**Soijapapu** eli **peltosoijapapu** (*Glycine max*, syn. *Soja hispida*) on yksivuotinen hernekasvi (Fabaceae). Se muodostaa palon, jossa on useampi siemen.

Soija on riisin ja vehnän jälkeen yksi maailman viljellyimmistä kasveista, ja soijapavuista valmistettu öljy on maailman yleisin kasviöljy.

Lähes kaikki soijapavut käsitellään öljyn talteenottamiseksi, jolloin syntyy soijaöljyä ja -jauhoa. Kun öljy on uutettu pois, jää jäljelle paljon proteiinia ja kuitua sisältävä massa, jota käytetään paahtamisen jälkeen eläinten rehuna. Massasta valmistettua soijarouhetta käytetään myös ihmisravintona.

Maailman soijasadosta 83 prosenttia käytetään soijaöljyn ja eläinten rehun valmistukseen. Soijaa tuotettiin maailmassa noin 220 miljoonaa tonnia vuonna 2008. Yhdysvallat on soijan suurin tuottajamaa 33 prosentin osuudellaan, seuraavaksi tulevat Brasilia (27 %) ja Argentiina (21 %).

Arviolta 60–70 prosenttia Suomessa myydyistä elintarvikkeista sisälsi soijaa 2010-luvun alussa. Suomessa käytetystä soijasta 98 prosenttia tuodaan rehu- ja ruokaöljyteollisuuden tarpeisiin. Suomeen maahantuodun rehusoijan määrä oli 168 000 tonnia vuonna 2009. Soijan vastuulliselle tuotannolle ja hankinnalle on luotu Basel-standardi.

Soijapavuista syntyy murskauksen yhteydessä 78 prosenttia soijarouheen esiastetta soijamassaa, 18 prosenttia raakasoijaöljyä ja 3 prosenttia soijakuitua. Soijapavusta valmistettua soijarouhetta voidaan käyttää paitsi eläinten rehuna myös jauhelihan tapaan. Raakasoijaöljystä jatkojalostetaan soijaöljyä sekä lesitiiniä, joka on yleinen emulgointiaine esimerkiksi suklaassa, valmiskastikkeissa, margariineissa ja pikkusuolaisissa. Muita soijasta valmistettavia tuotteita ovat muun muassa soijamaito, -kastike ja tofu. Soijaa voidaan käyttää myös biopolttoaineena.

Maailman soijasadosta vuonna 2015 oli 83 prosenttia geenimuunneltua, mutta vuonna 2016 määrä oli laskenut 78 prosenttiin. Elintarvikkeen pakkauksessa on oltava EU:n säädösten mukaan merkintä "muuntogeeninen" tai "valmistettu muuntogeenisestä soijasta", jos muuntogeenisen ainesosan osuus ylittää 0,9 prosentin raja-arvon.

Soija sisältää kasviestrogeeneihin kuuluvia isoflavonoideja kuten genisteiiniä ja daitseiinia, jotka muistuttavat rakenteellisesti nisäkkäiden estrogeeneja.

Ravintoarvot
------------

Soija sisältää proteiinia, linolihappoa, kuituja, kaliumia, kalsiumia, fosforia, rautaa, sinkkiä ja runsaasti B-, K- ja E-vitamiineja. 

Soijapohjaisia tuotteita käytetään kasvisruokavaliossa usein eläinkunnan tuotteiden korvaajina. Soijassa on muita papuja huomattavasti enemmän rasvaa ja proteiinia. Soijapavun rasvapitoisuus on 18 prosenttia ja proteiinipitoisuus 36 prosenttia, kuidun osuus on 16 prosenttia. Soijaproteiini sisältää kaikkia ihmiselle välttämättömiä aminohappoja, mikä tekee siitä täysipainoisen proteiininlähteen. 

Soijapavussa ei ole kuitenkaan ihmiselle välttämätöntä B-12- eikä D-vitamiinia kuten eläinkunnan tuotteissa, minkä vuoksi soijaan perustuvaa vegaaniruokavaliota on täydennettävä ravintolisillä.

Kiinalaiset kutsuivat soijapapua kultaiseksi helmeksi sen ravintoarvojen vuoksi.

Viljely
-------

Soijapavulla on hernekasveille tyypillinen symbioottinen typensidonta. Soijapavun viljelyä on kokeiltu Suomessa. Vuonna 2017 viljelyala oli 2,5 hehtaaria. Ruotsissa lämpimillä alueilla soijapavun viljelyala olisi mahdollista kasvattaa 8 000–9 000 hehtaariin, mutta tuontirehun saatavuus ja hinta eivät ole ohjanneet siihen.

Rehukäyttö
----------

Soijarehu on karjan pääasiallinen valkuaisainerehu EU:n alueella. Korkean valkuaispitoisuuden ansiosta soijarouheella on voitu korvata aikaisemmin käytössä olleet eläinperäiset valkuaisraaka-aineet. Soijarouhe valmistetaan hiutaloimismenetelmällä. Sivutuotteena syntyy soijaöljyä, joka irrotetaan soijahiutaleista uuttamalla (heksaanilla). Paahtamisella varmistetaan vielä rouheen puhtaus.

Terveysvaikutukset
------------------

Sata grammaa soijaa sisältää 322 mikrogrammaa terveydelle haitallista nikkeliä, mikä on poikkeuksellisen paljon. 

Kohtuullisessa määrin soijaa sisältävästä japanilaisesta sekaravinnosta saadaan normaalisti 25–50 milligrammaa isoflavonoideja vuorokaudessa. Tämän suuruisen saannin ei ole havaittu aiheuttavan isoflavoneihin liittyviä terveysriskejä. Soijaproteiinin osuus ravinnosta on kuitenkin syytä pitää kohtuullisena. Soijasta valmistettujen isoflavonoidiuutteiden pitkäaikaiskäyttöä suositellaan lisäksi välttämään tutkimustiedon aukkojen vuoksi, koska ne nostavat elimistön isoflavonoidipitoisuuden 10-20-kertaiseksi keskivertojapanilaiseen verrattuna. Soijan runsas nauttiminen saattaa esimerkiksi estää elimistöä hyödyntämästä jodia.

Soijalla on havaittu olevan myös rintasyövän kehittymistä edesauttavaa vaikutusta, minkä vuoksi rintasyövän sairastaneille ei suositella esimerkiksi soijajauhon käyttöä. Lisäksi on olemassa heikkoa näyttöä soijan kielteisistä vaikutuksista kilpirauhaseen ja aivoihin.

Tablettimuotoisella soijaproteiinilla ja soijan isoflavonoideilla on havaittu joissain tutkimuksissa olevan lievää kuumia aaltoja vähentävää vaikutusta, mutta näyttö on ollut kokonaisuudessaan ristiriitaista. 

Soijan kasviestrogeenit eivät vaikuta miehiin naishormonien tavoin toisin kuin joskus on esitetty.

Soija ei myöskään ehkäise sepelvaltimotautia, paranna HDL-kolesteroliarvoja, vähennä veren vapaiden rasvahappojen määrää tai laske verenpainetta.

Ympäristövaikutukset
--------------------

Suurin osa maailman soijasta tuotetaan rehuteollisuuden tarpeita varten. Yli 80 prosenttia tuotetusta soijasta jalostetaan eläinrehuksi. EU on Kiinan ohella rehun suurimpia vientialueita. EU:n tärkein rehuntuottaja on Brasilia. Jatkuvan kysynnän kasvamisen vuoksi soijan viljelysmaat valtaavat jatkuvasti alaa Amazonin sademetsistä. Soijan tuotanto on tärkein epäsuora syy, joka aiheuttaa metsäkatoa Amazonilla. Vaikka uusien viljelysmaiden takia ei jouduttaisikaan kaatamaan metsää, sen ympäristövaikutukset ovat silti merkittävät. Kasvava soijantuotanto vaatii uutta infrastruktuuria, jolloin soijaviljelyksille johtavien teiden tieltä joudutaan raivaamaan sademetsää. Soijan viljelysmaat aiheuttavat myöskin vesistöjen saastumista lähialueilla.

Käyttö ruoanlaitossa
--------------------

Soijapavuista tehtyä jogurttia.
Soijapapu
Soijapapuja liotetaan 12 tuntia ennen käyttöä ja keitetään sitten 3–4 tuntia. Keittämisen aikana kannattaa kuoria pois keitinveden pintaan syntyvää vaahtoa. Keitinvesi kaadetaan pois.

Keittoaikaa voi lyhentää huomattavasti idättämällä: liotuksen jälkeen kaadetaan vesi pois ja pavut huuhdellaan, jonka jälkeen ne jätetään kannettomaan astiaan tai esimerkiksi suureen siivilään vuorokauden ajaksi. Idätys parantaa pavun ravintoarvoa entisestään.

Soijapapuja voi myös idättää pidempään: pavut on huuhdeltava idättämisen aikana perusteellisesti 3–4 kertaa. 3–5 vuorokauden kuluttua idut ovat 2–4 cm:n pituisia. Ennen käyttöä idut kannattaa ryöpätä. Idut sopivat salaatteihin ja lämpimiin ruokiin sekä sellaisenaan syötäviksi.

Soijakastike
*Pääartikkeli: Soijakastike*
Soijakastike on soijasta ja muista valmistusaineista käymisen kautta valmistettu maustekastike.

Soijarouhe
*Pääartikkeli: Soijarouhe*
Kypsennetty soijarouhe on rakenteeltaan lähellä jauhelihaa. Sitä voi käyttää muun muassa pihveissä, padoissa ja keitoissa.

Soijaöljy
*Pääartikkeli: Soijaöljy*
Soijaöljy on soijakasvin pavuista valmistettua öljyä, jota myydään joskus pelkällä kauppanimellä "kasviöljy". Soijaöljy sisältää paljon omega-3-rasvahappoa. Kasviperäisellä omega-3-rasvahapolla ei ole kuitenkaan samanlaisia terveysvaikutuksia kuin eläinperäisillä, koska elimistö ei kykene hyödyntämään sitä kokonaan tai ollenkaan, mikä saattaa johtaa vegaaneilla alhaisiin veriarvoihin.

Soijajauho
Soijajauholla voi korvata osan jauhoista leivonnassa,mutta sillä ei ole leipoutumisominaisuuksia. Soijajauho on luontaisesti gluteenitonta, joten se sopii myös keliaakikoille. 1 dl soijajauhoa painaa kuivana noin 47 g.

Soijahiutaleet
Soijahiutaleita voi syödä joko sellaisenaan välipalana tai aamiaismurojen tapaan. 

Soijasuikaleet
Kypsennetyt soijasuikaleet muistuttavat rakenteeltaan lihaa. Niitä voi käyttää esimerkiksi wokeissa, pataruuissa ja kastikkeissa. 

Soijapalat
Kypsennetyt soijapalat muistuttavat rakenteeltaan lihaa. Niitä voi käyttää esimerkiksi kastikkeissa, keitoissa tai lisänä liha- tai kanaruuissa. Soijapalojen kiinteä rakenne ei murene valmistuksen aikana.

Soijapyörykät
Soijapyörykät ovat kiinteitä, suuria paloja, joista voi valmistaa esimerkiksi nugetteja tai käyttää wokeissa, keitoissa ja kastikkeissa. 

Soijafileet
Soijafileet ovat kooltaan suuria soijapaloja. Niitä voi käyttää ruoanlaitossa lihafileiden tapaan. Niistä voi valmistaa kasvispihvejä, jolloin fileet pysyvät kiinteinä paistettaessa.

Tuotanto
--------

| Soijapapujen tuotanto 2021 (miljoonaa tonnia) |
| --- |
| 1 |  Brasilia | 134,9 |
| 2 |  Yhdysvallat | 120,7 |
| 3 |  Argentiina | 46,2 |
| 4 |  Kiina | 16,4 |
| 5 | Muut | 53,5 |
|  | **Yhteensä** | **371,7** |

Kuvagalleria
------------

* SoijapapuviljelmäSoijapapuviljelmä
* Soijapavun siemeniä, soijapapujaSoijapavun siemeniä, soijapapuja
* 
* 
* 
*

Lähteet
-------

* Kuluttajavirasto, Ostajan oppaat

### Viitteet

1. 1 2 3 4  Sademetsää lihatiskillä. Soijan tuotannon ympäristö- ja sosiaaliset vaikutukset. WWF Suomen raportti.
2. ↑  Tietopaketti öljyistä *Ilta-Sanomat*.  29.1.2009. Viitattu 21.12.2020.
3. ↑  Uses of Soybeans *North Carolina Soybeans*. Viitattu 21.12.2020. (englanniksi)
4. 1 2  Haapala, Olli: Soijan tuotannon vastuullisuus alkaa painaa jalostamohanketta (Arkistoitu – Internet Archive). Vakka-Suomen Aluesanomat 12.4.2010.
5. ↑  Tiedätkö paljonko syöt soijaa ja miten se on tuotettu? Et edes voi, koska soijaa on niin monessa ruuassa, ja sitä tulee montaa reittiä *Yle Uutiset*. Viitattu 31.8.2021.
6. ↑  What GM crops are currently being grown and where?  toukokuu 2016. The Royal Society. Viitattu 30.1.2021.
7. 1 2  Share of GM soybean declined in 2016, 87% of world’s arable land GMO-free *Globalagriculture.org*.  9.5.2017. Viitattu 30.1.2021.
8. ↑  Usein kysyttyä *Ruokavirasto*. Viitattu 17.3.2020.
9. 1 2 3 4  Jenni Küblbeck, Marjo Huovinen 2019: Isoflavonien turvallisuus ja tutkimuksen haasteet.
10. 1 2 3 4 5  Soija on tuottanut pettymyksen Terve.fi, Harvard College. Viitattu 1.5.2012.
11. ↑  Elintarvike - Fineli *fineli.fi*. Viitattu 21.12.2020.
12. ↑  Henkel, John: Soy: Health Claims for Soy Protein, Questions About Other Components. *Resource Library*.  Arkistoitu 26.5.2012. Viitattu 30.1.2021. (englanniksi)
13. ↑  Soy Benefits. *National Soybean Research Laboratory – NSRL*.  Arkistoitu 10.3.2010. Viitattu 30.1.2021. (englanniksi)
14. ↑  Kosonen, Anna-Liisa: Anna-Liisa Kosonen: Tiukka kasvisruokavalio altistaa puutostaudeille *Yle - Uutiset, tiede*.  19.9.2013. Viitattu 2.9.2018.
15. 1 2  Laine, Antti: Peltoluksus-hanke – Soijapavun viljely *Luonnonvarakeskus – LUKE*.  Arkistoitu 28.2.2021. Viitattu 30.1.2021.
16. ↑  Hanna Alve 2007: Ensimmäisen ja toisen sukupolven nestemäisten liikennepolttoaineiden kasvihuonekaasupäästöjen vertailu. Diplomityö. Lappeenrannan teknillinen yliopisto. Energia- ja ympäristötekniikan osasto. Opinnäyte (Arkistoitu – Internet Archive)
17. ↑  Nickel content in foods.
18. ↑  Japanese intake of flavonoids and isoflavonoids from foods.
19. ↑  Voihyvin: Nämä ruoat ovat parasta kilpirauhaselle *www.terve.fi*.  7.6.2018. Viitattu 23.7.2023.
20. ↑  Fineli: Soijaöljy (Arkistoitu – Internet Archive)
21. ↑  Rajiv Chowdhury ym.: Association of Dietary, Circulating, and Supplement Fatty Acids With Coronary Risk.  *Annals of Internal Medicine*, 18.3.2014, nro 6. doi:10.7326/m13-1788. ISSN 0003-4819. Artikkelin verkkoversio.  (englanniksi)
22. ↑  Goyens PL, Spilker ME, Zock PL et al. Conversion of {alpha}-linolenic acid in humans is influenced by the absolute amounts of {alpha}-linolenic acid and linoleic acid in the diet and not by their ratio. Am J Clin Nutr. 2006 Jul;84(1): 44–53 Free Full Text (Arkistoitu – Internet Archive)
23. ↑  Willams CM, Burdge G. PubMed Long-chain n-3, PUFA: plant v. marine sources. Proc Nutr Soc. 2006;65(1): 42–50. Review.
24. ↑  Kivimäki, Hanna: Poikkileikkaustutkimus vegaanien ruoankäytöstä ja ravintoaineiden saannista
25. ↑  Production of soya beans 2021 *fao.org*.  (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Soijapapu**.
* Suomen Lajitietokeskus: Soijapapu (peltosoijapapu) (*Glycine max*)
* Fineli (Arkistoitu – Internet Archive)
* ITIS: *Glycine max* (englanniksi)
* United States Department of Agriculture (USDA): *Glycine max* (englanniksi)
* Flora of China: *Glycine max* (englanniksi)
* Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases: Glycine max[vanhentunut linkki] (englanniksi)
* Food Component Database (FooDB): Soy bean (englanniksi)
* Centre for Agriculture and Biosciences International (CABI): Glycine max (soyabean) (englanniksi)
* Food and Agriculture Organization of the United Nations (FAO): Glycine max (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
* Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Glycine max (englanniksi)
* Kuka on "Soija-Leena"? Maailman ihmeellisimmän pavun tarina. Kuinka "Soija-Leena" aikoo ruveta viljelemään soijaa Euroopassa, Seura, 10.04.1935, nro 15, s. 15, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Taksonitunnisteet |
| --- |
|  |
| Glycine max | 
* Wikidata: Q11006
* Wikispecies: Glycine max
* APA: 1965
* APDB: 63712
* APNI: 116654
* BioLib: 39935
* CoL: 3GF5W
* Ecocrop: 1150
* EoL: 641527
* EPPO: GLXMA
* EUNIS: 171391
* FNA: 242323602
* FoC: 242323602
* GBIF: 5359660
* GRIN: 17711
* iNaturalist: 122902
* IPNI: 496786-1
* IRMNG: 10799207
* ITIS: 26716
* MichiganFlora: 1303
* MoBotPF: 280548
* NatureServe: 2.133821
* NBN: NBNSYS0000014913
* NCBI: 3847
* NZOR: c576fcf4-1660-45d1-a4b7-3c2effc78eea
* Observation.org: 6841
* Open Tree of Life: 681762
* Plant List: ild-2760
* PLANTS: GLMA4
* POWO: urn:lsid:ipni.org:names:60450240-2
* RHS: 158994
* Tropicos: 13043775
* VASCAN: 5732
* WisFlora: 3722
* WFO: wfo-0000181462
* Laji.fi: MX.38970

 |
|  |
| Phaseolus max | 
* Wikidata: Q21876206
* APDB: 127042
* APNI: 80568
* CoL: 4FW68
* GBIF: 5359670
* GRIN: 27595
* IPNI: 60450239-2
* ITIS: 518882
* POWO: urn:lsid:ipni.org:names:60450239-2
* Tropicos: 13031626
* WFO: wfo-0000178147

 |

 |