**Pohjoissaame** on uralilaiseen kielikuntaan kuuluva saamelaiskieli. Pohjoissaame kuuluu pohjoisiin länsisaamelaiskieliin. Pohjoissaamea puhuvat pohjoissaamelaiset, joita on Suomen, Ruotsin ja Norjan pohjoisosissa noin 50 000 henkilöä. Varsinaisia kielen puhujia on kuitenkin 20 700, joista 15 000 Norjassa. Se on saamelaiskielistä puhujamäärältään ylivoimaisesti suurin, ja joidenkin arvioiden mukaan saamenkielisistä jopa 75 prosenttia puhuu pohjoissaamea. Usein, joskin epä­täsmällisesti, sitä kutsutaankin lyhyesti "saamen" tai "lapin" kieleksi.

Suomessa pohjoissaamen varsinaista puhuma-aluetta ovat Utsjoki, Inari, Enontekiö ja Sodankylän pohjoisosa. Norjassa pohjoissaame on virallinen kieli yhdeksässä kunnassa ja Ruotsissa 18 kunnassa. Norjassa Koutokeinossa ja Kaarasjoella se on asukkaiden huomattavan enemmistön kieli ja Uuniemen sekä Tenon kunnissa enemmistön kieli. Suomessa pohjoissaamen kielellä oli enemmistöasema Uts­joen kunnassa 2000-luvulle saakka.

Murteet
-------

Pohjoissaame jaetaan tornionsaamen, ruijansaamen ja merisaamen murteisiin, joista ruijansaame jakaantuu edelleen itä- ja länsimurteeseen. Tornionsaamea puhutaan Ruotsin Norrbottenissa ja Norjan Tromssan läänin eteläosissa. Ruijansaamen länsimurretta puhutaan Norjassa Tromssan läänin keskiosista Finnmarkin keskiosiin sekä Suomessa Enontekiöllä, Inarin länsiosassa ja Sodankylän pohjoisosissa. Ruijansaamen itämurretta puhutaan Norjassa Finnmarkin itäosissa sekä Suomessa Inarissa ja Utsjoella. Merisaamen puhuja-alue rajoittuu Norjassa Kvenangenin ja Varanginvuonon väliselle rannikolle. Lisäksi sitä puhuttiin aikoinaan Suomessa Petsamon rannikolla. Murteista merisaame on sikäli erikoinen, että siinä esiintyy eräitä itäsaamelaisille kielille ominaisia ääntämyksellisiä piirteitä.

Kirjakielen historiaa
---------------------

Pohjoissaamea on käytetty kirjakielenä 1720-luvulta lähtien. Tuolloin sillä julkaistiin etupäässä hengellistä kirjallisuutta. Uusi testamentti julkaistiin 1840 ja koko Raamattu vuonna 1895. Kirjallinen aineisto säilyi pitkään hengellisenä ja erilaisten alkeisopetus- ja valistustyylisten tekstien tasolla. Pohjoissaamen kaunokirjallisen kauden katsotaan alkaneen lopulta vuonna 1910, jolloin ilmestyi Johan Turin teos *Muitalus sámiid birra*, jota seurasivat Anders Larsenin romaani *Bæivve-Alggo* vuonna 1912 ja Pedar Jalvin runo- ja novellikokoelma *Muohtačálmmit* vuonna 1915. Kielen ortografia oli kuitenkin pitkään vakiintumaton, ja sitä kirjoitettiin 1900-luvulla eri tavoin Norjassa, Ruotsissa ja Suomessa, kunnes kieli sai yhtenäisen ortografian vuonna 1978. Nykyisin pohjoissaameksi julkaistaan alkukielisen kaunokirjallisuuden lisäksi myös käännöskirjallisuutta. Pääosa kirjallisuudesta julkaistaan Norjassa.

Kielihistoriallisesti merkille pantavaa on, että vuoden 1895 aikainen, vakiintumatonta ortografiaa käyttävä raamatunkäännös on edelleen käytössä. Nykyaikaista kirjoitustapaa käyttävä Uusi testamentti julkaistiin vuonna 1989, ja koko uudistettu raamatunkäännös tuli käyttöön vuonna 2019.

Vanhin edelleen ilmestyvä pohjoissaamenkielinen aikakauslehti on vapaakirkollinen *Nuorttanaste*, joka perustettiin vuonna 1898. Vuosina 1904–1911 ilmestyi ensimmäinen sanomalehti *Saǥai Muittalægje*. Vuonna 2008 perustettu sanomalehti *Ávvir* ilmestyy nykyisin viidesti viikossa.

Nykytilanne
-----------

Kolmikielinen rajakyltti valtatiellä 21 Kilpisjärvellä. Alin sana, *SUOPMA*, on pohjoissaamea.
Vuodesta 1992 alkaen pohjoissaamella on ollut virallisen kielen asema Suomessa niin kutsutulla saamelaisalueella. Suomessa saamelaiskielien käyttöä on turvattu erityisellä saamen kielilailla. Tämän lain mukaan saamelaisilla on oikeus viranomaisten kanssa asioidessaan sekä eräissä muissa yhteyksissä käyttää suullisesti tai kirjallisesti saamea. Norjassa Finnmarkin alueella monet lapset opiskelevat kieltä ja todennäköisesti jatkavat sen käyttöä myös aikuisina.

Suomessa pohjoissaamen, kuten muidenkin saamelaiskielten, keskeinen ongelma on, ettei saamelaisten kotiseutualueen ulkopuolisilla kunnilla ole velvollisuutta järjestää saamen opetusta. Tämän vuoksi vuonna 2013 jo yli puolet Suomen saamelaislapsista oli oman äidinkielensä opetuksen ulkopuolella. Vuonna 2015 varhaiskasvatuksessa kielen oppimiseen tarkoitettuja pohjoissaamen kielipesiä oli toiminnassa viisi kappaletta. Ylioppilastutkinnossa pohjoissaamen voi suorittaa sekä äidinkielen että vieraan kielen kokeena.

Suomessa pohjoissaamea voi opiskella pääaineena Oulun yliopiston Giellagas-instituutissa. Lisäksi Lapin yliopiston saamentutkimus tarjoaa opintoja kielen äidinkielisille puhujille saamenkieliseksi luokanopettajaksi pätevöitymistä varten. Helsingin yliopiston Suomen kielen, suomalais-ugrilaisten ja pohjoismaisten kielten ja kirjallisuuksien laitoksella on valittavana saamentutkimuksen opintolinja sekä Turun yliopiston Suomen kielen ja suomalais-ugrilaisen kielentutkimuksen oppiaineessa yksi pohjoissaamen kurssi. Myös  Saamelaisalueen koulutuskeskuksen vuoden mittaisella opintolinjalla Inarissa sekä joissakin  kansalais- ja työväenopistoissa voi opiskella pohjoissaamea.

Suomen ulkopuolella pohjoissaamea voi opiskella ainakin Tromssan yliopistossa Norjassa.

Aakkoset
--------

| A a | Á á | B b | C c | Č č | D d | Đ đ | E e | F f | G g |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| a | á | be | ce | če | de | đe | e | eff | ge |
| /a/ | /æ/ | /b/ | /ts/ | /tʃ/ | /d/ | /ð/ | /e/ | /f/ | /ɡ/ |
| H h | I i | J j | K k | L l | M m | N n | Ŋ ŋ | O o | P p |
| ho | i | je | ko | ell | emm | enn | eŋŋ | o | pe |
| /h/ | /i/ | /j/ | /k/ | /l/ | /m/ | /n/ | /ŋ/ | /o/ | /p/ |
| R r | S s | Š š | T t | Ŧ ŧ | U u | V v | Z z | Ž ž |
| err | ess | eš | te | ŧe | u | ve | ez | ež |  |
| /r/ | /s/ | /ʃ/ | /t/ | /θ/ | /u/ | /v/ | /dz/ | /dʒ/ |

Pohjoissaamen kirjoitusjärjestelmä ei ole täysin äänteenmukainen, ja erityisesti eräissä astevaihtelutapauksissa sanan kirjoitusasun muuttuminen ilmaisee pikemminkin švaa-vokaalin esiintymistä ja esiintymättömyyttä kuin varsinaisesti konsonanttien pituutta. Lisäksi vokaalin perään kirjoitetun *i*:n äännearvo on aina /j/, ja kyseessä on siten konsonantti. Konsonanttiyhtyminä merkitään palataalisia konsonantteja *nj*, *dj* ja *lj* sekä harvinaisia, vain sanansisäisinä esiintyviä, soinnittomia konsonantteja *hn*, *hm*, *hl*, *hr* ja *hj*. Sananloppuinen *t* ääntyy /h/ tai /ht/, ja *d* ääntyy /đ/ silloin, kun se on sanan toisessa tai kolmannessa tavussa. Sanan alussa esiintyessään konsonantit *p*, *t* ja *k* ovat voimakkaasti aspiroituneet ja esiintyvät lähinnä norjalaisperäisenä piirteenä verraten tuoreissa lainasanoissa. Kaikkiaan pohjoissaamessa on 32 erilaista konsonanttifoneemia, mikä on uralilaisen kielikunnan kielelle runsaasti.

Pohjoissaamessa on viisi vokaalia, joista muodostuu neljä diftongia: *ea*, *ie*, *oa* ja *uo*. Diftongien ääntämyksessä on pieniä murre-eroja. Kirjain *á* merkitsee pohjoissaamen läntisissä murteissa pitkää a:ta ja idempänä ä:n tapaista, suun etuosassa ääntyvää a:ta. Mikäli muutamissa lainasanoissa esiintyvät kirjaimet w, y, ä, ö ja å sisällytetään aakkostoon, niiden järjestys on norjan kielen aakkoston mukainen.

Vaikka pohjoissaamen kirjoitustapa onkin standardoitu, sitä luetaan murteellisesti eli eräiden kirjainten tarkka äännearvo riippuu lopulta lukijan käyttämästä murteesta. Tämä tosin on vähitellen muuttumassa muun muassa kouluopetuksessa käytetyn kielen standardisoitumisen myötä.

Äännerakenne
------------

Pohjoissaamen äännejärjestelmä on seuraavanlainen:

Konsonantit|  | Labiaalit | Dentaalit | Alveolaarit | Postalveolaarit | Palataalit | Velaarit |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nasaalit | m | n |  |  | ɲ | ŋ |
| Klusiilit | pʰ p b | tʰ t d |  |  |  | kʰ k g |
| Affrikaatat |  |  | t͡s d͡z | t͡ʃ d͡ʒ |  |  |
| Frikatiivit | f v | θ ð | s | ʃ |  | h |
| Approksimantit |  |  |  |  | j |  |
| Lateraalit |  |  | l |  | ʎ |  |
| Tremulantit |  |  | r |  |  |  |

* Soinnillisten äänteiden yhteydessä ja joskus sanan alussa soinnittomilla äänteillä on soinnilliset tai osittain soinnilliset allofonit. Pitkinä ne ovat kuitenkin aina soinnittomia.
* Klusiilit ennen homorgaanisia nasaaleja lausutaan ilman laukeamaa, toisin sanoen /pm tn/ [p̚m t̚n]. Jotkut puhujat lausuvat ne glottaaliklusiileina.
* /v/ ääntyy [v] tavun alussa ja [β] tai [w] tavun lopussa.

Vokaalit|  | etu | taka |
| --- | --- | --- |
| suppea | i | u |
| väli | e | o |
| väljä | a |

Vokaalipituus on foneemista. Sitä ei osoiteta oikeinkirjoituksessa, mutta se on usein ennustettavissa. Painollisissa tavuissa /i u o ɑ/ ovat yleensä lyhyitä, kun taas /a/ ja diftongit ovat pitkiä. Painollista tavua seuraavassa tavussa /a i u/ ovat yleensä pitkiä paitsi /j/:n jälkeen. Toisessa painottomassa tavussa ei ole pitkää vokaalia.

### Paino

Pohjoissaamen sanoissa paino on ensimmäisellä tavulla, yhdyssanoissa myös loppuosan ensimmäisellä tavulla. Paino on pohjoissaamessa hyvin keskittynyt*selvennä*, mikä luo puhekieleen ominaisen sävelkulun ja on osaltaan vaikuttanut myös taivutuspäätteiden muotoutumiseen. Jos sanassa on enemmän kuin kolme tavua, siinä on myös sivupainollinen tavu.

### Astevaihtelu

Pohjoissaamen astevaihtelu on varsin rikasta, ja sillä on keskeinen osa kielen rakenteessa. Pohjoissaamessa asteita on kolme: vahvan (II) ja heikon (I) asteen lisäksi on olemassa niin kutsuttu ylipitkä vahva aste (III). Pohjoissaamessa kaikki konsonantit voivat kahdentua ja ovat astevaihtelun alaisia, ja erilaisia astevaihtelutapauksia on kaikkiaan 147 kappaletta. Astevaihtelu voi tapahtua vahvan ja heikon asteen, ylipitkän vahvan ja vahvan asteen tai jopa ylipitkän vahvan ja heikon asteen välillä. Viimeksi mainittu on erityisesti supistumavartaloisten sanojen ominaisuus. Esimerkissä keskuskonsonantisto on lihavoitu:

* vahva aste → heikko aste (II → I): "joki" *jo**hk**a* → "joen" *jo**g**a*
* ylipitkä vahva aste → vahva aste (III → II): "isoäiti" *á**hkk**u* → "isoäidin" *á**hk**u*
* ylipitkä vahva aste → heikko aste (III → I): "kuusi" *gu**htt**a* → "kuudes" *gu**đ**át*
* heikko aste → ylipitkä vahva aste (I → III): "ihminen" *o**lmm**oš* → "ihmiset" *o**lbm**ot*

Osa pohjoissaamen sanoista on astevaihtelusta vapaita eli niiden keskuskonsonantisto pysyy taivutettaessa muuttumattomana. Tällaisia ovat ainoastaan eräät suhteellisen tuoreet lainasanat.

Kielioppi
---------

Pohjoissaamen kieli on hyvin agglutinoiva, ja sillä on paljon yhteisiä piirteitä muiden uralilaisten kielten kanssa.

Kieliopin lähteenä on tässä toiminut pääasiassa.

### Substantiivit

Substantiivit jaetaan parillistavuisiin (pohjoissaameksi *bárrastavval*), paritontavuisiin (*bárahisstavval*) sekä supistumavartaloisiin (*kontrakšuvdna*) substantiiveihin. Näistä parillistavuiset jaetaan edelleen *a*-, *á*-, *i*-, *u*-, *e*- ja *o*-vartaloisiin loppuvokaalin mukaan. Paritontavuisilla nimitys viittaa yksikön genetiivin tavumäärään, ja myös ne ovat yleensä nominatiivissa kaksitavuisia. Substantiivit taipuvat yksikössä ja monikossa sekä sijamuodoissa, joita pohjoissaamessa on 6 tai 7 sijaa riippuen siitä, katsotaanko genetiivi ja akkusatiivi samankaltaisuutensa vuoksi yhdeksi sijaksi. Yleensä pohjoissaamessa puhutaan genetiivi–akkusatiivista yhtenä sijana, mutta muutamissa yksittäistapauksissa sijat eroavat. Lokatiivi on yleinen paikallissija, joka on muodostunut inessiivin ja elatiivin langetessa yhteen.

Esimerkkinä parillistavuisen á-substantiivin 'lapsi', *mánná*, paritontavuisen substantiivin 'koira, peni', *beana**,* sekä supistumavartaloisen substantiivin 'poro', *boazu,* taivutus yksikössä ja monikossa.

|   | yksikkö | monikko | yksikkö | monikko | yksikkö | monikko |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nominatiivi | mánná | mánát | beana | beatnagat | boazu | bohccot |
| Genetiivi | máná | mánád | beatnaga | beatnagiid | bohcco | bohccuid |
| Akkusatiivi | máná | mánád | beatnaga | beatnagiid | bohcco | bohccuid |
| Lokatiivi | mánás | mánáin | beatnagis | beatnagiin | bohccos | bohccuin |
| Komitatiivi | mánáin | mánáiguin | beatnagain | beatnagiiguin | bohccuin | boahccuiguin |
| Illatiivi | mánnái | mánnáide | beatnagii | beatnagiidda | bohccui | bohccuide |
| Essiivi | mánnán | beanan  | boazun |

Huomattakoon, että pohjoissaamessa essiivillä ei ole erillisiä yksikkö- ja monikkomuotoja ja että suomen kielestä poiketen komitatiivilla on sekä yksikkö ja monikko.

### Adjektiivit

Adjektiivit jaetaan parillistavuisiin, paritontavuisiin sekä supistumavartaloisiin adjektiiveihin, ja ne taipuvat yksikössä ja monikossa. Adjektiivien taivutus muistuttaa näiltä osin substantiivien taivutusta. Vertailumuotoja on kolme. Ainoastaan adjektiivi 'hyvä', *buorre,* taipuu vaillinaisesti niin sanotussa puolikongruenssissa pääsanansa luvun ja sijamuodon mukaan.

Esimerkkinä parillistavuisen adjektiivin 'huvittava', *hearvái*, paritontavuisen adjektiivin 'vanha', *boaris* sekä supistumavartaloisen adjektiivin 'ahne', *vuovdái* vertailumuodot.

|   | yksikkö | monikko | yksikkö | monikko | yksikkö | monikko |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Positiivi | hearvái | hearvát | boaris | boarrásat | vuovdái | vuovdái |
| Komparatiivi | hearvát | hearvábut | boarráset | boarráseabbot | vuovdát | vuovdábut |
| Superlatiivi | hearvámus | hearvámusat | boarráseamos | boarrasepmosat | vuovdámus | vuovdámusat |

#### Attribuuttimuoto

Saamelaiskielissä adjektiiveilla on erityinen attribuuttimuoto, jota käytetään silloin kun adjektiivi toimii attribuuttina substantiivin edellä. Esimerkiksi lauseessa 'auto on keltainen', *biilla lea **fiskat***, adjektiivi on perusmuodossa, mutta lauseessa 'minulla on keltainen auto', *mus lea **fiskes** biilla*, sen on oltava attribuuttimuodossa. Attribuuttimuoto ei taivu sijan eikä luvun mukaan ja sitä käytetään ainoastaan positiivissa.

Erillisen attribuuttimuodon käyttö on saamelaiskielten erikoisuus, jolle ei ole vastinetta muissa uralilaisissa kielissä..

### Pronominit

Pohjoissaamessa persoonapronomineilla on kolme lukua, yksikkö, kaksikko ja monikko. Lisäksi ne taipuvat sijamuodoissa.

|   | Suomi | nominatiivi | Suomi | genetiivi/akkusatiivi |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. persoona (yksikkö) | **minä** | mun | **minun, minut, minua** | mu |
| 2. persoona (yksikkö) | **sinä** | don | **sinun, sinut, sinua** | du |
| 3. persoona (yksikkö) | **hän** | son | **hänen, hänet, häntä** | su |
| 1. persoona (duaali) | **me** | moai | **meidän, meidät, meitä** | munno |
| 2. persoona (duaali) | **te** | doai | **teidän, teidät, teitä** | dudno |
| 3. persoona (duaali) | **he** | soai | **heidän, heidät, heitä** | sudno |
| 1. persoona (monikko) | **me** | mii | **meidän, meidät, meitä** | min |
| 2. persoona (monikko) | **te** | dii | **teidän, teidät, teitä** | din |
| 3. persoona (monikko) | **he** | sii | **heidän, heidät, heitä** | sin |

Seuraavasta taulukosta käy ilmi kolmannen persoonapronominin 'hän, he' taivutus eri sijoissa.

|   | Yksikkö | Duaali | Monikko |
| --- | --- | --- | --- |
| Nominatiivi | son | soai | sii |
| Genetiivi/Akkusatiivi | su | sudno | sin |
| Lokatiivi | sus | sudnos | sis |
| Illatiivi | sutnje | sudnuide | sidjiide |
| Komitatiivi | suinna | sudnuin | singuin |
| Essiivi | sunin | sudnon | sinin |

#### Possessiivisuffiksit

Pohjoissaamessa on olemassa possessiivisuffiksijärjestelmä, mutta nykykielessä niitä käytetään harvoin. Possessiivisuffiksien käyttö on kuitenkin pakollista refleksiivipronominin 'itse', *ieš,* persoonataivutuksessa.

### Numeraalit

Lukusanat taipuvat sijamuodoissa ja noudattavat astevaihtelua. Erityisenä piirteenä lukusanoilla kahdesta kuuteen genetiivi- ja akkusatiivimuodot poikkeavat toisistaan (esim. 'kuuden', *guđa* vrt. 'kuutta' *guhtta).*

|   | Perusluku | Järjestysluku |
| --- | --- | --- |
| 0 | nolla | nollát |
| 1 | okta | vuosttas |
| 2 | guokte | nubbi |
| 3 | golbma | goalmmát |
| 4 | njeallje | njealját |
| 5 | vihtta | viđát |
| 6 | guhtta | guđát |
| 7 | čieža | čihččet |
| 8 | gávcci | gávccát |
| 9 | ovcci | ovccát |
| 10 | logi | logát |
| 15 | vihttanuppelohkái | vihttanuppelogát |
| 20 | guoktelogi | guoktelogát |
| 100 | čuohti | čuođát |
| 300 | golbmačuohti | golbmačuođát |
| 1000 | duhát | duháhat |

Lukusanojen tapaan taipuvat myös 'moni', *máŋga*, 'pari', *moadde,* sekä 'kuinka monta', *galle*.

### Verbit

Suomeen verrattuna pohjoissaame on huomattavasti verbikeskeisempi, ja lauseiden verbivalinnoilla välitetään varsin usein sanan perusmerkityksen ohella lisämerkityksiä. Esimerkiksi juoksemisesta puhuttaessa on tarpeen tietää, tapahtuuko se kahdella jalalla *viehkat* vai sitä useammalla jalalla *ruohttat*. Myös erilaiset verbijohdokset ja infiniittimuodot ovat yleisiä. Esimerkkeinä vaikkapa tekemisen aloittamista ilmaiseva inkoatiivi (esim. *viehkalit*, 'alkaa juoksemaan'), eräänlaista tekemättömyyttä ilmaiseva verbiabessiivi (esim. *barggakeáhtta*, 'työskentelemättä') tai parhaillaan tapahtuvaa tekemistä ilmaiseva aktion essiivi (esim. *boahtime*, 'tulossa [juuri nyt]').

Pohjoissaamen verbit taipuvat yksikössä, kaksikossa ja monikossa. Niillä on kaksi yksinkertaista aikamuotoa, preesens ja preteriti, joiden lisäksi liittomuodot perfekti ja pluskvamperfekti muodostetaan *leat*-apuverbin avulla. Moduksia ovat indikatiivi, imperatiivi, konditionaali sekä potentiaali, joista viimeksi mainittua käytetään arkikielessä huomattavasti yleisemmin kuin suomessa. Luvuista kaksikkoa käytetään silloin, kun lauseen subjektina on kaksi keskustelijoille tunnettua henkilöä. Kahden asian, esineen tai kahden tuntemattoman henkilön tapauksessa käytetään monikkoa.

Verbit jaetaan kolmeen ryhmään: parillistavuisiin verbeihin, joilla perusmuodon pääte on *-at*, *-it* tai *-ut*, paritontavuisiin verbeihin, joilla perusmuodon pääte on *-it* sekä supistumaverbeihin, joilla perusmuodon pääte on *-át*, *-ot* tai *-et*.

Parillistavuiset verbit eli astevaihteluverbit ovat yleensä kaksitavuisia. Niiden keskuskonsonantistossa tapahtuu astevaihtelua ja eräissä tilanteissa diftongi oikenee. Esimerkki parillistavuisen *-it*-loppuisen verbin 'tulla', *boahtit,* taivutuksesta indikatiivissa.

|   | preesens | preteriti | perfekti | pluskvamperfekti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| yks. 1. pers. | boađán | bohten | lean boahtán | ledjen boahtán |
| yks. 2. pers. | boađát | bohtet | leat boahtán | ledjet boahtán |
| yks. 3. pers. | boahtá | bođii | lea boahtán | lei boahtán |
| kaks. 1. pers. | bohte | bođiime | letne boahtán | leimme boahtán |
| kaks. 2. pers. | boahtibeahtti | bođiide | leahppi boahtán | leidde boahtán |
| kaks. 3. pers. | boahtiba | bođiiga | leaba boahtán | leigga boahtán |
| mon. 1. pers. | boahtit | bođiimet | leat boahtán | leimmet boahtán |
| mon. 2. pers. | boahtibehtet | bođiidet | lehpet boahtán | leiddet boahtán |
| mon. 3. pers. | bohtet | bohte | leat boahtán | ledje boahtán |

Paritontavuiset verbit ovat usein johdoksia muista sanoista. Ne ovat yleensä kolmitavuisia ja keskuskonsonantisto voi olla missä tahansa asteessa. Astevaihtelua tai diftongin oikenemista ei kuitenkaan tapahdu. Esimerkki paritontavuisen *-it*-loppuisen verbin 'hakea', *viežžalit,* taivutuksesta indikatiivissa.

|   | preesens | preteriti | perfekti | pluskvamperfekti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| yks. 1. pers. | viežžalan | viežžalin | lean viežžalan | ledjen viežžalan |
| yks. 2. pers. | viezzalat | viežžalit | leat viežžalan | ledjet viežžalan |
| yks. 3. pers. | viežžala | viežžalii | lea viežžalan | lei viežžalan |
| kaks. 1. pers. | viežžaletne | viežžaleimme | letne viežžalan | leimme viežžalan |
| kaks. 2. pers. | viežžabeahtti | viežžaleidde | leahppi viežžalan | leidde viežžalan |
| kaks. 3. pers. | viežžaba | viežžaleigga | leaba viežžalan | leigga viežžalan |
| mon. 1. pers. | viežžalit | viežžaleimmet | leat viežžalan | leimmet viežžalan |
| mon. 2. pers. | viežžalehpet | viežžaleiddet | lehpet viežžalan | leiddet viežžalan |
| mon. 3. pers. | viežžalit | viežžaledje | leat viežžalan | ledje viežžalan |

Supistumaverbeillä keskuskonsonantisto on joitakin uusia lainasanoja lukuun ottamatta aina III asteessa, eikä niillä tapahdu lainkaan astevaihtelua. Esimerkki supistumavartaloisen *-et*-loppuisen verbin 'selittää', *čilget,* taivutuksesta indikatiivissa.

|   | preesens | preteriti | perfekti | pluskvamperfekti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| yks. 1. pers. | čilgen | čilgejin | lean čilgen | ledjen čilgen |
| yks. 2. pers. | čilget | čilgejit | leat čilgen | ledjet čilgen |
| yks. 3. pers. | čilge | čilgii | lea čilgen | lei čilgen |
| kaks. 1. pers. | čilgejetne | čilgiime | letne čilgen | leimme čilgen |
| kaks. 2. pers. | čilgebeahtti | čilgiide | leahppi čilgen | leidde čilgen |
| kaks. 3. pers. | čilgeba | čilgiiga | leaba čilgen | leigga čilgen |
| mon. 1. pers. | čilget | čilgiimet | leat čilgen | lemmet čilgen |
| mon. 2. pers. | čilgebehtet | čilgiidet | lehpet čilgen | leiddet čilgen |
| mon. 3. pers. | čilgejit | čilgejedje | leat čilgen | ledje čilgen |

#### Kieltoverbi

Pohjoissaamen kieltoverbi 'ei', *ii*, taipuu persoonan ja luvun mukaan. Kieltosanan jälkeen verbi on kieltomuodossa joka ei taivu: '[minä] en mene', *mun **in** mana*, 'te [kaksi] ette mene', *doai **eahppi** mana*, 'he [monta] eivät mene', *sii **eai** mana*. Indikatiivin lisäksi kieltoverbillä on imperatiivi, joka niin ikään taipuu persoonamuodoissa: 'Älä ota!' ***Ale** váldde!*, 'Älkää [monta] kertoko!', ***Allet** muital!*.

Kieltoverbin supiini vaatii possessiivisuffiksin käyttöä: 'Ettet kaadu', *Amat gahččat*, 'etteivät [monta] kaadu', *amaset gahččat*.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5  Ethnologue: Saami, North (englanniksi) Viitattu 16.11.2013.
2. 1 2  Jaakko Anhava: *Maailman kielet ja kielikunnat*, s. 46. Gaudeamus, 2005. ISBN 951-662-734-X.
3. ↑  Taulukko: Väestö iän (1-v.), sukupuolen, siviilisäädyn ja kielen mukaan alueittain 1990–2017 (Arkistoitu – Internet Archive) Tilastokeskus
4. 1 2 3 4 5  Mikko Korhonen: *Johdatus lapin kielen historiaan*. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 1980. ISBN 951-717-248-6.
5. 1 2  Kirjasampo: Saamelainen kirjallisuus Suomessa (viitattu 9.12.2016)
6. ↑  Suomen Pipliaseura (viitattu 9.12.2016)
7. ↑  Store Norske Leksikon (norjaksi)
8. ↑  Saamen kielilaki (1086/2003) Finlex. Viitattu 11.7.2011.
9. ↑  Kaikki saa­me­lais­lap­set eivät saa oman kielen opetusta Kaleva 2. helmikuuta 2013
10. ↑  Kotimaisten kielten keskus: saame (viitattu 9.12.2016)
11. ↑  Oulun yliopisto: Giellagas-instituutti
12. ↑  Lapin yliopisto: Saamentutkimus (Arkistoitu – Internet Archive)
13. ↑  Helsingin yliopisto: Saamentutkimus
14. ↑  Opinto-opas *Turun yliopisto*. Viitattu 14.6.2020.
15. ↑  Pohjoissaamen kieli ja kulttuuri *Saamelaisalueen koulutuskeskus*. Viitattu 14.6.2020.
16. ↑  Emner / kurs ved UiT; søkeord: samisk *UiT Norges arktiske universitet*. Viitattu 12.2.2023. (norjaksi)
17. ↑  Bals, Berit Anne; Odden, David; Rice, Curt: Topics in North Saami Phonology (PDF)  2005. Ohio State University. Viitattu 5.8.2018. (englanniksi)
18. ↑  Klaus Peter Nickel & Pekka Sammallahti: Nordsamisk grammatik. Dávvi Girji AS. Karasjok 2011. ISBN 978-82-7374-201-8
19. ↑  [ETY Eesti etümoloogiasõnaraamat] *www.eki.ee*. Viitattu 28.8.2023.

Kirjallisuutta
--------------

* Sammallahti, Pekka: *Sámi–suoma–sámi sátnegirji. Saamelais–suomalais–saamelainen sanakirja*. Girjegiisá, 2006. ISBN 951-8939-28-4.

Aiheesta muualla
----------------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Pohjoissaame**.

WikipediaWikipedia
***Pohjoissaamenkielinen*** Wikipedia, vapaa tietosanakirja

* Incubator Pohjoissaamenkielinen Wikisanakirja hautomossa
* Incubator Pohjoissaamenkielinen Wikiuutiset hautomossa
* Sano se saameksi Ylen saamen fraasisanakirjaprojektin kotisivu
* Yle - Sápmi
* Norjan yleisradio NRK - Sápmi
* Ruotsin yleisradio SVT - Sápmi
* Pohjoissaamen nettisanakirja suomeen ja norjaan
* Saamelaiskielten etymologinen tietokanta
* Yleisradio Ođđasat (Arkistoitu – Internet Archive), pohjoissaamenkieliset uutiset
* Pohjoissaamenkielinen lintusanasto

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Uralilaiset kielet |
| --- |
|  |
| Itämerensuomalaiset | 
* inkeroinen
* karjala
	+ aunuksenkarjala
	+ lyydi
	+ varsinaiskarjala
* liivi
* suomi
	+ kveeni
	+ meänkieli
* vatja
* vepsä
* viro
* eteläviro
	+ võro
	+ mulgi
	+ seto
	+ tartto

 |
|  |
| Saamelaiskielet | 

|  |  |
| --- | --- |
| Länsisaamelaiset | 
* eteläsaame
* luulajansaame
* piitimensaame
* pohjoissaame
* uumajansaame

 |
|  |
| Itäsaamelaiset | 
* akkalansaame †
* inarinsaame
* kainuunsaame †
* keminsaame †
* kiltinänsaame
* koltansaame
* turjansaame

 |

 |
|  |
| Mordvalaiset | 
* ersä
* mokša

 |
|  |
| Mari | 
* mari
	+ niittymari
	+ vuorimari

 |
|  |
| Permiläiset | 
* komi
	+ komipermjakki
* udmurtti

 |
|  |
| Hanti | 
* hanti

 |
|  |
| Mansi | 
* mansi

 |
|  |
| Unkari | 
* unkari

 |
|  |
| Samojedikielet | 

|  |  |
| --- | --- |
| Pohjoissamojedilaiset | 
* enetsi
* juratsi †
* nenetsi
* nganasani

 |
|  |
| Eteläsamojedilaiset | 
* kamassi †
* matori †
* selkuppi

 |

 |
|  |
| Luokittelemattomat | 
* merja †
* meštšera †
* muroma †

 |
|  |
| 
* Kielten alueellisia nimityksiä tai kiisteltyjä ryhmittelyjä: suomalais-ugrilaiset
* suomalais-permiläiset
* suomalais-volgalaiset
* volgalaiset
* suomalais-saamelaiset
* ugrilaiset
* obinugrilaiset

 |

 |

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansalliset | 
* Ranska
* BnF data
* Israel
* Yhdysvallat

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Yle

 |

 |