-Tensift-Al Haouzin hallintoalueella Marokon länsiosassa. Lentoaseman päällystetyllä kiitotiellä on pituutta 2 607 metriä ja leveyttä 45 metriä. Asema sijaitsee 117 metrin korkeudessa merenpinnasta. Essaouira-Mogadorin lentoasemalla on lentokoneiden pysäköintitilaa 12 000 m². Terminaalin pohjapinta-ala on 3 000 m². Lentoaseman kautta pystyy kulkemaan 300 000 matkustajaa vuodessa.

Lentoasemalta on kaksi päivittäistä lentoa Casablancaan. Lisäksi kesäaikaan asemalta on lentoja Pariisiin. Ryanair aloitti keväällä 2013 lennot asemalta Ranskan Marseilleen ja Belgian Charleroihin.

Lentoasema sijaitsee noin 15 kilometrin päässä provinssin pääkaupungista Essaouirasta etelään Agadiriin johtavan tien varrella. Lentoasemalta liikennöi linja-autoja Essaouiraan.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Presentation ONDA. Viitattu 10.2.2013. (englanniksi)
2. ↑  Mogador Intl World Aero Data.  Arkistoitu 6.6.2011. Viitattu 10.2.2013. (englanniksi)
3. ↑  ESU - Airport The Great Circle Mapper. Viitattu 10.2.2013. (englanniksi)
4. 1 2  Bainbridge, James et al.: *Morocco*, s. 231. Lonely Planet Publications Pty Ltd, 2011. ISBN 978-1-74179-598-1. (englanniksi)
5. ↑  Ryanair due to introduce two new bases in Morocco  17.1.2013. TTG Middle East & North Africa (TTG MENA). Viitattu 10.2.2013. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Lentoasema The Airport Guide -sivustolla (englanniksi)
**Antti Rietrikki (Rieti) Helaakoski** (7. marraskuuta 1858 Raahe – 2. tammikuuta 1945 Tampere) oli suomalainen lyseon lehtori ja maantieteilijä.

Helaakosken vanhemmat olivat merimies Antti Helaakoski ja Maria Hahtola. Hän pääsi ylioppilaaksi Oulun suomalaisesta yksityislyseosta 1881 ja valmistui Helsingin yliopistosta filosofian kandidaatiksi ja maisteriksi 1886. Myöhemmin hän valmistui filosofian lisensiaatiksi ja tohtoriksi 1936.

Helaakoski oli oppikoulun opettajana Oulussa ja Tampereella. Hän oli vt. saksan kielen, luonnonhistorian ja matematiikan opettajana Tampereen reaalilyseossa 1887–1890, luonnontieteen, maantieteen ja historian lehtorina Oulun lyseossa 1890–1905, historian, maantieteen ja luonnonhistorian kollegana Oulun klassillisessa lyseossa vuoteen 1912 ja viimeksi historian ja maantiedon lehtorina Tampereen lyseossa 1912–1926.

Helaakoski oli naimisissa vuodesta 1892 Anna Maria Lindmanin kanssa. Heidän lapsiaan olivat filosofian tohtori, runoilija Aaro Hellaakoski ja taidemaalari Aira Helaakoski.

Julkaisuja
----------

* *Havaintoja jäätymisilmiöiden geomorfologisista vaikutuksista*, väitöskirja. Suomen maantieteellisen yhdistyksen julkaisuja 9. Helsinki 1912
* *Jouhtenisen saaren rantamuodoista Höytiäisellä*. Terra 1/1915

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899
2. 1 2  Lehtori Antti Helaakoski 70-vuotias, Aamulehti, 07.11.1928 nro 306, s. 8, Kansalliskirjaston Digitoidut aineistot
3. ↑  Oulun Lyseon luontokerho Esikon havaintokirja vuosilta 1898-1907, Antti Rönkän perunakuoppa-blogi 11.1.2017
4. ↑  Biografiskt lexikon för Finland 3. Republiken A–L (2011)


|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Saksa
* Alankomaat

 |

 |
**Marjo-Leena Kuusela-Kitti** (o.s. *Kuusela*, s. 30. syyskuuta 1946 Turku) on suomalainen koreografi, tanssija ja akateemikko.

Elämä ja ura
------------

Kuusela aloitti tanssin neljävuotiaana Lahja Salvianderin liikuntakoulussa Turussa ja suuntautui päämäärätietoisesti tanssin pariin. Vuosina 1953–1965 Kuusela tanssi Turun teatterissa. Hän ei kuitenkaan halunnut tanssia klassista balettia, eikä muita tanssin lajeja voinut opiskella Suomessa. Kuusela päätyi teatteriohjaajan koulutukseen Tampereelle vuonna 1966. Vuosina 1966–1970 hän tanssi Tampereen Työväen Teatterissa.

Vuonna 1972 Kuusela ja tanssija-koreografi Maria Wolska perustivat Tanssiteatteri Raatikon, jossa työskenteli myös Kuuselan puoliso tanssija-koreografi Tommi Kitti. Kuusela toimi ryhmässä koreografina, tanssijana kaikissa produktioissa vuosina 1972–1978 ja taiteellisena johtajana vuosina 1974–1987. Monet Kuuselan tanssiteokset pohjautuivat suomalaisen kirjallisuuden klassikoihin.

Myöhemmin Kuusela on vieraillut muun muassa Kansallisbaletissa ja Helsingin Kaupunginteatterin tanssiryhmässä, jonka johtajana hän toimi vuosina 1992–1995. Kuusela toimi myös Teatterikorkeakoulun tanssitaiteen professorina vuodesta 1996, opetusalanaan koreografia. Hän hoiti Teatterikorkeakoulun vararehtorin virkaa 1997–2000.

Teoksia
-------

### Tanssiteatteri Raatikko

* Työläisvaimo 1973
* Väki ilman valtaa 1974
* Salka Valka 1977
* Cayda-puu 1981
* Ystävättäret 1984
* Toinen sinfonia 1985
* Junttibaletti 1986
* Viimeisten aikojen kvartetto 1988

### Suomen Kansallisooppera

* Seitsemän veljestä 1980, 1992
* Sali 6 1981
* Ronja Ryövärintytär 1989
* Hobitti 2001

### Oopperatuotannot

* Viimeiset kiusaukset 1975
* Nixon Kiinassa 1990

### Muut

* Runar 1991 (Helsingin kaupunginteatteri)
* So Long (2002), Tanssiryhmä Täpinä
* Murheellisten laulujen maa (2004), Tanssiryhmä Tsuumi
* Kaunotar ja peto 2010 (Aurinkobaletti)
* Huijausko (2012) Rimpparemmi
* Samaa syytä (2013) Turun Konservatorio

Palkinnot ja tunnustukset
-------------------------

* 1975 Valtion 1-vuotinen taiteilija-apuraha
* 1981 Valtion 3-vuotinen taiteilija-apuraha
* 1980 Vantaan kulttuuripalkinto
* 1987 Pro Finlandia -mitali
* 1987 Valtion 15-vuotinen taiteilija-apuraha
* 1992 Suomen kulttuurirahaston tunnustuspalkinto
* 2004 taiteen valtionpalkinto
* 2009 Taiteen akateemikko

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Suhonen, Tiina: / Kuusela, Marjo (1946 - ) *Kansallisbiografia-verkkojulkaisu (maksullinen)*.  21.3.2005 (päivitetty 17.4.2009). Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura. Viitattu 14.12.2014.
2. ↑  Vantaan kulttuuripalkinto Vantaan kaupunki, vantaa.fi. Viitattu 2.7.2016.

Aiheesta muualla
----------------

* Suhonen, Tiina: / Kuusela, Marjo (1946–) *Kansallisbiografia-verkkojulkaisu (maksullinen)*.  17.4.2009. Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura.

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Yhdysvallat

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Kansallisbiografia
* Uppslagsverket Finland
* Biografiasampo

 |

 |
Suomalaiset ratsastajat lähdössä Tukholmaan kilpailemaan 1941. Aili Nevalainen kuvassa kolmas oikealta.
**Aili Nevalainen** (o.s. **Kosonen**, 12. tammikuuta 1906 – 8. helmikuuta 1994)  oli suomalainen kilparatsastaja, joka saavutti lukuisia voittoja este-, koulu- ja laukkakilpailuissa. Nevalaisen kilpaura alkoi 1930-luvulla ja jatkui vuoteen 1962 saakka.

Aili Nevalainen edusti Helsingin Ratsastajia ja toimi seuran naistoimikunnan varapuheenjohtajana vuodesta 1931 alkaen. Nevalainen oli Hippodromin johtajan Carl Ducanderin opissa ja ratsasti ensimmäiset kilpailunsa ruuna Alfilla vuonna 1931. Nevalainen osallistui Alfilla myös korkeushyppykilpailuun, jossa ratsukko hyppäsi 156 cm. Ensimmäisen vuoden aikana Nevalainen saavutti 43 palkintoa, joista 16 oli voittoja. Nevalainen osallistui myös kansainvälisiin kilpailuihin. Hänet palkittiin Suomen Ratsastajainliiton pronssisella ansiomerkillä vuonna 1934. Myöhemmin hän sai vielä sekä hopeisen että kultaisen ansiomerkin.

Nevalaisen kilpailu-ura keskeytyi talvisodan sytyttyä 1939. Sodan aikana hän toimi eläinlääkintälottana Hämeenlinnan Kotihevossairaala 1:ssä.

Aili Nevalaisen puoliso oli Eino Nevalainen, joka toimi aktiivisesti ratsastusurheilun saralla erilaisissa toimihenkilötehtävissä. Heidät molemmat on haudattu Helsingin Malmin hautausmaalle.

Lähteet
-------

1. ↑  Kuolleita.  *Helsingin Sanomat*, 23.2.1994, s. A6.
2. 1 2 3 4 5  toim. Käyhkö, Pekka: *Tuusulan Derby 1930-luvun ratsastusurheilussa*, s. 172–174. , 2021. ISBN 978-952-94-5182-1.
3. ↑  Jalkanen, Lauri & Saarinen, Anne: *Vuosisata ratsain*, s. 22. Ratsastuskustannus Oy, 1986. ISBN 951-99782-6-7.
4. ↑  Hautahaku.fi Helsingin seurakuntayhtymä. Viitattu 25.7.2023.
**Chaosbreed** on vuonna 2003 Helsingissä perustettu suomalainen death metal -yhtye. Yhtyeen soittajat ovat tunnettuja muista suomalaisista metallimusiikkia soittavista kokoonpanoista, kuten Amorphis, The Black League, Mannhai, Moonsorrow ja Sonic Roots.

Historia
--------

Chaosbreed sai alkunsa, kun viisi muissa metalliyhtyeissä vaikuttavaa muusikkoa, jotka olivat jo pidempään halunneet soittaa death metallia, yhdisti voimansa vuonna 2003. Ensimmäisissä harjoituksissa rumpuja soitti Nalle Österman (oik. Björn Österman), bassoa Oppu Laine (oik. Olli-Pekka Laine) ja kitaraa Marko Tarvonen. Pian mukaan liittyivät laulaja Taneli Jarva ja kitaristi Esa Holopainen.

Yhtyeen nimi on mukailtu Entombedin vuonna 1991 ilmestyneellä levyllä *Clandestine* olevasta kappaleesta *"Chaos Breed"*. Osa yhtyeestä olisi kuitenkin halunnut bändin nimeksi *Genitalia*.

Ensimmäisen demonsa yhtye julkaisi internetissä. Koska kysyntää oli, Rising Realm Records julkaisi demon EP-levynä nimellä *Unleashed Carnage* vuonna 2003. Ensimmäinen studiolevy *Brutal* ilmestyi vuonna 2004, ja sen julkaisi Century Media Records. Levyn kymmenestä kappaleesta kolme oli mukana *Unleashed Carnage* -EP:llä. *Brutal* sisältää myös videomateriaalia. Lisäksi yhtye on julkaissut vuonna 2004 split singlen yhdessä Rytmihäiriön kanssa.

Vaikutteikseen Chaosbreed on maininnut mm. seuraavat yhtyeet: Entombed, Dismember, Unleashed, Carcass ja Slayer. Chaosbreedin on sanottu olevan uskollinen vaikutteilleen, mutta soitosta kuitenkin tulee oma vilpitön into esiin. Keikkoja Chaosbreed on tehnyt lähinnä pääkaupunkiseudulla. Yhtye ei ole virallisesti lakannut olemasta, mutta koska jokaisella sen jäsenellä on toimensa muissa yhtyeissään, ei yhteisen ajan ja paikan tai innon löytyminen keikkailuun tai levyntekoon ole ollut itsestään selvää.

Kokoonpano
----------

* Oppu Laine – basso
* Marko Tarvonen – kitara
* Nalle Österman – rummut

### Entiset jäsenet

* Taneli Jarva – laulu
* Esa Holopainen – kitara

Diskografia
-----------

Studioalbumit
* *Brutal*  (2004, Century Media Records)

**EP:t**

* *Unleashed Carnage*  (2003, Rising Realm Records)

Splitit
* *Chaosbreed / Rytmihäiriö*  (2004, Homorock Records)

Kappaleita kokoelmilla 
* *Rautakanki*  (2005, Low Frequency Records, kappale *Prelude to Death*)

Lähteet
-------

1. 1 2  Chaosbreed *Encyclopaedia Metallum*.  13. kesäkuuta 2008. Viitattu 1. heinäkuuta 2008. (englanniksi)
2. 1 2 3  Serpent: Chaosbreed *Imperiumi.net*.  19.12.2003. Viitattu 1.7.2008.
3. ↑  Luxi Lahtinen: Interview With Chaosbreed *metal-rules.com*. Viitattu 26.7.2008. (englanniksi)
4. 1 2  Antti Klemi: Chaosbreed - Brutal *Imperiumi.net*.  9.5.2004. Viitattu 1.7.2008.
5. ↑  Rytmihäiriö, Chaosbreed - Split *Meteli.net*. Viitattu 1.7.2008. [vanhentunut linkki]

Aiheesta muualla
----------------

* Levyarvostelu imperiumi.net -sivustolla
* Levyarvostelu noise.fi -sivustolla
Ernst Ahlbom vuonna 1920
**Ernst Henric Wilhelm Ahlbom** (18. maaliskuuta 1866 Västmanland, Ruotsi – 15. elokuuta 1934 Helsinki) oli ruotsalaista syntyperää oleva teatterinjohtaja ja näyttelijä.

Ahlbomin vanhemmat olivat tilanomistaja V. Ahlbom ja Charlotta Gumaelius. Hän kävi oppikoulua ja suoritti 1883 Josephsonin teatterikoulun. Ahlbom toimi kiertuenäyttelijänä 1884–1894, oli Helsingin ruotsalaisen teatterin näyttelijänä 1894–1896 sekä johti omaa teatterikiertuettaan 1896–1898. Hän oli sitten näyttelijänä ja ohjaajana Turun ruotsalaisessa teatterissa 1898–1900 ja Helsingin ruotsalaisessa teatterissa 1900–1919. Ahlbom oli Vaasan ruotsalaisen teatterin johtajana vuoteen 1920 saakka ja sen jälkeen Turun ruotsalaisen teatterin johtajana 1920–1926.

Teokset
-------

* *Minnen och anteckningar från en trettiofemårig teaterbana I*. Söderström, Helsingfors 1919
* *En skådespelares minnen*. Söderström, Helsingfors 1931

Lähteet
-------

* Ernst Henric Wilhelm Ahlbom SKS:n kirjailijamatrikkelissa (toimimaton linkki) (Vanhentunut linkki)
* Wikiaineisto : Kuka kukin oli 1961

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Suomi (KANTO)

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Uppslagsverket Finland

 |

 |
**Jousenpuistonaukio** (ruots. *Bågparksplatsen*) on kaupunkiaukio Tapiolan Urheilupuistossa kaakkoisessa Espoossa. Se rakennettiin Urheilupuiston metroaseman yhteyteen 2010-luvulla.

Jousenpuistonaukio on neljältä suunnalta rakennusten rajaama. Itä- ja eteläreunan rakennusten katutasolla on liiketiloja. Länsireunalla sijaitsee metroasema, jonne on esteetön kulku aukiolta. Asemapaviljongin molemmin puolin on kulku Koivu-Mankkaan tielle, johon aukio rajautuu lännessä. Pohjoisessa aukio rajautuu Esport Centeriin. Jousenpuistonaukion päällysteenä on mustavalkoinen betonikiveys. Aukion keskellä on istuinpenkkejä soikiomaisessa muodostelmassa, jonka keskellä on kukkaistutuksia.

Kuvia
-----

* Aukio luoteestaAukio luoteesta
* Aukio jatkuu kaakkoon kävelykatunaAukio jatkuu kaakkoon kävelykatuna
* Aukio kevätasussaanAukio kevätasussaan

Lähteet
-------

1. 1 2  Espoon karttapalvelu : Jousenpuistonaukio *kartat.espoo.fi*. Viitattu 26.9.2023.
2. ↑  Metro-Espoon esikatselu: Urheilupuisto *lakkakuningas.wordpress.com*. Viitattu 26.9.2023.
3. ↑  Jousenpuistosta kehittyi houkutteleva oleskelualue Tapiolan asukkaille *sitowise.com*. Viitattu 26.9.2023.