recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Kalainsaari

|  |  |
| --- | --- |
| Sijainti | 
PadasjokiPäijät-HämeSuomi |
| Vesialue | 
Päijänne |
| Korkein kohta | 
120 m  |
| Pinta-ala | 
33 ha  |

Karttamuokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa WikidataaTietolaatikon dokumentaatioNäytä Wikidatasta tulevat arvot

**Kalainsaari**  on Päijänteen saari Päijät-Hämeessä Padasjoella. Se kuuluu Päijänteen kansallispuistoon.

Maantietoa
----------

Saari on 1,2 kilometriä pitkä, 590 metriä leveä ja sen pinta-ala on 33 hehtaaria. Saaren kaakkoispää on nimeltään Vähä Kalainsaari. Se on nykyään saaren niemi, mutta ennen Päijänteen järvenlaskua ne olivat erilliset saaret. Kalainsaari sijaitsee Virmailan ja Kelventeen lounaispuolella Padasjoenselällä sen länsirannan tuntumassa. Saari on tavallinen näky Padasjoen kirkonkylän Mainiemen ympäristössä, jonne on 250 metriä matkaa. Kalainsaaren pohjoispuolella Koskenlahdella sijaitsee Tuomassaari. Kalainsaaren keskellä kohoaa kalliohuippuinen mäki 42 metrin korkeuteen Päijänteestä. Saaren pääosa on autio, mutta Vähä Kalainsaaressa on vapaa-ajan asunto ja kummeli. Lounaispäässä on rantautumis- ja nuotiopaikka, joka on tarkoitettu retkeilijöiden käyttöön.

Luontoarvoja
------------

Koko saari muodostaa luonnonsuojelualueen, joka kuuluu Päijänteen kansallispuistoon. Kansallispuiston alueet muodostavat yhden Natura 2000-alueen Päijänteen alueen (10 857 hehtaaria, FI0335003).

Katso myös
----------

* Luettelo Päijänteen kansallispuiston alueista ja saarista
* Luettelo Suomen Natura 2000 -alueista

Huomautukset
------------

1. ↑  Saaren pinta-ala on mitattu Karttapaikan pinta-alan mittaustyökalulla.
2. ↑  Saaren pinta-ala on otettu saaren ruotsinkielisen Wikipedian artikkelista, jossa tiedolla on ollut oma lähde.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5  Kalainsaari, Padasjoki (sijainti maastokartalla) *Karttapaikka*. Helsinki:  Maanmittauslaitos. Viitattu 29.9.2019.
2. ↑  Paikkatieto: Kalainsaari, *paikkatietoalusta.fi*, viitattu 29.9.2019
3. ↑  Kalainsaari, Padasjoki (sijainti varjokartalla) *Karttapaikka*. Helsinki:  Maanmittauslaitos. Viitattu 29.9.2019.
4. 1 2  Kalainsaari, Padasjoki (sijainti ilmavalokuvassa) *Karttapaikka*. Helsinki:  Maanmittauslaitos. Viitattu 29.9.2019.
5. ↑  Päijänteen alue (FI0335003), 7.3.2014, viitattu 25.9.2019

Aiheesta muualla
----------------

* Kalainsaaren mökkiä vuokrataan

Päijänteen kansallispuisto

* Päijänne
* Haapasaari
* Kelvenne
* Pulkkilanharju
* Päijätsalo
Islas Marías kartalla
Islas Marías -saariryhmään kuuluvan María Cleofasin saaren luontoa
**Islas Marías** on Meksikoon kuuluva pieni saariryhmä itäisellä Tyynellä valtamerellä. Se sijaitsee 94 kilometrin päässä Nayaritin osavaltion rannikolta ja 322 kilometrin päässä Kalifornian niemimaan kärjestä.

Suurin Islas Marías -ryhmään kuuluva saari on Isla María Madre, jota seuraavat Isla María Magdalena ja kauempana etelässä Isla María Cleofas. Nämä kolme saarta, joista käytetään yhteistä nimitystä *Las Tres Marías*, ovat saaneet nimensä kolmen Raamatun Maria-nimisen naisen mukaan. Pieni San Juaniton saari sijaitsee Isla María Madren vieressä. Saaret ensimmäisenä eurooppalaisena löytänyt Diego Hurtado de Mendoza käytti saarista nimitystä *Islas Magdalenas*.

Islas Maríasissa toimi vankila vuodesta 1905, kunnes presidentti Andrés Manuel López Obrador ilmoitti vuonna 2019 vankilan lakkauttamisesta ja José Revueltasin mukaan nimetyn ympäristö- ja kulttuurikasvatuksen keskuksen perustamisesta sen tilalle. José Revueltas oli aikoinaan Islas Maríasin vankilan tunnetuin vanki.

Islas Marías on vuodesta 2010 kuulunut UNESCO:n biosfäärialueiden verkostoon, World Network of Biosphere Reservesiin. Alueella on monipuolinen kasvillisuus ja eläimistö; Islas Maríasille endeemisten lajien joukossa ovat tresmariasinsupi (*Procyon insularis*) ja tresmariasinkaniini (*Sylvilagus graysoni*). Islas Maríasin ympäristössä tavataan myös lukuisia hai- ja rauskulajeja sekä muun muassa merikilpikonnia. Saariryhmä on lisäksi merilintujen merkittävä pesimisalue. Islas Maríasin maisemat ovat ruohikkoisia sekä pusikkoisia, ja saarilla on kausivihantaa metsää. Saarten keskimääräinen lämpötila vaihtelee 29–32 celsiusasteen välillä.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  The Marias Islands: From Prison to Tourism Vallarta Adventures, viitattu 26.11.2023
**Sykloheptanoni** eli **suberoni** (C7H12O) on alifaattisiin rengasrakenteisiin ketoneihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää muun muassa lääkeaineiden valmistukseen.

Ominaisuudet
------------

Huoneenlämpötilassa sykloheptanoni on väritöntä nestettä. Yhdiste on veteen liukenematonta, mutta liukenee usesiin orgaanisiin liuottimiin kuten etanoliin ja dietyylieetteriin.

Valmistus ja käyttö
-------------------

Teollisesti sykloheptanonia valmistetaan suberiinihaposta tai sen estereistä suberaateista kaasufaasissa. Reaktio tapahtuu 400–450 °C:n lämpötilassa sinkkioksidilla tai ceriumoksidilla seostetun alumiinioksidin toimiessa katalyyttinä. Yhdistettä voidaan valmistaa myös sykloheksanonin ja diatsometaanin välisellä reaktiolla tai lähtemällä sykloheksanolista.

Sykloheptanonia käytetään valmistettaessa muita orgaanisia yhdisteitä. Siitä valmistetaan muun muassa lääkkeenä käytettävää bensyklaania ja pimeliinihappoa.

Lähteet
-------

1. ↑  Cycloheptanone – Substance summary *PubChem*. NCBI. Viitattu 8.4.2016.
2. 1 2 3 4 5  Hardo Siegel & Manfred Eggersdorfer: *Ketones, Ullmann's Encyclopedia of Industrial Chemistry*, John Wiley & Sons, New York, 2000. Viitattu 8.4.2016
3. 1 2  Susan Budavari (päätoim.): *Merck Index*, s. 458. 12th Edition. Merck & Co. 1996. ISBN 0911910-12-3. (englanniksi)
4. 1 2 3  Thomas Scott, Mary Eagleson: *Concise encyclopedia chemistry*, s. 1085. Walter de Gruyter, 1994. ISBN 978-3110114515. (englanniksi)
**S/S Bremen** oli saksalaisen Norddeutscher Lloydin linjalaiva. Se rakennettiin Deutsche Schiff- und Maschinenbaun telakalla Bremenissä ja laskettiin vesille vuonna 1928.

Tietoa laivasta
---------------

### Tekniset tiedot

Alus oli 286 metriä pitkä ja 31 metriä leveä ja sen uppouma oli 51 656 tonnia. Aluksen pääkoneina oli neljä höyryturbiinia, jotka pyörittivät neljää potkuria.

### Matkustajatilat

Matkustajapaikkoja laivalla oli:

* 1. luokka: 800
* 2. luokka: 500
* 3. luokka: 900

Palvelus
--------

*Bremen* saapumassa Bremerhaveniin vuonna 1939.
Alus lähti 16. heinäkuuta 1929 neitsytmatkalleen Bremerhavenista New Yorkiin. *Bremen* teki uransa aikana useita risteilyjä ja oli pitkään suurin alus, joka käytti Panaman ja Suezin kanavia.

Elokuussa 1939 *Bremenin* ollessa matkalla New Yorkiin kaikille saksalaisille kauppa-aluksille annettiin määräys palata saksalaisiin satamiin. Aluksen kapteeni päätti viedä kyydissä olevat matkustajat perille. 1. syyskuuta alus lähti New Yorkista ja kapteeni päätti suunnata Murmanskiin brittiläisten sukellusveneiden ja risteilijöiden välttämiseksi. Alus saapui Bremerhaveniin lopulta 13. joulukuuta 1939.

Vuonna 1940 alus siirrettiin Hampuriin muutettavaksi joukkojenkuljetusalukseksi Britteinsaarille suunniteltua maihinnousua varten. Kun operaatio ei toteutunut, alus palautettiin takaisin Bremerhaveniin.

*Bremen* syttyi tuleen tuhopolton seurauksena 16. maaliskuuta 1941. Tulipalon jälkeen alus romutettiin osittain ja vuonna 1946 jäljellä ollut osa hylkyä hinattiin Weser-joen varrelle ja tuhottiin.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  SS Bremen Ship Facts Great Ocean Liners. Viitattu 1.6.2022. (englanniksi)
2. 1 2 3 4 5  SS Bremen Relevant Search Scotland.  Arkistoitu 4.3.2016. Viitattu 1.6.2022. (englanniksi)
**Ósios Loukáksen luostari** (kreik. Μονή Οσίου Λουκά, *Moní Osíou Louká*, "Pyhittäjä Luukaksen luostari"; myös *Osios Lukaksen luostari*) on ortodoksinen luostari Kreikassa. Se sijaitsee Steírin kylässä Boiotiassa lähellä Dístomoa. Historiallinen linnoitettu luostari on yksi merkittävimmistä keskibysanttilaisen arkkitehtuurin ja taiteen merkkiteoksia. Luostari on osa Unescon maailmanperintöluettelon kohdetta Dafnín, Ósios Loukáksen ja Chíoksen Néa Monín luostarit yhdessä Néa Monín ja Dafnín luostarien kanssa.

Luostarin pääkirkko.
Ósios Loukáksen luostari sijaitsee luonnonkauniilla paikalla Helikon-vuoren rinteillä. Erakko Pyhä Luukas (*Loukás*, *Lukas*), jonka jäänteitä säilytetään luostarissa edelleen, perusti sen 900-luvulla. Luukas on kuuluisa ennustuksestaan, joka ennusti oikein, että Romanos valloittaa Kreetan. Vaikka hän todennäköisesti tarkoitti Romanos I:stä, niin saaren valloitti bysanttilainen sotapäällikkö Nikeforos Fokas keisari Romanos II:n alaisuudessa. Uskotaan, että jälkimmäisen hallitusaikana rakennettiin Ósios Loukáksen Jumalansynnyttäjän kirkko. Vuonna 2011 luostarissa oli kolme asukasta.

Ósios Loúkaksen luostari on ollut maailmanperintökohde vuodesta 1990.

Lähteet
-------

1. 1 2  Απογραφή Πληθυσμού - Κατοικιών 2011. Väestönlaskennan tulokset (XLS)  2011. The Hellenic Statistical Authority (Kreikan tilastokeskus ELSTAT).  Arkistoitu 16.10.2015. Viitattu 1.9.2014. (kreikaksi)
2. ↑  Monasteries of Daphni, Hosios Loukas and Nea Moni of Chios UNESCO World Heritage Centre. Viitattu 15.4.2015.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Ósios Loukáksen luostari** Wikimedia Commonsissa
**Olli Pahkala** on suomalainen autosimulaattorikilpailija. Häntä pidetään yhtenä lajin parhaista kuljettajista.

Pahkala oli yksi neljästä suomalaisesta kilpapelaajasta, jotka olivat mukana Formula E -sarjan järjestämässä Visa Vegas eRace -tapahtumassa vuonna 2017. Pahkala toimi tapahtumassa Mahindra Racingin kanssa yhteistyössä. Pahkala nappasi kilpailussa voiton alustavasti itselleen. Kisatuomariston mukaan pelissä oli kuitenkin ollut tekninen vika, jonka ansiosta Pahkala oli päässyt käyttämään autossaan fanboost-toimintoa sallittua pidempään. Pahkalalle tuomittiin 12 sekunnin aikasakko, mikä pudotti hänet kilpailun kärjestä kolmannelle sijalle. Samalla Pahkalan palkintopotti putosi 50 000 dollariin. 

Visa Vegas eRacen jälkeen Pahkala on kilpaillut F1 Esports -sarjassa vuonna 2017 ja 2018. Hän oli yksi kolmesta suomalaisesta, joka valittiin F1 Pro Draft -tilaisuudessa viralliseen Formula 1 -talliin edustamaan heitä F1 Pro -sarjassa vuonna 2018. Vuorolla 7/27 Pahkala valittiin McLaren F1 -talliin. Pahkalan alkukausi joutui aallokkoon kalusto-ongelmien myötä, mutta myöhemmin hän väläytteli vauhtiaan esim. Singaporen osakilpailussa nousten viimeisestä ruudusta kahdeksanneksi.

Pahkala kuuluu McLaren F1 -tallin lisäksi Team Redlineen, joka on yksi maailman menestyneimmistä Sim Racing -talleista. Pahkalan rooli Redlinessä on kuljettaja ja manageri.*lähde?*

Ammatiltaan Pahkala on lennonjohtaja.

Lähteet
-------

1. ↑  Jani Savolainen: Olli Pahkala on suomalainen formulakuski, josta harva on kuullut - voitti juuri 50 000 dollaria *Iltalehti.fi*.  9.1.2016. Viitattu 10.1.2017.
2. 1 2  Sim stars paired with Formula E teams for Visa Vegas eRace *FIAFormulaE*.  8.12.2016. Viitattu 28.12.2016.
3. 1 2 3  Suomalaiskuski lähellä jättipottia Vegasin miljoonan dollarin kisassa *MTV.fi*.  8.1.2017.  Arkistoitu 9.1.2017. Viitattu 10.1.2017.
4. ↑  Gfinity plc: F1® Esports Series 2018 Results *f1esports.com*.  Arkistoitu 30.11.2018. Viitattu 30.11.2018. (englanniksi)
5. ↑  Team Redline › Olli Pahkala *Team Redline*. Viitattu 3.2.2023. (englanniksi)
6. ↑  Upseeritaustainen Olli Pahkala kuskista pomoksi – McLarenin F1 Esports -talliin taistelunjohtajan opit *Ilta-Sanomat*.  15.6.2019. Viitattu 20.7.2020.

Aiheesta muualla
----------------

* Pahkalan F1 Esports profiili
* McLaren Shadow (Arkistoitu – Internet Archive)
**Allyyliamiini** (C3H7N) on tyydyttymättömiin amiineihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää kemianteollisuudessa muiden kemikaalien valmistuksessa ja korroosionestoaineena.

Ominaisuudet
------------

Huonelämpötilassa allyyliamiini on väritöntä tai hieman kellertävää nestettä. Yhdisteellä on voimakkaan pistävä ja ammoniakin kaltainen haju. Yhdiste liukenee erittäin hyvin veteen sekä useisiin orgaanisiin liuottimiin kuten etanoliin ja dietyylieetteriin. Sen vesiliuos on keskivahva emäs. Itsessään yhdiste on suhteellisen stabiili polymeroitumista vastaan, mutta sen suolat, esimerkiksi allyyliammoniumkloridi, polymerisoituvat helposti. Esterien, karboksyylihappojen tai happokloridien kanssa se reagoi muodostaen allyyliamideja tai -imidejä. Muuten reaktiot ovat tyypillisiä alifaattisille amiineille. Yhdiste on myrkyllistä ja ärsyttää voimakkaasti hengitysteitä, silmiä ja ihoa ja aineelle altistumisesta voi seurata syövytysvammoja.

Valmistus ja käyttö
-------------------

Allyyliamiinia voidaan valmistaa allyylikloridin tai allyylijodidin reaktiolla ammoniakin kanssa 50–100 °C:n lämpötilassa. Reaktiossa voidaan käyttää katalyyttinä kupari(I)kloridia tai kuparikloridia, jolloin tarvittava lämpötila on matalampi. Reaktiossa syntyy lisäksi diallyyliamiinia ja triallyyliamiinia, joista allyyliamiini voidaan erottaa tislaamalla. Muita tapoja valmistaa yhdistettä ovat allyylialkoholin reaktio ammoniakin kanssa palladiumasetyyliasetonaatin ja aromaattisen fosfiinin toimiessa katalyyttinä, allyyli-isotiosyanaatin hydrolyysi ja akryylinitriilin elektrolyyttinen pelkistys.

Allyyliamiinia voidaan käyttää muiden orgaanisten yhdisteiden kuten lääkkeiden valmistuksessa. Lisäksi se voidaan polymerisioida plasman avulla polyallyyliamiiniksi, jotka voidaan käyttää muun muassa käänteisosmoosilaitteistojen kalvoissa. Allyyliamiinia voidaan käyttää myös korroosionestoaineena teräksen pintakäsittelyissä.

Lähteet
-------

1. ↑  Allylamine – Substance summary *PubChem*. NCBI. Viitattu 16.5.2016.
2. 1 2 3 4 5 6  Alén, Raimo: *Kokoelma orgaanisia yhdisteitä: Ominaisuudet ja käyttökohteet*, s. 537–538. Helsinki: Consalen Consulting, 2009. ISBN 978-952-92-5627-3.
3. 1 2 3  Nobuyuki Nagato: *Allyl Alcohol and Monoallyl Derivatives, Kirk-Othmer Encyclopedia of Chemical Technology*, John Wiley & Sons, New York, 2004. Viitattu 16.5.2016
4. 1 2 3  Ludger Krähling, Jürgen Krey, Gerald Jakobson, Johann Grolig & Leopold Miksche: *Allyl Compounds, Ullmann’s Encyclopedia of Industrial Chemistry*, John Wiley & Sons, New York, 2000. Viitattu 16.5.2016
5. ↑  Allyyliamiinin kansainvälinen kemikaalikortti Viitattu 16.5.2016.
**Flauto Dolce** (ital. *suloinen huilu, nokkahuilu*) on vuonna 1968 perustettu espoolaisen musiikinopettajan Aarne Porkon harrastelijanokkahuiluyhtye. 10 henkilön ryhmän soittimina toimivat nokkahuilut sopraninosta suurempiin subbassoihin asti. 

Yhtyettä johtaa Satu Parkkonen, ja se toimii nykyisin*milloin?* Vantaan musiikkiopiston yhteydessä. Kukin yhtyeen kymmenestä jäsenestä osaa soittaa vähintään kahta eri vireistä nokkahuilua. Yhtye soittaa monin eri kokoonpanoin duoista monikuoroisiin teoksiin. Ohjelmisto koostuu lähinnä nokkahuilun kulta-ajan eli renessanssin ja barokin ajan yhtyemusiikista. Omien konserttien lisäksi yhtye esiintyy musiikkiopiston tapahtumissa, jumalanpalveluksissa ja yksityistilaisuuksissa.

Historia
--------

Flauto Dolcen perusti vuonna 1968*lähde?* musiikinopettaja Aarne Porko (1922–1995) Espoossa. Harjoitukset pidettiin Porkon kotona Tapiolassa. Yhteensä jopa 20 lasta, nuorta ja heidän vanhempaansa kokoontui viikoittain kolmeksi tunniksi Porkon ateljeehen kahden flyygelin äärelle soittamaan nokkahuiluilla sovituksia klassisen musiikin merkkiteoksista. Usein yhtyettä säesti Porkon piano-oppilas ja sovituksissa käytettiin rytmisoittimia. Aluksi yhtyeen jäsenet soittivat vain pienempiä nokkahuiluja, mutta pian he opettelivat soittimet sopraanosta bassoon. 

Soittajien vanhemmat perustivat Flauto Dolcen toimintaa tukemaan Nokkahuilumusiikin ystävät ry:n vuonna 1984. Yhdistyksen kanssa Porko järjesti myös kaikille avoimia nokkahuilun yhtyesoiton viikonloppukursseja Espoossa ja Nurmijärvellä, ja kurssi- ja konserttimatkoja tehtiin myös ulkomailla.

Lähteet
-------

1. ↑  Hytönen, Mattiesko: Miten käy nokkahuilulla rock’n’roll?.  *Helsingin Sanomat*, 10.3.1984, s. 27. Näköislehden aukeama (tilaajille).
2. ↑  Aarne Juhani Porko (kuolinilmoitus).  *Helsingin Sanomat*, 28.3.1995, s. 6. Näköislehden aukeama (tilaajille).

Aiheesta muualla
----------------

* *Flauto Dolcen* kotisivut
* *Flauto Dolce* Facebook.fi -sivustolla
**Samoksen teatteri** (nykyisin myös *Pythagóreion antiikin aikainen teatteri*, kreik. Αρχαίο Θέατρο Πυθαγορείου, *Archaío Théatro Pythagoreíou*) oli antiikin aikainen kreikkalainen teatteri Samoksen kaupungissa samannimisellä saarella (nyk. Sámos) Kreikassa. Sen arkeologinen kohde sijaitsee vuorenrinteessä kaupungin paikalla nykyisin olevan Pythagóreion kylän luoteispuolella lähellä Panagía Spilianín luostaria.

Teatteri on rakennettu 300-luvulla eaa. ja ollut käytössä vielä roomalaisella kaudella. Teatterista on säilynyt osa esiintymislavasta sekä yhdestä penkkirivistä sekä esiintymislavan takana olleesta holvatusta sisternistä. Katsomon istuimet on ollut alun perin tehty marmorista. Nykyisin teatterin esiintymislava ja katsomoalue on katettu kevyillä nykyaikaisilla teatterirakenteilla, ja sitä käytetään erilaisissa teatteri- ja musiikkiesityksissä, kuten antiikin aikaisten tragedioiden uudelleenesityksissä.

Vuodesta 1992 teatteri on osa Unescon maailmanperintökohdetta nimeltä *Sámoksen Pythagoreion ja Heraion*.

Panoraamakuva teatterista.

Lähteet
-------

1. 1 2  Pythagorion (Samos) *Theatrum*. Viitattu 26.10.2015.
2. 1 2  Ancient Theatre Samos *Samos Guide*. Viitattu 26.10.2015.
3. ↑  Pythagorion ancient theatre *Your Samos*.  Arkistoitu 26.9.2015. Viitattu 26.10.2015.
4. ↑  Pythagoreion and Heraion of Samos UNESCO World Heritage Centre. Viitattu 26.10.2015.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Samoksen (Pythagóreion) teatteri** Wikimedia Commonsissa
**Metyylisalisylaatti** on väritön tai kelta-punainen öljymäinen neste, jolla on tunnusomainen haju. Metyylisalisylaatin kemiallinen kaava on C8H8O3. Siitä käytetään myös nimiä *salisyylihapon metyyliesteri*, *metyyli-2-hydroksibentsoaatti*, *2-(metoksikarbonyyli)fenoli* ja *Wintergreen-öljy*. Metyylisalisylaatti on esteri. Monet kasvit, esimerkiksi metsätähti tuottavat metyylisalisylaattia.

Metyylisalisylaatin moolimassa on 152,1494 g/mol, sulamispiste −8,6 °C, kiehumispiste 222 °C, leimahduspiste 96 °C c.c. itsesyttymislämpötila 451 °C ja CAS-numero 119-36-8. Aine liukenee veteen 20 °C:n lämpötilassa 0.07 g/100ml.
Metyylisalisylaatti reagoi voimakkaiden hapettimien ja vahvojen emästen kanssa.

Lyhytaikaisessakin altistumisessa metyylisalisylaatti voi ärsyttää silmiä ja ihoa. Aineelle altistumisesta voi seurata myös vaikutuksia keskushermostossa, viime kädessä šokki ja kuolema. Aine voi imeytyä elimistöön hengitysteitse, ihon läpi ja nieltynä. Aine on haitallista myös vesieliöille.

Metyylisalisylaattia voidaan valmistaa esteröimällä metanolista ja salisyylihaposta:

CH3OH + HOC6H4COOH → HOC6H4COOCH3 + H2O

Yhdistettä esiintyy kasveissa ja myös kukkien tuoksuissa sekä semiokemikaalina eliöiden viestinnässä.

Aiheesta muualla
----------------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Metyylisalisylaatti**.
* Metyylisalisylaatin kansainvälinen kemikaalikortti
* Liber Herbarum II: Metyylisalisylaattia sisältäviä kasveja
* PubChem: Methyl salicylate (englanniksi)
* Human Metabolome Database: Methyl 2-hydroxybenzoate (englanniksi)
* Food Component Database (FooDB): Methyl salicylate (englanniksi)
* Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Methyl salicylate (englanniksi)
* Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases: Methyl-salicylate (englanniksi)
* Pherobase: Semiochemical - methyl salicylate (englanniksi)
* Pherobase: Floral Compound - methyl salicylate (englanniksi)
**Goombas** are fucking retarded

Ominaisuudet
------------

Ulkonäöltään Goombat muistuttavat sieniä, joilla on jalat. Mario-elokuvassa ne ovat pienipäisiä dinosaurussotureita. Goombat vaihtavat väriään tummemmilla alueilla: Goombat ovat esimerkiksi tummansinisiä tunneleissa. Goombat tuhotaan yleensä vain hyppäämällä niiden päälle, jolloin ne litistyvät pannukakuiksi.

Goombat voivat hyökätä Marion kimppuun koskettamalla häntä tai (harvemmin) putoamalla hänen päälleen. Goombat ovat yleensä heikoimmat viholliset Mario-peleissä. Heillä on teoriassa vain yksi hyökkäys, eivätkä ne kestä yleensä kuin yhden Marion hyökkäyksen.

Goombien alkuperästä ei tiedetä paljoa, mutta Super Mario Bros. -peliin ohjekirjassa sanotaan, että ne ovat sieniolioita, jotka ovat pettäneet Sienivaltakunnan. Goombat elivät aluksi rauhassa sienivaltakunnassa, mutta pettivät kotimaansa liittoutuakseen Bowserin kanssa. Paper Mario -peleissä nähdään, etteivät kaikki goombat ole pahoja.

Goomba-variaatiot
-----------------

Goombia on tavallisten lisäksi myös pari erilaista variaatiota, kuten *Microgoombat* ja *Paragoombat*. 

Microgoombat ovat pieniä Goombia, jotka tarttuvat Marioon kiinni ja estävät hänen hyppäämiskykynsä. Microgoombat voivat myös piiloutua laatikoihin ja hypätä sieltä kohti Mariota, kun tämä sattuu kävelemään lähelle. Microgoombat voidaan tuhota joko hyppäämällä veteen tai yrittämällä nopeita hyppysarjoja, jolloin ne irtoavat Mariosta. Microgoomba esiintyy ensimmäisen kerran Super Mario Bros. 3:ssa, jossa esiintyy ensimmäisen kerran myös Paragoomba. Pelin ohjekirjassa mainitaan, että microgoombat ovat Paragoombien lapsia.

Paragoombien ja tavallisten goombien välillä ei ole muita eroja kuin paragoombien kyky lentää ja hyppiä. Paragoombat ovat kykyjensä ansiosta nopeampia ja haastavampia ohittaa kuin tavalliset goombat.

Erilaiset Goombat
-----------------

Goombista on tehty useita erilaisia versiota kuten Darkgoomba (Super Paper Mario) joka on kuin pelkkä tavallisen Goomban varjo mutta elämäpisteitä on enemmän. On lentäviä ja maan alla eläviä Goombia joista jälkimmäisellä on kaksi kertaa enemmän elämäpisteitä. Jättiläis-Goomba on nähty Super Mario Galaxyssä jossa sen voi tuhota ääniaalloilla ja New Super Mario Bros.issa, jossa se ilmestyy neljännessä maailmassa päävastuksena, jonne pääsee Mini Mariona toisesta maailmasta.

Katso myös
----------

* Goomba mariowikissä

*
**Gaius Lutatius Catulus** oli Rooman konsuli, jonka johdossa käytiin ensimmäisen puunilaissodan ratkaiseva taistelu ja jonka nimellä sodan jälkeinen rauha tunnetaan. Lutatiuksesta ei ole tietoja ennen hänen konsuliksi tuloaan.

Vuonna 243 eaa. Rooman ja Karthagon välinen I puunilaissota oli kestänyt 22 vuotta ja molemmat valtakunnat olivat uupuneita Sisilian hallinnasta käytävään sotaan, mutta kumpikaan ei ollut valmis luovuttamaan. Rooma keräsi voimansa viimeiseen ponnistukseen ja rikkaiden kansalaisten vapaaehtoisten lainojen turvin Rooma rakensi uuden laivaston. Lutatiuksen osallistumisesta kampanjaan ei ole näyttöä, mutta hänen myöhemmät vaiheensa antavat syytä epäillä, että Lutatius saattoi olla hankkeen takana.

Vuonna 242 eaa. Gaius Lutatius Catulus valittiin konsuliksi. Hän oli novus homo eli nousukas (hänen suvustaan ei ollut aikaisempia konsuleita). Parikseen Lutatius sai A Postumius Albinuksen, joka oli ikivanhaa sukua edustava patriisi. Tulevan sotavuoden suunnitelmia ja konsulien työnjakoa koskeva politikointi kärjistyi siihen, että pontifex maximus kielsi Postumiusta poistumasta Rooman kaupungista uskonnollisten syiden takia. Niinpä laivaston komento oli pakko antaa Lutatiukselle. Lutatiuksen avuksi sotatoimiin määrättiin praetori Q Valerius Falto, joka oli vanhaa patriisisukua. Lutatius ja Valerius veivät laivaston Sisiliaan ja operoivat vesillä ylivoimaisina, koska Karthago ei lähettänyt suuria voimia alueelle. Oltuaan pitkään Sisiliassa Lutatius haavoittui vakavasti, kun häneen osui katapultin ammus.

Vuoden 241 eaa. maaliskuussa Karthago lähetti suuren laivaston Sisiliaan mukanaan maajoukkoja (mm. elefantteja). Sää oli huono. Lutatius määräsi Valeriuksen ottamaan komennon laivoissa ja seurasi itse taistelua maalta käsin. Laivastot kohtasivat Aigates-saarien luona ja roomalaiset saavuttivat voiton. Tämän jälkeen Lutatius neuvotteli Hamilkar Barkan kanssa rauhanehdot, jotka Rooman senaatin määräämien tiukennusten jälkeen päätyivät I puunilaissodan rauhansopimukseksi, joka tunnetaan 'Lutatiuksen rauhan' nimellä. Lutatius palasi Roomaan, mutta ei saanut yksin kunniaa sodan voittamisesta. Lopulta järjestettiin kaksi triumfia, toinen Lutatiukselle ja toinen Valeriukselle.

Lutatiuksen myöhemmistä vaiheista ei ole historiassa viitteitä. Hänen nimensä esiintyy Juturnan temppelin jäänteissä, joten hän lienee vaikuttanut sen rakentamiseen. Lutatiuksen kuolinvuotta ei tiedetä. 

Gaius Lutatius Catulus on Jukka M. Heikkilän romaanin *Merikonsuli* (1995) päähenkilö.

Lähteet
-------

* Polybios
* J F Lazenby, The First Punic War
Folktandvårdenin klinikka Norrköpingissä 
**Folktandvården** (kirjaimellisesti suom. *Kansanhammashoito*) on valtion omistama terveydenhoitoalan yritys, joka vastaa julkisesta hammashoidosta Ruotsissa. Lapsille ja nuorille tarjotaan ilmainen hammashoito alueellisten viranomaisten kautta 22 ikävuoteen asti Folktandvårdenissa tai yksityisissä hammashoitoloissa, minkä jälkeen potilas maksaa hoitonsa itse korkeakustannussuojaan asti. 

Vuonna 2015 ruotsalaisista lapsista ja nuorista noin 95 % ja aikuisista noin 40 % saa säännöllisesti hammashoitoa Folktandvårdenilta.

Historia
--------

Vuonna 1924 valtiopäivät päätti teettää selvityksen hammashoidosta. Se johti Folktandvårdenin perustamiseen vuonna 1938. Aluksi Folktandvården kattoi vain lasten perushammashoidon mutta on vuosien varrella laajentunut sekä aikuisille että erikoishammashoitoon. 

Nykyään kaikilla 21 alueella on yleinen katto-organisaatio.

Frisktandvård
-------------

Frisktandvård on Folktandvårdenin palvelusopimus tilauspohjaisesta hammashoidosta, joka perustuu lakiin valtion tukemasta hammashoidosta (SFS 2008:145). Kesäkuussa 2014 yli 600 000 potilaalla on Frisktandvård-hammashoitosopimus. 

Frisktandvård sisältää tutkimukset, hammasterveyttä edistävän ja ennaltaehkäisevän hoidon, sairauksien ja kivunhoidon, paikkaukset sekä kiireellisen hammashoidon. Sopimuksen solmimisen yhteydessä potilas sijoitetaan johonkin kymmenestä maksuluokasta. Potilaalle nimettävä omahammaslääkäri tai -hammashygienisti luo henkilökohtaisen, potilaan tilanteeseen perustuvan itsehoitosuunnitelman, jota täydennetään tarvittavilla hammaslääkäri- ja hammashygienistikäynneillä. Sopimuksen hinta vahvistetaan kolmeksi vuodeksi kerrallaan, ja se voidaan maksaa vuosittain tai kuukausittain.

Lähteet
-------

1. 1 2  Om Folktandvården Folktandvården.  Arkistoitu 11.8.2010. Viitattu 23.6.2019. (ruotsiksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Ruotsalainen hammaslääkäriliitto
* Yksityisten hammaslääkärien liitto
* Folktandvårdenin verkkosivusto
Opimäen kampus
**Opinmäki** on koulutuskeskus Espoon Suurpellossa. Koulukeskuksessa on tilat kansainväliselle koululle, suomenkieliselle peruskoululle, varhaiskasvatukselle, liikuntahalli sekä tilat Suurpellon kirjastolle, työväenopistolle ja nuorisotoimelle. Opinmäessä on kaksi peruskoulua, englanninkielinen Espoo International School ja suomenkielinen Olarin koulu. Keskus otettiin käyttöön 12. elokuuta 2015, jolloin tiloissa aloittivat opintonsa myös Päivänkehrän koululaiset, jotka siirtyivät Opinmäen väistötiloihin puoleksitoista vuodeksi. Olarin koulusta luokat 1.-5. aloittivat opiskelun elokuussa 2017 Opinmäen kiinteistössä. 

Opinmäen kampuksesta on mahdollisuus kaikkien vuokrata tiloja moneen eri käyttöön arkisin ja viikonloppuisin.

Liikuntahallin iltakäyttäjinä toimivat harrasteseurat: Blue and white, Esbo Bollklubb, Espoon telinetaiturit, Espoon voimistelu ja liikuntayhdistys, FC Honka, Golden Futsal Team, Olarin Voimistelijat, Otaonnela floorball, Shukokai karate Espoo, Suomalainen voimisteluseura Espoo, Suomen palloliiton Uudenmaan piiri, Tapiolan Honka, Tapiolan Otso, Tapiolan Voimistelijat, Tapion sulka ja Westend Indians.

Lähteet
-------

1. ↑  Opinmäki käyttöön elokuussa  8.5.2015. Espoo.fi. Viitattu 2.8.2015.
2. ↑  Rajainmäki, Minna: Espoon suurin koulu nousee Suurpeltoon  28.11.2013. Länsiväylä.  Arkistoitu 29.3.2016. Viitattu 2.8.2015.
3. ↑  Vuokraus - Opinmäki *Opinmäki*. Viitattu 15.11.2017.
Tromboksaani A2:n rakenne
Tromboksaani B2:n rakenne
**Tromboksaanit** ovat ryhmä eikosanoideihin kuuluvia orgaanisia yhdisteitä. Ne vaikuttavat muun muassa verihiutaleiden takertumiseen toisiinsa verihyytymän muodostuessa ja verisuonten supistumiseen. Tromboksaaneille yhteinen rakenteellinen piirre on tetrahydropyraanirengas.

Biosynteesi ja biologinen rooli
-------------------------------

Tromboksaaneja esiintyy erityisesti verihiutaleissa. Yleisin tromboksaaneista on tromboksaani A2. Sitä muodostuu arakidonihaposta prostaglandiini H:n ollessa välivaiheena. Biosynteesiä katalysoivat entsyymit ovat syklo-oksigenaasi ja tromboksaanisyntaasi. Tromboksaani A2 on suhteellisen epästabiili molekyyli ja kun sen rakenteen sisältämä neljästä atomista koostuva rengas hajoaa, muodostuu tromboksaani B2:ta. Tämä yhdiste metaboloituu edelleen muun muassa 2,3-dinortromboksaani B2:ksi ja 11-dehyhdrotromboksaani B2:ksi.

Biologisesti aktiivisin tromboksaaneista on tromboksaani A2. Se aikaansaa sileän lihaskudoksen supistumista, mikä supistaa verisuonia, indusoi verihiutaleiden takertumista toisiinsa ja siten verihyytymän syntymistä, supistaa keuhkoputkia ja vaikuttaa lymfosyyttien kasvuun ja erikoistumiseen. Asetyylisalisyylihappo on tromboksaanisyntaasin inhibiittori ja tähän perustuu sen veren hyytymistä ehkäisevä vaikutus. Tromboksaani B2 ja sen johdannaiset ovat biologisesti inaktiivisia.

Tromboksaaneja
--------------

* Tromboksaani A2 C20H32O5, CAS-numero 57576-52-0
* Tromboksaani A3 C20H30O5, CAS-numero 60114-68-3
* Tromboksaani B1 C20H36O6, CAS-numero 64626-32-0
* Tromboksaani B2 C20H34O6, CAS-numero 54397-85-2
* Tromboksaani B3 C20H32O6, CAS-numero 71953-80-5

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Eeva Moilanen, Hannu Kankaanranta ja Jukka Martio: 19. Eikosanoidit ja tulehduskipulääkkeet *Farmakologia ja toksikologia*. Medicina. Viitattu 28.7.2017.
2. 1 2 3  Thomas Scott,Eric Ian Mercer: *Concise encyclopedia biochemistry and molecular biology*, s. 671. Walter de Gruyter, 1997. ISBN 978-3110145359. (englanniksi)
3. 1 2  Michael Lieberman, Allan D. Marks, Alisa Peet: *Marks' basic medical biochemistry*, s. 671. Lippincott Williams & Wilkins, 2008. ISBN 978-0781770224. Kirja Googlen teoshaussa (viitattu 28.7.2017). (englanniksi)
**Piirrosvideo** (valkotauluvideo, tussivideo) on elävään piirtämiseen perustuva video, jossa yleensä kerrotaan jokin tarina. Englanniksi videoita kutsutaan nimillä whiteboard animation, animated doodling tai video scribing. Piirrosvideoita on käytetty viestinnässä ja tarinankerronnassa kansainvälisesti suhteellisen laajasti 2000-luvulta alkaen. Suomessa ilmiön suosio kasvaa jatkuvasti.

Historia
--------

UPS:n mainokset vuodesta 2007 alkaen olivat tienraivaaja ja tulivat hyvin tunnetuiksi Yhdysvalloissa.

Kansainvälisesti piirrosvideo sai nykymuodossaan alkunsa vuonna 2009 RSA:n promootiovideoista. Näissä videoissa ajattelun ammattilaiset esittelivät teorioita tai käsitteitä samalla kun videolla piirtävä käsi kuvitti ja täydensi näitä puheita. Videoista tuli hyvin suosittuja YouTubessa, ja suosituimmilla videoilla on yli 11 miljoonaa katsojaa.  

Ennen internetiä ilmiötä kehitti Suomessa eteenpäin Kylli Koski, jonka satuja Yle televisioi.

Tekniikka
---------

Piirrosvideo toteutetaan yleensä niin, että piirtäjä piirtää alustalle (valkotaulu, paperi) ja kuvaa koko piirtämisen prosessin, joka sitten nopeutetaan sujuvaksi tarinaksi ja rytmitetään puheeseen sopivaksi videoeditoinnin keinoin. Joissakin piirrosvideoissa on myös animoituja osioita. Piirrosvideoita on tehty myös siten että piirtäjä piirtää samalla kun hän tai joku muu puhuu.

Käyttötarkoitukset
------------------

Piirrosvideoita käytetään muun muassa koulutukseen, mainontaan, markkinointiin, taiteeseen ja organisaatioiden sisäiseen viestintään. Usein piirrosvideot julkaistaan internetissä esim. Youtube- tai Vimeo-palveluissa. Piirrosvideoiden on todettu saavan enemmän katsojakertoja kuin perinteiset videoanimaatiot.

Lähteet
-------

1. ↑  Antti Palomaa: Piirrosvideolla tylsäkin muuttuu kiinnostavaksi – Tussitaikurit hamuaa miljoonayleisöä *Yle uutiset*.  2.1.2015. Viitattu 3.1.2015.
2. 1 2  Animated Whiteboard Videos by Ydraw Announces Higher Return on Investment *PRWeb*.  20.3.2012.  Arkistoitu 24.9.2015. Viitattu 3.1.2015.
3. ↑  Josh Halliday: Internet users get animated about RSA short film series *The Guardian*.  21.10.2011. Viitattu 3.1.2015.
4. ↑  RSA Animate: Drive: The surprising truth about what motivates us *YouTube*.  1.4.2010. Viitattu 3.1.2015.
5. ↑  RSA Animate: Changing Education Paradigms *YouTube*.  14.10.2010. Viitattu 3.1.2015.
6. ↑  www.piirrosvideot.fi *piirrosvideot.fi*. Viitattu 3.1.2015.

Aiheesta muualla
----------------

* www.piirrosvideot.fi
* RSA:n piirrosvideot YouTubessa
* Yle elävä arkisto: Kylli-täti piirtää Lucian
* Yle elävä arkisto: Kylli-tädin viimeinen joulusatu
**Ornes** on kunta Meusen departementissa Lorrainen hallintoalueella Ranskassa. Kunta kuuluu Verdunin arrondissementtiin ja Charny-sur-Meusen kantoniin. Kunnassa oli vuoden 2006 väestönlaskennassa kaksi asukasta, joista toinen oli nainen ja toinen puolestaan mies. Ornesin pinta-ala on 18,52 neliökilometriä.

Kunnasta on matkaa Bezonvauxiin 1,7 kilometriä, Gremillyyn 2,6 km, Maucourt-sur-Orneen 2,8 km, Azannes-et-Soumazannesiin 4,2 km, Mogevilleen 4,3 km, Dieppe-sous-Douaumontiin 4,6 km ja Vaux-devant-Damloupiin 4,7 km. Ranskan pääkaupunkiin Pariisiin on matkaa 232 kilometriä.

Kunta tuhoutui 21. helmikuuta–19. joulukuuta 1916 käydyssä ensimmäiseen maailmansotaan kuuluvassa Verdunin taistelussa. Samassa taistelussa tuhoutuivat myös läheiset Beaumont-en-Verdunoisin, Bezonvaux'n, Cumières-le-Mort-Hommen, Fleury-devant-Douaumontin, Haumont-près-Samogneuxin, Louvemont-Côte-du-Poivren, Douaumontin ja Vaux-devant-Damloupin kunnat, joista ainoastaan kaksi jälkimmäisinä mainittua ovat nykyisin asutettuja.

Väkiluvun kehitys
-----------------

Ornesin väkiluvun kehitys vuodesta 1851 vuoteen 1913 sekä vuodesta 1962 vuoteen 2006:

| Vuosi | Väkiluku | Vuosi | Väkiluku |
| --- | --- | --- | --- |
| 1803 | 1 035 | 1975 | 2 |
| 1851 | 1 316 | 1982 | 1 |
| 1901 | 861 | 1990 | 10 |
| 1913 | 718 | 1999 | 6 |
| 1962 | 5 | 2005 | 2 |
| 1968 | 6 | 2006 | 2 |

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Village d'Ornes Annuaire Mairie. Viitattu 2.9.2009. (ranskaksi)
2. 1 2  Ornes Lion1906.com.  Arkistoitu 22.2.2010. Viitattu 2.9.2009. (englanniksi)
3. 1 2 3 4  55394-Ornes INSEE. Viitattu 2.9.2009. (ranskaksi)
4. ↑  Floquet, Christophe: Les villages detruits 1914-1918 Floquet, Christophe.  Arkistoitu 13.3.2006. Viitattu 2.9.2009. (ranskaksi)
5. ↑  Floquet, Christophe: Ornes Floquet, Christophe. Viitattu 2.9.2009. (ranskaksi)
6. ↑  Statistiques sur la population d'Ornes Annuaire Mairie. Viitattu 2.9.2009. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Ornes** Wikimedia Commonsissa

* Les villages détruits (Arkistoitu – Internet Archive) (ranskaksi)

Ensimmäisessä maailmansodassa tuhoutunut, nykyisin uudelleenrakennettu kirkko Ornesissa.
Prinssi **Sultan ibn Salman ibn Abdilaziz Al Sa’ud** (27. kesäkuuta 1956 Riad, Saudi-Arabia) (arab. سلطان بن سلمان بن عبد العزيز آل سعود‎) on Saudi-Arabian kuninkaallisten ilmavoimien eversti ja entinen astronautti. Hän oli ensimmäinen arabi, ensimmäinen muslimi ja ensimmäinen kuninkaallinen, joka on lentänyt avaruudessa.

Prinssi Sultan on kuningas Abdullahin veljenpoika. Hänen isänsä on Saudi-Arabian nykyinen kuningas Salman bin Abdul-Aziz Al Saud. 

Hän opiskeli valtiotiedettä Syracusen yliopistossa. Hän on eversti (evp) ja omaa myös siviililentolupakirjoja. Hän lensi STS-51-G-lennolla 17.6.–24.7.1985, joka vei avaruuteen Arabsat-tietoliikennesatelliitin. Nykyisin hän on avaruuskomission johtaja, joka on ministeritasoinen virka.

Lähteet
-------

1. ↑
2. ↑  A number of Royal Orders Issued 13 Riyadh *Saudi Press Agency*.  27.12.2018. Viitattu 15.7.2019.

Aiheesta muualla
----------------

* Sultan ibn Salman ibn Abdilaziz Al Sa’ud

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Israel
* Yhdysvallat
* Alankomaat

 |
|  |
| Muut | 
* IdRef

 |

 |
**Shi Jian** on kiinalainen teknologiakoesatelliittien perhe. Ensimmäinen satelliitti laukaistiin 3. maaliskuuta 1971. Satelliitit tunnetaan länsimaissa nimillä Shi Jian, Shijian, SHIJIAN ja SJ. 

Kun 25. lokakuuta 2008 SHIJIAN-6E (SJ-6E) ja SHIJIAN-6F (SJ-6F) satelliitit laukaistiin Pitkä Marssi 4B-kantoraketilla Taiyuanin laukaisukeskuksesta, länsimaisen avaruusmedian välittämä mielikuva oli "super secret", vaikka kyse on Kiinan kannalta rutiinitoiminnalta. Satelliitit mittaavat Maan lähiavaruuden säteilyolosuhteita.

Satelliitit
-----------

Satelliitit 

* SJ 1 - 3.3.1971
* SJ 2 - 19.9.1981
* SJ 2A - 19.9.1981
* SJ 2B - 19.9.1981
* SJ 4 - 8.2.1994
* SJ 5 - 10.5.1999
* SJ 6 - erilaisia teknologiakokeita
	+ SJ 6A - 9.9.2004
	+ SJ 6B - 9.9.2004
	+ SJ 6C - 24.10.2006
	+ SJ 6D - 24.10.2006
	+ SJ 6E - 25.10.2008
	+ SJ 6F - 25.10.2008
* SJ 7 - tiedot puuttuvat
* SJ 8-mikrogravitaatiota tutkiva satelliitti - 9.9.2006
* SJ 10 - tiedot puuttuvat
* SJ 11 - 12.11.2009
* SJ 12 - 15.6.2010. Satelliitin rakensi Shanghai Academy of Spaceflight Technology.

Lähteet
-------

1. ↑
2. ↑
3. ↑
**Tapio Korjus** (s. 18. kesäkuuta 1950 Pieksämäki) on suomalainen musiikkialan vaikuttaja, entinen toimittaja ja Rockadillo Recordsin perustaja.

Ura
---

Korjus aloitti DJ:nä Joensuussa ja Tampereen ylioppilastalolla 1960-luvun loppupuolella. Pian hän vastasi myös Yo-talon esiintyjien hankinnasta. Vuonna 1971 Korjus perusti ohjelma- ja konserttitoimisto Suomi-Popin, joka toi maahan muun muassa J. J. Calen, Patti Smithin ja Ramonesin. Hän kirjoitti myös levyarvosteluja ja artikkeleita Introon ja Musaan sekä teki Pop-Info-ohjelmia radioon. Vuonna 1975 Korjus ryhtyi Wigwamin manageriksi. 1982 hän perusti Rockadillo Recordsin, joka toimii levyjen julkaisemisen lisäksi, kustannusyhtiönä, keikkamyyjänä ja manageritoimistona. Rockadillo on julkaissut yli 150 äänitettä.

Tapio Korjus on tuottanut muun muassa Tabula Rasan (yhdessä Jukka Gustavsonin kanssa), Virtasen, Dave Lindholmin, Jimi Suménin, Wigwamin ja Pekka Pohjolan albumeita.

Vuonna 1989 Korjus oli perustamassa musiikkialan ammattilaisten tapahtumaa Musiikki & Mediaa. Hän luopui yhtiön osakkeista vuonna 2017. Korjus on toiminut myös Suomen musiikkikustantajien, Euroopan indietuottajien Impalan, IndieConin, Music Finlandin ja IFPI ry:n hallituksissa.

Palkinnot ja tunnustukset
-------------------------

Korjus palkittiin vuoden 2018 Industry Awards -gaalassa musiikkialan elämäntyöpalkinnolla. Hänelle on myönnetty myös virolainen Maarjamaan Risti.
2023 Korjus palkittiin kultaisella Emma-patsaalla elämäntyöstä.

Lähteet
-------

1. ↑  Mattlar, Mikko: Tapio Korjus on järjestänyt keikkoja 1970-luvulta lähtien ja tehnyt musiikin parissa miltei kaikkea mahdollista – Oma soittoharrastus loppui, kun hän näki Wigwamin keikan *Helsingin Sanomat*.  12.6.2020. Viitattu 10.7.2020.
2. 1 2  Rockadillo – 40 vuotta, 360 astetta *Soundi.fi*. Viitattu 7.1.2019.
3. ↑  Wigwam-historia *www.wigwam.fi*. Viitattu 7.1.2019.
4. ↑  Tapio Korjus *Discogs*. Viitattu 7.1.2019. (englanniksi)
5. ↑  Musiikki & Media -tapahtuman omistajat vaihtuvat – uusi toimitusjohtaja tulee Rähinä Recordsista *www.aamulehti.fi*.  Arkistoitu 8.1.2019. Viitattu 7.1.2019.
6. 1 2  Musiikkivaikuttaja Tapio Korjukselle kunniamerkki Viron presidentiltä *Teosto*.  13.5.2014.  Arkistoitu 8.1.2019. Viitattu 7.1.2019.
7. ↑  Musiikkialan parhaat palkittiin Industry Awards -gaalassa *Musiikki & Media*.  5.10.2018.  Arkistoitu 14.4.2019. Viitattu 7.1.2019.
8. ↑  Emma-palkinto 2023 *aamulehti.fi*.

Aiheesta muualla
----------------

* Tapio Korjus Discogs-sivustolla
* Teemu Järventie: Hän. Tapio Korjus. Musiikkivaikuttaja kauppaa maailmalle vain sellaisia taiteilijoita, joita itse arvostaa.  *Suomen Kuvalehti*, 24.1.2014, nro 4/2014, s. 52–55. Helsinki:  Otavamedia.
**Sandra Day O’Connor** (26. maaliskuuta 1930 El Paso, Texas – 1. joulukuuta 2023 Phoenix, Arizona) oli yhdysvaltalainen juristi, joka toimi vuosina 1981–2006 ensimmäisenä naispuolisena Yhdysvaltain korkeimman oikeuden tuomarina.

Nuoruus ja varhainen ura
------------------------

O’Connor syntyi Texasissa mutta vietti lapsuutensa Dayn perheen farmilla Arizonan Duncanissa. Hän opiskeli lakia Stanfordin yliopistossa ja tapasi siellä tulevan aviomiehensä John Jay O’Connor III:n. Sandra O’Connor työskenteli ensin Arizonassa lakimiehenä ja sitten osavaltion apulaissyyttäjänä (engl. *assistant state attorney general*).
Vuonna 1969 hänet valittiin Arizonan senaattiin republikaanipuolueen edustajana.

Korkeimmassa oikeudessa
-----------------------

O’Connor presidentti Ronald Reaganin seurassa 1981.
Vuonna 1981 presidentti Ronald Reagan nimitti Sandra O’Connorin korkeimman oikeuden jäseneksi. Kun O’Connor halusi 75-vuotiaana jäädä eläkkeelle virasta, presidentti George W. Bush nimitti hänen seuraajakseen John Robertsin. Kun korkeimman oikeuden presidentti William Rehnquist kuoli 3. syyskuuta 2005, Bush peruutti nimityksensä kaksi päivää myöhemmin ja asetti Robertsin ehdokkaakseen Rehnquistin seuraajaksi.. O’Connorin seuraajaehdokkaaksi nimitettiin sitten Harriet Miers, joka kuitenkin vetäytyi ja virkaan nimitettiinkin Samuel Alito.

O’Connor oli jäsenenä niin sanotussa Bakerin komissiossa (virallisesti *Iraq Study Group*), joka julkaisi joulukuussa 2006 suosituksensa Irakin sodan uudeksi strategiaksi.

Lähteet
-------

1. ↑  Former US Supreme Court Justice Sandra Day O’Connor dies at 93 -Supreme Court  1.12.2023. Reuters. Viitattu 1.12.2023. (englanniksi)
2. 1 2 3  O'Connor, Sandra Day (1930–)[vanhentunut linkki], *Young Students Learning Library.* 1996. Haettu 17.10.2016 palvelusta HighBeam Research (vaatii tilauksen).
3. ↑  Bush Nominates Roberts as Chief Justice *Washington Post*.  6.9.2005. Viitattu 18.7.2016. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Sandra Day O’Connor** Wikimedia Commonsissa

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Norja
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Israel
* Belgia
* Yhdysvallat
* Latvia
* Tšekki
* Korea
* Alankomaat

 |
|  |
| Tieteilijät | 
* CiNii

 |
|  |
| Muut | 
* NARA
* SNAC
* IdRef

 |

 |

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.   
Alkuperäinen artikkeli: sv:Sandra Day O'Connor
Fäwziyä Bäyrämova vuonna 2011.
**Fäwziyä Äwxädi qızı Bäyrämova** (tat. Фәүзия Әүхәди кызы Бәйрәмова, ven. Фаузия Аухадиевна Байрамова; *Fauzija Auhadijevna Bairamova,* s. 5. joulukuuta 1950, Venäjän SFNT) on tataarilainen poliitikko, aktivisti, kirjailija, toimittaja ja julkaisija. Hän on tatarstanilaisen itsenäisyyspuolueen *"*Ittifaq*"* perustaja. Vuosina 1990-1995, Bäyrämova oli Tatarstanin tasavallan valtioneuvoston jäsen. 1994-1997 aikana, Bäyrämova toimi krimintataarien neuvoston puheenjohtajana (*Qırımtatar Milliy Meclisi)*, jonka perustamisessa hän oli ollut mukana. Bäyrämova oli myös mukana Tatarstanin perustuslain luomisessa. Bäyrämova on kirjoittanut lukuisia poliittisia julistuksia ja historiikkeja, jotka keskittyvät tataareihin ja heidän poliittiseen asemaan. Bäyrämovan on sanottu olevan merkittävimpiä ja kiisteltyimpiä tataaripoliitikkoja, joka tunnetaan hänen "tinkimättömästä etnisestä nationalismista".

Lähteet
-------

1. ↑  Sabirdzhan Badretdin: ФАУЗИЯ БАЙРАМОВА: ЖЕЛЕЗНАЯ ЛЕДИ ТАТАРСТАНА  2000. The Tatar Gazette. Viitattu 13.2.2022.
2. ↑  Şаmil BАHАUTDİN: Fäüziya Bäyrämоvа: "Min kurkаk irlärnе yarаtmıym" yalquzaq. Viitattu 13.2.2022.
3. ↑  Байрамова Фаузия Аухадиевна Tatarica. Viitattu 13.2.2022.
4. ↑  Фәүзия Бәйрәмова *adiplar.belem.ru*.  Arkistoitu 24.9.2021. Viitattu 13.2.2022.
5. ↑  Fäüziyä Bäyrämovanı "tatar däüläte" süzläre öçen cavapka tartmakçılar *speak.tatar*. Viitattu 25.7.2022.
6. ↑  İskeşähärdä Fäwziyä Bäyrämova belän oçraşu *trt.net.tr*. Viitattu 6.9.2022.

Aiheesta muualla
----------------

* Bäyrämova - haastattelu, 2017 (tataarin kielellä)

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Saksa

 |

 |
**Heikki Heiskanen** (s. 1977 Tornio) on suomalainen toimittaja ja kirjailija, joka on erikoistunut ulkomaanuutisiin ja Venäjään. Hän on työskennellyt vuodesta 2005 lähtien Yle Uutisten ulkomaantoimituksessa. Heiskanen aloitti heinäkuussa 2022 Ylen Venäjän-kirjeenvaihtajana.

Heiskanen on käsikirjoittanut yhdessä Teemu Kaskisen kanssa Ylelle satiirisen vakoilukomediasarjan *Pysäyttäkää Nyqvist*, joka vuonna 2022 esitettiin Ylellä ja julkaistiin Yle Areenassa.

Heiskanen on kirjoittanut Teemu Kaskisen kanssa kaksi romaania, *Norsun vuosi* (2010) ja *Norsu tulee!* (2011).

Heiskanen on yhteiskuntatieteiden ylioppilas. Hän opiskeli 2000-luvun alussa tiedotusoppia Tampereen yliopistossa ja oli opiskelijavaihdossa Moskovan valtionyliopistossa.

Lähteet
-------

1. 1 2  Elisa kirja: Heikki Heiskanen *kirja.elisa.fi*. Viitattu 13.6.2022.
2. 1 2  Jyrki Saarikoski: Ylen Venäjän-kirjeenvaihtajana kesällä aloittava Heikki Heiskanen: On vaikea ennustaa, millainen tilanne silloin vallitsee *yle.fi*.  14.2.2022. Viitattu 13.6.2022.
3. ↑  Katri Utula: Ylen hyllyttämä väkivaltaa sisältävä kohusarja alkaa vihdoin tv:ssä *Ilta-Sanomat*.  11.6.2022. Viitattu 12.6.2022.
**Taavi Aas** (s. 10. tammikuuta 1966 Tallinna) on virolainen poliitikko, joka toimii Jõgevan kunnanjohtajana vuodesta 2023. Hän oli Tallinnan kaupunginjohtaja vuosina 2017–2019. Hän toimi Viron talous- ja rakenneministerinä vuosina 2019–2022. Aas edustaa Viron keskustapuoluetta. Aas valittiin Tallinnan virkaatekeväksi kaupunginjohtajaksi syyskuussa 2015 ja vakituiseksi kaupunginjohtajaksi vuoden 2017 kunnallisvaaleissa. Aas on toiminut myös vuodesta 2005 Tallinnan apulaiskaupunginjohtajana.

Aas valittiin Viron parlamenttiin, Riigikoguun vuoden 2019 vaaleissa. Aas nimitettiin 29. syyskuuta 2019 Ratasin toisen hallituksen talous- ja rakenneministeriksi, Aas seurasi edellisen hallituksen Kadri Simsonia tehtävässä.

Aas erosi keskustapuolueesta vuonna 2023 vastalauseena puheenjohtaja Mihhail Kõlvartille. Hän oli puolueen jäsen vuodesta 2002.

Lähteet
-------

1. ↑  Whyte, Andrew & Merili Nael: Taavi Aas elected Jõgeva municipal mayor *ERR*.  26.5.2023. Viitattu 4.12.2023. (englanniksi)
2. ↑  Majandus- ja taristuminister Taavi Aas *Valitsus.ee*.  Arkistoitu 30.4.2019. Viitattu 20.6.2019. (viroksi)
3. ↑  Wright, Helen: Former minister leaves Center Party *ERR*.  23.10.2023. Viitattu 4.12.2023. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Taavi Aas** Wikimedia Commonsissa

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa | 
* VIAF

 |

 |