**Sosiologia** 

**Teoria** 

Diskurssianalyysi · Positivismi  
Konfliktiteoria · Kriittinen teoria  
Rakenteellinen funktionalismi  
Sosiaalinen konstruktionismi

**Keskeisiä teoreetikkoja** 

Émile Durkheim  
Karl Marx · Max Weber



**Sosiologian alueita** 

Julkinen sosiologia  

Laki · Kasvatus  
Poikkeavuus · Rikollisuus  
Sosiaalinen verkosto  
Stratifikaatio · Talous · Tiede  
Tieto · Uskonto  
Väestö · Yhteiskuntaluokka  
Ympäristö · Armeija  
Kaupunki

**Keskeisiä käsitteitä** 

Habitus · Identiteetti · Normi  
Jälkimoderni · Myöhäismoderni  
Notkea moderni  
Sosiaalinen pääoma · Valta


 **Kielitiede** 

**Kielen rakenne ja kirjoitus** 

Morfologia · Syntaksi  
Ortografia · Fonetiikka  
Fonologia

**Kielen tutkimus** 

Stilistiikka · Pragmatiikka  
Dialektologia · Leksikologia  
Historiallis-vertaileva kielitiede  
Semantiikka

**Tieteenaloja** 

Kielifilosofia  
Kielihistoria  
Neurolingvistiikka  
Psykolingvistiikka  
Sosiolingvistiikka  
Kieliteknologia  
Käännöstiede  
Diskurssianalyysi



**Diskurssianalyysi** (myös **diskurssitutkimus**) tarkoittaa analyysiä, joka kohdistuu kirjoitettuun, puhuttuun tai merkein viestittyyn kielen käyttöön tai muuhun merkittävään semioottiseen tapahtumaan. Näitä kutsutaan vaihtelevasti määritellen nimityksellä diskurssi. Olennainen ero diskurssianalyysin ja lingvistiikan välillä on, että diskurssianalyysi pyrkii tuomaan esiin diskurssin tuottajan (kielenkäyttäjän) sosiaalipsykologisia ominaisuuksia sen sijaan että keskittyisi esimerkiksi luonnollisten kielten rakenteiden ongelmien tutkimiseen.*lähde?* Diskurssianalyysin taustateorioihin kuuluu sosiaalisen konstruktionismin käsitys, että ihmisten tavat hahmottaa todellisuutta ovat sosiaalisesti rakentuneita.

Diskurssianalyysi muodostaa monitahoisen kokonaisuuden, jonka keskeinen ilmiö, kielenkäyttö, jäsentyy merkitysten, kommunikativiisuuden ja kulttuurisuuden ulottuvuuksille. Kulttuuriset merkitykset rakentuvat sosiaalisessa todellisuudessa, jota ilmentää ihmisten keskinäinen kommunikatiivinen ja symbolinen toiminta, kuten keskustelut, puheet ja kirjoitukset.

Diskurssianalyysista erottuu erilaisia painotuksia tai koulukuntia:

* kielitieteelliset suuntaukset
* tiedonsosiologiset suuntaukset
* diskursiivinen psykologia
* poststrukturalistisesti painottunut kriittinen diskurssianalyysi

Kriittinen diskurssianalyysi
----------------------------

Muun muassa Teun A. van Dijk on kehittänyt kriittisen diskurssianalyysin (CDA) teoriaa. Hänen mukaansa CDA keskittyy diskurssin rooliin valta-aseman (uudelleen)tuottamisessa ja haastamisessa. Valta-asemalla tarkoitetaan tässä eliittien, instituutioiden tai ryhmien harjoittamaa sosiaalisen vallan käyttöä, josta seuraa sosiaalista eriarvoisuutta. Tämä eriarvoisuus voi ilmetä muun muassa poliittisena, kulttuurisena, etnisenä tai sukupuolten välisenä epätasa-arvona.

Van Dijkin mukaan eriarvoisuutta voidaan tuottaa monilla eri tavoilla, kuten valta-aseman avoimella tukemisella, legitimaatiolla, kieltämisellä, lieventämisellä ja salaamisella. CDA tutkii, millä rakenteilla, strategioilla tai muilla tekstin, puheen tai muun viestinnän tapahtumilla on merkitystä näissä valta-aseman uudelleentuottamisen muodoissa.

CDA ei pyri muiden diskurssianalyysin lähestymistapojen tavoin edistämään tietyn alan, paradigman, koulukunnan tai diskurssiteorian rakentumista. Sen sijaan CDA:ssa ollaan ensisijaisesti kiinnostuneita tietyistä yhteiskunnallisista kysymyksistä. Van Dijkin mukaan CDA:han luettavat teoriat, kuvaukset, metodit ja empiirinen työ on valittu tai laadittu siten, että ne edistävät sosiaalipoliittisten tavoitteiden toteutumista. Koska vakavat yhteiskunnalliset ongelmat ovat luonteeltaan kompleksisia, tämä yleensä edellyttää monitieteistä lähestymistapaa, missä erottelu teorian, kuvauksen ja sovelluksen välillä menettää merkitystään.

Keskittyminen yhteiskunnallisten ongelmien, kuten valta-aseman ja eriarvoisuuden perusteelliseen ymmärtämiseen ei kuitenkaan tarkoita, että teoreettinen tarkastelu hylättäisiin. Päinvastoin, ilman kompleksisia ja kehittyneitä teorioita perusteellinen ymmärrys ei ole mahdollista. Tälle teoreettiselle pyrkimykselle on olennaista analysoida valta-aseman ja diskurssin kompleksisia suhteita.

### Kritiikki

CDA:ta on myös kritisoitu. Muun muassa Peter E. Jones on väittänyt, ettei tavallisten viestintää koskevien kysymysten ja kyseenalaistuksen perusteella voi rakentaa menetelmää politiikan ja ideologian kritiikkiin. Jonesin mukaan CDA pyrkii antamaan kuvan, että tekstin ideologista suuntautumista voidaan analysoida irrallaan sen poliittisesta tulkinnasta, ikään kuin pelkät semanttiset tai kieliopilliset ominaisuudet heijastaisivat tekstin ideologista suuntautuneisuutta. Näin ollen CDA on vain tietynlaisten tulkinnallisten preferenssien pukemista näennäisen objektiivisuuden kaapuun. Näitä preferenssejä ohjaavat muun muassa tietyt oletukset ja näkemykset politiikasta, ideologiasta ja diskurssin roolista ja tehtävistä yhteiskunnassa.

Lähteet
-------

* Jokinen, Arja, Juhila, Kirsi & Suoninen, Eero: *Diskurssianalyysi liikkeessä*. 2. painos. Tampere: Vastapaino, 2002. ISBN 951-768-053-8. (suomeksi)
* Pietikäinen, Sari & Mäntynen, Anne: *Kurssi kohti diskurssia*. Tampere: Vastapaino, 2009. ISBN 978-951-768-243-5. (suomeksi)

### Viitteet

1. ↑  Arja Jokinen 2002: Diskurssianalyysin suhde sukulaistraditioihin, teoksessa Diskurssianalyysi liikkeessä, s. 59
2. ↑  Arja Jokinen & Kirsi Juhila 2002: Diskurssianalyyttisen tutkimuksen kartta, teoksessa Diskurssianalyysi liikkeessä, s. 54-55
3. ↑  Eero Suoninen 2002: Näkökulma sosiaalisen todellisuuden rakentumiseen, teoksessa Diskurssianalyysi liikkeessä, s. 35-36
4. 1 2 3 4  Principles of critical discourse analysis (PDF) Teun A. van Dijk.  Arkistoitu 27.10.2011. Viitattu 12.9.2011. (englanniksi)
5. ↑  Jones, Peter. Why there is no such thing as ‘‘critical discourse analysis’’ Language & Communication 27 (2007) 337–368


|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Kulttuurintutkimus |
| --- |
|  |
| 
* Dekonstruktio
* Diskurssianalyysi
* Jälkistrukturalismi
* Kriittinen teoria
* Kulttuuriantropologia
* Kulttuurifilosofia
* Kulttuurisosiologia
* Semiotiikka
* Strukturalismi

 |
|  |
| 
* Alakulttuuri
* Kulttuurievoluutio
* Kulttuuriteollisuus
* Populaarikulttuuri
* Postmodernismi
* Vastakulttuuri
* Visuaalinen kulttuuri

 |

 |