recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Call Waves Solutions Finland Oy** on vuonna 2000 perustettu telemarkkinointiyritys. Sen toimipaikat sijaitsevat Varkaudessa, Mikkelissä ja Kuopiossa.

Call Waves aloitti toimintansa 14 henkilön toimipisteellä Varkaudessa ja se oli perustettaessa Itä-Suomen ensimmäinen yhteyskeskus eli Contact Center. 

Call Wavesilla on ollut toimipisteitä viidellä paikkakunnalla. Savonlinnan toimipiste lakkautettiin 13. joulukuuta 2013 ja Vaasan toimipiste lakkautettiin 17. kesäkuuta 2014. Molempien toimipisteiden lakkauttamisen perusteena olivat tuotannollis-taloudelliset syyt.

Keski-Savon Kehittämisyhtiö myönsi Call Wavesille EFQM-laatupalkinnon vuonna 2005. *Kauppalehti* myönsi Call Wavesille Balance Consultingin menestyjäluokituksen Menestyjä-sertifikaatin vuosina 2010 ja 2011. Suomen Asiakastieto myönsi yritykselle Suomen vahvimmat (platina) -sertifikaatin 2012–2016. Asiakkuusmarkkinointiliitto (ASML) myönsi Call Wavesille Reilu Työnantaja -statuksen ja merkin 18. helmikuuta 2016. Inspired in Finland -yhteisö valitsi Call Wavesin 100 intohimoisimman yrityksen joukkoon vuonna 2016.

Yritys työllistää nykyisin noin 160 henkilöä. Toiminta on ympärivuorokautista. Työkielinä ovat suomi, ruotsi ja englanti. Call Waves on keskittynyt vakuutus-, rahoitus-, energia-, liikenne- ja verkkokauppa-alojen ulkoistetun asiakaspalvelun ratkaisuihin. Call Waves tuottaa myös vaihdepalvelua sekä backoffice-palveluja. Kuukausittain yrityksellä on yli 250 000 asiakaskontaktia.

Liikevaihto ja omistus
----------------------

Yrityksen liikevaihto on kasvanut tasaisesti vuosina 2000–2018. Yrityksen liikevaihto vuonna 2018 oli 6,5 miljoonaa euroa. Call Waves Solutions Finland Oy:n omistus jakautuu Navitas Kehitys Oy:n ja toimivan johdon kesken.

Artikkeleita lehdissä
---------------------

* Warkauden Lehti 29.10.2015: Puhelintyössä ei ole yt-uhkia.
* Warkauden Lehti 29.4.2014: Asiakaspalvelussa ratkaisee asenne.
* Savon Sanomat 11.5.2014: Asiakaspalvelun moniosaajat.
* Ilta-Sanomat 28.3.2013: Suomen kiinnostavimmat työpaikat

Aiheesta muualla
----------------

* Call Wavesin blogiarkisto
* Intohimoinen yritys 2016 (Arkistoitu – Internet Archive)
**Arthur Hind** (1856–1933) oli englantilaissyntyinen yhdysvaltalainen teollisuusyrittäjä ja filatelisti. Hind asui New Yorkin Uticassa.

Hind muutti Yhdysvaltoihin Englannin Bradfordista vuonna 1890. Vuonna 1891 hän perusti plyysikankaita valmistavan tekstiilitehtaan, Hind and Harrison Plush Companyn, New Yorkin Clark's Millsiin. Hän vaurastui yrittäjänä ja sijoitti rahojaan filateliaan ostaen kokonaisia postimerkkikokoelmia. Hind oli erityisesti mieltynyt käyttämättömiin postimerkkeihin sekä erilaisiin harvinaisuuksiin. Filateliassa häntä kutsutaan usein "Amerikan Ferraryksi".

Postimerkkiharvinaisuudet
-------------------------

Hindin kokoelmassa oli useita maailman arvokkaimmista postimerkeistä. Vuonna 1922 hän osti Alfred F. Lichtensteinilta niin sanotun Bordeaux-kuoren, jolla on molemmat erilaiset Mauritius Post Office -merkit. Hänellä oli myös kaksi leimaamatonta Mauritius Post Office -merkkiä, jotka hän osti Henry Duveenilta. Ferraryn jäämistön huutokaupasta hän hankki silloiseen ennätyshintaan Brittiläisen Guianan 1 centin magentan.

Hindin postimerkkikokoelma myytiin hänen kuolemansa jälkeen huutokaupalla vuosina 1933–1935.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Hind, Arthur (1856 - 1933) Helen Morgan. Viitattu 14.11.2012.
2. 1 2  Evelyn R. Edwards: *Around Utica*, s. 63. .
3. ↑  THE WORLD'S MOST FAMOUS STAMP Guyana News and Information. Viitattu 14.11.2012.
4. ↑  Leonard H. Hartmann: AUCTION CATALOGS *pbbooks.com*. Viitattu 14.11.2012.
**Fakola** on maalaiskunta ja sen keskuskylä Sikasson alueen Kolondiéban piirissä Malissa. Se sijaitsee lähellä Norsunluurannikon rajaa 80 kilometriä Kolondiébasta etelään. Kunnassa on 28 400 ja keskuskylässä 6 200 asukasta.

Fakolan kunta rajoittuu pohjoisessa Kolondiéban piirin Farakon ja Bougoulan ja lännessä Bougounin piirin Sibirilan kuntiin sekä idässä ja etelässä Norsunluurannikkoon. Seudulla on useita pysyviä jokia ja järviä. Se kuuluu Sudanin ja Guinean siirtymäalueeseen.

Kuntaan kuuluu 14 kylää. Asukkaat ovat etupäässä bambaroita. Lisäksi on fulbeja, soninkeja ja bozoja. Yleisin kieli on bambara.

Seudun pääelinkeinot ovat maanviljely ja karjanhoito. Tärkeimmät viljelykasvit ovat puuvilla, maissi, hirssi, durra, maapähkinä ja lehmänpapu. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet ja aasit. Lisäksi harjoitetaan pienimuotoista kaupankäyntiä.

Lähteet
-------

1. 1 2  4ème Recensement Général de la Population et de l’Habitat du Mali (RGPH). Resultats definitifs. Tome 0: Repertoire des villages *instat-mali.org*.  2013.  Arkistoitu 7.1.2017. Viitattu 24.2.2018.
2. ↑  Mali - Région de Sikasso: Carte de référence *reliefweb.int*. Viitattu 24.2.2018.
3. 1 2 3  Plan de sécurité alimentaire: Commune rurale de Fakola 2006–2010 *fsg.afre.msu.edu*.  2005. Viitattu 24.2.2018. [vanhentunut linkki]
**Vuoden 1976 kesäolympialaisissa** kilpailtiin **painonnostossa** yhdeksässä eri painoluokassa. Vain miehet kilpailivat. Nostomuotoina olivat tempaus ja työntö; aiemmin ohjelmaan kuulunut punnerrus oli jäänyt pois. Mitalit jaettiin kahden nostomuodon yhteistuloksen perusteella. Bulgarialainen Norair Nurikian oli ainoa, joka paransi yhteistuloksen maailmanennätystä; kahdessa muussa luokassa sivuttiin yhteistuloksen maailmanennätystä.

Puolalainen Zbigniew Kaczmarek menetti alle 67,5-kiloisten kultamitalin, bulgarialainen Valentin Hristov alle 110-kiloisten kultamitalin ja bulgarialainen Blagoi Blagojev alle 82,5-kiloisten hopeamitalin jäätyään kiinni dopingin käytöstä. Myös alle 90-kiloisissa neljänneksi sijoittunut yhdysvaltalainen Philip Grippaldi, alle 75-kiloisissa viidenneksi sijoittunut romanialainen Dragomir Ciorosian, alle 110-kiloisissa viidenneksi sijoittunut yhdysvaltalainen Mark Cameron ja yli 110-kiloisissa kuudenneksi sijoittunut tšekkoslovakialainen Petř Pavlašek kärähtivät dopingtestissä.

Mitalistit
----------

### Miehet

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Sarja | **Kultaa** | **Hopeaa** | **Pronssia** |
| 52 kg | Aleksandr Voronin Neuvostoliitto | György Köszegi Unkari | Mohammad Nassiri Iran |
| 56 kg | Norair Nurikian Bulgaria | Grzegorz Cziura Puola | Kenkichi Ando Japani |
| 60 kg | Nikolai Kolesnikov Neuvostoliitto | Georgi Todorov Bulgaria | Kazumasa Hirai Japani |
| 67,5 kg | Pjotr Korol Neuvostoliitto | Daniel Senet Ranska | Kazimierz Czarnecki Puola |
| 75 kg | Jordan Mitkov Bulgaria | Vartan Militosjan Neuvostoliitto | Peter Wenzel Itä-Saksa |
| 82,5 kg | Valeri Shary Neuvostoliitto | Trendafil Stoitšev Bulgaria | Péter Baczakó Unkari |
| 90 kg | David Rigert Neuvostoliitto | Lee James Yhdysvallat | Atanas Šopov Bulgaria |
| 110 kg | Juri Zaitsev Neuvostoliitto | Krustiu Semerdžijev Bulgaria | Tadeusz Rutkowski Puola |
| yli 110 kg | Vasili Aleksejev Neuvostoliitto | Gerd Bonk Itä-Saksa | Helmut Losch Itä-Saksa |

Mitalitaulukko
--------------

| Sija | Maa | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Neuvostoliitto | 7 | 1 | 0 | 8 |
| 2. |  Bulgaria | 2 | 3 | 1 | 6 |
| 3. |  Itä-Saksa | 0 | 1 | 2 | 3 |
|  Puola | 0 | 1 | 2 | 3 |
| 5. |  Unkari | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 6. |  Ranska | 0 | 1 | 0 | 1 |
|  Yhdysvallat | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 8. |  Japani | 0 | 0 | 2 | 2 |
| 9. |  Iran | 0 | 0 | 1 | 1 |

Lähteet
-------

* Wallechinsky, David: *The Complete Book of the Olympics*, s. 509–541. Penguin, 1988. ISBN 0-14-010771-1. (englanniksi)

PainonnostoPainonnosto olympialaisissa
1896 |
1900 |
1904 |
1908–1912 |
1920 |
1924 |
1928 |
1932 |
1936 |
1948 |
1952 |
1956 |
1960 |
1964 |
1968 |
1972 |
1976 |
1980 |
1984 |
1988 |
1992 |
1996 |
2000 |
2004 |
2008 |
2012 |
2016 |
2020

Kesäolympialaisten 1976 lajit ja kilpailutapahtumat
Ammunta | Jalkapallo | Jousiammunta | Judo | Koripallo | Käsipallo | Lentopallo | Maahockey | Melonta | Miekkailu | Nykyaikainen viisiottelu | Nyrkkeily | Paini | Painonnosto | Purjehdus | Pyöräily | Ratsastus | Soutu | Uimahypyt | Uinti | Vesipallo | Voimistelu | Yleisurheilu
**Toivo Hemming Saarni** (4. maaliskuuta 1916 – 18. elokuuta 1979) oli suomalainen yrittäjä ja yritysjohtaja, joka sai kauppaneuvoksen arvonimen.

Saarnin vanhemmat olivat kauppias Hemming Domianus Saarni ja Alma Aleksandra Lemström ja puoliso vuodesta 1940 Eevi Flinkman. Saarni oli Röödilän Saha- ja Mylly Oy:n toimitusjohtaja 1935–1943, Oy Rymättylä Ab:n, vuodesta 1970 Rymättylä Oy, perustajaosakas ja toimitusjohtaja vuodesta 1945, Röödilän kaupan osakas Rymättylässä 1940–1956, Hemming Saarnin perikunta Oy:n osakas vuodesta 1946, Rymättylän Laiva Oy:n, vuodesta 1957 Rymättylän Säilyke, perustajaosakas vuodesta 1946 ja toimitusjohtaja, Rymättylän Silli Oy:n perustajaosakas 1951–1966 ja toimitusjohtaja sekä Rymättylän Sahan isännöitsijä Naantalissa vuodesta 1952. Saarnilla oli lisäksi useita luottamustehtäviä. Sotilasarvoltaan hän oli reservin ylimatruusi. Saarni sai kauppaneuvoksen arvonimen 1977.

Lähteet
-------

1. 1 2  Henttinen, Annastiina: Kauppaneuvos Toivo Saarni (1916–1979). *Suomen talouselämän vaikuttajat* -verkkojulkaisu (maksullinen). 25.6.2014. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura. Viitattu 22.11.2022.
2. 1 2  Toivo Saarni *Biografiasampo*. Viitattu 22.11.2022.
3. ↑  Kuolleet. Kauppaneuvos Toivo Saarni.  *Uusi Suomi*, 26.08.1979, nro 227, s. 4. Kansalliskirjasto. Viitattu 22.11.2022.
Vietnamilaisia kuukakkusia.
Keskisyksyn juhlan leijonatanssia, *múa lân*.
**Keskisyksyn juhla** (vietn. *Tết Trung Thu*) on Vietnamissa vietettävä sadonkorjuujuhla. Sitä vietetään lyhtyjen valossa hyvää ruokaa syöden. Sitä vietetään kuukalenterin kahdeksannen kuukauden 15. päivänä. Vietnamissa käytetään kuukalenteria juhlapäivistä puhuttaessa. Juhlaa vietetään siten yleensä syyskuussa, mutta joskus lokakuussa. Se merkitsee satokauden päätöstä. Riisi korjataan yleensä syyskuussa. Se on myös täydenkuun juhla, ja yleensä kuu paistaa silloin kirkkaana.

Keskisyksyn juhla on uudenvuoden juhlan jälkeen tärkein vietnamilainen juhla. Sitä on vietetty 400 vuotta, mutta juhlan väitetään tulleen Vietnamiin kiinalaisten mukana, kun Kiina valloitti Vietnamin. Se on myös lasten juhla, kun vanhemmat voivat jälleen sadonkorjuun jälkeen viettää aikaa lasten kanssa.

Juhlaan liittyy erilaista syötävää, kuten kuukakkuja (*bánh trung thu*), jotka nekin ovat alun perin kiinalaista vaikutusta. Kakkuset on perinteisesti valmistettu lootuksen siemenistä ja mungpavuista, ja niissä on keskellä suolattua munankeltuaista. Nykyisin valmistukseen käytetään monenlaisia raaka-aineita, ja ne voivat olla suolaisia tai makeita.

Juhlaan kuuluu tansseja, kuten lohikäärmetanssia ja leijonatanssia, ja lapset pukeutuvat juhla-vaatteisiin ja marssivat pitkin katuja.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Tết Trung Thu: Mid-Autumn Festival in Vietnam asiasomeday.com (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Keskisyksyn juhla (Vietnam)** Wikimedia Commonsissa
**Koodaus ja modulointi** 

 

audio, video, puhe, tieto

koodausmenetelmät 

kanavanvaraus eli kanavointi 

* FDMA, TDMA, CDMA
* CSMA/CD (Ethernet)
* CSMA/CA (802.11)


modulointi 

* kantoaalto (mm. sähkötys)
* AM (DSB-SC, SSB)
* FM (FSK, GMSK)
* PM (mm. PSK, QAM)
* FHSS, DSSS (eivät tarvitse kanavointia)


siirtotie 

* radio
* kaapeli (koaksiaali, Cat5, valokuitu)


n • k • m

**Suorasekventointi** (engl. *Direct Sequence Spread Spectrum*) on FHSS:n lisäksi toinen CDMAta toteutettaessa käytössä olevista tekniikoista. Suorasekvennoinnissa lähetettävä sanoma jaetaan pieniin osiin ja lähetetään koko taajuusalueella (useita megahertsejä) yhtenä signaalina. Ongelmaksi muodostuu tällöin muiden signaalien aiheuttamat häiriöt. Ratkaisuna on sekoittaa lähetettävä signaali kohinaa muistuttavaan kantoaaltoon.

Sekoituksessa lähetin yhdistää kaksi signaalia; toinen on näennäissatunnaislukugeneraattorin tuottama suurinopeuksinen bittivirta (kohinaa) ja toinen pieninopeuksinen digitaalisesti moduloitu informaatiosignaali eli viesti (yleensä ääntä). Yhdistämällä nämä kaksi saadaan signaali, jonka nopeus on nopeamman signaalin mukainen sisältäen viestin. Vastaanotin pystyy erottamaan signaalit toisistaan, koska se tietää satunnaisen bittivirran sekvenssin.

Tämän tekniikan ansiosta voidaan signaalit tulkita oikein vaikka informaatiosignaali olisi 10 desibeliä pienempi kuin kohinan voimakkuus. Tekniikka mahdollistaa myös sen, että saman taajuuden käyttö alueella heikentää yhteyden laatua hitaasti.
**Höyhenpensaat** (*Fothergilla*) on taikapähkinäkasvien (Hamamelidaceae) heimoon kuuluva suku, johon kuuluvat isohöyhenpensas eli höyhenpensas (*F. major*) ja pikkuhöyhenpensas (*F. gardenii*). Suku on nimetty englantilaisen lääkärin John Fothergillin (1712–1780) mukaan, joka oli Amerikan kasvitieteen suosija.

Tuntomerkit
-----------

Höyhenpensaat ovat tavallisesti monirunkoisia, lyhytrönsyisiä pensasmaisia kasveja, jotka muodostavat tiheitä rykelmiä. Oksissa, lehdissä ja kukkanupuissa on tähtikarvojen muodostama peite. Varren kaarna on vaaleanharmaa ja sileä. Lepäävät silmut ovat suomuttomia, mutta tiuhan tähtikarvan peittämiä. Kärkisilmu on lyhytvartinen tai varreton, ja siinä on 2–4 tukisuomua. Lehdet ovat lyhytruotisia; lapa on soikea tai vastapuikea tai pitkänomainen, joskus lähes pyöreä, ehyt, sulkasuoninen ja joskus vinotyvinen. Lavan laita on nyhäinen, sahainen tai hampainen, joskus aaltoileva.

Kukinto sijaitsee terminaalisesti ja on pitkänomainen, monikukkainen ja tiheä tähkä, perätön tai lyhytperäinen. Kukat ovat kaksineuvoisia ja tuoksuvia. Kukinnon alimmat kukat ovat toiminnallisesti hedekukkia, ja ne puhkeavat jo ennen lehtimistä. Kukan verhiö on yhdislehtinen, tavallisesti 5–7-liuskainen, pysty, vähäpätöinen, epäsäännöllinen ja muodostaa matalan kellomaisen hypantion (hypanthium) siihen kiinnittyneiden heteiden kanssa. Kukat ovat teriöttömiä. Heteitä on runsaasti (12–32), ja ne ovat näyttäviä ja antavat kukintoon höyhenmäisen vaikutelman. Valkoiset palhot ovat jopa 17 mm pitkiä, ja ponnet avautuvat kahdella läpällä. Sikiäin kiinnittyy hypantioon noin kolmasosaltaan kokonaispituudestaan. Vartaloita on kaksi, ja ne tulevat vanhemmiten sarvimaisiksi ja käyristyvät kärjestään. Hedelmä on kota, ja kodat sijaitsevat useamman kuin kolmen ryhmissä. Niissä on huomiota herättävät nokkamaiset vartalon jäänteet. Kota on karvapeitteinen, siinä on sekä tähtikarvoja että pidempiä suoria karvoja. Avautumiseltaan kodat ovat selkäluomaisia. Kussakin kodassa on kaksi punaisenruskeaa, kiiltävää ja kovaa siementä, joilla ei ole lentimiä.

Levinneisyys
------------

Höyhenpensaat ovat kotoisin itäisen Pohjois-Amerikan lauhkeista osista.

Luokittelu
----------

Höyhenpensaiden sukuun kuuluu vain kaksi lajia: isohöyhenpensas (*Fothergilla major*) ja pikkuhöyhenpensas (*Fothergilla gardenii*).

Käyttö
------

Höyhenpensaita viljellään koristetarkoituksiin.

Lähteet
-------

1. ↑  Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: *Fothergilla*
2. 1 2 3 4 5 6  Flora of North America: *Fothergilla* *Flora of North America*. Viitattu 16.5.2015. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Suomen Lajitietokeskus: Höyhenpensaat – *Fothergilla*

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Taksonitunnisteet | 
* Wikidata: Q1400384
* Wikispecies: Fothergilla
* CoL: 4KWD
* EoL: 72651
* EPPO: 1FOHG
* FNA: 112962
* FoC: 112962
* GBIF: 3152834
* GRIN: 4741
* iNaturalist: 131646
* IPNI: 19594-1
* ITIS: 19028
* NBN: NHMSYS0020823389
* NCBI: 64115
* Open Tree of Life: 1009305
* PLANTS: FOTHE
* POWO: urn:lsid:ipni.org:names:30049408-2
* Tropicos: 40010553
* WFO: wfo-4000014975

 |

 |
**Gail Charles Goodrich Jr.** (s. 23. huhtikuuta 1943 Los Angeles, Kalifornia) on yhdysvaltalainen koripalloilija. Hän pelasi takamiehenä NBA:ssa kausina 1965–1979. Hänet nimettiin Naismith Memorial Basketball Hall of Fameen vuonna 1996.

Goodrich edusti yliopistosarjoissa Kalifornian yliopiston UCLA Bruins -joukkuetta. Hän voitti NCAA:n mestaruuden kausilla 1963–1964 ja 1964–1965, ja näistä ensin mainitulla joukkue voitti kaikki 30 otteluaan. Los Angeles Lakers varasi hänet NBA:han alueellisena varauksena vuoden 1965 varaustilaisuudessa. Hän edusti Lakersia ensin kolme kautta, sitten Phoenix Sunsia kaksi kautta, uudelleen Lakersia kuusi kautta ja lopuksi New Orleans Jazzia kolme kautta. Hän voitti NBA:n mestaruuden Lakersin joukkueessa vuonna 1972.

Goodrich pelasi NBA-urallaan 1031 runkosarjaottelua, joissa hän teki keskimäärin 18,6 pistettä, otti 3,2 levypalloa ja antoi 4,7 koriin johtanutta syöttöä. Pudotuspelejä hänelle kertyi 80, ja niissä hän teki keskimäärin 18,1 pistettä, otti 3,1 levypalloa ja antoi 4,2 koriin johtanutta syöttöä. Hän pelasi NBA:n tähdistöottelussa vuosina 1969 ja 1972–1975. Hänet valittiin NBA:n ykköstähdistökentälliseen vuonna 1974.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5  Gail Goodrich *Basketball Reference*. Viitattu 23.5.2021. (englanniksi)
2. 1 2 3  Gail C. Goodrich Naismith Memorial Basketball Hall of Fame. Viitattu 23.5.2021. (englanniksi)
3. ↑  All-NBA Teams, Year by Year *Land of Basketball*. Viitattu 23.5.2021. (englanniksi)
*Tämä artikkeli kertoo järvestä. Hövsgöl on myös yksi Mongolian provinsseista.*

**Hövsgöl**, *Hövsgöljärvi* tai *Hövsgöl Nuur* (mong. Хөвсгөл нуур,  *Hövsgöl nuur* tai Хөвсгөл далай, *Hövsgöl dalai* tai Далай ээж *Dalai Eež*) on suuri järvi Mongolian pohjoisosassa. Järven venäjänkielinen nimi on *Hubsugul* (ven. Хубсугу́л).

Maantiede
---------

Hövsgöljärvi sijaitsee Mongolian luoteisosassa Venäjän rajan tuntumassa, itäisten Sajanvuorten juurella. Järven pinta on 1 645 m merenpintaa korkeammalla ja se on 136 km:n pituinen. Hövsgöl on Mongolian järvistä toiseksi suurin Uvs Nuurin jälkeen, ja suurin maan makeavetisistä järvistä. Järvi on syvimmillään 262 m:n syvyinen ja se sisältää lähes 70% Mongolian makeasta vedestä.

Hövsgöljärvi
Länsirannan vuoria
Hövsgölin valuma-alue on suhteellisen pieni, ja järveen virtaa vain kolme jokea. Laskujoki Egiin Gol lähtee järven eteläpäästä ja yhtyy sitten Selengaan, joka virtaa Baikaljärveen. Järvien välinen jokimatka on yli 1000 km ja niiden korkeusero 1 169 m, vaikka etäisyys linnuntietä on vain noin 200 km. 

Hövsgöliä ympäröivät useat vuorialueet. Vuorista korkein on Munku Sardyk (3 492 m), jonka huippu on järven pohjoispuolella Venäjän ja Mongolian rajalinjalla. Talvella koko järvi saa vahvan jääkuoren. Jääteiden käyttö on kuitenkin nyttemmin kielletty toisaalta öljyvuotojen aiheuttaman likaantumisen ja toisaalta sen takia, että 30-40 autoa ehti menneinä vuosina jo jäihin vajota.

Järven tärkeimmät saaret ovat Modon Hüi, Hadan Hüi, Modot Tolgoi ja Baga Hüi. 

Hövsgöljärven rannalla sijaitsevat Hövsgölin provinssin kaupungit Hatgal ja Hanh.

Ekologiaa
---------

Hövsgöl on poikkeuksellisen vanha järvi, yksi maailman paristakymmenestä nk. ikijärvestä, joiden ikä on yli kaksi miljoonaa vuotta, ja myös yksi luonnontilaisimmista.. Se on Mongolian tärkein juomaveden lähde. Vesi on sinänsä juomakelpoista ja oiva elinympäristö monelle kalalajille.

Järven sijainti vaikuttaa siihen että taigametsän eteläraja kulkee Pohjois-Mongolian halki, tavallista etelämpänä. Pääpuulajina täällä on siperianlehtikuusi. Järvi muodostaa suuren kansallispuiston, joka sijoittuu Keski-Aasian aron ja Siperian taigan vaihettumisvyöhykkeelle. Kansallispuiston eläimistöön kuuluvat muun muassa siperianvuohi, argaali, saksanhirvi, susi, ahma, myskihirvi, karhu, hirvi ja soopeli.

Makeavetistä Hövsgöljärveä on perinteisesti pidetty pyhänä seudulla, jossa maa kärsii kuivuudesta ja useimmat muut järvet ovat suolaisia.

Lähteet
-------

1. ↑  *Lake Hovsgol*. worldlakes.org.
2. ↑  Goulden, Clyde E. ym: *The Mongolian LTER: Hovsgol National Park* (Arkistoitu – Internet Archive),

Aiheesta muualla
----------------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Hövsgöl**.
* Valokuvia.
* Matkakertomus (blogi) (Arkistoitu – Internet Archive).
* New York Timesin artikkeli.
* HovsgolEcology.org (Arkistoitu – Internet Archive)
* Limnological Catalog of Mongolian Lakes[vanhentunut linkki]
**Callao** (esp. *El Callao*) on Perun suurin ja tärkein satamakaupunki. Se on samannimisen alueen pääkaupunki. Callao sijaitsee valtion pääkaupungin Liman länsipuolella ja kuuluu sen metropolialueeseen. Urbaanin alueen asukasluku on noin 995 000 ja Liman metropolialueen noin 9,5 miljoonaa vuoden 2017 väestönlaskennassa.

Callao perustettiin vuonna 1537, ja siitä tuli pian espanjalaisten pääasiallinen kaupallinen satama Tyynenmeren liikenteessä. Espanjan siirtomaakauden huippuaikoina lähes kaikki Perun, Bolivian ja Argentiinan vientituotteet rahdattiin muuleilla Andien yli Callaoon, mistä ne laivattiin Panamaan, kannettiin kannaksen yli ja kuljetettiin Espanjaan Kuuban kautta.

Vuonna 1746 maanjäristyksen nostattama tsunami tuhosi Callaon sataman kokonaan. Vuonna 1866 Espanjan laivasto yritti vallata itsenäistyvän Perun Callaon taistelussa. 28. huhtikuuta 1947 Kon-Tiki-retkikunta lähti purjehdukselleen Callaosta.

Callao on rakennettu pitkänomaisen niemimaan ympärille. Siihen kuuluu myös useita saaria, joista San Lorenzo on sotilastukikohta, El Fronton entinen huipputurvallinen vankila, ja Cavinza- sekä Palomino-saaret liki luonnontilaisia lintujen ja merileijonien turvapaikkoja.

Lähteet
-------

1. ↑  Peru: Regions & Cities citypopulation.de:  Citypopulation. Viitattu 2.1.2019. (englanniksi) (saksaksi)
2. ↑  Heyerdahl, Thor: *Kon-Tiki. Lautalla yli Tyynenmeren*. (Kon-Tiki, 1949) Suomentanut Oiva Talvitie. 8. painos (1. painos 1951). Helsinki: Tammi, 1981. ISBN 951-30-5513-2.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Callao** Wikimedia Commonsissa

Perun lippuPerun alueet ja niiden pääkaupungit
**Amazonas:** Chachapoyas
**Ancash:** Huaraz
**Apurímac:** Abancay
**Arequipa:** Arequipa
**Ayacucho:** Ayacucho
**Cajamarca:** Cajamarca
**Callao:** Callao
**Cusco:** Cusco
**Huancavelica:** Huancavelica
**Huánuco:** Huánuco
**Ica:** Ica
**Junín:** Huancayo
**La Libertad:** Trujillo
**Lambayeque:** Chiclayo
**Lima:** Huacho
**Liman metropolialue:** Lima
**Loreto:** Iquitos
**Madre de Dios:** Puerto Maldonado
**Moquegua:** Moquegua
**Pasco:** Cerro de Pasco
**Piura:** Piura
**Puno:** Puno
**San Martín:** Moyobamba
**Tacna:** Tacna
**Tumbes:** Tumbes
**Ucayali:** Pucallpa
**Arvo Veikko Lehto** (3. heinäkuuta 1921 Pori – 31. elokuuta 1998 Helsinki) oli suomalainen yritysjohtaja ja juustoalan vaikuttaja, joka sai teollisuusneuvoksen arvonimen.

Henkilöhistoria
---------------

Lehdon vanhemmat olivat autonkuljettaja, puuseppä Frans Lorentz Lehto ja Fanni Mäkilä ja puoliso vuodesta 1948 Aino Marjatta Örmä. Lehto tuli ylioppilaaksi Porin lyseosta 1940, saattaen jatkosodan jälkeen 1949 päätökseen opintonsa Helsingin yliopistossa, josta hän valmistui maatalous- ja metsätieteiden kandidaatiksi. Myöhemmin hän teki opintomatkoja muun muassa Yhdysvaltoihin ja Japaniin. Lehto aloitti työuransa Hämeen-Uudenmaan meijeriliiton juustokonsulenttina 1949–1952 ja siirtyi sitten Valion palvelukseen.

Lehto oli ensin Valion meijerin isännöitsijä Tampereella, vuodesta 1954 Valion juusto-osaston konsulentti ja prokuristi ja vuodesta 1960 juusto-osaston johtaja ja Valion johtokunnan varajäsen. Eläkkeelle Valiolta Lehto jäi 1983. Hän oli alan kehittäjänä mukana erittäin monissa juustoalan järjestöissä ja yhteisöissä. Lehdon aloitteesta perustettiin vuonna 1961 Juustoseura, jonka johtokunnassa hän toimi alusta asti. Hän oli vuodesta 1963 Suomen Juustonvalmistajain yhdistyksen johtokunnan puheenjohtaja yhteensä kaksikymmentä vuotta ja kirjoitti yhdistyksen historiikin. Juustonvalmistajain Säätiön hallituksen jäsen hän oli 1963–1990. Vuonna 1979 Lehto sai teollisuusneuvoksen arvonimen. Sotilasarvoltaan Lehto oli reservin yliluutnantti.

Julkaisuja
----------

* *Maitotuotteet: terveen ravitsemuksen perusta*, 1966, Arvo Lehto, ym. (toim.)
* *Piirteitä yhdistyksen toiminnasta vv. 1910–1985 ja Juustolakilpailun tulokset vv. 1972–1984*, 1985
* *Valiojuustot: merkkituotevalikoiman syntyhistoriaa*, 1988

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Arvo Lehto *Biografiasampo*. Viitattu 24.11.2021.
2. ↑  Ihmiset. Kuolleet. Teollisuusneuvos Arvo Lehto. Juustoalan ykkösmiehiä jo nuoresta. (Tilaajille) *Helsingin Sanomat*.  4.9.1998. Viitattu 24.11.2021.
**Höyhenjärvi** oli kylä Suomeen vuosina 1920-1944 kuuluneen Petsamon kunnan läntisimmässä osassa, Neuvostoliitolle sodan jälkeen luovutetulla alueella. Höyhenjärvi sijaitsi Paatsjoen laajentuman Höyhenjärven itärannalla. Pitkäjärven naapurikyliä olivat pohjoisessa Vouvatusjärvi, etelässä Nautsi ja idässä Suonikylä. Lännessä Höyhenjärvi rajoittui Norjaan, sillä valtakunnan raja kulki Paatsjokea pitkin. Valtioneuvoston vuonna 1930 vahvistaman Petsamon uuden kyläjaon mukaan Höyhenjärven kyläkuntaan tulivat kuulumaan Höyhenjärven, Nautsin ja Kornettijoen seudut.

Jäämerentie kulki kylän kautta. Petsamon ensimmäisessä koulupiirijaossa vuonna 1921 Höyhenjärvi kuului Salmijärven koulupiiriin. Oma koulu Höyhenjärvelle saatiin vuonna 1932, joka toimi aluksi vain alakouluna. Vuonna 1934 siitä tuli supistettu kansakoulu.

Väestö
------

Vuoden 1929 henkikirjoituksen mukaan Höyhenjärven alueella (Nautsi ja Kornettijoki mukaan lukien) oli 97 asukasta, joista oli suomalaisia 86 ja kolttasaamelaisia 11.

Asukasluvun kehitys:

* 48 (1921)
* 105 (1925)
* 97 (1929)
* 101 (1930)
* 122 (1935)
* 130 (1939)

Lähteet
-------

* Onnela Samuli & Vahtola Jouko (toim.): *Turjanmeren maa, Petsamon historia 1920–1944*. Rovaniemi: Petsamo-Seura r.y. 1999. ISBN 952-91-0873-7.

### Viitteet

1. 1 2 3  Kuusikko Kirsi: *Petsamolainen yhteiskunta*, s. 125-126. Teoksessa: Vahtola Jouko & Onnela Samuli (toim.) *Turjanmeren maa, Petsamon historia 1920–1944*. Rovaniemi: Petsamo-seura, 1999. ISBN 952-91-0873-7.
2. ↑  *Petsamon kartta*. Maanmittauslaitos, 1943.
3. ↑  Rahkola Hilkka: *Petsamon kansakoulut*, s. 381 & 397. Teoksessa: Vahtola Jouko & Onnela Samuli (toim.) *Turjanmeren maa, Petsamon historia 1920–1944*. Rovaniemi: Petsamo-seura, 1999. ISBN 952-91-0873-7.
4. 1 2 3 4 5  Onnela 1999, s. 107–108
Gainyn piiri Permin aluepiirin kartalla.
**Gainyn piiri** (ven. Га́йнский райо́н, *Gainski raion*; komipermjakiksi Га́йна райо́н, *Gaina raion*) on kunnallinen itsehallintoalue Permin aluepiiriin kuuluvassa Permin Komin piirikunnassa Venäjällä. Vuonna 1926 perustetun piirin pinta-ala on 14 928 neliökilometriä. Asukkaita on 15 900 henkeä (vuonna 2009).

Gainyn piiri sijaitsee Permin Komin pohjoisosassa. Lännessä ja pohjoisessa se rajoittuu Komin tasavaltaan, idässä Permin aluepiirin Tšerdynin piiriin, etelässä Permin Komin Kosan ja Kotšovon piireihin sekä Kirovin alueeseen. Pinta-alasta yli 95 % on metsää. Alueella virtaa Kama ja sen sivujoet Vesljana, Lupja, Leman ja Timšer. Seudulla on paljon järviä, joista suurimmat ovat Adovo ja Nahty. Hyötykaivannaisia ovat hiekka ja sora, savi, turve ja kivennäisvedet.

Piiriin kuuluu 7 maalaiskuntaa: Gainy, Ivantšino, Kebraty, Seiva, Serebrjanskoje (keskuspaikka Ust-Tšornaja), Ust-Tšornaja ja Verhnjaja Staritsa. Hallinnollinen keskus on Gainyn taajama. Asutuskeskuksia on yhteensä 43.

Asukkaista on vuoden 2002 väestönlaskennan mukaan 56,5 % venäläisiä, 34 % komipermjakkeja ja 3,7 % tataareja. Kaupunkiväestöä ei ole.

Piirin kautta kulkee Kudymkarin ja Syktyvkarin välinen maantie. Talous perustuu metsävarojen hyödyntämiseen. Piirissä toimii kaksi metsätilaa sekä puunhankintaa ja sahatavaran tuotantoa harjoittavia yrityksiä. Lisäksi on Gainyn konepaja ja puunuittoa harjoittava yritys. Maatalous on vähäistä.

Piirissä toimii 18 lastentarhaa ja 17 koulua. Kulttuurilaitoksia ovat 26 kulttuuri- ja vapaa-ajankeskusta, 21 kirjastoa ja kotiseutumuseo. Paikallislehtenä ilmestyy *Naše vremja* ("Meidän aikamme").

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5 6 7  Entsiklopedija Permi: Gainski munitsipalnyi raion *enc.permkultura.ru*. Viitattu 14.2.2010. (venäjäksi)[vanhentunut linkki]
2. 1 2  Federalnaja služba gosudarstvennoi statistiki: Tšislennost naselenija Rossijskoi Federatsii po gorodam, posjolkam gorodskogo tipa i raionam na 1 janvarja 2009 g.  2009. Moskva:  Federalnaja služba gosudarstvennoi statistiki (Rosstat).  Arkistoitu 21.10.2011. Viitattu 14.2.2010. (venäjäksi)
3. ↑  Gainyn piiri Permin Komin sivustolla *komiokrug.ru*.  Arkistoitu 10.7.2009. Viitattu 5.1.2009. (venäjäksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Gainyn piirin sivusto (venäjäksi)

Permin aluepiirin piirit ja *kaupunkipiirikunnat*
Aleksandrovsk • Barda • *Berezniki* • Berjozovka • Bolšaja Sosnova • Dobrjanka • Gainy • Gornozavodsk • Gremjatšinsk • Gubaha • Iljinski • Jelovo • Jurla • Jusva • Karagai • Kišert • Kizel • Kosa • Kotšovo • Krasnokamsk • Krasnovišersk • Kudymkar • *Kudymkar* • Kujeda • Kungur • *Kungur* • Lysva • Nytva • Ohansk • Oktjabrski • Orda • Osa • Otšor • Perm • *Perm* • Siva • Solikamsk • *Solikamsk* • Suksun • Tšaikovski • Tšastyje • Tšerdyn • Tšernuška • Tšusovoi • Uinskoje • Usolje • Vereštšagino • *Zvjozdnyi*
**Arvo Alexander Lintulahti** (1. huhtikuuta 1885 Vähäkyrö – 10. syyskuuta 1958 Lahti) oli suomalainen poliitikko. Lintulahti toimi Kokoomuksen kansanedustajana vuosina 1936–1939 edustaen Viipurin läänin läntistä vaalipiiriä. Lintulahti toimi myös Viipurin ja Lahden kaupunginvaltuuston sekä Lahden kaupunginhallituksen jäsenenä. Politiikan ulkopuolella Lintulahti toimi muun muassa Valtionrautateillä, Viipuri-lehden toimittajana ja toimitussihteerinä, Savo-Karjalan osakepankin prokuristina sekä saman pankin johtokunnan jäsenenä Viipurissa, Käsityöläispankin johtajana Viipurissa ja Lahdessa ja Karjalan päätoimittajana Lahdessa. Lintulahti toimi presidentin valitsijamiehenä vuonna 1931. Lintulahden vanhemmat olivat kaupanhoitaja Arthur Lindroth ja Maria Spira. Lintulahden puoliso vuodesta 1914 oli Saimi Kaarin Pylkkänen.

Lähteet
-------

1. ↑  .aspx Arvo Lintulahti *Suomen kansanedustajat*. Eduskunta.


|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Kansallisen kokoomuspuolueen kansanedustajat 1936–1939 |
| --- |
|  |
| Eduskuntaryhmä(20) | 
* Böök
* Harja
* Hirvensalo (1938–1939)
* Honka
* Horelli
* Kilpeläinen
* Kokko
* Kylänpää
* Lehtonen
* Linkomies
* Lintulahti
* Moilanen
* Oksala
* Oksanen
* Paavolainen
* Pennanen
* Pilkama
* Pohjala
* Pohjannoro
* Soini
* Vaarama (1936–1938†)

 |

 |


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt Muokkaa Wikidatassa | 
* Eduskunta

 |

 |
**Preventiimi** on valtakunnallinen nuorisoalan ehkäisevän päihdetyön osaamiskeskus, jonka tehtävänä on tukea nuorten parissa toimivien ammattilaisten osaamista ehkäisevässä päihdetyössä.

Nuorten parissa tehtävässä ehkäisevässä päihdetyössä korostuu sosiaalinen vahvistaminen, kasvatuksellinen ote ja kokonaisvaltainen kohtaaminen yleisen ja riskiehkäisyn rinnalla. Preventiimin tehtävänä on kehittää nimenomaan nuorisoalan ehkäisevää päihdetyötä ja varmistaa se, että nuoret kohdataan päihdekasvatuksen tiimoilta laadukkaasti ja mielekkäästi. Olennaista on varmistaa se, että ammattilaisilla on ajantasaiset tiedot ja keinot tehdä tavoitteellista päihdekasvatusta.

Preventiimin kohderyhmä ovat  nuorisoalan ammattilaiset muun muassa kunnissa, järjestöissä, oppilaitoksissa ja seurakunnissa, ehkäisevää päihdetyötä suunnittelevat ja kehittävät tahot sekä kaikki aiheesta kiinnostuneet ammatilliset toimijat.

Preventiimin pysyvää toimintaa on esimerkiksi

* monipuoliset, korkeakoulutasoiset koulutukset
* laadukkaat julkaisut
* valtakunnallinen verkosto ja sen tarjoama ammatillinen vertaistuki
* kuukausitiedote ehkäisevän päihdetyönajankohtaisista asioista
* kiinnostavat tapahtumat
* keskustelunaloitukset ja uudet näkökulmat ehkäisevään päihdetyöhön
* mahdollisuudet olla yhdessä kehittämässä nuorisoalan ehkäisevää päihdetyötä

Yllä mainittujen lisäksi Preventiimi mukana myös erilaisissa yhteistyö- ja kehittämishankkeissa ja toimii asiantuntijaroolissa eri yhteyksissä liittyen nuorisoalan ehkäisevään päihdetyöhön. 

Preventiimi on opetus- ja kulttuuriministeriön rahoittama osaamiskeskus ja yksi ministeriön nimeämistä toimijoista, joille on uskottu nuorisotyön kehittäminen omalla alallaan. Preventiimiä hallinnoi Humanistinen ammattikorkeakoulu (Humak), joka on merkittävä kouluttaja nuorisoalalla.

Aiheesta muualla
----------------

* 
* Normann, M. Odell, H. Tapio, M. ja Vuohelainen, E. 2015 Nuorisoalan ehkäisevä päihdetyö - HYPPÄÄ KYYTIIN!
* Normann, M. ja Vuohelainen, E. 2014. Synvinklar på det rusmedelsförebyggande arbetet med unga i Finland.
* Tapio, M. ja Kuula, T. (toim). 2013. Selkenevää, myötätuulta - Ehkäisevä päihde- ja mielenterveystyö nuorisoalalla.
* Inkinen, A. Korhonen, J. ja Ruuska, V. 2012. Selvää synergiaa - Eettisesti kantavaa päihdekasvatusta
**Arvo Kuikka** (11. helmikuuta 1924 Impilahti – 22. toukokuuta 2015 Helsinki) oli suomalainen musiikkieverstiluutnantti ja sotilaskapellimestari. Hän toimi Puolustusvoimien ylikapellimestarina 1967–1984.

Kuikka aloitti uransa Viipurin rykmentin soittokunnan soitto-oppilaana vuonna 1937. Hän toimi Helsingin Varuskuntasoittokunnan kapellimestarina 1953–1967 ja sen päällikkönä vuoteen 1977 saakka. Puolustusvoimien ylikapellimestarina Kuikka toimi 1967–1984 ja Sibelius-Akatemian sotilasmusiikkiosaston johtajana 1967–1977. Hän toimi myös kuoronjohtajana ja kanttori-urkurina sekä teki sovituksia puhallinorkesterille. Hänet ylennettiin musiikkieverstiluutnantiksi 6. joulukuuta 1975. Arvo Kuikka sai musiikkineuvoksen arvon vuonna 1999.

Lähteet
-------

1. ↑  Kuolinilmoitus Helsingin Sanomat 14.6.2015, s. C30
2. 1 2  *Suuri Musiikkitietosanakirja 3 He-Kuud*, s. 260. Weilin + Göös ja Otava, 1990. ISBN 951-35-4727-2.
3. 1 2 3  Ylikapellimestarit *Puolustusvoimat: Sotilasmusiikki*.  19.5.2008. Puolustusvoimat.  Arkistoitu 7.7.2007. Viitattu 19.5.2008.

Aiheesta muualla
----------------

* Puolustusvoimien ylikapellimestarit -sivusto[vanhentunut linkki]

  


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Suomi (KANTO)

 |
|  |
| Taiteenala | 
* MusicBrainz

 |

 |
**Tenjo** on Kolumbian kunta, joka sijaitsee Cundinamarcan departementissa Andeilla. Se sijaitsee 57 kilometrin päässä Bogotán koillisosasta ja 21 kilometrin päässä Bogotán luoteisosasta. Lähellä sijaitsevia kuntia ovat Subachoque, Tabio, Chía, Cota, Funza ja Madrid. Tenjo perustettiin 8. huhtikuuta 1603. Kunnan kirkko valmistui vuonna 1645. Tenjon nimi viittaa muisca-kansan kieleen ja se tarkoittaa esimerkiksi "suuressa aukossa" tai "suuressa suussa". Tenjossa lasketaan olevan 19 176 asukasta. Tenjossa asuu myös muisca-kansan edustajia. Enemmistö on alle 40-vuotiaita. 

Jorge Gaitánin patsas
Vuoden 2015 loppupuolella Tenjon kunta sai finaalipaikan kuntien välisessä kilpailussa, jossa arvioitiin kuntien johtajuutta ja jossa arviointikriteereinä olivat köyhyyden vähentäminen, koulutus, terveys, turvallisuus, hallinto ja poliittinen osallistuminen, tietotekniikan käyttö, avoimuus ja kilpailukyky.

Talous
------

Tenjon kunnan elinkeinot koostuvat maa- ja karjataloudesta maaseutuvaltaisuuden vuoksi. Tenjon sanotaan tulevaisuudessa muuttuvan Bogotán nukkumalähiöksi.

Ilmasto
-------

Tenjo sijaitsee lauhkean ilmaston vyöhykkeellä. Keskimääräinen lämpötila on 13,7 lämpöastetta. Läpi vuoden sataa paljon. Vuosittainen sademäärä on 805 millimetriä.

Nähtävyydet
-----------

Tenjossa sijaitsee esimerkiksi Mohánin luola (Cueva de Mohán) ja 3100-metriä korkea Peña de Juaica -vuori (joka jatkuu naapurikunnan Tabion puolelle), joihin liittyy paljon myyttejä. Muita nähtävyyksiä ovat esimerkiksi hämähäkkimuseo, ekologinen puisto ja numismaatikko Juan C. Correan museo. Siellä on myös kalliomaalauksia.

Lähteet
-------

1. 1 2  Nuestro Municipio *tenjo-cundinamarca.gov.co*.  Arkistoitu 10.3.2014. Viitattu 10.6.2016.
2. ↑  Pueblo Muisca *siic.mininterior.gov.co*. Viitattu 10.6.2016.
3. ↑  Anapoima y Tenjo, ejemplo de liderazgo *El Espectador*.  12.11.2015. Viitattu 10.6.2016.
4. ↑  CLIMATE: TENJO *climate-data.org*. Viitattu 10.6.2016.
5. ↑  Nuestro Municipio - Turismo *tenjo-cundinamarca.gov.co*. Viitattu 10.6.2016. [vanhentunut linkki]

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Tenjo (Kolumbia)** Wikimedia Commonsissa
TennisTennis
**Vuoden 1988 kesäolympialaisten tennis** järjestettiin 20. syyskuuta – 1. lokakuuta 1988 Soul Olympic Park Tennis Centerissä, Etelä-Koreassa. Tämä oli kahdeksas kerta kun laji oli mukana virallisena lajina olympialaisten ohjelmassa. Viimeksi tenniksessä kilpailtiin mitaleissa kesäolympialaisissa 1924, mutta laji oli myös mukana näytöslajina vuosina 1968 ja 1984. Mukana oli 129 osanottajaa 38 eri maasta. Tapahtumia oli neljä. Kolmannet sijoitukset jaettiin kahden joukkueen tai pelaajan kesken.

Mitalistit
----------

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Tapahtuma | **Kultaa** | **Hopeaa** | **Pronssia** |
| Miesten kaksinpeli | Tšekkoslovakia Miloslav Mečíř | Yhdysvallat Tim Mayotte | Ruotsi Stefan Edberg |
| Yhdysvallat Brad Gilbert |
| Miesten nelinpeli | Yhdysvallat Ken Flachja Robert Seguso | Espanja Emilio Sánchezja Sergio Casal | Tšekkoslovakia Miloslav Mečířja Milan Šrejber |
| Ruotsi Stefan Edbergja Anders Järryd |
| Naisten kaksinpeli | Länsi-Saksa Steffi Graf | Argentiina Gabriela Sabatini | Yhdysvallat Zina Garrison |
| Bulgaria Manuela Maleeva |
| Naisten nelinpeli | Yhdysvallat Pam Shriverja Zina Garrison | Tšekkoslovakia Jana Novotnája Helena Suková | Australia Elizabeth Smylieja Wendy Turnbull |
| Länsi-Saksa Steffi Grafja Claudia Kohde-Kilsch |

Mitalitaulukko
--------------

| Sija | Maa | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Yhdysvallat | 2 | 1 | 2 | 5 |
| 2. |  Tšekkoslovakia | 1 | 1 | 1 | 3 |
| 3. |  Länsi-Saksa | 1 | 0 | 1 | 2 |
| 4. |  Argentiina | 0 | 1 | 0 | 1 |
|  Espanja | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 6. |  Ruotsi | 0 | 0 | 2 | 2 |
| 7. |  Australia | 0 | 0 | 1 | 1 |
|  Bulgaria | 0 | 0 | 1 | 1 |

Lähteet
-------

* Tennis at the 1988 Seoul Summer Games (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)

  


|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Tennis olympialaisissa |
| --- |
|  |
| Tennis | * 1896
* 1900
* 1904
* 1908
* 1912
* 1920
* 1924
* 1928–1964
* 1968 *(näytöslaji)*
* 1972–1980
* 1984 *(näytöslaji)*
* 1988
* 1992
* 1996
* 2000
* 2004
* 2008
* 2012
* 2016
* 2020
 |

 |

Kesäolympialaisten 1988 lajit ja kilpailutapahtumat
Ammunta | Baseball (*Näytöslaji*) | Jalkapallo | Jousiammunta | Judo | Keilailu (*Näytöslaji*) | Koripallo | Käsipallo | Lentopallo | Maahockey | Melonta | Miekkailu | Nykyaikainen viisiottelu | Nyrkkeily | Paini | Painonnosto | Purjehdus | Pyöräily | Pyörätuolikelaus (*Näytöslaji*) | Pöytätennis | Ratsastus | Soutu | Sulkapallo (*Näytöslaji*) | Taekwondo (*Näytöslaji*) | Taitouinti | Tennis | Uimahypyt | Uinti | Vesipallo | Voimistelu | Yleisurheilu
| Tennis olympialaisissa 2008Tennis |
| --- |
| Kaksinpeli |
| Miehet  Naiset |
| Nelinpeli |
| Miehet  Naiset |
| 

---

|  |  |
| --- | --- |
| < 2004 | 2012 > |

 |

**Tenniksessä** kilpailtiin **vuoden 2008 kesäolympialaisissa** 10. – 17. elokuuta Olympic Green Tennis Centerissä, Pekingissä.

Miehet
------

### Kaksinpeli

*Pääartikkeli: Tennis kesäolympialaisissa 2008 – Miesten kaksinpeli*
Suomea edusti Jarkko Nieminen. Ateenan kesäolympialaisissa 2004 voittanut Nicolás Massú puolusti mestaruutta. Hän sai ns. villin kortin kisoihin, koska hänen ATP-sijoituksensa ei oikeuttanut suoraa pääsyä kisoihin. Miesten turnauksen voitti Rafael Nadal.

### Nelinpeli

*Pääartikkeli: Tennis kesäolympialaisissa 2008 – Miesten nelinpeli*

Naiset
------

### Kaksinpeli

*Pääartikkeli: Tennis kesäolympialaisissa 2008 – Naisten kaksinpeli*
### Nelinpeli

*Pääartikkeli: Tennis kesäolympialaisissa 2008 – Naisten nelinpeli*

Aikataulu
---------

|  | 10.8. | 11.8. | 12.8. | 13.8. | 14.8. | 15.8. | 16.8. | 17.8. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aamu | 10.30 | 10.30 | 10.30 |  |  |  |  |  |
| Iltapäivä | 17.00 | 17.00 | 17.00 | 16.00 | 16.00 | 16.00 | 16.00 | 16.00 |
| Miesten kaksinpeli | Kierros 1 | Kierros 1 | Kierros 2 | Kierros 3 | Puolivälierät | Välierät | Pronssi | Finaali |
| Naisten kaksinpeli | Kierros 1 | Kierros 1 | Kierros 2 | Kierros 3 | Puolivälierät | Välierät | PronssiFinaali |  |
| Miesten nelinpeli | Kierros 1 | Kierros 1 | Kierros 2 | Puolivälierät | Välierät | Pronssi | Finaali |  |
| Naisten nelinpeli | Kierros 1 | Kierros 1 | Kierros 1 | Kierros 2 | Puolivälierät | Välierät | Pronssi | Finaali |

Lähteet
-------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Tennis kesäolympialaisissa 2008**.
1. ↑

Kesäolympialaisten 2008 lajit ja kilpailutapahtumat
Ammunta | Baseball | Jalkapallo | Jousiammunta | Judo | Koripallo | Käsipallo | Lentopallo | Maahockey | Melonta | Miekkailu | Nykyaikainen viisiottelu | Nyrkkeily | Paini | Painonnosto | Purjehdus | Pyöräily | Pöytätennis | Ratsastus | Softball | Soutu | Sulkapallo | Taekwondo | Tennis | Triathlon | Taitouinti | Uimahypyt | Uinti | Vesipallo | Voimistelu | Yleisurheilu



|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Tennis olympialaisissa |
| --- |
|  |
| Tennis | * 1896
* 1900
* 1904
* 1908
* 1912
* 1920
* 1924
* 1928–1964
* 1968 *(näytöslaji)*
* 1972–1980
* 1984 *(näytöslaji)*
* 1988
* 1992
* 1996
* 2000
* 2004
* 2008
* 2012
* 2016
* 2020
 |

 |
Kaplan-turbiini ja sähkögeneraattori.
**Vesiturbiini** on laite, jolla virtaavan veden liike-energiaa muunnetaan akselin ja sitä myöten sähkövirtaa synnyttävän generaattorin pyörimisenenergiaksi. Turbiini on siis tavallaan pumpun vastakohta. Vesiturbiini yhdessä generaattorin kanssa on vesivoimalaitoksen pääkomponentti.

Toiminnan teoria
----------------

Turbiini on energianmuunnin. Se muuttaa veden painetta (potentiaalienergiaa) akselinsa pyörimisenergiaksi ja edelleen generaattorin pyörimisenergiaksi. Virtaava vesi ohjataan turbiinin juoksupyörän lapoihin, joihin se aiheuttaa voiman. Tämä voima vaikuttaa lapaan tietyn matkan ja tekee siten työn ja luovuttaa energiaansa turbiinille.

### Reaktioturbiini

Newtonin kolmas laki kuvaa reaktioturbiinin energiansiirtoa. Vesivirran paine laskee sen vaikuttaessa turbiinin lapoihin ja siten luovuttaa energiaa turbiinille.

### Impulssiturbiini

Newtonin toinen laki kuvaa impulssi- eli aktioturbiinin energiansiirtoa. Vesivirran paine (potentiaalienergia) muutetaan suuttimella liike-energiaksi. Suurinopeuksinen vesisuihku osuu turbiinin lapoihin ja suihkun suunta muuttuu. Suihku aiheuttaa lapaan impulssivoiman, joka vaikuttaa tietyn matkan tehden työtä turbiiniin ja siten antaen sille energiaansa.

### Teho

Vesivirrasta saatavissa oleva teho.

{\displaystyle P=\eta \cdot \rho \cdot g\cdot h\cdot {\dot {V}}}

missä:

* {\displaystyle P=} teho (W tai J/s)
* {\displaystyle \eta =} turbiinin hyötysuhde
* {\displaystyle \rho =} veden tiheys (kg/m3)
* {\displaystyle g=} putoamiskiihtyvyys (Suomen leveysasteilla 9.81 m/s2)
* {\displaystyle h=} korkeusero (m, korkeusero sisään tulevan ja ulosmenevän veden pinnan välillä)
* {\displaystyle {\dot {V}}}= tilavuusvirta eli virtaama (m3/s)

Vesiturbiinien jaottelu
-----------------------

### Reaktioturbiinit

* Kaplan-turbiini

Kaplan-turbiini soveltuu suurille virtaamille ja pienille pudotuskorkeuksille. Turbiinin juoksupyörä on potkurin tai aksiaalipumpun juoksupyörän muotoinen. Perinteiset Kaplan-turbiinit ovat olleet rakenteeltaan sellaiset, että generaattori on vesikanavan yllä ja itse turbiinin lavat roikkuvat alhaalla akselin varassa. Uudemmassa konstruktiossa nk. putkiturbiinissa turbiini ja generaattori sijaitsevat vesiputkessa olevassa tilassa.

* Francis-turbiini

750 MW:n tehoisen Francis-turbiinin juoksupyörää asennetaan Grand Couleen padolla.
Francis-turbiinit soveltuvat keskisuurille putouskorkeuksille, 20 m – 500 m. Niiden juoksupyörä muistuttaa keskipakopumpun vastaavaa.

* Tyson-turbiini

* Vesiratas

### Impulssiturbiinit

* Peltonturbiini

Pelton-turbiinit soveltuvat pienille virtaamille ja suurille putouskorkeuksille. Turbiinin kehällä on lusikan muotoisia kuppeja, joihin vesivirta tulee tangentin suuntaisesti suurella nopeudella.

* Turgo-turbiini

* Michell-Banki -turbiini

Tunnetaan myös läpivirtaus- ja Ossbergerturbiinina.
**Korku** on keskisessä Intiassa Madhya Pradeshin ja Maharashtran osavaltioissa asuvien korkujen puhuma mundakieli. Kielen puhuma-alue on joka puolelta gondien dravidaheimon ympäröimä, ja kielen lähimpiä sukulaisia puhutaan Intian itäosissa. Korku on läntisin austroaasialainen kieli.

Korkut ovat läheisissä yhteyksissä nihaleihin, joista monet ovat perinteisesti asuneet korkujen kanssa samoissa kylissä. Korkua puhuu noin 200 000 ihmistä lähinnä eteläisessä Madhya Pradeshissa Khandwan, Hardan, Betulin ja Hoshangabadin piirikunnissa sekä kolmessa piirikunnassa Pohjois-Maharashtrassa (Amravati, Buldana, Akola). Puhujien määrä on vähenemässä, ja kieli korvautuu vähitellen hindillä. Tämän vuoksi Unesco on luokitellut kielen uhanalaiseksi.

Nimen etymologia
----------------

Nimi Korku on peräisin ilmauksesta *Koro-ku* (-*ku* on monikko); sanan *Koro* merkitys on 'henkilö, korkuyhteisön jäsen' (Zide 2008).

Murteet
-------

Korkun kielellä on kaksi murretta:

* Kurkua puhutaan lännessä, ja suurin osa käytettävissä olevista tiedoista koskee Melghatin alamurretta. Toinen alamurre on Betul-Hoshangabadin murre. Hoshangabadin Lahi-murre on merkittävä kaksikon puuttumisen vuoksi.
* Muwasia (Mowasi, Mawasi) puhutaan edellisen itäpuolella, mm. Chhindwaran piirikunnassa Koillis-Maharashtrassa.

Äänteet
-------

### Vokaalit

Korkussa on kuusi tavallista (a, e, i, o, u, ɨ) ja kaksi nasalisoitunutta (ɪ̃, ʊ̃) vokaalia.

### Konsonantit

Korkussa on 22 konsonanttia.

|  | Bilabiaalit | Alveolaarit | Retrofleksit | Palataalit | Velaarit | Glottaalit |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| tavallinen | aspiroitu | plain | aspiroitu | plain | aspiroitu |
| Klusiilit | soinniton | p | pʰ | t | tʰ |  | c | k | kʰ | ʔ |
| soinnillinen | b |  | d | dʰ |  | ɟ | g | gʰ |  |
| Frikatiivit |  |  | s |  |  |  |  |  |  |
| Nasaalit | m |  | n |  |  |  | ŋ |  |  |
| Approksimantit |  |  | l |  |  | j |  |  |  |
| Tremulantit |  |  | ɾ |  | ɽ |  |  |  |  |

Kielioppi
---------

Substantiivit voivat olla suvultaan joko maskuliineja, feminiinejä tai neutreja. Suomen tavoin adjektiivit sijoitetaan ennen substantiiveja, joihin ne viittaavat.

Kirjoitusjärjestelmä
--------------------

Korkua kirjoitetaan devanagari-kirjoituksen balbodh-muunnoksella, jota käytetään myös marathin kirjoittamiseen.

Uhanalaisuus
------------

Voimakkaammat valtakielet, kuten hindi, ovat heikentäneet korkun asemaa ja kieltä pidetään uhanalaisena. Hindin ja muiden Intian valtakulttuurien vaikutus ei koske vain kieltä, vaan myös korkujen perinteisiä tapoja ja kulttuuria. Muutamat ryhmät ovat onnistuneet kielensä säilyttämisessä, kuten Vindhya-vuorten Potharia Korku.

Vuoden 2001 väestönlaskennassa 574 481 ihmistä ilmoitti korkun luontaiseksi kielekseen.

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.   
Alkuperäinen artikkeli: en:Korku language 

Austroaasialaiset kielet
asuri | birhor | car | ho | juang | juray | keski-nikobaari | kharia | khasi | khmer | korku | mundari | oy | santali | sora | vietnam