**Fulani** (myös *fulfulde*) on Länsi-Afrikassa asuvien fulbejen puhuma atlantinkongolainen kieli. Se on levinnyt laajalle alueelle, johon kuuluvat Senegal, Gambia, Guinea-Bissau, Guinea, Sierra Leone, Mali, Ghana, Burkina Faso, Niger, Togo, Benin, Nigeria ja Kamerun. Kielellä on 14,4 miljoonaa puhujaa, mikä tekee siitä maailman 79. puhutuimman kielen.

Kielen puhujat käyttävät siitä lännessä nimitystä *pulaar* tai *pular* ja muualla nimeä *fulfulde*. Nimitys *fulani* on lainattu englantiin hausasta. Fulanin lähimmät sukukielet ovat wolof ja serer. Perinteisesti karjanhoitoa harjoittavien ja islamin levittämiseen osallistuneiden fulbejen lisäksi kieltä puhuvat myös monet naapurikansat. Fulania kirjoitettiin 1800- ja 1900-luvuilla arabialaisella kirjaimistolla. Nykyinen ortografia perustuu latinalaiseen kirjaimistoon.

Fonologia
---------

### Konsonantit

|  | Bilabiaali | Alveolaari | Palataali | Velaari | Glottaali |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Norm. | Pal. |
| **Nasaali** | m | n | ɲ | ŋ |  |  |
| **Klusiili** | **Norm.** | p | b | t | d |  | k | g | ʔ | ʔʲ |
| **Prenas.** | mb | nd |  | ŋg |  |  |
| **Affrikaatta** | **Norm.** |  |  | t͡ʃ | d͡ʒ |  |  |  |
| **Prenas.** |  |  | nd͡ʒ |  |  |  |
| **Implusiivi** | ɓ | ɗ |  |  |  |  |
| **Frikatiivi** | f | s |  |  | h |  |
| **Tremulantti** |  | r ~ ɾ |  |  |  |  |
| **Lateraali** |  | l |  |  |  |  |
| **Approksimantti** | w |  | j |  |  |  |

Lähde:

### Vokaalit

|  | Etinen | Keskinen | Takainen |
| --- | --- | --- | --- |
| **Suppea** | i |  | u |
| **Puolisuppea** | e |  | o |
| **Avoin** |  | a |  |

Kaikki vokaalit voivat esiintyä sekä lyhyinä että pitkinä.

Lähde:

Ortografia
----------

Fulanilla ei ole yhtä vakiintunutta kirjoitusjärjestelmää, vaan sitä voidaan kirjoittaa latinalaisilla, arabialaisilla kirjaimilla tai sitten adlam-kirjoituksella.

Esimerkiksi Guineassa käytetään latinalaista aakkostoa, johon on lisätty kirjaimet ɓ, ɗ, ŋ, ɲ ja ƴ ja josta puuttuvat q, v, x ja z, joita kuitenkin käytetään lainasanoissa. Aakkosiin kuuluvat digrafit mb, nd, ng ja nj. Heittomerkillä on äännearvo.

| A a | B b | Nb nb | Ɓ ɓ | C c | D d | Nd nd | Ɗ ɗ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| /a/ | /b/ | /mb/ | /ɓ/ | /c/ | /d/ | /nd/ | /ɗ/ |
| E e | F f | G g | Ng ng | H h | I i | J j | Nj nj |
| /e/ | /f/ | /g/ | /ŋg/ | /h/ | /i/ | /ɟ/ | /nɟ/ |
| K k | L l | M m | N n | Ŋ ŋ | Ɲ ɲ | O o | P p |
| /k/ | /l/ | /m/ | /n/ | /ŋ/ | /ɲ/ | /o/ | /p/ |
| R r | S s | T t | U u | W w | Y y | Ƴ ƴ | ' |
| /r/ | /s/ | /t/ | /u/ | /w/ | /j/ | /ʔʲ/ | /ʔ/ |

Muissa maissa käytettävät aakkostot poikkeavat toisistaan vain vähän. Muualla kuin Guineassa käytetään nb:n asemesta mb:tä. /ɲ/ voidaan merkitä ñ tai ny.

Kielinäyte
----------

»Innama aadeeji fof poti, ndimɗidi e jibinannde to bannge hakkeeji. Eɓe ngoodi miijo e hakkilantaagal ete eɓe poti huufo ndirde e nder ɓ iynguyummaagu.»

Suomeksi:  
»Kaikki ihmiset syntyvät vapaina ja tasavertaisina arvoltaan ja oikeuksiltaan. Heille on annettu järki ja omatunto, ja heidän on toimittava toisiaan kohtaan veljeyden hengessä.»

(YK:n ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen 1. artikla)

Lähteet
-------

1. ↑  Kielten nimet suomeksi *yumpu.com*. Viitattu 18.8.2016.
2. 1 2  *International encyclopedia of linguistics, second edition, vol. 1*, s. 46–47. New York: Oxford University Press, 2003. ISBN 0-19-516783-X.
3. ↑  Glottolog 4.6 - Fula *glottolog.org*. Viitattu 5.10.2022.
4. ↑  Iman Ghosh: Ranked: The 100 Most Spoken Languages Around the World *Visual Capitalist*.  15.2.2020. Viitattu 5.10.2022. (englanniksi)
5. ↑  *Concise Encyclopedia of Languages of the World*, s. 430. Oxford: Elsevier, 2009. ISBN 978-0-08-087774-7.
6. 1 2  Fula alphabet, pronunciation and language *omniglot.com*. Viitattu 5.10.2022.
7. ↑  ScriptSource - Fulah *scriptsource.org*. Viitattu 5.10.2022.
8. ↑  Yhdistyneiden kansakuntien ihmisoikeusvaltuutetun toimisto

Beninin kielet
boko | fon | fulani | gbe-kielet | ifè | joruba | mina | ranska | tammari | tem | toli | waama