*Tämä artikkeli käsittelee kuntaa. Muista merkityksistä kerrotaan täsmennyssivulla Vaala.*

**Vaala** (vuoteen 1954 **Säräisniemi**) on Suomen kunta, joka sijaitsee Pohjois-Pohjanmaan maakunnan itäosassa. Kunnassa asuu 2 590 ihmistä ja sen pinta-ala on 1 763,57 km², josta 461,19 km² on vesistöjä. Väestötiheys on 1,99 asukasta/km². Vaalan naapurikunnat ovat Kajaani, Liminka, Muhos, Paltamo, Puolanka, Siikalatva ja Utajärvi. Kunnan suurimpia työnantajia on Pelson vankila, jossa on 140–145*lähde?* työpaikkaa.

Oulujoki alkaa Vaalan keskustan länsipuolelta. Puolet maan viidenneksi suurimmasta järvestä, Oulujärvestä, sijaitsee Vaalassa. Järvessä oleva Manamansalon saari on nykyisin voimakas matkailukeskittymä. Rokuan kansallispuisto sijaitsee kunnan länsiosassa. Entisestä kuntakeskuksesta Säräisniemeltä löytyvät vanha Säräisniemen kirkko ja Säräisniemen kotiseutumuseo.*lähde?*

Historia
--------

Säräisniemen kunta Suomen suuriruhtinaanmaan kartassa vuodelta 1908.
Vaalan seutu on Kainuun vanhimpia asuinalueita. Kivikautisia asuinpaikkoja on löydetty mm. Järvikylän ja Nimisjärven alueelta. Säräisniemen Sillankorvan asuinpaikan löydöt ovat antaneet nimen eräälle kampakeramiikan ryhmälle, Säräisniemen keramiikalle.

Alue asutettiin vakinaisesti 1500-luvun puolimaissa. Asutuksen etenemistä hidastivat 1500-luvun lopun sodat ja kylät alkoivat kasvaa vasta Täyssinän rauhan jälkeen 1595. Maanviljelys edistyi 1600-luvulla nopeasti ja vähitellen myös tervanpoltto alkoi yleistyä. 1700- ja 1800-luvulla taloudellinen kehitys oli vakaata. Uutta viljelyalaa saatiin mm. soita kuivaamalla. Karjatalouden kehitystä nopeutti 1904 perustettu Veneheiton osuusmeijeri.

Seutu kuului aluksi Paltamon seurakuntaan. Vuonna 1779 Säräisniemi perustettiin Paltamon kappeliksi ja omaksi seurakunnaksi se erotettiin 1864. Säräisniemen puukirkon rakensi Jaakko Suonperä 1779–1781. Vuoden 1865 kunnallisasetuksen yhteydessä perustettiin seurakunnan alueen kattanut Säräisniemen kunta. Säräisniemeen kuuluneet Saaresmäki ja Vuolijoki muodostivat yhdessä Vuottolahden kylän kanssa Vuolijoen seurakunnan vuonna 1907. Vuolijoen kunta perustettiin vuonna 1915. Samana vuonna osa Yli-Oterman kylästä liitettiin Säräisniemestä Puolankaan.

Vuonna 1954 Säräisniemeen liitettiin Niskan kylä Utajärveltä. Samana vuonna Vaalan kylä tuli uuden kunnan keskukseksi, jolloin myös kunnan ja seurakunnan viralliseksi nimeksi tuli Vaala. Seurakunnan pääkirkko valmistui kunnan keskustaan 1961.

Vaalan asukasluku kasvoi 1900-luvun alkupuolella nopeasti. Vuonna 1920 asukkaita oli 3 495 ja 1960 jo 7 493. 1960-luvulla väestönkehitys kääntyi laskuun, ja se pysähtyi hetkeksi vasta 1980-luvulla. Vuonna 1985 asukkaita oli 4 725. Kunnan asukasluku kääntyi laskusuuntaan uudelleen 1990-luvulla ja vuonna 2011 asukkaita oli 3 360.

Aiemmin Kainuun maakuntaan kuulunut Vaalan kunta siirtyi osaksi Pohjois-Pohjanmaan maakuntaa vuoden 2016 alusta lukien kunnan hakemuksesta 5. helmikuuta 2015 tehdyllä valtioneuvoston päätöksellä.

Väestönkehitys
--------------

Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1. tammikuuta 2017 tilanteen mukainen.


| Vaalan väestönkehitys 1980–2020 |
| --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1980 |    | 4 846 |
| 1985 |    | 4 667 |
| 1990 |    | 4 498 |
| 1995 |    | 4 420 |
| 2000 |    | 4 041 |
| 2005 |    | 3 718 |
| 2010 |    | 3 370 |
| 2015 |    | 3 074 |
| 2020 |    | 2 791 |
| Lähde: Tilastokeskus. |

### Taajamat

Vuoden 2017 lopussa Vaalassa oli 2 941 asukasta, joista 1 233 asui taajamassa, 1 687 haja-asutusalueilla ja 21:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Vaalan taajama-aste on 42,2 %. Kunnassa on vain yksi taajama, Vaalan kirkonkylä.

Luonto
------

Vaala on maisemiltaan loivasti kumpuilevaa metsää ja suomaata, jolle antavat vaihtelua Oulujärvi ja Oulujoki.

Kallioperä on pääasiassa graniittia ja graniittigneissiä. Yleisimmät maalajit ovat moreeni ja hiekka, jotka ovat kuitenkin laajoilla alueilla turpeen peitossa. Kunnan länsiosaa hallitsee Rokua, joka jäätikköjokien, aallokon ja tuulen toiminnan tuloksena syntynyt muodostumakompleksi. Oulujoen eteläpuolelta saapuva harjujakso kaartuu Rokuan kautta Säräisniemelle ja edelleen Manamansalon saarelle. Korkeuserot ovat Vaalan alueella vähäiset, sillä maanpinnan keskimääräinen korkeus on vain 100–150 metriä. Rokuan korkeimmat kohoumat kunnan puolella yltävät runsaaseen 180 metriin. Suot peittävät noin puolet kunnan maa-alasta. Soista on laajin naapurikuntienkin alueelle ulottuva Pelsonsuo. Rumalan ja Kuvajan suoalue kuuluu Siikalatvan puolelle ulottuvaan soidensuojelualueeseen.

Kunnan kaakkois- ja itäosien maisemaa hallitsee Oulujärvi, jonka suurimpia Vaalan alueelle jääviä selkiä ovat Niskanselkä, Haiskinselkä, Ykspistonselkä ja Laiskanselkä. Suurimpia saaria Manamansalo ja Kuostonsaari. Tärkein joki Vaalankurkusta alkava Oulujoki. Oulujokeen yhtyy koillisesta Kutujoki, jonka suurimpia latvajärviä ovat Otermanjärvi ja Paatinjärvi. Rokuanjärven vedet virtaavat Rokuanojaa myöten Siikajoen sivujokeen Neittävänjokeen.

### Ilmasto

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| **Vaalan ilmastotilastoa**

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | tammi | helmi | maalis | huhti | touko | kesä | heinä | elo | syys | loka | marras | joulu |  |  |
| Vrk:n ka. ylin lämpötila (°C) | −5,8 | −5,4 | −0,3 | 6,1 | 13,5 | 18,4 | 21,2 | 18,8 | 13,0 | 5,2 | −0,2 | −3,4 | **ka.** | **6,8** |
| Vrk:n ka. alin lämpötila (°C) | −13,5 | −14,0 | −10,1 | −3,6 | 1,8 | 6,8 | 9,9 | 8,0 | 3,8 | −0,6 | −5,2 | −9,8 | **ka.** | **−2,2** |
| Vrk:n keskilämpötila (°C) | −9,2 | −9,4 | −5,1 | 1,2 | 7,8 | 13,0 | 15,7 | 13,5 | 8,3 | 2,4 | −2,3 | −6,1 | **ka.** | **2,5** |
|  |
| Sademäärä (mm) | 36 | 30 | 30 | 27 | 51 | 69 | 89 | 69 | 60 | 59 | 51 | 44 | **Σ** | **615** |
|  |
| Sadepäivät (d) | 10 | 8 | 8 | 7 | 9 | 11 | 12 | 10 | 10 | 12 | 12 | 11 | **Σ** | **120** |

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lämpötila | 

−5,8|  |
| --- |
| −13,5 |

 | 

−5,4|  |
| --- |
| −14,0 |

 | 

−0,3|  |
| --- |
| −10,1 |

 | 

6,1|  |
| --- |
| −3,6 |

 | 

13,5|  |
| --- |
| 1,8 |

 | 

18,4|  |
| --- |
| 6,8 |

 | 

21,2|  |
| --- |
| 9,9 |

 | 

18,8|  |
| --- |
| 8,0 |

 | 

13,0|  |
| --- |
| 3,8 |

 | 

5,2|  |
| --- |
| −0,6 |

 | 

−0,2|  |
| --- |
| −5,2 |

 | 

−3,4|  |
| --- |
| −9,8 |

 |

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sadanta | 36  | 30  | 30  | 27  | 51  | 69  | 89  | 69  | 60  | 59  | 51  | 44  |

**Lähde:** Tilastoja Suomen ilmastosta ja merestä 1991-2020 |

Liikenneyhteydet
----------------

Vaalan keskustaa etelään päin nähtynä.
Vaalan kirkonkylä sijaitsee Oulu–Kontiomäki-rautatien varrella ja valtatien 22 välittömässä läheisyydessä. Puolangalle ja Kestilään johtava seututie 800 risteää valtatien kanssa keskustaajaman koillispuolella, ja jatkuu luoteeseen ja lounaaseen aluksi pitkin Oulujärven länsirantaa. Toisin kuin muissa valtatien 22 varrella sijaitsevissa kuntakeskuksissa, valtatien liikenne ei kulje Vaalassa keskustaajaman lävitse.*lähde?*

Valtatietä 22 kulkevat linja-autovuorot pysähtyvät valtatien varressa Matkahuolto-pisteenä toimivalla ABC-huoltoasemalla sekä keskustaajamassa linja-autoasemalla. Pikavuoroyhteyksiä on Ouluun, Kajaanin kautta Joensuuhun ja Kajaanin sekä Kuopion kautta Helsinkiin.*lähde?*

Vaalan rautatieasemalla pysähtyvät kaikki Iisalmi–Oulu-reittiä kulkevat VR:n henkilöjunat. Junat kulkevat Oulun kautta Rovaniemelle sekä Kajaanin ja Pieksämäen kautta Kouvolaan, josta on yhteys Helsinkiin.*lähde?*

Aiemmin myös Oulujärvi sekä Oulujoki olivat merkittäviä liikenneväyliä. Koskenlaskijasuvun omistaman Lamminahon talon pihapiiri 1800-luvun alkupuolen päärakennuksineen, monine muine rakennuksineen ja irtaimistoineen kuvastaa Oulujokea tervaveneiden ja matkailijoidenkin reittinä.*lähde?*

Palvelut
--------

### Koulutus

Vaalassa toimii kaksi koulua, Vaalan yhtenäiskoulu ala- ja yläasteineen sekä Vaalan lukio. Monet vaalalaiset opiskelevat Oulujärven kansallisopistossa.*lähde?*

### Terveys ja -sosiaalipalvelut

Vaalan terveydenhuollosta vastaa Pohjois-Pohjanmaan hyvinvointialue Pohde.*lähde?*

### Turvallisuus

Vaala saa Oulusta poliiseja. Vaalassa on oma paloasema, samassa rakennuksessa päivystävät ambulanssit.*lähde?*

### Vapaa-ajan palvelut

Vaalassa toimii nuortentila Vanu, koulujen tiloissa toimivat urheilupaikat, urheilutalo ja kirjasto.*lähde?*

Seurakunnat
-----------

Vuoden 2018 aluejaon mukaan Vaalassa on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:

* Vaalan seurakunta (ent. Säräisniemen seurakunta)

Kirkon sisäisistä herätysliikkeistä paikkakunnalla toimii herännäisyys sekä vanhoillislestadiolaisuus, jolla on paikkakunnalla Vaalan rauhanyhdistys. Muita kirkkokuntia edustaa helluntaiherätykseen kuuluva Vaalan helluntaiseurakunta. Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Vaalan alueella toimii Pohjois-Suomen ortodoksiseen seurakuntaan kuuluva Kainuun ortodoksinen kappeliseurakunta.

Tunnettuja vaalalaisia
----------------------

* Kassu Halonen, lauluntekijä
* Anne Huotari, poliitikko
* Teuvo Juuvinmaa, yritysjohtaja, teollisuusneuvos
* Risto Järvenpää, opettaja, muusikko, säveltäjä ja sanoittaja
* Eero Kemilä, luontovalokuvaaja ja -kirjailija
* Paavo Leinonen, kuvataiteilija
* Maustetytöt, yhtye
* Jarmo Moilanen, camelopardalidien meteoriparven löytäjä
* Tytti Määttä, poliitikko ja kunnanjohtaja
* Matti Nissinen, juristi ja entinen valtakunnansyyttäjä
* Niilo Rikula, kuvanveistäjä
* Olli Seppänen, kuvataiteilija
* Tauno Seppänen, kuvanveistäjä
* Kalervo Väänänen, professori

Katso myös
----------

* Luettelo Vaalan julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

Lähteet
-------

* 
* 
* 
* 
* 

### Viitteet

1. 1 2  Pinta-alat kunnittain (Excel) 1.1.2022  1.1.2022. Maanmittauslaitos. Viitattu 29.1.2022.
2. 1 2  Väkiluku kasvoi eniten Uudellamaalla vuonna 2023  31.12.2023. Tilastokeskus. Viitattu 26.1.2024.
3. ↑  Väestö iän (1-v.) ja sukupuolen mukaan alueittain, 1972–2020  31.12.2020. Tilastokeskus. Viitattu 13.5.2021.
4. ↑  Väestörakenne  26.5.2022. Tilastokeskus. Viitattu 12.9.2023.
5. ↑  Kuntien ja seurakuntien tuloveroprosentit vuonna 2024  22.11.2023. Verohallinto. Viitattu 23.1.2024.
6. ↑  Työttömyystietoja ELY-Keskuksittain ja kunnittain keskimäärin vuonna 2013 Työ- ja Elinkeinoministeriö.
7. ↑  Kuntavaalit 2021, Vaala Oikeusministeriö. Viitattu 1.12.2021.
8. 1 2 3 4 5 6 7  Kalevi Rikkinen ym.: *Finlandia, Otavan iso maammekirja 8*. Helsinki: Otava, 1986. ISBN 951-1-09142-5.
9. ↑  Päivi Tervonen, Marko Karvonen: *Vaarojen kätköistä*, s. 143. Kainuun ympäristökeskus, 2005.
10. ↑  Vaala siirtyy Kainuusta Pohjois-Pohjanmaahan vuoden 2016 alusta.  5.2.2015. Valtiovarainministeriö. Viitattu 12.4.2015.
11. ↑  Väestö kielen mukaan sekä ulkomaan kansalaisten määrä ja maa-pinta-ala alueittain 1980 - 2016  29.3.2017. Tilastokeskus.  Arkistoitu 17.6.2018. Viitattu 8.1.2018.
12. ↑  Taajama-aste alueittain 31.12.2017  28.9.2017. Tilastokeskus.  Arkistoitu 16.7.2019. Viitattu 8.12.2018.
13. ↑  Taajama- ja haja-asutusalueväestö iän ja sukupuolen mukaan kunnittain 31.12.2017  28.9.2017. Tilastokeskus.  Arkistoitu 14.7.2019. Viitattu 8.12.2018.
14. ↑  Yhteystiedot - Suomen evankelis-luterilainen kirkko evl.fi.  Arkistoitu 23.8.2018. Viitattu 23.8.2018.
15. ↑  Herättäjä-Yhdistys ry Uskonnot Suomessa.  Arkistoitu 8.10.2011. Viitattu 24.6.2011.
16. ↑  Rauhanyhdistykset *rauhanyhdistys.fi*. Viitattu 24.6.2011.
17. ↑  Vaalan helluntaiseurakunta Netmission, helluntaiherätyksen evankelioiva portaali.  Arkistoitu 23.5.2012. Viitattu 24.6.2011.
18. ↑  Mihin seurakuntaan kuulun? Suomen ortodoksinen kirkko. Viitattu 30.3.2024.
19. 1 2  Kangosjärvi, Jaakko: Tuhansien julkkisten maa.  *Helsingin Sanomat*, 5.7.2008. Artikkelin maksullinen verkkoversio. Viitattu 12.3.2024.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Vaala** Wikimedia Commonsissa

* Vaalan kunnan kotisivut
* Tilastokeskus – Vaalan avainluvut
* Vaalan koskenlaskijat, Seura, 02.11.1938, nro 44, s. 20, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot

Vaala

|  |  |
| --- | --- |
| Kylät ja alueet | 
* Enonlahti
* Jaalanka
* Jylhämä
* Järvikylä
* Kangaskylä
* Kankari
* Liminpuro
* Manamansalo
* Neittävä
* Nimisjärvi
* Nuojua
* Oterma
* Pelso
* Salmenranta
* Suutarinkylä
* Säräisniemi
* Veneheitto

 |
| Muuta Vaalaan liittyvää | 
* Alassalmen lossi
* Jylhämän vesivoimalaitos
* Nuojuan rautatieasema
* Nuojuan vesivoimalaitos
* Rokua
* Rokuan kansallispuisto
* Rautatieasema
* Siikajoen uittokanava
* Säräisniemen kirkko
* Säräisniemen kotiseutumuseo
* Vaalankurkun rautatiesilta

 |
| Järvet ja joet | 
* Järvenjärvi
* Kutujoki
* Nimisjärvi
* Oulujärvi
* Paatinjärvi
* Neittävänjoki
* Oulujoki

 |



|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Pohjois-Pohjanmaan maakunnan kunnat |
| --- |
|  |
| Nykyiset kunnat | 
* Alavieska
* Haapajärvi
* Haapavesi
* Hailuoto
* Ii
* Kalajoki
* Kempele
* Kuusamo
* Kärsämäki
* Liminka
* Lumijoki
* Merijärvi
* Muhos
* Nivala
* Oulainen
* Oulu
* Pudasjärvi
* Pyhäjoki
* Pyhäjärvi
* Pyhäntä
* Raahe
* Reisjärvi
* Sievi
* Siikajoki
* Siikalatva
* Taivalkoski
* Tyrnävä
* Utajärvi
* Vaala
* Ylivieska

 |
|  |
| Entiset kunnat | 
* Haukipudas
* Himanka
* Kestilä
* Kiiminki
* Kuivaniemi
* Oulujoki
* Oulunsalo
* Paavola
* Pattijoki
* Piippola
* Pulkkila
* Rantsila
* Rautio
* Revonlahti
* Ruukki
* Saloinen
* Temmes
* Vihanti
* Yli-Ii
* Ylikiiminki

 |

 |

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
	+ 2

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Suomi (KANTO)

 |
|  |
| Maantieteelliset | 
* MusicBrainz area

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Yle
* Uppslagsverket Finland

 |

 |