**Friisi** (omalla kielellä *frysk*, *frasch*, *fresk* tai *friisk*) on nimitys usealle kielelle, joita puhuvat friisit Alankomaiden ja Saksan rannikoilla (Friisinmaalla). Friisi on skotin kielen jälkeen englannin lähin sukulaiskieli. Englannin ja friisin puhujat eivät kuitenkaan ymmärrä toisiaan. Friisillä on virallinen vähemmistökielen asema Alankomaissa ja Saksassa.

Piirteet
--------

Friisi kuuluu englannin kielen tavoin indoeurooppalaisen kielikunnan germaanisten kielten länsigermaaniseen ryhmään. Friisi jakaantuu kolmeen kieleen: länsi-, itä- ja pohjoisfriisiin. Ensiksi ja viimeksi mainitut ovat myös kirjakieliä. Muiden muassa kielien vokaalijärjestelmät eroavat merkittävästi toisistaan.

Luokittelu
----------

**Länsifriisiä** puhuu Alankomaissa vuoden 2001 väestönlaskennan mukaan 467 000 henkilöä. Valtaosa kielen puhujista asuu Friisinmaan provinssinsa, jossa yli 70% väestöstä osaa puhua kieltä. Puhujien määrä ei ole olennaisesti vähentynyt viimeisen 40 vuoden aikana. Kieli on kuitenkin jossain määrin uhanalainen.

**Itäfriisin** puhujia on Saksassa, mutta heitä oli vuoden 2003 arvion mukaan enää 2000. Kieltä puhutaan Emdenin ja Oldenburgin kaupunkien alueella. Suurin osa puhujista on ikääntyneitä aikuisia.

**Pohjoisfriisiä** puhuu Saksassa noin 10 000 henkeä Schleswig-Holsteinin alueella sekä Helgolandissa ja muutamassa muussa saaressa. Suurin osa puhujista on ikääntyneitä aikuisia.

Kielinäytteitä
--------------

Itäfriisiksi:

Die Wänt strookede dät Wucht uum ju Keeuwe un oapede hier ap do Sooken.
Pohjoisfriisiksi

Di dreng aide dåt foomen am dåt kan än mäket har aw da siike.
Länsifriisiksi:

De jonge streake it famke om it kin en tute har op 'e wangen.
Suomeksi:

Poika silitti tyttöä leuasta ja suuteli hänen poskiaan.

»Alle minsken wurde frij en gelyk yn weardigens en rjochten berne. Hja hawwe ferstân en gewisse meikrigen en hearre har foar inoar oer yn in geast fan bruorskip te hâlden en te dragen.»

Suomeksi:  
»Kaikki ihmiset syntyvät vapaina ja tasavertaisina arvoltaan ja oikeuksiltaan. Heille on annettu järki ja omatunto, ja heidän on toimittava toisiaan kohtaan veljeyden hengessä.»

(YK:n ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen 1. artikla)

Kirjallisuus
------------

* The other languages of Europe, 2001, ISBN 1-85359-509-8
* Jaakko Anhava: Maailman kielet ja kielikunnat. 2002. ISBN 951-662-734-X

Lähteet
-------

1. ↑  Ethnologue report for Frisian
2. ↑  Ethnologue report for language code: fry
3. ↑  Ethnologue report for language code: frs
4. ↑  Ethnologue report for language code: frr
5. ↑  Yhdistyneiden kansakuntien ihmisoikeusvaltuutetun toimisto

Aiheesta muualla
----------------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Friisin kieli**.

WikipediaWikipedia
***Länsifriisinkielinen*** Wikipedia, vapaa tietosanakirja

WikipediaWikipedia
***Pohjoisfriisinkielinen*** Wikipedia, vapaa tietosanakirja

WikipediaWikipedia
***Itäfriisinkielinen*** Wikipedia, vapaa tietosanakirja

* Fryske Akademy
* Friisi-englanti-sanakirja Websters-online
* Friisin kielen sivusto

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Germaaniset kielet |
| --- |
|  |
| Länsigermaaniset kielet | 
* afrikaans
* alasaksa
* englanti
* friisi
	+ itäfriisi
	+ länsifriisi
	+ pohjoisfriisi
* hollanti
* jiddiš
* limburg
* luxemburg
* saksa
	+ baijeri
	+ elsassi
	+ kölsch
	+ pennsylvaniansaksa
* skotti
* wymysorys
* yola†

 |
|  |
| Pohjoisgermaaniset eli skandinaaviset kielet | 
* fääri
* islanti
* norja
	+ kirjanorja
	+ uusnorja
* norni†
* ruotsi
	+ älvdalska
* tanska

 |
|  |
| Itägermaaniset kielet | 
* burgundi†
* gootti†
	+ Krimin gootti†
* vandaali†

 |
|  |
| † kuollut kieli |

 |