**Biisonit** (*Bison*) on nautaeläimiin kuuluva sorkkaeläinten suku, josta tunnetaan kaksi nykyisin elävää ja kuusi sukupuuttoon kuollutta lajia. Nykyiset lajit ovat biisoni eli amerikanbiisoni (*Bison bison*) ja visentti eli euroopanbiisoni (*Bison bonasus*).

Kuvaus
------

Biisoni ja visentti ovat suurimmat maanisäkkäät Pohjois-Amerikan ja Euroopan alueella. Biisonit ovat vaeltavia laiduntajia ja kulkevat laumoissa lukuun ottamatta heikompia sonneja, jotka kulkevat yksin tai pienissä ryhmissä suurimman osan vuotta. Amerikanbiisonit asuvat tunnetusti Suurilla tasangoilla. Molemmat lajit metsästettiin liki sukupuuttoon 1800- ja 1900-luvuilla mutta ovat sittemmin elpyneet. Visentti on yhä uhanalainen.

Vaikka visentti ja amerikanbiisoni ovat pintapuolisesti samannäköiset, niiden rakenteet ja käyttäytyminen eroavat toisistaan. Amerikanbiisonilla on 15 kylkiluuta kun taas visentillä on 14. Amerikanbiisonilla on neljä lannenikamaa ja visentillä viisi. Raavaat amerikanbiisonit ovat tukevampia ja lyhyempikoipisia kuin visentit. Niskan rakenne-erojen vuoksi amerikanbiisonit laiduntavat enemmän maasta pensaiden ja puiden sijaan toisin kuin visentit. Amerikanbiisoniin verrattuna visentin turpa on otsaa edempänä kun kaula on neutraalissa asennossa. Amerikanbiisonin ruho on karvaisempi, mutta sen häntä on harvempi kuin visentin. Visentin sarvet osoittavat eteenpäin ja soveltuvat taistelussa paremmin sarvien lukitsemiseen. Amerikanbiisoni suosii rynnäkköhyökkäystä. Amerikanbiisoni kesyyntyy visenttiä helpommin ja lisääntyvät helpommin kesykarjan kanssa.

Biisonit syntyvät ilman kyttyrää ja sarvia ja elävät parikymmentä vuotta. Ne saavuttavat sukukypsyyden kahden-kolmen vuoden iässä, mutta sonnit kasvavat seitsemänvuotiaiksi asti. Aikuiset sonnit kilpailevat kiivaasti valta-asemasta kiima-aikana. Sonnit taistelevat lehmistä ja yhteenotot päättyvät usein loukkaantumiseen tai kuolemaan. Kiimakauden jälkeen lauma jakaantuu pienempiin ryhmiin. Vasikat syntyvät yhdeksän kuukautta kiima-ajan jälkeen. Emät huolehtivat ja imettävät jälkeläisiään vuoden verran.

Biisonisonnit voivat kasvaa 3,5 metriä pitkiksi ja 2 metriä korkeiksi ja painaa jopa tonnin.

Käyttäytyminen
--------------

### Rypeminen

Gif-animaatio biisonista liikkeessä.

Rypeminen on biisoneille tyypillistä käytöstä.*lähde?* Biisonit rypevät kosteissa tai kuivissa, matalissa maapainumissa peittäen itsensä mutaan tai pölyyn. Mahdollisia selityksiä rypemiskäyttäytymiselle ovat karvan irrottaminen karvanlähtöaikana, sonnien välinen viestintä (erityisesti kiimakäyttäytyminen), lauman yhtenäisyyden edistäminen, leikkisyys, hyönteisten puremien kutinan helpottaminen, syöpäläisten häätö ja lämpötilan säätely. Samalla biisoneihin voi tarttua pernarutto, jota saattaa esiintyä luonnollisesti maaperässä.

Ravinto
-------

Biisoneilla on melko yksipuolinen ruokavalio. Niiden tärkeintä ravintoa on ruoho. Biisonit syövät myös matalia pensaskasveja. Talvella biisonit kuopivat lunta etsien ruohoa. Jos ruohoa on saatavilla vähän, biisonit syövät myös kasvien risuja.

Saalistajat
-----------

Amerikanbiisoni puolustautuu susilaumaa vastaan
Ison kokonsa vuoksi biisonit ovat turvassa useimmilta pedoilta. Susilauma voi kaataa biisonin, mutta yksittäinen susi ei. Harmaakarhut saalistavat myös vasikoita ja niiden on nähty valtaavan susien saaliita.

Yellowstonen kansallispuistossa suurimmat ja hallitsevimpien susilaumojen on nähty kaatavan hirviä ja peuroja; ne jättävät vaikeammin kaadettavat biisonit heikommille laumoille*lähde?*.

Katso myös
----------

*Bison antiquus* -eläimen luuranko
* Gauri
* Kafferipuhveli
* Puhveli (täsmennyssivu)

Galleria
--------

* Laiduntavia biisoneita Elk Islandin kansallispuistossa Kanadan AlbertassaLaiduntavia biisoneita Elk Islandin kansallispuistossa Kanadan Albertassa
* Laiduntavia biisoneitaLaiduntavia biisoneita
* Biisoni talvellaBiisoni talvella

Lähteet
-------

1. ↑  *The Penny Cyclopædia of the Society for the Diffusion of Useful Knowledge* by Society for the Diffusion of Useful Knowledge (Great Britain), published by C. Knight, 1835
2. ↑  *Trophy Bowhunting: Plan the Hunt of a Lifetime and Bag One for the Record Books*, by Rick Sapp, Edition: illustrated, published by Stackpole Books, 2006, ISBN 0811733157, 9780811733151
3. ↑  *American Bison: A Natural History*, By Dale F. Lott, Harry W. Greene, ebrary, Inc, Contributor Harry W. Greene, Edition: illustrated, Published by University of California Press, 2003 ISBN 0520240626, 9780520240629
4. ↑  *Zoologist: A Monthly Journal of Natural History*, By Edward Newman, James Edmund Harting, Published by J. Van Voorst, 1859
5. ↑  Wallowing Behavior of American Bison (Bos Bison)  10.4.2008. JSTOR.  (englanniksi)
6. ↑  Anthrax kills bison in southern N.W.T.  6.7.2006. CBC.CA.  (englanniksi)


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Taksonitunnisteet | 
* Wikidata: Q18099
* Wikispecies: Bison
* BOLD: 6892
* CoL: 62FNF
* EPPO: 1BISOG
* Fauna Europaea: 305220
* Fauna Europaea (new): 6919c61e-4b5b-4e33-956a-f8b0190f04b4
* Fossilworks: 42751
* GBIF: 2441175
* iNaturalist: 42406
* IRMNG: 1030556
* ITIS: 180705
* MSW: 14200668
* NBN: NHMSYS0000376442
* NCBI: 9900

 |

 |