*Tämä artikkeli käsittelee Norjan kaupunkia. Nimen muita merkityksiä on lueteltu täsmennyssivulla.*
 
**Bergen** (entisiä nimiä **Bergvin** ja **Bjørgvin**, kveeniksi **Peruna**) on kaupunki Vestlandin läänissä Norjassa. Se sijaitsee Norjan länsirannikolla. Vuoden 2018 alussa Bergenissä oli lähes 280 000 asukasta, joten se oli asukasluvultaan Norjan toiseksi suurin kunta ja Pohjoismaiden kahdeksanneksi suurin kaupunki. Bergenin satama on tonnimääriltään Pohjoismaiden suurin tavaraliikenteen satama. Bergen tunnetaan seitsemän vuoren kaupunkina – vaikka vuoria kaupungissa onkin enemmän.

Maantiede
---------

Bergenin sijainti Norjassa
Bergenin sanotaan sijaitsevan seitsemän kukkulan ja seitsemän vuonon keskellä. Kaupungin keskusta on satamassa, ja sieltä se jatkuu kukkuloiden rinnetielle kohoavina puutaloina. Vuosittaiseen seitsemän vuoren vaellukseen kuuluvat vuorista Lyderhorn, Damsgårdsfjellet, Løvstakken, Ulriken, Fløyfjellet (Fløyen), Rundemannen ja Sandsviksfjellet. Näistä korkein eli Ulriken yltää 643 metrin korkeuteen. 17 muusta kaupungin vuoresta korkein on 987 metrin korkeuteen ulottuva Gullfjellstoppen.

Bergenistä on Osloon maanteitse 478 km. Linja-autolla matka kestää noin 10 tuntia, junalla noin 7 tuntia. Bergenin lentoasema sijaitsee noin 19 kilometriä Bergenin keskustasta lounaaseen. Kaupungin keskustaan kulkee sieltä lentokenttäbussi ja pikaraitiotie. Bergen on rannikon laivareitin eli Hurtigrutenin pääteasema. Sieltä on myös lauttayhteys Tanskan Hirtshalsiin.

### Nähtävyydet

Bergenin tunnetuimpia turistinähtävyyksiä ovat muun muassa kävelykatu Torgallmenningen, Hansamuseo, Bergenin merenkulkumuseo, puinen vanhakaupunki Bryggen keskustan satamassa sekä 399 metriä korkea Fløyen-vuori, jonka näköalatasanteelle pääsee vaijerikäyttöisellä rautatiellä nimeltä Fløibanen.

Bergenin vanhin rakennus on 1100-luvulla rakennettu Mariankirkko. Myös Bergenin tuomiokirkolla on pitkä ja vaiheikas historia. Johanneksenkirkko kuuluu Norjan hienoimpiin uusgoottilaisiin kirkkoihin. Fantoftin sauvakirkko vuodelta 1150 on rakennettu tulipalon jälkeen alkuperäisen kaltaiseksi.

### Kuvia

* Bergenin keskustaaBergenin keskustaa
* TorgallmenningenTorgallmenningen
* GulfjelletGulfjellet
* Sorfjordenia Bruvikiin päinSorfjordenia Bruvikiin päin
* Bergenin keskustan Bryggen-kaupunginosa iltavalossaBergenin keskustan Bryggen-kaupunginosa iltavalossa
* VågenVågen
* SandvikenSandviken
* Bergenin satamaBergenin satama

### Ilmasto

Meren äärellä ja vuoriston (Skandit eli Kölivuoristo) länsipuolella sijaitseva Bergen on kuuluisa siitä, että siellä sataa usein ja paljon. Sadetta saadaan keskimäärin kahtena päivänä kolmesta ja vuotuinen sademäärä on 2 250 millimetriä.

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| **Bergenin ilmastotilastoa**

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | tammi | helmi | maalis | huhti | touko | kesä | heinä | elo | syys | loka | marras | joulu |  |  |
| Vrk:n ka. ylin lämpötila (°C) | 3,6 | 4,0 | 5,9 | 9,1 | 14,0 | 16,8 | 17,6 | 17,4 | 14,2 | 11,2 | 6,9 | 4,7 | **ka.** | **10,5** |
| Vrk:n ka. alin lämpötila (°C) | −0,4 | −0,5 | 0,9 | 3,0 | 7,2 | 10,2 | 11,5 | 11,6 | 9,1 | 6,6 | 2,8 | 0,6 | **ka.** | **5,2** |
| Vrk:n keskilämpötila (°C) | 1,5 | 1,6 | 3,3 | 5,9 | 10,5 | 13,5 | 14,5 | 14,4 | 11,5 | 8,7 | 4,7 | 2,6 | **ka.** | **7,7** |
|  |
| Sademäärä (mm) | 190 | 152 | 170 | 114 | 106 | 132 | 148 | 190 | 283 | 271 | 259 | 235 | **Σ** | **2 250** |
|  |
| Auringonpaistetunnit (h/d) | 1 | 2 | 3 | 5 | 6 | 7 | 6 | 5 | 3 | 2 | 1 | 1 | **ka.** | **3,5** |
|  |
| Sadepäivät (d) | 21 | 17 | 19 | 17 | 17 | 16 | 18 | 19 | 23 | 24 | 22 | 22 | **Σ** | **235** |
|  |
| Veden lämpötila (°C) | 7 | 6 | 6 | 6 | 8 | 11 | 14 | 15 | 13 | 11 | 9 | 8 | **ka.** | **9,5** |
|  |
| Ultraviolettisäteily | 0 | 1 | 1 | 3 | 4 | 5 | 5 | 4 | 3 | 1 | 0 | 0 | **ka.** | **2,3** |

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lämpötila | 

3,6|  |
| --- |
| −0,4 |

 | 

4,0|  |
| --- |
| −0,5 |

 | 

5,9|  |
| --- |
| 0,9 |

 | 

9,1|  |
| --- |
| 3,0 |

 | 

14,0|  |
| --- |
| 7,2 |

 | 

16,8|  |
| --- |
| 10,2 |

 | 

17,6|  |
| --- |
| 11,5 |

 | 

17,4|  |
| --- |
| 11,6 |

 | 

14,2|  |
| --- |
| 9,1 |

 | 

11,2|  |
| --- |
| 6,6 |

 | 

6,9|  |
| --- |
| 2,8 |

 | 

4,7|  |
| --- |
| 0,6 |

 |

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sadanta | 190  | 152  | 170  | 114  | 106  | 132  | 148  | 190  | 283  | 271  | 259  | 235  |

**Lähde:**  |

Historia
--------

Bergenin satamaa; taustalla vasemmalla suosittu virkistysalue Fløyen
Norjan kuningas Olav Kyrre perusti Bergenin vuonna 1070. Se oli alkujaan vai pieni asutuskeskus Vågenin lahden itä- ja etelärannoilla. Kaupunki levisi myöhemmin lahden länsirannikolle ja kauemmaksi etelään. Haakon IV Haakoninpoika teki Bergenistä koko Norjan pääkaupungin. Se korvasi maan ensimmäisen pääkaupungin Trondheimin, ja Oslo puolestaan korvasi Bergenin vuonna 1299. Bergenistä tuli 1200-luvun loppupuolella myös Hansaliiton pohjoisin toimipiste, ja siitä tuli jo varhain läntisen Norjan merkittävin kauppakeskus. Kaupunki kärsi kuitenkin suuresti, kun Musta surma iski 1349 Bergeniin, minne se saapui ulkomaalaisten kauppiaiden kautta.

Norjasta tuli osa Tanskaa 1300-luvun lopulla. Bergen nousi koko Norjan merkittävimmäksi kauppakeskukseksi. Tärkein kauppatavara oli Pohjois-Norjasta saatu kuivattu turska, jota kuljetettiin muualle Eurooppaan. Norjaan puolestaan tuotiin viljaa, vaatteita ja mausteita. Saksalaiset Hansakauppiaat perustivat noin vuonna 1350 kaupunkiin siirtokunnan. Hansakauppiaat asuivat Bergenissä omalla alueellaan Vågenoin itärannalla, minne he rakensivat asuinrakennuksensa ja suuria satamalaitureita. Nimellä Bryggen tunnettu alue on valittu Unescon maailmanperintöluetteloon. Vuonna 1429 vitaaliveljet hyökkäsivät Bergeniin, ryöstivät sen ja polttivat sen maan tasalle. Kaupungissa on ollut useita muitakin pahoja tulipaloja, tunnetuimmat vuosina 1702 ja 1916.

Hansaliiton vaikutus alkoi heiketä 1500-luvulla. Bergen piti silti asemansa merkittävänä kauppakaupunkina, sillä sillä oli monopoli Pohjois-Norjan kauppaan aina vuoteen 1789. Bergen oli jo keskiajalla Pohjoismaiden suurimpia kaupunkeja ja Norjan suurin kaupunki 1830-luvulle asti. Vuodesta 1814 Norja oli unionissa Ruotsin kanssa. Norjasta tuli itsenäinen kuningaskunta 1905, ja eroamisen merkittävimpiä taustahahmoja oli bergeniläinen Christian Michelsen, josta tuli myös Norjan ensimmäinen pääministeri.

Bergenin erityispiirre, vuorten eristämänä muusta osasta Norjaa, säilyi pitkään. Tämän vuoksi kaupungilla oli paremmat kauppasuhteet meriteitse kuin maateitse. Sisämaan liikenteelle ratkaiseva Bergenin ja Oslon (silloisen Kristianian) välinen rataosuus avattiin 27. marraskuuta 1909. Vuoden 1916 tuhoisa tulipalo johti kaupungin keskeisten osien uudelleenrakentamiseen. Leveiden katujen ja aukioiden tarkoituksena oli estää tulipalojen leviäminen. Bergenin radan avaaminen auttoi kaupunkia kasvamaan, ja kaupungin taloudenaloista laivanrakennusteollisuus ja tekstiiliteollisuus avittivat kasvua.

Norja pysyi ulkona ensimmäisestä maailmansodasta, mutta toisessa maailmansodassa Saksan valtaus ja liittoutuneiden pommitukset aiheuttivat tuhoja. Lisäksi sodan aikana suuressa räjähdysonnettomuudessa kuoli 158 ihmistä. Kaupunkia rakennettiin uudelleen 1940-luvun lopulla ja 1950-luvun alussa. Kun Pohjanmereltä löydettiin 1970-luvulla öljyä, Bergenin ympäristöön alkoi kehittyä öljyteollisuutta.

Talous
------

Laksevågin telakka
Bergenin talouden perustana ovat kalastus ja laivanrakennus ja niihin liittyvät teollisuudenalat. Matkailun merkitys on kasvanut viime vuosina. Entinen Hordalandin lääni on tärkeä öljyntuotantoalue, ja 80% Norjan raakaöljystä tuotetaan Bergenin seudulla. Myös Norjan suurin kaasuntuotantoalue Troll on Bergenin seudulla. Norjan kalateollisuuden liikevaihdosta noin neljännes tehdään Bergenin seudulla. Kalastuksen lisäksi kaupungissa on kalanviljelyä, kalanjalostusta, kalastusveneiden tuotantoa ja erilaisia kalastukseen liittyviä oppilaitoksia, järjestöjä ja viranomaisia.

Palvelut
--------

Bergenin yliopisto ja Kauppakorkeakoulu on perustettu vuonna 1946.

Paikallisliikennettä hoitaa bussien lisäksi funikulaari ja vuonna 2010 valmistunut pikaraitiotie. Haukelandin yliopistollinen keskussairaala hoitaa vuosittain noin 600 000 potilasta. Se on Bergenin lisäksi vastuussa laajoista alueista.

Bergenin pääasiallinen energianlähde on vuonna 1963 valmistunut Evangerin vesivoimala.

Kulttuuri
---------

Vestlandske Kunstindustrimuseum, Nordahl Bruns gate, Bergen
Bergenissä järjestetään vuosittain kansainväliset musiikkijuhlat. Säveltäjä Edvard Grieg syntyi Bergenissä. Kaupungissa sijaitsee hänelle omistettu Troldhaugen-museo.

Bergenin kansallisooppera tekee tiiviisti yhteistyötä Bergenin filharmonisen orkesterin kanssa.

Urheilu
-------

SK Brann on bergeniläinen jalkapalloseura maan pääsarjassa. Sen kotiareena, Brann Stadion, valmistui vuonna 1919. Fyllingen Håndball on menestyvä käsipalloseura, joka pelaa Eliittisarjassa. Bergen Ishockeyklubb on 2. liigan jääkiekkojoukkue.

Ystävyyskaupungit
-----------------

Bergenillä on kuusi ystävyyskaupunkia:

* Eritrea Asmara
* Ruotsi Göteborg
* Yhdistynyt kuningaskunta Newcastle upon Tyne
* Yhdysvallat Seattle
* Suomi Turku
* Tanska Århus

Lähteet
-------

1. 1 2  Population 1 January 2018. The whole country, counties and municipalities *Statistics Norway*. Viitattu 14.6.2018.
2. ↑  Loodtz, Ann-Kristin: Rune Bakervik er ny ordfører i Bergen *Bergenin kunta*.  22.9.2021. Viitattu 1.11.2021. (norjaksi)
3. ↑  Kvenske stedsnavn *Språkrådet*. Viitattu 10.7.2021. (norjaksi)
4. 1 2  Bergen kommune - Bergens fjell - hvor høye er de? *Bergen kommune - Bergens fjell - hvor høye er de?*. Viitattu 28.7.2023. (norjaksi)
5. ↑  Introducing Bergen Lonely Planet. Viitattu 9.9.2013.
6. ↑  Getting to Bergen and around Visit Norway. Viitattu 9.9.2013.
7. ↑  Attractions: Churches Bergen Guide.  Arkistoitu 21.9.2013. Viitattu 9.9.2013.
8. 1 2  World Weather Information Service: Bergen. Selite= Normaalijakson 1961-1990 tiedot, Viitattu 2013-06-01, Julkaisija: Maailman ilmatieteellinen järjestö, wmo.int. (englanniksi)  (Arkistoitu – Internet Archive)
9. ↑  Climatological Information for Bergen, Norway (Normaalijakson 1961-1990 tiedot) Hong Kong Observatory, weather.gov.hk.  Arkistoitu 17.2.2015. Viitattu 1.6.2013. (englanniksi)
10. ↑  Bergen, Norway World Climate Guide. Viitattu 21.06.2011. (englanniksi)
11. 1 2 3 4 5 6 7  History of Bergen ECM27.  Arkistoitu 29.3.2018. Viitattu 4.5.2015. (englanniksi)
12. 1 2  Bergen: historie *Store norske leksikon*. Viitattu 4.5.2015. (norjaksi)
13. ↑  Bryggen Unesco. Viitattu 9.9.2013.
14. 1 2 3 4  Bergen Encyclopedia Britannica. Viitattu 9.9.2013.
15. ↑  The Bergen Railway NSB. Viitattu 9.9.2013.
16. ↑  Industries BRB.  Arkistoitu 29.12.2013. Viitattu 12.9.2013.
17. ↑  Bergen Subways.  Arkistoitu 13.8.2014. Viitattu 9.9.2013.
18. ↑  Haukeland University Hospital Helse Bergen.  Arkistoitu 13.9.2012. Viitattu 9.9.2013.
19. ↑  Ourhistory  2008. BKK.  Arkistoitu 4.3.2016. Viitattu 9.9.2013.
20. ↑  Grieg Museum *griegmuseum.no*. Viitattu 9.9.2013.
21. ↑  About us National Opera.  Arkistoitu 21.3.2015. Viitattu 12.9.2013.
22. ↑  Brann Stadion Stadium Guide. Viitattu 9.9.2013.
23. ↑  Håndball Terminliste Eliteserien - menn 2012/2013 NRK. Viitattu 9.9.2013. [vanhentunut linkki]
24. ↑  Bergen IK Elite Prospects. Viitattu 9.9.2013.
25. ↑   (Arkistoitu – Internet Archive)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Bergen** Wikimedia Commonsissa

* Matkailuneuvonta

Hordalandin läänin kunnat

* Askøy
* Austevoll
* Austrheim
* Bergen
* Bømlo
* Eidfjord
* Etne
* Fedje
* Fitjar
* Fjell
* Fusa
* Granvin
* Jondal
* Kvam
* Kvinnherad
* Lindås
* Masfjorden
* Meland
* Modalen
* Odda
* Os
* Osterøy
* Radøy
* Samnanger
* Stord
* Sund
* Sveio
* Tysnes
* Ullensvang
* Ulvik
* Vaksdal
* Voss
* Øygarden

Norjan läänit | Norja



|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Norja Norjan 30 suurinta kuntaa väkiluvun mukaan (1.1.2020) |
| --- |
|  |
| Tilanne 1. tammikuuta 2020 Norjan tilastojen mukaan, katso taulukko Befolkning osoittessa ssb.no. |
|  |
| 

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 1. | Oslo | 693 494 |
| 2. | Bergen | 283 929 |
| 3. | Trondheim | 205 163 |
| 4. | Stavanger | 143 497 |
| 5. | Bærum | 127 731 |
| 6. | Kristiansand | 111 633 |

 | 

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  7. | Drammen | 101 386 |
|  8. | Asker | 94 441 |
|  9. | Lillestrøm | 86 665 |
| 10. | Fredrikstad | 82 385 |
| 11. | Sandnes | 79 699 |
| 12. | Tromsø | 76 974 |

 | 

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 13. | Ålesund | 66 273 |
| 14. | Sandefjord | 63 764 |
| 15. | Nordre Follo | 59 075 |
| 16. | Sarpsborg | 56 732 |
| 17. | Tønsberg | 56 451 |
| 18. | Skien | 54 451 |

 | 

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 19. | Bodø | 52 357 |
| 20. | Moss | 49 272 |
| 21. | Larvik | 47 204 |
| 22. | Arendal | 44 999 |
| 23. | Indre Østfold | 44 792 |
| 24. | Karmøy | 42 186 |

 | 

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 25. | Lørenskog | 41 460 |
| 26. | Ullensaker | 39 625 |
| 27. | Øygarden | 38 316 |
| 28. | Haugesund | 37 357 |
| 29. | Porsgrunn | 36 397 |
| 30. | Ringsaker | 34 768 |

 |

 |

 |


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
 Pohjoismaiden 50 suurinta kuntaa väkiluvun mukaan (2020) |
| --- |
|  |
| Tilanne 31. joulukuuta 2019 – 1. tammikuuta 2020 |
|  |
| 

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 1. | Tukholma | 974 073 |
| 2. | Oslo | 693 494 |
| 3. | Helsinki | 655 281 |
| 4. | Kööpenhamina | 632 340 |
| 5. | Göteborg | 579 281 |
| 6. | Aarhus | 349 983 |
| 7. | Malmö | 344 166 |
| 8. | Espoo | 290 200 |
| 9. | Bergen | 283 929 |
| 10. | Tampere | 238 420 |

 | 

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 11. | Vantaa | 233 383 |
| 12. | Uppsala | 230 767 |
| 13. | Aalborg | 217 075 |
| 14. | Oulu | 205 629 |
| 15. | Trondheim | 205 163 |
| 16. | Odense | 204 895 |
| 17. | Turku | 193 176 |
| 18. | Linköping | 163 051 |
| 19. | Örebro | 155 696 |
| 20. | Västerås | 154 049 |

 | 

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 21. | Helsingborg | 147 734 |
| 22. | Stavanger | 143 497 |
| 23. | Norrköping | 143 171 |
| 24. | Jyväskylä | 142 477 |
| 25. | Jönköping | 141 081 |
| 26. | Reykjavík | 131 146 |
| 27. | Uumaja | 128 901 |
| 28. | Bærum | 127 731 |
| 29. | Lund | 124 935 |
| 30. | Lahti | 119 917 |

 | 

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 31. | Kuopio | 119 379 |
| 32. | Vejle | 115 748 |
| 33. | Esbjerg | 115 483 |
| 34. | Borås | 113 179 |
| 35. | Huddinge | 112 848 |
| 36. | Kristiansand | 111 633 |
| 37. | Eskilstuna | 106 859 |
| 38. | Nacka | 105 189 |
| 39. | Frederiksberg | 104 305 |
| 40. | Halmstad | 102 767 |

 | 

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 41. | Gävle | 102 418 |
| 42. | Drammen | 101 386 |
| 43. | Sundsvall | 99 449 |
| 44. | Södertälje | 98 979 |
| 45. | Randers | 97 805 |
| 46. | Viborg | 96 921 |
| 47. | Botkyrka | 94 606 |
| 48. | Asker | 94 441 |
| 49. | Växjö | 94 129 |
| 50. | Silkeborg | 94 026 |

 |

 |

 |

Euroopan kulttuuripääkaupunki

|  |  |
| --- | --- |
| 1980-luku | 
* 1985: Ateena
* 1986: Firenze
* 1987: Amsterdam
* 1988: Länsi-Berliini
* 1989: Pariisi

 |
| 1990-luku | 
* 1990: Glasgow
* 1991: Dublin
* 1992: Madrid
* 1993: Antwerpen
* 1994: Lissabon
* 1995: Luxemburg
* 1996: Kööpenhamina
* 1997: Thessaloniki
* 1998: Tukholma
* 1999: Weimar

 |
| 2000-luku | 
* 2000: Avignon · Bergen · Bologna · Bryssel · Helsinki · Krakova · Praha · Reykjavík · Santiago de Compostela
* 2001: Rotterdam · Porto
* 2002: Brugge · Salamanca
* 2003: Graz
* 2004: Genova · Lille
* 2005: Cork
* 2006: Patras
* 2007: Sibiu · Luxemburg
* 2008: Liverpool · Stavanger
* 2009: Vilna · Linz

 |
| 2010-luku | 
* 2010: Essen · Istanbul · Pécs
* 2011: Turku · Tallinna
* 2012: Guimarães · Maribor
* 2013: Marseille · Košice
* 2014: Riika · Uumaja
* 2015: Mons · Plzeň
* 2016: San Sebastián · Wrocław
* 2017: Aarhus · Páfos
* 2018: Leeuwarden · Valletta
* 2019: Matera · Plovdiv

 |
| 2020-luku | 
* 2020: Rijeka · Galway
* 2021: Timișoara · Elefsína
* 2022: Kaunas · Esch-sur-Alzette
* 2023: Veszprém
* 2026: Oulu

 |