Varsiluomia kaulan alueella.
**Varsiluomi** on pieni hyvänlaatuinen kasvain, joka muodostuu ensisijaisesti alueille, joissa iho poimuuntuu (tai hankaa yhteen), kuten kaulaan, kainaloon ja nivusiin. Niitä voi esiintyä myös kasvoilla, yleensä silmäluomissa. Varsiluomen pinta voi olla sileä tai epäsäännöllinen, ja se usein rippuu ihon pinnasta lihaisan varren varassa. Mikroskooppisesti varsiluomi koostuu fibrovaskulaarisesta ytimestä, jossa on joskus myös rasvasoluja ja jota peittää epämääräinen orvaskesi. Parranajo, vaatteet, korut tai ihottuma voivat ärsyttää varsiluomia.

Etiologia
---------

 Varsiluomi vaihtelevan paksuisella epiteelillä, Hematoxylin-eosinivärjäys
Varsiluomien uskotaan syntyvän ihon hankaamisesta ihoa vasten, koska niitä löytyy niin usein ihon rypyistä ja poimuista. Tutkimukset ovat osoittaneet vähäriskisten ihmisen papilloomavirusten 6 ja 11 olemassaolon varsiluomissa, mikä viittaa mahdolliseen rooliin niiden patogeneesissä , vaikka vuoden 2012 tutkimuksessa ei löydetty yhteyttä varsiluomien ja joko pienen tai korkean riskin HPV:n välillä.  Varsiluomia on raportoitu olevan 46 % yleisestä väestöstä.  Kausaalisen geneettisen komponentin uskotaan olevan olemassa.  Ne ovat myös yleisempiä naisilla kuin miehillä. Varsiluomen uskottiin aikoinaan liittyvän kolorektaalisiin polyyppeihin, mutta tutkimukset ovat osoittaneet, ettei tällaista yhteyttä ole.  Harvoin ne voivat liittyä Birt-Hogg-Dubén oireyhtymään, akromegaliaan tai munasarjojen monirakkulatautiin. 

Kohonnut verensokeri ja insuliini liittyvät tuntemattoman mekanismin kautta lisääntyneeseen varsiluomien esiintymiseen.

Hoito
-----

Haluttaessa tai perustellun poiston voi tehdä ihotautilääkäri, yleislääkäri tai vastaavasti koulutettu ammattilainen, joka voi käyttää kauterisaatiota, kryokirurgiaa, leikkausta, laseria tai kirurgista ligaatiota varsiluomen poistamiseen.   Saatavilla on myös erilaisia kotihoitoja, mutta useimpia niistä ei ole tieteellisesti todistettu ja jotkut (esim. teepuuöljy ) voivat aiheuttaa allergisia ihoreaktioita.

Lähteet
-------

1. ↑  Sachin Gupta, Ritu Aggarwal, Somesh Gupta, Sunil K. Arora: Human papillomavirus and skin tags: is there any association?.  *Indian Journal of Dermatology, Venereology and Leprology*, 2008, 74. vsk, nro 3, s. 222–225. PubMed:18583787. doi:10.4103/0378-6323.39585. ISSN 0973-3922. Artikkelin verkkoversio.
2. ↑  Fakhrozaman Pezeshkpoor, Amir Hossein Jafarian, Kiarash Ghazvini, Mohammad Javad Yazdanpanah, Ali Sadeghian, Habiballah Esmaili, Maryam Karrabi, Fatemeh Rohani, Bahareh Joushan: An association of human papillomaviruses low risk and high risk subtypes with skin tag.  *Iranian Journal of Basic Medical Sciences*, 2012-05, 15. vsk, nro 3, s. 840–844. PubMed:23493098. ISSN 2008-3866. Artikkelin verkkoversio.
3. ↑  Schwartz: Acrochordon *Medscape Reference*. Viitattu 20 August 2012.
4. ↑  Acrochordons - Symptoms & Treatment Womens-health-beauty.com.  Arkistoitu 29 November 2011. Viitattu 28 November 2011.
5. ↑  S. J. Brendler, R. D. Watson, R. M. Katon, M. E. Parsons, J. L. Howatt: Skin tags are not a risk factor for colorectal polyps.  *Journal of Clinical Gastroenterology*, 1989-06, 11. vsk, nro 3, s. 299–302. PubMed:2754216. doi:10.1097/00004836-198906000-00011. ISSN 0192-0790. Artikkelin verkkoversio.
6. ↑  Acrochordon (Skin Tag, Fibroepithelial Polyp)  1 December 2008. Thedoctorsdoctor.com. Viitattu 28 November 2011.
7. ↑  Andréia de Almeida Tamega, Adriana Milanezi Pinheiro Aranha, Marcelo Massaki Guiotoku, Luciane Donida Bartoli Miot, Hélio Amante Miot: [Association between skin tags and insulin resistance].  *Anais Brasileiros De Dermatologia*, 2010, 85. vsk, nro 1, s. 25–31. PubMed:20464083. doi:10.1590/s0365-05962010000100003. ISSN 1806-4841. Artikkelin verkkoversio.
8. ↑  Cutaneous skin tag *Medline Plus*. Viitattu 20 August 2012.
9. 1 2  Skin tag removal: Optional but effective *Harvard Medical School*.  March 23, 2020. Viitattu November 13, 2021.