*Tämä artikkeli käsittelee miesten joukkuetta. Naisten joukkueesta, katso Suomen naisten jalkapallomaajoukkue.*

**Suomen miesten jalkapallomaajoukkue** edustaa Suomea kansainvälisessä jalkapallossa ja toimii Suomen jalkapalloa hallinnoivan Suomen Palloliiton (SPL) alaisuudessa. Jalkapallomaajoukkueesta käytetään lempinimeä *Huuhkajat*.

Suomen Palloliitto perustettiin vuonna 1907, ja Suomi on ollut Kansainvälisen jalkapalloliiton (FIFA) jäsen vuodesta 1908. Ensimmäisen maaottelun Suomi pelasi vuonna 1911 Ruotsia vastaan. Suomi osallistui ensimmäisen kerran MM-kisojen karsintoihin vuoden 1938 kisoihin ja EM-kisojen karsintoihin vuoden 1968 kisoihin. Joukkue ei ole selviytynyt kertaakaan MM-kisojen lopputurnaukseen. EM-kisojen lopputurnaukseen Suomi selviytyi ensimmäistä kertaa vuoden 2020 kisojen karsinnoista. Olympialaisten jalkapalloturnaukseen Suomi on osallistunut neljä kertaa (1912, 1936, 1952, 1980). Paras saavutus on neljäs sija vuoden 1912 kisoista. Maajoukkueen korkein sijoitus FIFA-rankingissa on vuodelta 2007, kun Suomi oli maaliskuun rankingissa sijalla 33. Heikoimmillaan Suomi oli rankingissa sijalla 110 heinä- ja elokuussa 2017.

Suomi on pelannut kotiottelunsa Helsingissä Olympiastadionilla vuodesta 1938 alkaen. Stadionin remontin aikana 2016–2019 maajoukkueen päästadionina toimi Tampereen stadion. Suomi palasi takaisin uudistetulle Olympiastadionille syksyllä 2020. Maajoukkueen päävalmentajana toimii Markku Kanerva ja kapteenina Lukas Hradecký. Eniten otteluita päävalmentajana on Olavi Laaksosella (91 ottelua) ja pelaajana Jari Litmasella (137). Maajoukkueen paras maalintekijä on Teemu Pukki (40 maalia).

Historia
--------

*Pääartikkeli: Suomen jalkapallon historia*
Suomen jalkapallomaajoukkue Tukholman kesäolympialaisissa 1912
Ensimmäisen ottelunsa Suomen maajoukkue pelasi Helsingissä 22. lokakuuta 1911 Ruotsia vastaan. Suomi hävisi ottelun numeroin 2–5. Suomen paras saavutus jalkapallossa on vuoden 1912 Tukholman olympialaisten neljäs sija. Silloin Suomi hävisi pronssiottelussa Alankomaille 0–9.

Ensimmäisen kerran Suomi pyrki MM-kisoihin vuonna 1938, mutta ei saanut karsinnoissa pistettäkään. Arvokisakarsinnoissa Suomen merkittävin yksittäinen saavutus on 2–0 voitto Espanjasta MM-karsintojen kotiottelussa vuonna 1969. Suomi oli 1980-luvulle saakka Euroopan heikoimpia jalkapallomaita – lähinnä Kypros, Islanti, Albania ja Luxemburg olivat samalla tasolla. Harvoja valopilkkuja olivat epäviralliset Pohjoismaiden-mestaruudet 1964 ja 1966. Ennen vuotta 2020 lähimpänä EM- tai MM-lopputurnauspaikka olivat olleet karsittaessa vuoden 1986 MM-kisoihin, joihin selvitäkseen Martti Kuuselan valmentama Suomi olisi tarvinnut karsinnoista kaksi lisäpistettä, sekä karsittaessa vuoden 1998 MM-kisoihin, jolloin Suomi oli Richard Møller Nielsenin alaisuudessa kiinni jatkokarsintapaikassa vielä viimeisen karsintaottelun lisäajan alkaessa. Roy Hodgsonin aikana karsittaessa vuoden 2008 EM-kisoihin Suomi olisi tarvinnut tasapeliin päättyneestä viimeisestä ottelustaan Portugalia vastaan voiton. 1990-luvulta lähtien Suomi ei enää ole ollut Euroopan heikoimpien joukossa, koska Suomen taso on parantunut ulkomailla pelaavien ammattilaisten kasvaneen määrän takia ja Euroopan jalkapalloon on tullut mukaan lukuisia uusia pienmaita. 

### Lähihistoria

#### Richard Møller Nielsenin aika (1996–1999)

Tanskalainen Richard Møller Nielsen valittiin Suomen jalkapallomaajoukkueen päävalmentajaksi vuonna 1996. Hän aloitti valmennustehtävät saman vuoden elokuussa. Nielsenin palkkaaminen oli aikanaan iso panostus Palloliitolle niin tavoitteellisesti kuin rahallisestikin. Nielsen oli valmentanut Tanskan vuoden 1992 Euroopan-mestaruuteen, joten uskottiin, että hän voisi tuoda menestystä myös Suomen kaltaiseen pieneen jalkapallomaahan.

Richard Møller Nielsenin aikana suomalaisen yleisön kiinnostus Suomen maajoukkuetta kohtaan kasvoi, ja varovaisesti alettiin jo haaveilla menestyksestä. Kiinnostuksen lisääntymiseen vaikutti myös se, että samoihin aikoihin suomalaispelaajat alkoivat saada yhä enemmän peliaikaa ja vastuuta ulkomaisissa suurseuroissa.

Suomi kävi Nielsenin johdolla läpi kahdet karsinnat arvoturnauksiin (EM- ja MM-karsinnat), mutta menestystä ei tullut. MM-karsinnoissa menestys oli lähellä, mutta haaveet kaatuivat surullisenkuuluisaan viimeiseen karsintaotteluun Suomi–Unkari. Voitolla Suomi olisi päässyt jatkokarsintaan, jonka voittamalla olisi auennut ensimmäistä kertaa lopputurnauspaikka. Suomi johti aina lisäajalle asti Antti Sumialan maalilla, mutta sitten Unkari tasoitti ottelun vapaapotkun ja sitä seuranneen kulmapotkun jälkeen ihmeellisen "flipperipallon" pompittua maaliin muutaman Suomen pelaajan kautta. Nielsenin valmennusajan suurimpia saavutuksia olivat tasapeli Norjaa vastaan ja voitto Sveitsistä MM-karsinnoissa, voitto Turkista EM-karsinnoissa sekä voitto Belgiasta ja tasapeli Saksaa vastaan ystävyysotteluissa.

Nielsenin oli tarkoitus valmentaa sopimuksen mukaan vuoden 2000 kesään asti, mutta hän sopi Palloliiton kanssa jättävänsä päävalmentajan pestin jo lokakuussa 1999 EM-karsintojen jälkeen.

#### Antti Muurisen aika (2000–2005)

Vuonna 2000 maajoukkueen uudeksi valmentajaksi valittiin Helsingin Jalkapalloklubissa mainetta niittänyt Antti Muurinen. Hän alkoi ajaa joukkueeseen uutta, hyökkäysvoittoisempaa pelityyliä, joka perustui neljään puolustajaan, kahteen tasapainottavaan keskikenttämieheen, Jari Litmaseen pelintekijänä, kahteen laitahyökkääjään (Mika Nurmela ja Joonas Kolkka) sekä yhteen kärkimieheen (Mikael Forssell).

Muurisen ensimmäinen koetus oli karsinnat vuoden 2002 Japanin ja Etelä-Korean MM-kisoihin. Samaan lohkoon arvottiin kovat Saksa ja Englanti sekä Kreikka ja Albania. Suomi pelasi lohkon suuria, Saksaa ja Englantia vastaan kohtuullisen hyvät ottelut, mutta ei kuitenkaan onnistunut voittamaan näitä. Kotiottelussaan Saksaa vastaan se jo johti ottelua 2–0 Forssellin maaleilla, mutta Saksa kiri kuitenkin tasoihin. Vierasottelu Saksassa taasen päättyi maalittomaan tasapeliin. Englantia vastaan joukkue pelasi kotona myös maalittoman tasapelin, mutta hävisi vieraissa 2–1 johdettuaankin ottelua Aki Riihilahden maalilla.

Suomi jäi karsintalohkonsa kolmanneksi eli rannalle lopputurnauksesta. Palloliitto teki kuitenkin Muurisen kanssa jatkosopimuksen, sillä joukkue oli hyvien Saksa- ja Englanti -otteluiden lisäksi murskannut Kreikan Helsingissä 5–1 sekä voittanut harjoitusotteluissa muun muassa Portugalin, Norjan ja Belgian.

Vuoden 2004 EM-kisojen karsinnoissa samaan lohkoon tulivat Italia, Jugoslavia (helmikuusta 2003 alkaen Serbia ja Montenegro), Wales ja Azerbaidžan. Italiaa pidettiin lohkon selvänä ennakkosuosikkina sekä Serbia ja Montenegroa suosikkina kakkoseksi. Toisin kuitenkin kävi, sillä kakkospaikan otti lohkon yllättäjä Wales. Suomi hävisi karsintojen ensimmäisessä ottelussaan Walesille kotona maalein 2–0 ja pian sen jälkeen myös Serbia ja Montenegrolle. Suomea vaivasivat karsinnoissa loukkaantumishuolet, sillä yleensä joko Litmanen tai Forssell oli loukkaantuneena sivussa. Muurista vastaan alkoikin kohdistua kritiikkiä sen johdosta, että hän pysytteli samassa taktiikassa, vaikka sen avainpelaajat olivat poissa. Hän sai kritiikkiä myös siitä, ettei reagoinut uusiin, kuumiin pelaajiin kuten Mika Väyryseen riittävän ajoissa.

Suomi jäi karsintalohkossaan neljänneksi, mutta Muuriselle annettiin vielä yksi tilaisuus viedä maajoukkue arvokisoihin. Tällä kertaa toivottiin myös parempaa arpaonnea. Lohkosta muodostui kuitenkin jälleen kerran kivikova: Siihen arvottiin Tšekki, Alankomaat, Romania, Makedonia, Armenia ja Andorra.

Maajoukkue kykeni selvittämään lohkon pienet maat melko kivuttomasti muun muassa Alexei Eremenko Jr.:n yksilösuoritusten avulla, mutta isot muodostuivat akilleenkantapääksi. Suomi aloitti karsinnat tappiolla Romaniaa vastaan. Alankomaita vastaan se pelasi taas ensimmäiset puoli tuntia hienoa peliä ja johtikin ottelua Teemu Tainion maalilla, mutta Alankomaat nousi kuitenkin 3–1-voittoon. Tšekki-ottelu puolestaan jäi muistoihin katkerana tappiona; Suomi kiri kahden maalin tappioasemasta tasoihin, ja oli vähällä voittaakin ottelun. Maalivahti Petr Čech sai kuitenkin loppuhetkillä torjutuksi Shefki Kuqin puskun. Tätä seuranneesta vastahyökkäyksestä Tšekki teki 4–3-voittomaalin.

Muurisen joutsenlauluksi jäi kuitenkin kotiottelu Alankomaita vastaan. Häneen kohdistunut kritiikki yltyi ottelun alla järjestetyksi mielenosoitukseksi. Itse ottelu taas päättyi Suomen murskatappioon numeroin 0–4. Tämän jälkeen Palloliitto päätti vapauttaa Muurisen tehtävistään ja etsiä loppuihin karsintaotteluihin toisen valmentajan.

#### Jyrki Heliskoski väliaikaisvalmentajana (2005–2006)

Muurisen potkujen jälkeen Palloliitolla oli edessä uuden valmentajan valinta. Nimittämisestä tuli kuitenkin odotettua pitempi prosessi. Palloliitto oli yllättynyt hakijoiden suuresta määrästä ja valitsi lopulta tilapäisratkaisuna Jyrki Heliskosken viemään MM-karsinnat loppuun. Vain muutamaa viikkoa Heliskosken valinnan jälkeen hänen seuraajakseen ilmoitettiin englantilainen Roy Hodgson Heliskosken jatkaessa apuvalmentajana.

Heliskosken ensimmäinen maaottelu oli Makedoniaa vastaan, josta Suomi otti melko suvereenin voiton lukemin 3–0. Miehen seuraava ottelu piskuista Andorraa vastaan oli kuitenkin todellinen pettymys. Suomi jäi kaikkien hämmästykseksi maalittomaan tasapeliin. Seuraavassa karsintaottelussa joukkue kuitenkin sisuuntui ja voitti Makedonian lukemin 5–1.

Viimeisissä karsintaotteluissa Romaniaa ja Tšekkiä vastaan esitys oli jälleen hengetön ja ottelut päättyivätkin Suomen tappioihin lukemin 0–1 ja 0–3. Otteluiden alla maajoukkuetta häiritsi muun muassa kohu Shefki Kuqin jäämisestä maajoukkueen ulkopuolelle sekä Romania-ottelun jälkeen tapahtunut Eremenko Juniorin tyttöystävän autotörmäily, jota Alexei todisti matkustajan penkiltä.

Heliskoski kokeili uusia miehiä kuten Ari Nymania, Toni Kalliota ja Markus Heikkistä Muurisen perua olevassa kokoonpanossa, mutta tulokset eivät parantuneet entisestä. Suomen maajoukkue saavutti lopulta Heliskosken ohjauksessa kuudessa ottelussa kaksi voittoa, kaksi tasapeliä ja kaksi tappiota.

#### Roy Hodgsonin aika (2006–2007)

Suomi pelasi toisessa EM-karsintaottelussaan tasan 1–1 MM-kilpailuissa neljänneksi sijoittuneen Portugalin kanssa.
Englantilaisvalmentaja Roy Hodgsonin oli alun perin määrä aloittaa joukkueen peräsimessä vasta elokuussa 2006. Hän kuitenkin vapautui tehtävästään norjalaisen Viking Stavangerin valmentajana jo aikaisemmin ja ilmaisi halukkuutensa aloittaa heti maajoukkueessa. 16. tammikuuta Palloliitto ja Hodgson allekirjoittivat sopimuksen ja jo 21. tammikuuta Hodgsonin valmentama maajoukkue kohtasi tulokseen 1–1 päättyneessä ottelussa Saksan MM-kisoihin valmistautuneen Saudi-Arabian Riadissa. 25. toukokuuta Suomi otteli niin ikään MM-kisoihin valmistautunutta Ruotsia vastaan. Göteborgin Ullevissa pelattu ottelu päättyi Suomen kannalta lupaavaan maalittomaan tasatulokseen.

Maajoukkueen karsintalohko EM-kisoihin 2008 ei ennakolta muodostunut ylitsepääsemättömäksi esteeksi, vaikka haasteellinen se toki olikin. Lohkossa pelasivat Suomen lisäksi Portugali, Puola, Serbia, Belgia, Armenia, Azerbaidžan sekä Kazakstan.

Suomi valmistautui karsintaan 16. elokuuta Pohjois-Irlantia vastaan pelatulla kotiottelulla. Tulos oli Suomelle suuri pettymys, Pohjois-Irlanti vei voiton maalein 1–2. Suomen ainoasta osumasta vastasi Mika Väyrynen. Ottelussa paluun joukkueeseen tekivät pitkään ulkona maajoukkuekuvioista olleet keskikenttämiehet Jarkko Wiss (TamU) ja Mika Nurmela (HJK).

EM-karsinnat alkoivat 2. syyskuuta vakuuttavalla 1–3-voitolla Puolan Bydgoszczissa. Maalintekijöinä kunnostautuivat Väyrynen ja kahdesti osunut kapteeni Jari Litmanen. Karsintojen ensimmäinen kotipeli pelattiin 6. syyskuuta täyden katsomon edessä Helsingin olympiastadionilla. Vastaan asettui MM-kisoissa 2006 neljänneksi sijoittunut Portugali. Peli oli jälleen vahva näytös Suomelta. Jonatan Johanssonin ottelun alussa tekemä komea maali sai jatkoa Portugalin kärkipelaaja Nuno Gomesin ensimmäisen puoliajan lopun tasoituksesta. Toisen puoliajan aluksi Portugalin Ricardo Costa lensi suihkuun, joka avasi Suomelle mahdollisuuden painostaa vajaamiehistä Portugalia. Ottelun lopputulokseksi jäi kuitenkin 1–1, jolla Suomi säilyi karsintalohkon kärjessä.

Portugali-ottelun jälkeen Suomen kolme seuraavaa ottelua olivat ennakkoon selvästi heikompia joukkueita vastaan. Kuitenkin jo ensimmäinen noista otteluista, 7. lokakuuta 2006 Jerevanissa pelattu vierasottelu Armeniaa vastaan, tuotti Suomelle pettymyksen, kun kotijoukkue onnistui venymään maalittomaan tasapeliin, vaikka Suomi oli hallitseva osapuoli. Erityisesti maalivahti Gevorg Kasparov piti Armeniaa pystyssä tärkeillä torjunnoillaan. Vielä samalla viikolla, 11. lokakuuta, Suomi pelasi toisenkin ottelun Keski-Aasiassa, kun vastaan asettui Kazakstan. Ottelu pelattiin maan suurimmassa kaupungissa Almatyssa. Tällä kertaa yllätyksiä ei tapahtunut, vaan Suomi otti rutiinivoiton maalein 2–0. Maalinteossa kunnostautuivat Jari Litmanen ja Sami Hyypiä. 15. marraskuuta vastassa oli jälleen Armenia, kun Suomi pelasi vuoden viimeisen maaottelunsa. Palloliitto valitsi ottelun pelipaikaksi poikkeuksellisesti Finnair Stadiumin vedoten taloudellisiin seikkoihin ja siihen, että Finnairin pelialusta on tekonurmi, jonka ansiosta voidaan taata hyväkuntoinen kenttä vielä myöhään syksylläkin. Valinta aiheutti runsaasti ärtymystä suomalaisten jalkapallokannattajien keskuudessa. Itse ottelu päättyi Suomen 1–0-voittoon Mika Nurmelan maalilla, mutta Suomen heikko peliesitys sai silti kovaa kritiikkiä mediassa. Samaan aikaan Suomen olympiajoukkue vahvistettuna muutamalla kokeneemmalla pelaajalla osallistui Vietnamissa pelattuun BV Cupiin.

Karsinnat jatkuivat 28. maaliskuuta 2007 vierasottelulla Azerbaidžania vastaan. Suomen esitys ei taaskaan vakuuttanut. Tuloksena oli yllättävä 1–0-tappio, joka oli kolaus EM-haaveille. Takaiskut jatkuivat 2. kesäkuuta pelatussa odotetussa kotiottelussa Serbiaa vastaan. Serbia voitti ottelun maalein 0–2, mikä oli taas kova kolaus EM-haaveille. 6. kesäkuuta siipirikkoisena otteluun Belgiaa vastaan lähtenyt Suomi oli pakkovoiton edessä. Maajoukkue vastasi huutoon ja otti 2–0-voiton Jonatan Johanssonin ja Alexei Eremenko Juniorin maaleilla. Ottelun aikana kentälle lentäneen Bubi-huuhkajan vuoksi maajoukkueen lempinimeksi on sittemmin muodostunut "Huuhkajat".

8. syyskuuta 2007 vastaan asettui Belgradissa Serbia. Suomi oli ottelussa puolustuskannalla, mutta venyi 0–0-tasapeliin. Muutamaa päivää myöhemmin Puola saapui vierailulle Olympiastadionille. Suomella oli ottelussa hyviä maalipaikkoja, mutta jälleen päädyttiin maalittomaan pistejakoon. 13. lokakuuta vastassa oli Belgia Brysselissä. Suomi teki ottelussa kaksi maalia, jotka kuitenkin molemmat hylättiin paitsioina. Tuloksena oli jo kolmas peräkkäinen 0–0-tasapeli.

100-vuotiaan Palloliiton juhlamaaottelu pelattiin 17. lokakuuta 2007 Espanjaa vastaan. Ottelu päättyi jälleen 0–0-tasapeliin. Katsojia Olympiastadionilla pelatulla ottelulla oli vain 11 751. Juhlamaaottelun yhteydessä lanseerattiin myös Gladiaattorit-kunniakerho ansioituneille entisille maajoukkuepelaajille. Jo aiemmin Pertti Alaja oli nimittänyt Mixu Paatelaisen kunniagladiaattoriksi. Ottelun yhteydessä valittiin lisäksi Leo Houtsonen, Jukka Ikäläinen, Jyrki Nieminen, Jari Rantanen ja Kari Ukkonen.

17. marraskuuta 2007 Suomi oli pakkovoiton edessä kotiottelussa Azerbaidžania vastaan. Azerbaidžan meni ottelussa johtoon, joka asetti Suomen tukalaan tilanteeseen. Mikael Forssellin ja Shefki Kuqin maalit kuitenkin pitivät Suomen EM-haaveet elossa. Ottelussa Jari Litmanen palasi pitkän tauon jälkeen pelikentille. 21. marraskuuta vastaan asettui Portugali vieraissa. Ennakkoon päästäkseen EM-kilpailuihin Suomi tarvitsi voiton lisäksi apua myös Puolalta tai Kazakstanilta, joita vastaan Serbia ei saanut viedä täysiä pisteitä. Serbia ja Puola tasasivatkin pisteet Belgradissa pelatussa ottelussa, mutta kun Suomi ja Portugali jäivät 0–0-tasapeliin, kariutuivat Suomen arvokisahaaveet siltä erää.

Marraskuun 2007 lopussa päävalmentaja Hodgson ilmoitti jättävänsä paikkansa uusien haasteiden vuoksi, vaikka Palloliittokin tarjosi jatkosopimusta. Hodgsonin Suomi pelasi hyvin puolustusvoittoista peliä, josta kertoo sekin, että Suomi päästi karsintojen 14 ottelussa vain seitsemän maalia, vähiten omassa lohkossaan. Vastaavasti Suomi teki 13 maalia, selvästi vähemmän kuin edelle sijoittuneet Puola, Portugali ja Serbia.

Hogdsonin ajan tärkeimpiä tapahtumia suomalaisessa jalkapalloilussa oli kannatustoiminnan kehitys. Karsintojen alun muutamasta sadasta heikosti organisoidusti katsomossa toimineesta yksilöstä kehittyi lähes tuhathenkinen kannattajajoukko. Tämän monella tavalla edelleen hajanaisen ryhmän keskipisteessä ovat Suomen maajoukkueen kannattajat (SMJK).*lähde?*

#### Stuart Baxterin aika (2008–2010)

Hodgsonin seuraajaksi palkattiin hänen maanmiehensä, aikaisemmin muun muassa tulossa olleiden MM-kisojen isäntää Etelä-Afrikkaa valmentanut Stuart Baxter, joka aloitti työssä helmikuussa 2008.

Vuoden 2010 MM-kilpailuiden karsinnoissa Suomi kohtasi edellisistä EM-karsinnoista tutun Azerbaidžanin, Liechtensteinin, EM-kilpailuissa loppuotteluun yltäneen Saksan, Walesin ja EM-välieräjoukkue Venäjän. Menestys karsinnoissa oli vaihtelevaa. Suomi pelasi kaksi tasapeliä Saksaa vastaan ja voitti molemmat ottelunsa Walesiä ja Azerbaidžania vastaan, mutta naapurimaa Venäjälle se hävisi molemmissa otteluissa maalein 3–0. Myös toinen otteluista Liechtensteinia vastaan päättyi tasapeliin, minkä myötä Suomen kohtalona oli jäädä ulos lopputurnauksesta ja taistella lohkon kolmannesta sijasta, jonka se lopulta saavutti kuuden pisteen erolla Walesiin. Suomi voitti kymmenestä ottelustaan viisi ja keräsi 18 pistettä. Suomen paras maalintekijä oli Jonatan Johansson viidellä maalillaan. Jari Litmasen kapteenina korvannut Sami Hyypiä ja Johansson saavuttivat karsintojen aikana sadan pelatun maaottelun rajapyykin.

Baxterin aikakauden puheenaiheena oli maajoukkueen pelaajarungon vanheneminen ja vääjäämättä tarpeellinen nuorennusleikkaus. Kasper Hämäläinen, Veli Lampi, Niklas Moisander, Roni Porokara, Berat Sadik ja Tim Sparv tekivät kukin ensiesiintymisensä karsintaottelun avauskokoonpanossa MM 2010 -karsintojen kuluessa. Jo Hodgsonin alaisuudessa debytoinut Roman Eremenko oli maalivahti Jussi Jääskeläisen jälkeen eniten minuutteja pelannut Suomen pelaaja. Pääosin karsinnat vietiin kuitenkin läpi aikaisemmista karsinnoista tutuilla pelaajilla.

Syyskuussa 2010 alkaneissa vuoden 2012 EM-kilpailuiden karsinnoissa Suomi pelasi samassa lohkossa Alankomaiden, Ruotsin, Unkarin, Moldovan ja San Marinon kanssa. Suomi aloitti karsinnat kolmella tappiolla Moldovaa, Alankomaita ja Unkaria vastaan. Marraskuussa 2010 Palloliitto tiedotti Baxterin siirtyvän konsultin rooliin ja kakkosvalmentaja Olli Huttusen nousevan päävalmentajaksi seuraavaan otteluun. Niin ikään marraskuussa Suomen maajoukkue saavutti siihenastisen heikoimman sijoituksensa FIFA-rankingissa, jaettu 87. sija Bahrainin kanssa. Suomi putosi parikymmentä sijaa parissa kuukaudessa, sillä vielä kesä–heinäkuussa sijoitus oli 51. Suomi kohtasi Huttusen alaisuudessa San Marinon karsintaottelussa Helsingissä 17. marraskuuta 2010 ja voitti maalein 8–0, mikä on sen suurinumeroisin voitto arvokisakarsinnoissa. Alkukeväällä 2011 maajoukkueen väliaikaisen valmennusvastuun otti alle 21-vuotiaiden maajoukkueen entinen valmentaja Markku Kanerva, jonka johdolla Suomi pelasi kaksi A-maaottelua.

#### Mixu Paatelaisen ajan alku ja EM-karsinnat (2011–2012)

Suomen uudeksi päävalmentajaksi valittiin 31. maaliskuuta Mixu Paatelainen. Sopimuksen kesto oli viisi vuotta eli se olisi kattanut vuoden 2016 EM-karsinnat sekä 2016 EM-lopputurnauksen, jos Suomi olisi päässyt kisoihin. EM-kisoihin 2016 pääsy oli yksi Paatelaisen päävalmentaja-ajan päätavoitteista.

Mixu Paatelaisen joukkueeseen tuoma peliryhmitys on 4–5–1, niin sanottu "joulukuusi", jossa laitapuolustajilla on merkittävä osuus hyökkäyksissä. Paatelainen uudisti myös joukkueen pelaajarunkoa ja nosti maajoukkueeseen uusia pelaajia. Niklas Moisanderista tuli Suomen maajoukkueen kapteeni ja useita kokeneempia pelaajia, kuten Suomen kaikkien aikojen jalkapalloilija ja eniten maaotteluja pelannut pelaaja Jari Litmanen jätettiin ulos maajoukkueesta. 

Paatelaisen karsintapeli-debyytti, oli kesäkuussa 2011, pelattu vierasottelu San Marinoa vastaan. Suomen esitystä ottelussa arvosteltiin ja ottelusta tuli lopulta varsin niukka voitto. Kokenut hyökkääjä Mikael Forssell laukoi ottelun ainoan maalin, Suomi sai kuitenkin ylipäätään voitosta täydet kolme pistettä.

Seuraavassa ottelussaan Paatelaisen Suomi kohtasi Råsundan stadionilla Ruotsin. Ruotsi oli ottelussa ylivoimainen johtotähtensä Zlatan Ibrahimovicin johdolla. Suomen keskuspuolustus, jossa pelasivat kokeneet Petri Pasanen ja Markus Heikkinen, petti ottelussa pahasti. Ruotsi siirtyi vain muutaman minuutin pelin jälkeen 1–0 johtoon, kun Kim Källström ampui vapaapotkusta pallon Suomen maaliin, ohi maajoukkuedebyyttiään maalissa pelanneen Anssi Jaakkolan. Pian tämän jälkeen Ibrahimovic alkoi dominoida kenttää, ja teki Ruotsille hattutempun. Niin Zlatanin tekemät 2–0 kuin 3–0 maalitkin, edelsivät Suomen heikkoa puolustamista. Ottelun lopussa Emir Bajrami laukoi Ruotsille 5–0 johdon ja Suomen pahin nöyryytys vuosikausiin oli valmis. 

Ruotsi-ottelun jälkeen Paatelaisen Suomi pelasi vielä neljä karsintaottelua. Suomi voitti Moldovan 4–1, pelasi 0–0 tasapelin Unkarin kanssa, ja hävisi 1–2 Ruotsille ja 0–2 Hollannille. Suomi sijoittui lopulta EM-karsintalohkonsa neljänneksi. Lohkon voitti Hollanti, perässään Ruotsi. Unkari sijoittui lohkon kolmanneksi, Suomi neljänneksi, Moldova oli viides ja San Marino lohkon viimeinen.

#### MM-karsinnat Mixu Paatelaisen johdolla (2012–2014)

Mixu Paatelaisen aika päävalmentajana jatkui MM-karsintojen merkeissä syyskuussa 2012 ottelulla Ranskaa vastaan. Suomi hävisi Olympiastadionilla pelatun ottelun 0–1. Ranska voitti Abou Diabyn 20. minuutilla tekemällä maalilla.

Karsinnat jatkuivat lokakuussa ottelulla Georgiaa vastaan. Ottelu oli Suomelle vaikea ja vaikeutui entisestään Aleksei Eremenkon saatua punaisen kortin Georgian johtaessa 1–0. Suomen onnistui kuitenkin päästä tasoihin Kasper Hämäläisen arvokkaalla tasoitusmaalilla. Ottelu päättyi tasapeliin ja Suomi avasi pistetilinsä karsinnoissa.

Kun MM-karsinnat vuoden 2014 MM-kisoihin jatkuivat vuoden 2013 puolella, oli Suomella edessään vierasottelu hallitsevaa maailmanmestaria ja Euroopan mestaria Espanjaa vastaan Gijónissa. Paatelainen uudisti Suomen kokoonpanoa ennen ottelua, sillä Teemu Tainio, joka oli ollut sivussa maajoukkueesta kaksi vuotta, palasi nyt Suomen keskikentälle. Paatelainen myös muutti Suomen pelitaktiikkaa otteluun puolustavammaksi. Suomen joukkuepuolustus toimi ottelussa hyvin, ja maalivahti Niki Mäenpään muutaman hyvän torjunnan ansiosta ensimmäinen puoliaika päättyi tasatilanteessa 0–0. Toisella puoliajalla Espanjan painostus kuitenkin tuotti tulosta, kun Espanjan kapteeni, Sergio Ramos puski maansa johtoon 1–0 kulmapotkusta. Tämän jälkeen Espanjan painostus hellitti hieman ja Suomi pääsi otteluun paremmin kiinni. Lopulta Suomi sai laidalta hyvän hyökkäyksen, joka päättyi Alexander Ringin keskitykseen, jonka Teemu Pukki ohjasi, liukumalla, maaliin ja tasoitti ottelun. Ottelu päättyi lopulta tasatulokseen 1–1, mikä oli Suomelta loistava saavutus, ja ottelua on luonnehdittu, jopa "Gijónin ihmeeksi".

Huuhkajien MM-karsinnat jatkuivat kaksoisottelulla Valko-Venäjää vastaan. Noissa kahdessa ottelussa toppari Petri Pasanen teki väkevän paluun Suomen avauskokoonpanoon. Ensimmäinen ottelu, Suomen kotiottelu, päättyi Suomen voittoon 1–0, Kasper Hämäläisen maalilla ja toinen ottelu, joka pelattiin Valko-Venäjän toiseksi suurimmassa kaupungissa Homelissa, päättyi tasapeliin 1–1, jossa Suomen maalin teki hyökkääjä Teemu Pukki.

#### EM-karsinnat Mixu Paatelaisen johdolla (2014–2015)

Syyskuussa 2014 Suomi aloitti karsinnat vuoden 2016 EM-kisoihin, jotka käytiin Ranskassa. Karsinnat olivat niin sanotut Mixu Paatelaisen pääkarsinnat, joista on tarkoituksena johdattaa Suomi ensimmäistä kertaa jalkapallon arvokisoihin. Avausottelussa Suomi kohtasi piskuisten Färsaarten maajoukkueen vieraissa. Christian Holst vei isäntäjoukkueen johtoon ensimmäisen puoliajan lopulla Niklas Moisanderin pahasta virheestä, mutta Suomi tuli toisella puoliajalla tasoihin ja ohi Riku Riskin kahdella ja Roman Eremenkon yhdellä osumalla. Peli päättyi 3–1.

Karsinnat jatkuivat noin kuukauden päästä kotiottelulla Kreikkaa vastaan Helsingin olympiastadionilla. Uudistunut Kreikka siirtyi vajaan puolen tunnin kohdalla 1–0-johtoon Nikolaos Karelisin osumalla, mutta Suomi tuli jälleen tasoihin, nyt Jarkko Hurmeen upealla volleymaalilla, joka oli myös hänen ensimmäinen A-maaottelumaalinsa. Peli päättyi lopulta 1–1.

Karsinnat jatkuivat Suomen osalta jo seuraavalla viikolla, kun Olympiastadionilla vastaan asettui Romania. Suomi oli ottelussa lähes pakkovoiton edessä, muuten karsintojen alku olisi ollut melko huono. Romania siirtyi 54. minuutilla 0–1 johtoon Bogdan Stancun puskumaalilla. Vain paria minuuttia myöhemmin Alexander Ring sai toisen keltaisen korttinsa ja ajettiin ulos. Suomi joutui jahtaamaan tasoitusta vajaamiehisenä. Kun jäljellä oli viitisen minuuttia, Stancu kruunasi iltansa toisella maalillaan ja Suomi kärsi valtavan pettymyksen hävitessään 0–2.

Suomi pelasi 19. tammikuuta Dubaissa Ruotsia vastaan harjoitusmaaottelun, jonka Suomi voitti lukemin 1–0, pelin keskeyttämisen takia. Muutaman päivän kuluttua Suomi kohtasi Dubaissa myös Jemenin niin ikään harjoitusottelussa, joka päättyi tasapeliin 0–0.

EM-karsinnoissa Suomi kärsi vieraissa 29. maaliskuuta Pohjois-Irlantia vastaan 1–2 tappion heikon esityksen jälkeen.
9. kesäkuuta Suomi kohtasi Turussa Viron, jota vastaan Suomi kärsi jälleen 0–2 tappion, joka oli myös heikko esitys Suomen osalta.
Lauantaina 13. kesäkuuta Suomi kohtasi Unkarin ottelussa, josta tarvittiin voitto EM-kisahaaveiden elossa pitämiseksi. Suomi koki 0–1 tappion Unkaria vastaan kotiottelussa. Paatelainen erotettiin päävalmentajan tehtävästä Unkari-ottelun jälkeisenä päivänä.

Suomi voittikin sitten väliaikaisen maajoukkueluotsin Markku Kanervan johdolla heti kaksi seuraavaa otteluaan, ensin 4. syyskuuta vieraissa Kreikan 1–0 ja kotona Färsaaret myös 1–0. Ja päätti vuoden 2015 pelit kahteen tasapeliin, ensin 8. lokakuuta vieraissa Romaniaa vastaan 1–1, joka murensi lopullisesti mahdollisuudet päästä EM-kisoihin. Ja sitten kolme päivää myöhemmin 11. lokakuuta Suomi pelasi kotonaan myös 1–1 tasapelin Pohjois-Irlantia vastaan.

#### Hans Backen valmennuksessa (2016)

Ruotsalainen Hans Backe aloitti maajoukkueen päävalmentajana vuoden 2016 alussa. Hän teki vuoden 2017 loppuun ulottuvan sopimuksen, joka käsittää lisäksi vuoden 2018 MM-kisat, jos Suomi selviytyy niihin. Sopimus sisältää lisäksi option kahdesta lisävuodesta eli karsinnoista vuoden 2020 EM-turnaukseen. Backe oli aiemmin työskennellyt seuravalmentajana Pohjoismaissa, Euroopassa ja Yhdysvalloissa, mutta ei kertaakaan maajoukkueen päävalmentajana.

Backen alaisuudessa Suomi hävisi neljä ensimmäistä harjoitusmaaotteluaan (Ruotsi 0–3, Islanti 0–1, Puola 0–5 ja Norja 0–2) tekemättä maaliakaan maalisuhteen ollessa peräti 0–11. Kesäkuun 1. päivänä 2016 Brysselissä pelatussa ottelussa Suomi ylsi kuitenkin 1–1-tasapeliin maailmanranking-listalla toisena olevaa Belgiaa vastaan, joka tasoitti ottelun vasta aivan sen lopussa. Elokuun 30. päivänä 2016 Saksa voitti Suomen maalein 2–0 Mönchengladbachissa käydyssä harjoitusmaaottelussa. Marraskuun 12. päivänä 2016 Suomi hävisi MM-karsintojen vierasottelussa Odessassa Ukrainalle 0–1. Ottelu oli vuoden viimeinen ja Suomi ei voittanut yhtään ottelua vuonna 2016.

#### Markku Kanervan valmennuksessa (2016–)

Lyhdynkantajat kisa-asussa vuoden 2021 EM-kilpailujen aikaan.
Markku Kanerva nimitettiin päävalmentajaksi joulukuussa 2016 kolmen vuoden sopimuksella Hans Backen saatua potkut. Kanervan sopimusta jatkettiin tammikuussa 2020 kattamaan myös vuodet 2020–2022. Kanervan johdolla maajoukkue pelasi MM-karsintojen lopun hyvin häviten ainoastaan yhden viidestä viimeisestä ottelusta. Karsintojen jälkeen useita joukkueen runkopelaajia, kuten kapteeni Niklas Moisander ja Perparim Hetemaj, lopetti maajoukkueuransa. Syksyllä 2018 alkaneessa Kansojen liigassa Suomi pelasi C-liigassa. Suomen lohkossa pelasivat Kreikka, Unkari ja Viro. Uudistunut maajoukkue voitti neljä ottelua ja hävisi kaksi, mikä riitti lohkon voittoon ja B-liigaan nousuun.

Karsinnat 2020 EM-kisoihin alkoivat tappiolla Italiaa vastaan, mutta sen jälkeen Suomi otti neljä perättäistä voittoa. Sen jälkeen Suomi hävisi Italialle kotona ja Bosnialle vieraissa. Voitto Armeniasta ja muiden ottelujen päättyminen suotuisasti antoi Suomelle mahdollisuuden varmistaa kaikkien aikojen ensimmäisen arvokisapaikan jo toiseksi viimeisessä ottelussa Liechtensteinia vastaan kotikentällä. Suomi voitti ottelun 3–0 ja lunasti paikan kisoihin sijoittumalla lohkossa toiseksi. Palloliitto sai joulukuussa 2019 UEFAlta 10 000 euron sakot, koska ottelun jälkeen sadat kannattajat ryntäsivät kentälle juhlimaan voittoa.

EM-kisoissa Suomen ensimmäinen vastustaja oli Tanska 12. kesäkuuta 2021 Kööpenhaminassa pelatussa ottelussa. Suomi jäi historiansa ensimmäisissä EM-kisoissa alkulohkon kolmanneksi, eikä päässyt jatkoon lohkovaiheesta.

Vuoden 2022 MM-kisojen karsinnoissa Suomi jäi lohkossaan kolmanneksi ja karsiutui kisoista.

Vuoden 2024 EM-kisojen karsinnoissa Suomen lohkossa pelasivat Tanska, Slovenia, Kazakstan, Pohjois-Irlanti ja San Marino. Suomi sijoittui lohkonsa kolmanneksi eikä saavuttanut suoraa EM-kisapaikkaa, mutta selviytyi Kansojen liigan menestyksen turvin jatkokarsintoihin. 21. maaliskuuta 2024 Suomi kohtaa jatkokarsintavälierässä Cardiffissa Walesin. Mikäli Suomi voittaa Walesin, kohtaa Suomi jatkokarsintafinaalissa Olympiastadionilla 26. maaliskuuta Puolan ja Viron välisen välierän voittajan.

Värit ja logot
--------------

Palloliiton logo 2009–
Suomen jalkapallomaajoukkueen värit ovat olleet perinteisesti valkoinen ja sininen. Nykyisin pelipaitojen ja shortsien värinä kotiotteluissa on valkoinen ja vierasotteluissa sininen.

Suomi esiintyi ensimmäisissä maaotteluissa punaisissa paidoissa. Paidat olivat HIFK:n ja valkoinen tähti oli peitetty leijonavaakunalla. Vuoden 1912 olympialaisissa peliasuun kuului myös valkoiset housut ja sinertävät sukat. Sininen ja valkoinen vakiintuivat Suomen peliasujen väriksi 1920-luvulla. Pelipaidat olivat siniset ja paitaa koristi Suomen lippu. Suomen lippu vaihtui Palloliiton logoon 1970-luvulla ja kotipelipaitojen väri vaihtui valkoiseksi 1990-luvulla.

Palloliiton nykyinen logo otettiin käyttöön vuonna 2009. Nike on toiminut Palloliiton paitatoimittajana vuodesta 2014 alkaen. Aikaisemmin paitatoimittajana toimi Adidas.

* Kotipeliasu 2008.Kotipeliasu 2008.
* Vieraspeliasu 2008.Vieraspeliasu 2008.

Stadionit
---------

*Pääartikkeli: Olympiastadion*
Suomi pelasi ensimmäisen A-maaottelunsa (Ruotsi 2–5) vuonna 1911 Helsingissä Eläintarhan kentällä. Ensimmäisen ottelun jälkeen maajoukkue siirtyi pelaamaan vuonna 1915 avatulle Töölön pallokentälle. Ensimmäisen kotiottelun Töölön pallokentällä Suomi pelasi vuonna 1919 (Ruotsi 3–3). Maajoukkue pelasi "Bolliksella" vuoteen 1937 mennessä yhteensä 49 kotiottelua. Suurin yleisömäärä nähtiin 27. syyskuuta 1936 pelatussa maaottelussa Suomi–Ruotsi (1–2), kun sitä saapui seuraamaan 11 922 katsojaa. Suomi pelasi vielä yhden maaottelun Töölön pallokentällä vuonna 1952, kun Olympiastadion oli varattu Helsingin olympialaisille.

| Suurimmat yleisömäärät |
| --- |
|  | Päivä | Ottelu | Yleisö |
| 1 | 31.05.1989 | Suomi–Hollanti | 46 217 |
| 2 | 06.09.2006 | Suomi–Portugali | 38 015 |
| 3 | 08.06.2005 | Suomi–Hollanti | 37 786 |
| 4 | 06.09.2013 | Suomi–Espanja | 37 492 |
| 5 | 10.09.2008 | Suomi–Saksa | 37 150 |
| 6 | 10.06.2009 | Suomi–Venäjä | 37 028 |
| 7 | 28.05.1987 | Suomi–Brasilia | 37 018 |
| 8 | 11.06.2003 | Suomi–Italia | 36 850 |
| 9 | 11.10.2000 | Suomi–Englanti | 36 210 |
| 10 | 05.06.1999 | Suomi–Turkki | 36 042 |

Suomi siirtyi vuonna 1938 pelaamaan kotiottelunsa vuoden 1940 olympialaisia varten rakennetulle Olympiastadionille. Stadionin avajaisia vietettiin 12. kesäkuuta 1938, ja Suomi pelasi ensimmäisen maaottelunsa Olympiastadionilla 4. heinäkuuta (Ruotsi 2–4). Jalkapallomaajoukkue pelasi vuosina 1938–1971 yhtä ottelua lukuun ottamatta kaikki kotiottelunsa Helsingissä Olympiastadionilla. Vuodesta 1972 alkaen maaotteluita alettiin pelata myös muilla paikkakunnilla. Suurin yleisömäärä nähtiin 31. toukokuuta 1989 pelatussa vuoden 1990 MM-kisojen karsintaottelussa Suomi–Hollanti (0–1), kun ottelua saapui seuraamaan 46 217 katsojaa. Maajoukkue ei pelannut kotiotteluita Olympiastadionilla vuosina 1993 ja 2004 stadionin remonttien vuoksi. Suomi pelasi viimeisen kotiottelun vanhalla Olympiastadionilla 11. lokakuuta 2015 (P-Irlanti 1–1). Stadion suljettiin vuonna 2016 peruskorjauksen ja uudistamisen ajaksi. Uusi Olympiastadion avattiin elokuussa 2020, ja maajoukkue palasi pelaamaan kotiottelunsa Stadionille 3. syyskuuta 2020 (Wales 0–1). Koronaviruspandemian vuoksi ottelu pelattiin ilman yleisöä. Suomi on pelannut Olympiastadionilla yhteensä 211 kotiottelua ja kaikki jalkapallomaajoukkueen kymmenen suurinta yleisömäärää ovat Stadionilta.

Suomi on pelannut Helsingin jälkeen toiseksi eniten kotiotteluita Tampereella. Ensimmäisen maaottelun Suomi pelasi Tampereella vuonna 1973 (Itä-Saksa 1–5). Maajoukkue on pelannut Tampereen stadionilla yhteensä 15 kotiottelua. Helsingin ulkopuolella pelattujen maaotteluiden suurin yleisömäärä nähtiin Tampereen stadionilla 28. toukokuuta 2004 maaottelussa Suomi–Ruotsi (1–3), kun ottelua saapui seuraamaan 16 500 katsojaa. Myös Ratinan stadionina tunnettu Tampereen stadion toimii maajoukkueen päästadionina Olympiastadionin peruskorjauksen ajan vuosina 2016–2019.

Suomi pelasi ensimmäisen kotiottelun Helsingin ulkopuolella 19. elokuuta 1937 Turun Urheilupuistossa (Viro 0–1). Suomi on pelannut Turussa Urheilupuistossa ja Veritas Stadionilla yhteensä 10 maaottelua. Suurin yleisömäärä Turussa nähtiin 6. syyskuuta 1967 Urheilupuistossa pelatussa vuoden 1968 EM-kisojen karsintaottelussa Suomi–Neuvostoliitto (2–5), kun ottelua saapui seuraamaan 7 793 katsojaa. Maajoukkue pelasi Olympiastadionin peruskorjauksen aikana (2016–2019) otteluita myös Veritas Stadionilla.

Suomi on pelannut arvokisojen karsintaotteluita myös Helsingissä Telia 5G Areenalla (2000, 2006 ja 2019), Lahdessa Lahden stadionilla (1981 ja 1993), Kotkassa Arto Tolsa Areenalla (1981), Kuopiossa Väinölänniemen stadionilla (1982) ja Porissa Porin stadionilla (1984). Muita A-maaotteluita on pelattu mm. Vaasassa Hietalahden jalkapallostadionilla (1972 ja 1988) ja Oulussa Raatin stadionilla (1974). Maajoukkue on pelannut myös yhteensä kuusi maaottelua Lahden suurhallissa (1981, 1982 ja 1984) ja Myyrmäki-hallissa Vantaalla (1993).

Olympiastadion, Helsinki.

| Paikkakunta | Stadion | O | V |
| --- | --- | --- | --- |
| Helsinki (269) | **Olympiastadion** | 212 | 2021 |
| Töölön pallokenttä | 50 | 1952 |
| Töölön jalkapallostadion | 7 | 2019 |
| Eläintarhan kenttä | 1 | 1911 |
| Tampere (23) | Tampereen stadion | 23 | 2019 |
| Turku (14) | Veritas Stadion | 11 | 2019 |
| Urheilupuisto | 3 | 1993 |
| Lahti (8) | Lahden suurhalli | 4 | 1984 |
| Lahden stadion | 4 | 1993 |
| Kuopio (4) | Väinölänniemen stadion | 4 | 1989 |
| Kotka (3) | Arto Tolsa Areena | 3 | 1996 |
| Vantaa (3) | Myyrmäki-halli | 2 | 1993 |
| Myyrmäen jalkapallostadion | 1 | 2003 |
| Vaasa (2) | Hietalahden jalkapallostadion | 1 | 1972 |
| Kaarlen kenttä | 1 | 1988 |
| Mikkeli (2) | Mikkelin urheilupuisto | 2 | 1988 |
| Pori (2) | Porin stadion | 2 | 1987 |
| Oulu (1) | Raatin stadion | 1 | 1974 |
| Kokkola (1) | *Kokkolan keskuskenttä* | 1 | 1983 |
| Rovaniemi (1) | *Rovaniemen keskuskenttä* | 1 | 1983 |
| Kouvola (1) | Kouvolan keskuskenttä | 1 | 1984 |
| Iisalmi (1) | *Sankariniemen stadion* | 1 | 1986 |
| Lappeenranta (1) | *Kimpisen urheilukeskus* | 1 | 1986 |
| Äänekoski (1) | *Äänekosken urheilukenttä* | 1 | 1987 |
| Kuusankoski (1) | Kuusankosken urheilupuisto | 1 | 1990 |
| Pietarsaari (1) | Pietarsaaren keskuskenttä | 1 | 1992 |
| **Yhteensä** |  | **340** |  |

*\*Vain olympiajoukkueen otteluita isännöineet stadionit kursivoituna.*

Kannattajat
-----------

*Pääartikkeli: Suomen Maajoukkueen Kannattajat*
Suomen Maajoukkueen Kannattajat Olympiastadionilla vuonna 2009.
Suomen Maajoukkueen Kannattajat (SMJK) on perustettu vuonna 2002. SMJK:n katsomo on ollut vuodesta 2008 alkaen Olympiastadionin pohjoispäädyssä niin sanotussa *Pohjoiskaarteessa*. Kannattajayhdistys toimii yhteistyössä Palloliiton kanssa ja siinä oli loppuvuodesta 2019 yli 6 000 jäsentä.

Yhdistys järjestää myös matkoja jalkapallomaajoukkueen vierasotteluihin. SMJK on pelannut maaotteluiden alla kannattajien omia otteluita vastustajajoukkueen kannattajaryhmiä vastaan. Yhdistyksellä on myös oma jäsenlehti *Huikee Setti!*.

Taustahenkilöt
--------------

*Päivitetty 26. toukokuuta 2023.*

* Päävalmentaja: Markku Kanerva
* Valmentaja: Toni Korkeakunnas
* Valmentaja: Mika Nurmela
* Valmentaja: Joni Ruuskanen
* Maalivahtivalmentaja: Antti Niemi
* Videoanalyytikko: Henri Lehto

Pelaajat
--------

### Nykyinen joukkue

Seuraavat pelaajat on valittu Suomen joukkueeseen EM-jatkokarsintaotteluun Walesia vastaan 21. maaliskuuta 2024, sekä A-maaotteluun Viroa vastaan 26. maaliskuuta 2024.

*Ottelut ja maalit päivitetty 26. maaliskuuta 2024 Viroa vastaan pelatun A-maaottelun jälkeen.*

| # | Pel. | Pelaaja | Syntymäaika (ikä) | Ottelut | Maalit | Joukkue |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1M | Lukas Hradecký *(kapteeni)* | 24. marraskuuta 1989 (ikä 34) | 91 | 0 | Saksa Bayer Leverkusen |
| 12 | 1M | Jesse Joronen | 21. maaliskuuta 1993 (ikä 31) | 18 | 0 | Italia Venezia |
| 23 | 1M | Viljami Sinisalo | 11. lokakuuta 2001 (ikä 22) | 2 | 0 | Englanti Exeter City |
|  |
| 2 | 2P | Matti Peltola | 3. heinäkuuta 2002 (ikä 21) | 7 | 0 | Yhdysvallat D.C. United |
| 3 | 2P | Richard Jensen | 17. maaliskuuta 1996 (ikä 28) | 13 | 0 | Skotlanti Aberdeen |
| 4 | 2P | Robert Ivanov | 19. syyskuuta 1994 (ikä 29) | 28 | 0 | Saksa Eintracht Braunschweig |
| 5 | 2P | Arttu Hoskonen | 16. huhtikuuta 1997 (ikä 26) | 10 | 0 | Puola Cracovia |
| 13 | 2P | Pyry Soiri | 22. syyskuuta 1994 (ikä 29) | 44 | 7 | Romania Universitatea Craiova |
| 15 | 2P | Miro Tenho | 2. huhtikuuta 1995 (ikä 29) | 4 | 0 | Ruotsi Djurgården |
| 17 | 2P | Nikolai Alho | 12. maaliskuuta 1993 (ikä 31) | 36 | 0 | Kreikka Vólos NFC |
| 18 | 2P | Jere Uronen | 13. heinäkuuta 1994 (ikä 29) | 67 | 1 | Yhdysvallat Charlotte FC |
|  |
| 6 | 3KK | Glen Kamara | 28. lokakuuta 1995 (ikä 28) | 59 | 2 | Englanti Leeds United |
| 7 | 3KK | Anssi Suhonen | 14. tammikuuta 2001 (ikä 23) | 7 | 0 | Saksa HSV |
| 8 | 3KK | Robin Lod | 17. huhtikuuta 1993 (ikä 30) | 66 | 6 | Yhdysvallat Minnesota United |
| 11 | 3KK | Rasmus Schüller | 18. kesäkuuta 1991 (ikä 32) | 75 | 0 | Ruotsi Djurgården |
| 14 | 3KK | Kaan Kairinen | 22. joulukuuta 1998 (ikä 25) | 17 | 0 | Tšekki Sparta Praha |
| 22 | 3KK | Ilmari Niskanen | 27. lokakuuta 1997 (ikä 26) | 18 | 1 | Englanti Exeter City |
|  |
| 9 | 4H | Fredrik Jensen | 9. syyskuuta 1997 (ikä 26) | 30 | 8 | Saksa FC Augsburg |
| 10 | 4H | Teemu Pukki | 29. maaliskuuta 1990 (ikä 34) | 120 | 40 | Yhdysvallat Minnesota United |
| 16 | 4H | Oliver Antman | 15. elokuuta 2001 (ikä 22) | 10 | 5 | Tanska FC Nordsjælland |
| 19 | 4H | Benjamin Källman | 17. kesäkuuta 1998 (ikä 25) | 19 | 6 | Puola Cracovia |
| 20 | 4H | Joel Pohjanpalo | 13. syyskuuta 1994 (ikä 29) | 71 | 15 | Italia Venezia |
| 21 | 4H | Daniel Håkans | 26. lokakuuta 2000 (ikä 23) | 8 | 4 | Norja Vålerenga |

### Viimeaikaiset pelaajat

Seuraavat pelaajat on myös valittu Suomen joukkueeseen viimeisten 12 kuukauden aikana.

| Pel. | Pelaaja | Syntymäaika (ikä) | Ottelut | Maalit | Joukkue | Viimeisin maajoukkuekutsu |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| M | Hugo Keto | 9. helmikuuta 1998 (ikä 26) | 0 | 0 | Norja Sandefjord | v.  San Marino, 20. marraskuuta 2023 |
|  |
| P | Tomas Galvez | 28. toukokuuta 2005 (ikä 18) | 2 | 0 | Englanti Manchester City | v.  San Marino, 20. marraskuuta 2023 |
| P | Noah Pallas | 12. toukokuuta 2001 (ikä 22) | 3 | 0 | Suomi HJK | v.  San Marino, 20. marraskuuta 2023 |
| P | Leo Väisänen | 23. heinäkuuta 1997 (ikä 26) | 26 | 0 | Yhdysvallat Austin FC | v.  Kazakstan, 17. lokakuuta 2023 |
| P | Diogo Tomas | 31. heinäkuuta 1997 (ikä 26) | 4 | 0 | Suomi HJK | v.  Kazakstan, 17. lokakuuta 2023 |
| P | Tuomas Ollila | 25. huhtikuuta 2000 (ikä 23) | 2 | 0 | Ranska Paris FC | v.  Kazakstan, 17. lokakuuta 2023 |
| P | Kevin Kouassivi-Benissan | 25. tammikuuta 1999 (ikä 25) | 0 | 0 | Suomi HJK | v.  Tanska, 10. syyskuuta 2023 |
|  |
| KK | Robert Taylor | 21. lokakuuta 1994 (ikä 29) | 34 | 2 | Yhdysvallat Inter Miami | v.  San Marino, 20. marraskuuta 2023 |
| KK | Lucas Lingman | 25. tammikuuta 1998 (ikä 26) | 11 | 0 | Suomi HJK | v.  San Marino, 20. marraskuuta 2023 |
| KK | Niilo Mäenpää | 14. tammikuuta 1998 (ikä 26) | 3 | 0 | Puola Warta Poznań | v.  Kazakstan, 17. lokakuuta 2023 |
|  |
| H | Marcus Forss Loukkaantunut | 18. kesäkuuta 1999 (ikä 24) | 21 | 2 | Englanti Middlesbrough | v.  Kazakstan, 17. lokakuuta 2023 |

Huomautukset
* Loukkaantunut Pelaaja on loukkaantunut
* (ERO) Pelaaja päättänyt maajoukkueuransa

Tulokset ja ohjelma
-------------------

*Pääartikkeli: Luettelo Suomen jalkapallomaajoukkueen otteluista*
Kellonajat Suomen aikaa. Paikallinen aika suluissa.

### 2020

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 3. syyskuuta 2020 | Suomi  | 0–1 |  Wales | Olympiastadion, Helsinki |  |
| 21.45 *Pääartikkeli* |
|  | (0–0)Raportti (SPL)Raportti (UEFA) | Moore Maali 81' | **Yleisömäärä:** 0 **Tuomari:** Daniel Siebert (Saksa) |

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 6. syyskuuta 2020 | Irlanti  | 0–1 |  Suomi | Aviva Stadium, Dublin |  |
| 19.00 (17.00) *Pääartikkeli* |
|  | (0–0)Raportti (SPL)Raportti (UEFA) | Jensen Maali 65' | **Yleisömäärä:** 0 **Tuomari:** Fabio Maresca (Italia) |

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 7. lokakuuta 2020 | Puola  | 5–1 |  Suomi | Stadion Energa, Gdańsk |  |
| 21.45 (20.45) |
| Grosicki Maali 9', 18', 38'Piątek Maali 53'Milik Maali 87' | (3–0)Raportti (SPL)Raportti (UEFA) | Niskanen Maali 68' | **Yleisömäärä:** 3 000 **Tuomari:** Michal Ocenáš (Slovakia) |

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 11. lokakuuta 2020 | Suomi  | 2–0 |  Bulgaria | Olympiastadion, Helsinki |  |
| 19.00 *Pääartikkeli* |
| Taylor Maali 52'Jensen Maali 67' | (0–0)Raportti (SPL)Raportti (UEFA) |  | **Yleisömäärä:** 6 587 **Tuomari:** Erik Lambrechts (Belgia) |

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 14. lokakuuta 2020 | Suomi  | 1–0 |  Irlanti | Olympiastadion, Helsinki |  |
| 19.00 *Pääartikkeli* |
| Jensen Maali 66' | (0–0)Raportti (SPL)Raportti (UEFA) |  | **Yleisömäärä:** 7 900 **Tuomari:** Lionel Tschudi (Sveitsi) |

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 11. marraskuuta 2020 | Ranska  | 0–2 |  Suomi | Stade de France, Pariisi |  |
| 22.10 (21.10) |
|  | (0–2)Raportti (SPL)Raportti (UEFA) | Forss Maali 28' Valakari Maali 31' | **Yleisömäärä:** 0 **Tuomari:** Nikola Popov (Bulgaria) |

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 15. marraskuuta 2020 | Bulgaria  | 1–2 |  Suomi | Vasil Levski Stadium, Sofia |  |
| 19.00 *Pääartikkeli* |
| Iliev Maali 68' (rp.) | 0–2Raportti (SPL)Raportti (UEFA) | Pukki Maali 7'Lod Maali 45+1' | **Yleisömäärä:** 0 **Tuomari:** Donatas Rumšas (Liettua) |

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 18. marraskuuta 2020 | Wales  | 3–1 |  Suomi | Cardiff City Stadium, Cardiff |  |
| 21.45 (19.45) *Pääartikkeli* |
| Wilson Maali 29'James Maali 46'Moore Maali 84' | (1–0)Raportti (SPL)Raportti (UEFA) | Pukki Maali 63' | **Yleisömäärä:** 0 **Tuomari:** Jesús Gil Manzano (Espanja) |

### 2021

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 24. maaliskuuta 2021 | Suomi  | 2–2 |  Bosnia ja Hertsegovina | Olympiastadion, Helsinki |  |
| 21.45 *Pääartikkeli* |
| Pukki Maali 58', 77' | (0–0)Raportti (SPL)Raportti (UEFA) | Pjanić Maali 55'Stevanović Maali 84' | **Yleisömäärä:** 0 **Tuomari:** Anastásios Sidirópoulos (Kreikka) |

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 28. maaliskuuta 2021 | Ukraina  | 1–1 |  Suomi | Olympiastadion, Kiova |  |
| 21.45 *Pääartikkeli* |
| Moraes Maali 80' | (0–0)Raportti (SPL)Raportti (UEFA) | Pukki Maali 89' (rp.) | **Yleisömäärä:** 0 **Tuomari:** István Kovács (Romania) |

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 31. maaliskuuta 2021 | Sveitsi  | 3–2 |  Suomi | Kybunpark, St. Gallen |  |
| 21.45 (20.45) |
| Gavranović Maali 21'Vargas Maali 57'Seferović Maali 86' | (1–2)Raportti (SPL)Raportti (UEFA) | Pohjanpalo Maali 30', 40' (rp.) | **Yleisömäärä:** 0 **Tuomari:** Manuel Schuettengruber (Itävalta) |

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 29. toukokuuta 2021 | Ruotsi  | 2–0 |  Suomi | Friends Arena, Solna |  |
| 19.00 (18.00) |
| Quaison Maali 23'Larsson Maali 58' | (1–0)Raportti (SPL) |  | **Yleisömäärä:** 0 **Tuomari:** Jakob Kehlet (Tanska) |

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 4. kesäkuuta 2021 | Suomi  | 0–1 |  Viro | Olympiastadion, Helsinki |  |
| 19.00 |
|  | (0–0)Raportti (SPL) | Sappinen Maali 59' | **Yleisömäärä:** 0 **Tuomari:** Jörgen Daugbjerg Burchardt (Tanska) |

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 12. kesäkuuta 2021 | Tanska  | 0–1 |  Suomi | Parken, Kööpenhamina |  |
| 19.00 (18.00) *Pääartikkeli* |
|  | (0–0)Raportti (SPL)Raportti (UEFA) | Pohjanpalo Maali 60' | **Yleisömäärä:** 13 790 **Tuomari:** Anthony Taylor (Englanti) |

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 16. kesäkuuta 2021 | Suomi  | 0–1 |  Venäjä | Gazprom Arena, Pietari |  |
| 16.00 *Pääartikkeli* |
|  | (0–1)Raportti (SPL)Raportti (UEFA) | Mirantšuk Maali 45+2' | **Yleisömäärä:** 24 540 **Tuomari:** Danny Makkelie (Alankomaat) |

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 21. kesäkuuta 2021 | Suomi  | 0–2 |  Belgia | Gazprom Arena, Pietari |  |
| 22.00 *Pääartikkeli* |
|  | (0–0)Raportti (SPL)Raportti (UEFA) | Hradecký Maali 74' (om.)Lukaku Maali 81' | **Yleisömäärä:** 18 545 **Tuomari:** Felix Brych (Saksa) |


|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. syyskuuta 2021 | Suomi  | 0–0 |  Wales | Olympiastadion, Helsinki |  |
| 19.00 |
|  | (0–0)Raportti (SPL) |  | **Yleisömäärä:** 4 357 **Tuomari:** Kristo Tohver (Viro) |

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 4. syyskuuta 2021 | Suomi  | 1–0 |  Kazakstan | Olympiastadion, Helsinki |  |
| 19.00 *Pääartikkeli* |
| Pohjanpalo Maali 60' | (1–0)Raportti (SPL)Raportti (UEFA) |  | **Yleisömäärä:** 10 167 **Tuomari:** Sergei Ivanov (Venäjä) |

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 7. syyskuuta 2021 | Ranska  | 2–0 |  Suomi | Groupama Stadium, Décines-Charpieu |  |
| 21.45 (20.45) *Pääartikkeli* |
| Griezmann Maali 25', 54' | (1–0)Raportti (SPL)Raportti (UEFA) |  | **Yleisömäärä:** 57 057 **Tuomari:** Deniz Aytekin (Saksa) |

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 9. lokakuuta 2021 | Suomi  | 1–2 |  Ukraina | Olympiastadion, Helsinki |  |
| 19.00 *Pääartikkeli* |
| Pukki Maali 29' | (1–2)Raportti (SPL)Raportti (UEFA) | Jarmolenko Maali 4'Jaremtšuk Maali 34' | **Yleisömäärä:** 29 485 **Tuomari:** Jesús Gil Manzano (Espanja) |

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 12. lokakuuta 2021 | Kazakstan  | 0–2 |  Suomi | Astana Arena, Nur-Sultan |  |
| 17.00 (21.00) *Pääartikkeli* |
|  | (0–1)Raportti (SPL)Raportti (UEFA) | Pukki Maali 45', 48' | **Yleisömäärä:** 8 365 **Tuomari:** Halis Ozkahya (Turkki) |

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 13. marraskuuta 2021 | Bosnia ja Hertsegovina  | 1–3 |  Suomi | Bilino Polje, Zenica |  |
| 16.00 (15.00) *Pääartikkeli* |
| Menalo Maali 69' | (0–1)Raportti (SPL)Raportti (UEFA) | Forss Maali 29'Lod Maali 51'O'Shaughnessy Maali 73' | **Yleisömäärä:** 10 000 **Tuomari:** Michael Oliver (Englanti) |

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 16. marraskuuta 2021 | Suomi  | 0–2 |  Ranska | Olympiastadion, Helsinki |  |
| 21.45 *Pääartikkeli* |
|  | (0–0)Raportti (SPL)Raportti (UEFA) | Benzema Maali 66'Mbappé Maali 76' | **Yleisömäärä:** 31 890 **Tuomari:** Marco Guida (Italia) |

### 2022

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 26. maaliskuuta 2022 | Suomi  | 1–1 |  Islanti | Estadio Enrique Roca, Murcia |  |
| 18.00 (17.00) |
| Pukki Maali 12' | (1–1)Raportti (UEFA) | Bjarnason Maali 38' | **Yleisömäärä:** - **Tuomari:** Fedayi San (Sveitsi) |

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 29. maaliskuuta 2022 | Suomi  | 0–2 |  Slovakia | Estadio Enrique Roca, Murcia |  |
| 19.00 (18.00) |
|  | (0–1)Raportti (UEFA) | Duda Maali 38'Jirka Maali 72' | **Yleisömäärä:** - **Tuomari:** Espen Eskas (Norja) |

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 4. kesäkuuta 2022 | Suomi  | 1–1 |  Bosnia ja Hertsegovina | Olympiastadion, Helsinki |  |
| 19.00 *Pääartikkeli* |
| Pukki Maali 45+1' (rp.) | (1–0)Raportti (SPL)Raportti (UEFA) | Prevljak Maali 90+3' | **Yleisömäärä:** 20 181 **Tuomari:** Nick Walsh (Skotlanti) |

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 7. kesäkuuta 2022 | Suomi  | 2–0 |  Montenegro | Olympiastadion, Helsinki |  |
| 19.00 *Pääartikkeli* |
| Pohjanpalo Maali 31', 38' | (2–0)Raportti (SPL)Raportti (UEFA) |  | **Yleisömäärä:** 17 009 **Tuomari:** Allard Lindhout (Alankomaat) |

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 11. kesäkuuta 2022 | Romania  | 1–0 |  Suomi | Stadionul Rapid-Giulești, Bukarest |  |
| 21.45 *Pääartikkeli* |
| Bancu Maali 30' | (1–0)Raportti (SPL)Raportti (UEFA) |  | **Yleisömäärä:** 14 000 **Tuomari:** Harald Lechner (Itävalta) |

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 14. kesäkuuta 2022 | Bosnia ja Hertsegovina  | 3–2 |  Suomi | Bilino Polje, Zenica |  |
| 21.45 (20.45) *Pääartikkeli* |
| Pjanić Maali 5' (rp.)Džeko Maali 29', 58' | (2–2)Raportti (SPL)Raportti (UEFA) | Pukki Maali 10'Källman Maali 18' | **Yleisömäärä:** 8 150 **Tuomari:** Georgi Kabakov (Bulgaria) |

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 23. syyskuuta 2022 | Suomi  | 1–1 |  Romania | Olympiastadion, Helsinki |  |
| 21.45 *Pääartikkeli* |
| Pukki Maali 12' | (1–0)Raportti (SPL)Raportti (UEFA) | Tănase Maali 52' | **Yleisömäärä:** 20 130 **Tuomari:** Carlos del Cerro Grande (Espanja) |

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 26. syyskuuta 2022 | Montenegro  | 0–2 |  Suomi | Gradski stadion pod Goricom, Podgorica |  |
| 21.45 (20.45) *Pääartikkeli* |
|  | (0–0)Raportti (SPL)Raportti (UEFA) | Antman Maali 47'Källman Maali 53' | **Yleisömäärä:** 2 522 **Tuomari:** François Letexier (Ranska) |

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 17. marraskuuta 2022 | Pohjois-Makedonia  | 1–1 |  Suomi | National Arena Toše Proeski, Skopje |  |
| 19.00 (18.00) |
| Bardhi Maali 75' (rp.) | (0–1)Raportti (SPL)Raportti (UEFA) | Antman Maali 37' | **Yleisömäärä:** 3 000 **Tuomari:** Novak Simović (Serbia) |

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 20. marraskuuta 2022 | Norja  | 1–1 |  Suomi | Ullevaal Stadion, Oslo |  |
| 15.00 (14.00) |
| Sørloth Maali 46' | (0–1)Raportti (SPL)Raportti (UEFA) | Källman Maali 32' | **Yleisömäärä:** 13 347 **Tuomari:** Morten Krogh (Tanska) |

### 2023

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 9. tammikuuta 2023 | Ruotsi  | 2–0 |  Suomi | Estádio Algarve, Faro/Loulé |  |
| 20.45 (18.45) |
| Nyman Maali 38'Asoro Maali 90+3' | (1–0)Raportti (SPL) |  | **Yleisömäärä:** 300 **Tuomari:** Vítor Ferreira (Portugali) |

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 12. tammikuuta 2023 | Suomi  | 0–1 |  Viro | Estádio da Nora, Albufeira |  |
| 18.00 (16.00) |
|  | (0–0)Raportti (SPL) | Miller Maali 84' | **Yleisömäärä:** 123 **Tuomari:** Gustavo Correira (Portugali) |

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 23. maaliskuuta 2023 | Tanska  | 3–1 |  Suomi | Parken, Kööpenhamina |  |
| 21.45 (20.45) *Pääartikkeli* |
| Højlund Maali 21', 82', 90+3' | (1–0)Raportti (SPL)Raportti (UEFA) | Antman Maali 54' | **Yleisömäärä:** 35 851 **Tuomari:** Daniel Siebert (Saksa) |

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 26. maaliskuuta 2023 | Pohjois-Irlanti  | 0–1 |  Suomi | Windsor Park, Belfast |  |
| 21.45 (20.45) *Pääartikkeli* |
|  | (0–1)Raportti (SPL)Raportti (UEFA) | Källman Maali 28' | **Yleisömäärä:** 17 936 **Tuomari:** Ivan Kruzliak (Slovakia) |

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 16. kesäkuuta 2023 | Suomi  | 2–0 |  Slovenia | Olympiastadion, Helsinki |  |
| 19.00 *Pääartikkeli* |
| Pohjanpalo Maali 13'Antman Maali 64' | (1–0)Raportti (SPL)Raportti (UEFA) |  | **Yleisömäärä:** 32 560 **Tuomari:** Guillermo Cuadra (Espanja) |

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 19. kesäkuuta 2023 | Suomi  | 6–0 |  San Marino | Olympiastadion, Helsinki |  |
| 19.00 *Pääartikkeli* |
| Kamara Maali 16'Källman Maali 39'Håkans Maali 65', 72', 74'Pukki Maali 76' | (2–0)Raportti SPL)Raportti (UEFA) |  | **Yleisömäärä:** 32 812 **Tuomari:** Genc Nuza (Kosovo) |

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 7. syyskuuta 2023 | Kazakstan  | 0–1 |  Suomi | Astana Arena, Astana |  |
| 17.00 (20.00) *Pääartikkeli* |
|  | (0–0)Raportti (SPL)Raportti (UEFA) | Antman Maali 78' | **Yleisömäärä:** 30 019 **Tuomari:** Radu Petrescu (Romania) |

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 10. syyskuuta 2023 | Suomi  | 0–1 |  Tanska | Olympiastadion, Helsinki |  |
| 19.00 *Pääartikkeli* |
|  | (0–0)Raportti (SPL)Raportti (UEFA) | Højbjerg Maali 86' | **Yleisömäärä:** 32 571 **Tuomari:** Szymon Marciniak (Puola) |

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 14. lokakuuta 2023 | Slovenia  | 3–0 |  Suomi | Stožice Stadium, Ljubljana |  |
| 19.00 (18.00) *Pääartikkeli* |
| Šeško Maali 16' (rp.), 28'Janža Maali 90+2' | (2–0)Raportti (SPL)Raportti (UEFA) |  | **Yleisömäärä:** 15 823 **Tuomari:** Daniele Orsato (Italia) |

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 17. lokakuuta 2023 | Suomi  | 1–2 |  Kazakstan | Olympiastadion, Helsinki |  |
| 19.00 *Pääartikkeli* |
| Taylor Maali 28' | (1–0)Raportti (SPL)Raportti (UEFA) | Zaynutdinov Maali 77' (rp.), 89' | **Yleisömäärä:** 30 375 **Tuomari:** Irfan Peljto (Bosnia ja Hertsegovina) |

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 17. marraskuuta 2023 | Suomi  | 4–0 |  Pohjois-Irlanti | Olympiastadion, Helsinki |  |
| 19.00 *Pääartikkeli* |
| Pohjanpalo Maali 42' (rp.)Håkans Maali 48'Pukki Maali 74'Lod Maali 88' | (1–0)Raportti (SPL)Raportti (UEFA) |  | **Yleisömäärä:** 28 711 **Tuomari:** Aliyar Aghayev (Azerbaidžan) |

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 20. marraskuuta 2023 | San Marino  | 1–2 |  Suomi | San Marino Stadium, San Marino |  |
| 21.45 (20.45) *Pääartikkeli* |
| Berardi Maali 90+7' (rp.) | (0–0)Raportti (SPL)Raportti (UEFA) | Soiri Maali 50', 58' | **Yleisömäärä:** 1 427 **Tuomari:** Manfredas Lukjančukas (Liettua) |

### 2024

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 21. maaliskuuta 2024 | Wales  | 4–1 |  Suomi | Cardiff City Stadium, Cardiff |  |
| 21.45 (19.45) *Pääartikkeli* |
| Brooks Maali 4'Williams Maali 38'Johnson Maali 47'James Maali 86' | (2–1)Raportti (SPL)Raportti (UEFA) | Pukki Maali 45' | **Yleisömäärä:** 32 162 **Tuomari:** István Kovács (Romania) |

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 26. maaliskuuta 2024 | Suomi  | 2–1 |  Viro | Olympiastadion, Helsinki |  |
| 19.00 |
| F. Jensen Maali 30'Hein Maali 38' (om.) | (2–0)Raportti (SPL) | Tamm Maali 62' | **Yleisömäärä:** 12 559 **Tuomari:** Mads Kristoffersen (Tanska) |

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 4. kesäkuuta 2024 | Portugali  | v |  Suomi | Estádio José Alvalade, Lissabon |  |
| 21.45 (19.45) |
|  |  |  |  |

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 7. kesäkuuta 2024 | Skotlanti  | v |  Suomi | Hampden Park, Glasgow |  |
| 21.45 (19.45) |
|  |  |  |  |

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 7. syyskuuta 2024 | Kreikka  | v |  Suomi | Selviää myöhemmin. |  |
| 21.45 *Pääartikkeli* |
|  |  |  |  |

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 10. syyskuuta 2024 | Englanti  | v |  Suomi | Selviää myöhemmin. |  |
| 21.45 (19.45) *Pääartikkeli* |
|  |  |  |  |

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 10. lokakuuta 2024 | Suomi  | v |  Irlanti | Selviää myöhemmin. |  |
| 21.45 *Pääartikkeli* |
|  |  |  |  |

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 13. lokakuuta 2024 | Suomi  | v |  Englanti | Selviää myöhemmin. |  |
| 19.00 *Pääartikkeli* |
|  |  |  |  |

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 14. marraskuuta 2024 | Irlanti  | v |  Suomi | Selviää myöhemmin. |  |
| 21.45 (19.45) *Pääartikkeli* |
|  |  |  |  |

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 17. marraskuuta 2024 | Suomi  | v |  Kreikka | Selviää myöhemmin. |  |
| 19.00 *Pääartikkeli* |
|  |  |  |  |

### MM-kisat

Suomi on osallistunut MM-kisojen karsintoihin yhteensä 19 kertaa, mutta ei ole selviytynyt kertaakaan lopputurnaukseen. Ensimmäisen kerran Suomi osallistui karsintoihin vuoden 1938 turnaukseen. Suomi ei voittanut yhtään karsintaottelua vuoden 1938, 1950, 1954, 1958 ja 1962 kisojen karsinnoissa. Ensimmäisen karsintaottelun Suomi voitti vuoden 1966 kisojen karsinnoissa (2–0 Puola). Lähimpänä lopputurnauspaikka on ollut vuoden 1986 kisojen karsinnoissa, jolloin Suomi jäi vain kaksi pistettä lohkon kakkossijasta ja suorasta kisapaikasta. Vuoden 1998 MM-kisojen karsinnoissa Suomi ylsi pisteen päähän lohkon kakkossijasta ja jatkokarsintapaikasta. Viimeisen ottelun tasapeli (1–1 Unkari) jätti Suomen kuitenkin lohkon kolmanneksi.

| MM-kisat |  | MM-karsinnat |  | Päävalmentaja(t) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi | Kierros | Sijoitus | O | V | T | H | TM | PM | O | V | T | H | TM | PM |
| Uruguay 1930 | *Ei osallistunut* | *Ei osallistunut* |  |
| Italia 1934 |  |
| Ranska 1938 | *Karsiutui lopputurnauksesta* | 3 | 0 | 0 | 3 | 0 | 7 | Fabra |
| Brasilia 1950 | 3 | 0 | 1 | 2 | 2 | 12 | Lehtonen |
| Sveitsi 1954 | 4 | 0 | 2 | 2 | 7 | 13 |
| Ruotsi 1958 | 4 | 0 | 0 | 4 | 2 | 19 | Weinreich |
| Chile 1962 | 4 | 0 | 0 | 4 | 3 | 12 | Lehtonen |
| Englanti 1966 | 6 | 1 | 0 | 5 | 5 | 20 | Laaksonen |
| Meksiko 1970 | 6 | 1 | 0 | 5 | 6 | 28 |
| Länsi-Saksa 1974 | 6 | 1 | 1 | 4 | 3 | 21 |
| Argentiina 1978 | 6 | 2 | 0 | 4 | 11 | 16 | Rytkönen |
| Espanja 1982 | 8 | 1 | 0 | 7 | 4 | 27 | Malm |
| Meksiko 1986 | 8 | 3 | 2 | 3 | 7 | 12 | Kuusela |
| Italia 1990 | 6 | 1 | 1 | 4 | 4 | 16 | Vakkila |
| Yhdysvallat 1994 | 10 | 2 | 1 | 7 | 9 | 18 | Vakkila, Lindholm |
| Ranska 1998 | 8 | 3 | 2 | 3 | 11 | 12 | Møller Nielsen |
| Etelä-Korea Japani 2002 | 8 | 3 | 3 | 2 | 12 | 7 | Muurinen |
| Saksa 2006 | 12 | 5 | 1 | 6 | 21 | 19 | Muurinen, Heliskoski |
| Etelä-Afrikka 2010 | 10 | 5 | 3 | 2 | 14 | 14 | Baxter |
| Brasilia 2014 | 8 | 2 | 3 | 3 | 5 | 9 | Paatelainen |
| Venäjä 2018 | 10 | 2 | 3 | 5 | 9 | 13 | Backe, Kanerva |
| Qatar 2022 | 8 | 3 | 2 | 3 | 10 | 10 | Kanerva |
| Kanada Meksiko Yhdysvallat 2026 | *Karsinnat eivät ole alkaneet* |  |  |  |  |  |  |  |
| **Yhteensä** |  | **0/22** |  |  |  |  |  |  | **138** | **35** | **25** | **78** | **145** | **305** |  |

Suomi-Hollanti jalkapallon MM-karsintaottelu Helsingin Olympiastadionilla 31.5.1989. Peliä seurasi ennätyksellinen yleisömäärä 46 217 katsojaa. Hollanti voitti pelin 1-0.
### EM-kisat

Suomi on osallistunut EM-kisojen karsintoihin yhteensä 14 kertaa ja edennyt kerran karsinnoista lopputurnaukseen. Ensimmäisen kerran Suomi osallistui karsintoihin vuoden 1968 turnaukseen. Suomi ei voittanut yhtään karsintaottelua vuoden 1968, 1972 ja 1976 kisojen karsinnoissa. Ensimmäisen karsintaottelun Suomi voitti vuoden 1980 kisojen karsinnoissa (3–0 Kreikka). Ensimmäisen kerran lopputurnauspaikka oli lähellä noissa samaisissa karsinnoissa, jolloin Suomi jäi vain pisteen päähän lohkon voitosta ja suorasta kisapaikasta. Toisen kerran lopputurnauspaikka oli lähellä vuoden 2008 kisojen karsinnoissa, kun Suomi ylsi kolmen pisteen päähän lohkon kakkossijasta ja suorasta kisapaikasta. Tuolloin karsintojen päätöspelissä Portugalin vieraana voitto olisi vienyt Suomen kisoihin, mutta ottelu päättyi 0–0. Historiallisen ensimmäisen arvokisojen lopputurnauspaikan Suomi saavutti vuoden 2020 kisojen karsinnoissa. Suomi varmisti lohkon kakkossijan ja suoran lopputurnauspaikan karsintojen toiseksi viimeisessä ottelussa, kun se voitti kotiottelussa Liechtensteinin maalein 3–0.

Lopputurnaukseen Suomi arvottiin B-lohkoon Tanskan, Venäjän ja Belgian seuraksi. Historiallisessa avauspelissään Kööpenhaminan Parken-stadionilla Suomi kohtasi isäntäjoukkue Tanskan. Ottelu sai 42. minuutilla järkyttävän käänteen, kun jo vaarallisuuttaan esitellyt Tanskan tähtipelaaja Christian Eriksen sai rajaheittoa antaessaan sydämenpysähdyksen ja tuupertui kentälle. Erikseniä elvytettiin pitkään kentällä, kunnes hänet kuljetettiin sairaalahoitoon, ja hän selviytyi. Kohtauksen vuoksi ottelu oli pitkään keskeytettynä, kunnes se päätettiin pelata loppuun. Eriksenin kohtalo sekoitti Tanskan pelin ja johti mm. kapteeni Simon Kjærin vaihtamiseen. Pelin 60. minuutilla Suomi käytti ensimmäisen laukauksensa (tuolloin Tanskalla 18, joista 4 kohti maalia) loistavasti hyödykseen, kun Joel Pohjanpalo puski vieraat johtoon. Tanska sai vielä rangaistuspotkun, jonka Lukáš Hradecký torjui, ja lopulta 1–0 riitti Suomen voittoon. Tämän jälkeen Huuhkajat matkusti Pietariin. Pohjanpalo ehti luulla puskeneensa Suomen johtoon myös Venäjää vastaan jo pelin alkuminuuteilla, mutta videotarkastuksen jälkeen osuma hylättiin paitsiona. Lopulta Venäjä voitti 1–0 Aleksei Mirantšukin ensimmäisen puoliajan lisäajalla tekemällä maalilla. Belgia taas kaatoi Suomen 2–0 Hradeckýn omalla maalilla sekä Romelu Lukakun osumalla. Näin Belgia voitti lohkon täydellä 9 pisteellä, kun taas muut joukkueet keräsivät kukin 3 pistettä, ja alettiin vertailla näiden keskinäisiä pelejä. Parhaiten tästä selvisi Tanska, joka eteni lohkokakkosena suoraan jatkoon. Kolmas oli Suomi ja jumbona Venäjä, joten Huuhkajat joutui jännittämään vielä päiviä, riittääkö alkulohkon saldo neljän parhaan lohkokolmosen joukkoon ja pudotuspelipaikkaan. Suomi sijoittui vertailussa lopulta viidenneksi ja karsiutui siis ensimmäisenä jatkosta. Joukkueen lopullinen sijoitus 24 maan turnauksessa oli 17.

| EM-kisat |  | EM-karsinnat |  | Päävalmentaja(t) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi | Kierros | Sijoitus | O | V | T | H | TM | PM | O | V | T | H | TM | PM |
| Ranska 1960 | *Ei osallistunut* | *Ei osallistunut* |  |
| Espanja 1964 |  |
| Italia 1968 | *Karsiutui lopputurnauksesta* | 6 | 0 | 2 | 4 | 5 | 12 | Laaksonen |
| Belgia 1972 | 6 | 0 | 1 | 5 | 1 | 16 |
| Jugoslavia 1976 | 6 | 0 | 1 | 5 | 3 | 13 | Laaksonen, Rytkönen |
| Italia 1980 | 6 | 2 | 2 | 2 | 10 | 15 | Rytkönen, Malm |
| Ranska 1984 | 6 | 0 | 1 | 5 | 3 | 14 | Kuusela |
| Länsi-Saksa 1988 | 6 | 1 | 1 | 4 | 4 | 10 |
| Ruotsi 1992 | 8 | 1 | 4 | 3 | 5 | 8 | Vakkila |
| Englanti 1996 | 10 | 5 | 0 | 5 | 18 | 18 | Lindholm, Ikäläinen |
| Belgia Alankomaat 2000 | 8 | 3 | 1 | 4 | 13 | 13 | Møller Nielsen |
| Portugali 2004 | 8 | 3 | 1 | 4 | 9 | 10 | Muurinen |
| Itävalta Sveitsi 2008 | 14 | 6 | 6 | 2 | 13 | 7 | Hodgson |
| Puola Ukraina 2012 | 10 | 3 | 1 | 6 | 16 | 16 | Baxter, Huttunen, Paatelainen |
| Ranska 2016 | 10 | 3 | 3 | 4 | 9 | 10 | Paatelainen, Kanerva |
|  2020 | Lohkovaihe | 17. (24) | 3 | 1 | 0 | 2 | 1 | 3 | 10 | 6 | 0 | 4 | 16 | 10 | Kanerva |
| Saksa 2024 | *Karsiutui lopputurnauksesta* | 10 | 6 | 0 | 4 | 18 | 10 | Kanerva |
| **Yhteensä** |  | **1/16** | **3** | **1** | **0** | **2** | **1** | **3** | **124** | **39** | **24** | **61** | **143** | **182** |  |

### Kansojen liiga

Suomi osallistui Kansojen liigaan ensimmäistä kertaa kaudella 2018–2019. Suomi voitti C-liigassa oman lohkonsa ja nousi B-liigaan. Kaudella 2020–2021 Suomi sijoittui lohkossaan toiseksi ja säilytti paikkansa B-liigassa. Kaudella 2022–2023 Suomi sijoittui jälleen lohkossaan toiseksi ja säilytti paikkansa B-liigassa,

| Kansojen liiga |  | Päävalmentaja(t) |
| --- | --- | --- |
| Vuosi | Liiga | Lohko | O | V | T | H | TM | PM | N/P | Sijoitus |
| Portugali 2018–19 | C | 2 | 6 | 4 | 0 | 2 | 5 | 3 |  | 28. | Kanerva |
| Italia 2020–21 | B | 4 | 6 | 4 | 0 | 2 | 7 | 5 | – | 21. | Kanerva |
| Alankomaat 2022–23 | B | 3 | 6 | 2 | 2 | 2 | 8 | 6 | – | 21. |  | Kanerva |
| **Yhteensä** | **18** | **10** | **2** | **6** | **20** | **14** | 21. |  |  |

### Olympialaiset

Suomi on osallistunut olympialaisten jalkapalloturnaukseen yhteensä neljä kertaa. Ensimmäisen kerran jalkapallomaajoukkue osallistui vuoden 1912 olympiaturnaukseen. Suomi sijoittui turnauksessa neljänneksi, kun joukkue eteni pronssiotteluun, mutta hävisi sen Hollannille maalein 0–9. Olympialaiset olivat jalkapallomaajoukkueiden tärkein turnaus ennen ensimmäisiä vuoden 1930 MM-kisoja. Toisen kerran Suomi osallistui olympialaisiin vuoden 1936 turnauksessa, mutta pelit päättyivät ensimmäisellä kierroksella (3–7 Peru). Vuoden 1952 olympialaisiin Suomi osallistui isäntäjoukkueena, mutta kotiturnauksen ottelut jäivät myös yhteen (3–4 Itävalta).

Vuoden 1956 olympialaisista alkaen ennen lopputurnausta pelattiin karsinnat. Ensimmäisen kerran Suomi osallistui karsintoihin vuoden 1960 turnaukseen. Vuoden 1980, 1984 ja 1988 olympialaisten karsintoihin Suomi osallistui A-maajoukkueen rinnalle perustetulla olympiajoukkueella. Suomi pääsi vuoden 1980 olympialaisten lopputurnaukseen, kun karsintalohkon ykkönen Norja ja kakkonen Länsi-Saksa boikotoivat kisoja. Olympiajoukkue pelasi Moskovan kisoissa kolme lohkovaiheen ottelua (0–2 Jugoslavia, 0–0 Irak, 3–0 Costa Rica), ja pelit päättyivät alkulohkoon. Vuoden 1992 olympialaisista alkaen olympiajalkapallo muutettiin alle 23-vuotiaiden turnaukseksi.

Palloliitto laskee olympiajalkapallon ottelut virallisiksi A-maaotteluiksi, vaikka vastustaja on esiintynyt amatööri- tai B-maajoukkueellaan.

Suomi ja Iso-Britannia Tukholman olympialaisten välierässä vuonna 1912.

| Olympialaiset |  | Olympiakarsinnat |
| --- | --- | --- |
| Vuosi | Kierros | Sijoitus | O | V | T | H | TM | PM | O | V | T | H | TM | PM |
| Iso-Britannia 1908 | *Ei osallistunut* | *Ei karsintoja* |
| Ruotsi 1912 | **Pronssiottelu** | **4. (11)** | **4** | **2** | **0** | **2** | **5** | **16** | *Ei karsintoja* |
| Belgia 1920 | *Ei osallistunut* | *Ei karsintoja* |
| Ranska 1924 |
| Alankomaat 1928 |
| Natsi-Saksa 1936 | 1. kierros | 9.–16. (16) | 1 | 0 | 0 | 1 | 3 | 7 |
| Iso-Britannia 1948 | *Ei osallistunut* |
| Suomi 1952 | 1. kierros | 9.–16. (25) | 1 | 0 | 0 | 1 | 3 | 4 |
| Australia 1956 | *Karsiutui lopputurnauksesta* | *Ei osallistunut* |
| Italia 1960 | 4 | 1 | 0 | 3 | 7 | 13 |
| Japani 1964 | 2 | 0 | 0 | 2 | 0 | 11 |
| Meksiko 1968 | 4 | 1 | 2 | 1 | 3 | 4 |
| Länsi-Saksa 1972 | *Ei osallistunut* |
| Kanada 1976 | 2 | 0 | 1 | 1 | 4 | 6 |
| Neuvostoliitto 1980 | Lohkovaihe | 9. (16) | 3 | 1 | 1 | 1 | 3 | 2 | 6 | 1 | 3 | 2 | 6 | 6 |
| Yhdysvallat 1984 | *Karsiutui lopputurnauksesta* | 8 | 0 | 2 | 6 | 5 | 17 |
| Etelä-Korea 1988 | 8 | 2 | 0 | 6 | 5 | 15 |
| **Yhteensä** | **Pronssiottelu** | **4/17** | **9** | **3** | **1** | **5** | **14** | **29** | **34** | **5** | **8** | **21** | **30** | **72** |

*\*Punainen reunus merkkinä kotiturnauksesta.*
*\*\*Lopputurnaukseen osallistuneiden joukkueiden määrä suluissa.*
### PM-kisat

| PM-kisat |
| --- |
| Vuosi | Kierros | Sijoitus | O | V | T | H | TM | PM |
| 1924–28 | *Ei osallistunut* |
| 1929–32 | **Lohkovaihe** | **4. (4)** | **12** | **2** | **2** | **8** | **23** | **52** |
| 1933–36 | **Lohkovaihe** | **4. (4)** | **12** | **3** | **1** | **8** | **18** | **36** |
| 1937–47 | **Lohkovaihe** | **4. (4)** | **12** | **1** | **1** | **10** | **12** | **51** |
| 1948–51 | **Lohkovaihe** | **4. (4)** | **12** | **1** | **3** | **8** | **11** | **28** |
| 1952–55 | **Lohkovaihe** | **4. (4)** | **12** | **1** | **1** | **10** | **13** | **53** |
| 1956–59 | **Lohkovaihe** | **4. (4)** | **12** | **0** | **1** | **11** | **8** | **44** |
| 1960–63 | **Lohkovaihe** | **4. (4)** | **12** | **2** | **2** | **8** | **14** | **37** |
| 1964–67 | **Lohkovaihe** | **3. (4)** | **12** | **5** | **2** | **5** | **14** | **17** |
| 1968–71 | **Lohkovaihe** | **4. (4)** | **12** | **0** | **4** | **8** | **10** | **31** |
| 1972–77 | **Lohkovaihe** | **4. (4)** | **12** | **1** | **4** | **7** | **10** | **26** |
| 1978–80 | **Lohkovaihe** | **4. (4)** | **6** | **0** | **2** | **4** | **3** | **12** |
| 1981–85 | **Lohkovaihe** | **4. (4)** | **6** | **1** | **1** | **4** | **7** | **11** |
| 2000–01 | **Mestari** | **1. (6)** | **5** | **4** | **0** | **1** | **7** | **3** |
| **Yhteensä** | **1 mestaruus** | **13/14** | **137** | **21** | **24** | **92** | **150** | **401** |

*\*Turnaukseen osallistuneiden joukkueiden määrä suluissa.*

Tilastot
--------

*Kaikkien pelaajien ottelut ja maalit, katso Luettelo Suomen maajoukkueessa A-maaotteluita pelanneista jalkapalloilijoista‎.*
### Eniten otteluita

Jari Litmanen on Suomen eniten A-maaotteluita (137) pelannut pelaaja.
*Päivitetty 27. maaliskuuta 2024.*

*Nykyiset pelaajat lihavoituna.*

| # | Pelaaja | Vuodet | Ottelut | Maalit |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Jari Litmanen | 1989–2010 | 137 | 32 |
| 2 | **Teemu Pukki** | 2009– | 120 | 40 |
| 3 | Jonatan Johansson | 1996–2010 | 105 | 22 |
| Sami Hyypiä | 1992–2010 | 105 | 5 |
| 5 | Ari Hjelm | 1983–1996 | 100 | 20 |
| 6 | Joonas Kolkka | 1994–2010 | 98 | 11 |
| 7 | **Lukas Hradecký** | 2010– | 91 | 0 |
| 8 | Mikael Forssell | 1999–2014 | 87 | 29 |
| 9 | Tim Sparv | 2009–2021 | 84 | 1 |
| Erkka Petäjä | 1983–1994 | 84 | 0 |

### Parhaat maalintekijät

*Päivitetty 27. maaliskuuta 2024.*

*Nykyiset pelaajat lihavoituna.*

| # | Pelaaja | Vuodet | Maalit | Ottelut | Keskiarvo |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | **Teemu Pukki** | 2009– | 40 | 120 | 0.33 |
| 2 | Jari Litmanen | 1989–2010 | 32 | 137 | 0.23 |
| 3 | Mikael Forssell | 1999–2014 | 29 | 87 | 0.33 |
| 4 | Jonatan Johansson | 1996–2010 | 22 | 105 | 0.20 |
| 5 | Ari Hjelm | 1983–1996 | 20 | 100 | 0.20 |
| 6 | Mixu Paatelainen | 1986–2000 | 18 | 70 | 0.25 |
| 7 | Verner Eklöf | 1919–1926 | 17 | 32 | 0.53 |
| 8 | Aulis Koponen | 1924–1935 | 16 | 38 | 0.42 |
| Gunnar Åström | 1923–1937 | 16 | 43 | 0.37 |
| 10 | **Joel Pohjanpalo** | 2012– | 15 | 71 | 0.21 |
|

### Nuorimmat debytantit

*Nykyiset pelaajat lihavoituna.*

|  |
| --- |
| **Suomen jalkapallomaajoukkueen nuorimmat debytantit** |
| No. | Pelaaja | Debyytti | Ikä | Viitteet |
| 1. | Pasi Rautiainen | 5.2.1979 | 17 v 202 pv |  |
| 2. | Eino Soinio | 27.6.1912 | 17 v 229 pv |  |
| 3. | **Miska Ylitolva** | 26.3.2022 | 17 v 307 pv |  |

### Päävalmentajat

*Päivitetty 27. maaliskuuta 2024.*

*Väliaikaiset päävalmentajat kursivoituna.*

| Päävalmentaja | Vuodet | O | V | T | H | V% |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | 1911–1935 | 97 | 29 | 13 | 55 |  |
| Natsi-Saksa Ferdinand Fabra | 1936–1937 | 8 | 1 | 1 | 6 | 12,5 |
|  | 1937–1938 | 9 | 3 | 0 | 6 |  |
| Unkari Gábor Obitz | 1939 | 7 | 1 | 0 | 6 | 14,3 |
|  | 1940–1943 | 6 | 0 | 1 | 5 |  |
| Ruotsi Axel Mårtensson | 1945 | 2 | 0 | 0 | 2 | 0,0 |
| Suomi Niilo Tammisalo | 1946 | 3 | 0 | 0 | 3 | 0,0 |
|  | 1947 | 1 | 0 | 0 | 1 |  |
| Suomi Aatos Lehtonen | 1947–1955 | 51 | 7 | 9 | 35 | 13,7 |
| Länsi-Saksa Kurt Weinreich | 1955–1958 | 22 | 3 | 1 | 18 | 13,6 |
| Suomi Aatos Lehtonen | 1959–1961 | 19 | 3 | 0 | 16 | 15,8 |
| Suomi Olavi Laaksonen | 1962–1974 | 91 | 16 | 20 | 55 | 17,6 |
| Suomi Martti Kosma | 1975 | 2 | 0 | 0 | 2 | 0,0 |
| Suomi Aulis Rytkönen | 1975–1978 | 30 | 8 | 4 | 18 | 26,7 |
| Suomi Esko Malm | 1979–1981 | 31 | 6 | 7 | 18 | 19,4 |
| Suomi Martti Kuusela | 1982–1987 | 60 | 9 | 13 | 38 | 15,0 |
| Suomi Jukka Vakkila | 1988–1992 | 51 | 8 | 21 | 22 | 15,7 |
| Suomi Tommy Lindholm | 1993–1994 | 25 | 5 | 7 | 13 | 20,0 |
| Suomi Jukka Ikäläinen | 1994–1996 | 21 | 7 | 4 | 10 | 33,3 |
| Tanska Richard Møller Nielsen | 1996–1999 | 34 | 9 | 13 | 12 | 26,5 |
| Suomi Antti Muurinen | 2000–2005 | 72 | 34 | 12 | 26 | 47,2 |
| Suomi *Jyrki Heliskoski* | 2005 | 6 | 2 | 2 | 2 | 33,3 |
| Englanti Roy Hodgson | 2006–2007 | 22 | 6 | 11 | 5 | 27,3 |
| Skotlanti Stuart Baxter | 2008–2010 | 28 | 8 | 5 | 15 | 28,6 |
| Suomi *Olli Huttunen* | 2010 | 1 | 1 | 0 | 0 | 100,0 |
| Suomi *Markku Kanerva* | 2011 | 2 | 0 | 1 | 1 | 0,0 |
| Suomi Mixu Paatelainen | 2011–2015 | 45 | 17 | 11 | 17 | 37,8 |
| Suomi *Markku Kanerva* | 2015 | 4 | 2 | 2 | 0 | 50,0 |
| Ruotsi Hans Backe | 2016 | 11 | 0 | 2 | 9 | 0,0 |
| Suomi Markku Kanerva | 2017–*nykyinen* | 81 | 36 | 13 | 32 | 44,4 |

Lisäksi Jarl Öhman toimi vuonna 1922 neljässä ottelussa pelaajavalmentajana, Jiří Pešek vuonna 1979 kuudessa ottelussa olympiajoukkueen valmentajana ja Jukka Vakkila vuosina 1986–1987 kahdeksassa ottelussa olympiajoukkueen valmentajana. Palloliitto laskee olympiajoukkueen ottelut virallisiksi A-maaotteluiksi.

Saavutukset
-----------

* MM-kisat

* Lopputurnaus (0): –

* EM-kisat

* Lopputurnaus (1): 2020

* Olympialaiset

* Neljäs (1): 1912
* 1. kierros (2): 1936, 1952
* Lohkovaihe (1): 1980

* PM-kisat

* Mestaruus (1): 2000–01

* FIFA-ranking

* Korkein sijoitus: 33. (3/2007)

Katso myös
----------

* Suomen naisten A-maajoukkue
* Suomen miesten U21-maajoukkue
* Suomen poikien maajoukkueet (U19, U18, U17, U16)
* Suomen jalkapallon olympiajoukkue
* Suomen futsalmaajoukkue
* Suomen naisten futsalmaajoukkue

Huomiot
-------

1. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10  Ottelu pelattiin koronaviruspandemian vuoksi ilman yleisöä.

Lähteet
-------

1. ↑  Men's Ranking FIFA. Viitattu 8.10.2023. (englanniksi)
2. ↑  Finland national football team results  24.12.2023. eu-football.info.  Arkistoitu 1.3.2023. Viitattu 24.12.2023.
3. ↑  Suomen suuriruhtinaskunta, Venäjän keisarikunta
4. ↑
5. 1 2  Kyllästyneet fanit vaativat Muurisen eroa *Futismaailma.com*.  11.6.2005.  Arkistoitu 5.10.2011. Viitattu 30.11.2007.
6. ↑  Hollanti murskasi Suomen haaveet MM-kisapaikasta  8.6.2005. MTV3. Viitattu 30.11.2007.
7. ↑  Palloliitto: Muuriselle seuraaja jo syksyksi  21.6.2005. MTV3. Viitattu 30.11.2007.
8. ↑  Heliskoski valmentaa MM-karsinnat loppuun  25.7.2005. MTV3. Viitattu 30.11.2007.
9. ↑  Hodgson maajoukkueen peräsimeen elokuussa 2006  18.8.2005. MTV3. Viitattu 30.11.2007.
10. ↑  Hämäläinen iloitsi Hodgsonin löydöstä  19.8.2005. MTV3. Viitattu 30.11.2007.
11. ↑  Suomi jäi tasapeliin Armeniassa *palloliitto.fi*.  7.10.2006. Suomen Palloliitto. Viitattu 21.9.2011.
12. ↑   Suomen Palloliitto: *Litmanen löi alkutahdit Suomen voitolle* (11.10.2006)
13. ↑   FutisForum²: *Jari Litmanen: Armenia-peli pelattava Olympiastadionilla!* (11.11.06)
14. ↑   Suomen Palloliitto: *Suomi kaatoi täpärästi Armenian* (15.11.2006)
15. ↑   MTV3: *Benficalla kotka, Futismaajoukkueella huuhkaja* (8.6.2007)
16. ↑   (Arkistoitu – Internet Archive) HS: Suomi vei pisteen Belgradin illassa
17. ↑
18. ↑   (Arkistoitu – Internet Archive)
19. ↑  Suomi ja Espanja maalittomaan harjoitusottelussa *MTV3 Internet*.  17.10.2007. Viitattu 20.10.2007.
20. ↑  Palloliiton Hämäläinen pettyi juhlaottelun yleisömäärään *MTV3 Internet*.  18.10.2007. Viitattu 20.10.2007.
21. ↑  Palloliitolta Gladiaattorit-kunniakerho *Sonera Plaza*.  17.10.2007. Viitattu 20.10.2007. [vanhentunut linkki]
22. ↑  Kuqin pää piti EM-unelman elossa *MTV3.fi*.  17.11.2007. MTV Oy. Viitattu 21.9.2011.
23. ↑  Hodgson: Litmasen mukaanotto viisasta *MTV3.fi*.  18.11.2007. MTV Oy. Viitattu 21.9.2011.
24. ↑
25. ↑
26. ↑
27. ↑  Stuart Baxter Huuhkajien päävalmentajaksi  28.1.2008. Suomen Palloliitto. Viitattu 19.10.2009.
28. ↑  Group 4 FIFA.  Arkistoitu 8.4.2009. Viitattu 19.10.2009. (englanniksi)
29. 1 2  Finland FIFA.  Arkistoitu 12.3.2009. Viitattu 19.10.2009. (englanniksi)
30. ↑  Kippari-Hyypiälle sata täyteen  12.8.2009. Suomen Palloliitto. Viitattu 19.10.2009.
31. ↑  Johansson ei ole ehtinyt juuri merkkipaalua miettiä  13.10.2009. Suomen Palloliitto. Viitattu 19.10.2009.
32. ↑  Pelaajat Suomen Palloliitto. Viitattu 16.6.2015.
33. ↑  Suomi pelaa kunniasta  8.10.2009. MTV3. Viitattu 19.10.2009.
34. ↑  EURO 2012 qualifying draw in full  7.2.2010. UEFA. Viitattu 7.2.2010. (englanniksi)
35. ↑  Suomen Palloliitto - Miesten A-maajoukkue  2010. Suomen Palloliitto. Viitattu 18.10.2010.
36. ↑  Olli Huttunen päävalmentajana San Marino-ottelussa  9.11.2010. Suomen Palloliitto. Viitattu 9.11.2010.
37. ↑  Suomen maajoukkue teki uuden huonousennätyksen  17.11.2010. Helsingin Sanomat. Viitattu 17.11.2010. [vanhentunut linkki]
38. ↑  Mikael Forssell vei pelipallon palkintokaappiin  17.11.2010. Helsingin Sanomat. Viitattu 1.4.2011. [vanhentunut linkki]
39. ↑  Mixusta uusi päävalmentaja - viiden vuoden sopimus!
40. ↑  Miettinen, Ville: Ranska piti Suomen aisoissa Olympiastadionilla *Yle Urheilu*.  7.9.2012. Viitattu 29.6.2014.
41. ↑  Lehtonen, Samu: Eremenko junior ulos, Suomi puristi vajaalla tasapeliin *Yle Urheilu*.  12.10.2012. Viitattu 29.6.2014.
42. ↑
43. ↑  Mixu Paatelainen on saanut potkut
44. ↑  Ruotsalainen Hans Backe on uusi Huuhkaja-luotsi  12.8.2015. MTV Oy. Viitattu 6.12.2015.
45. ↑  Suomi romahti jalkapallon maailmanlistalla *www.iltalehti.fi*. Viitattu 9.4.2016.
46. ↑  Belgia tasoitti viime minuuteilla - Suomelta erinomainen jakso *www.iltalehti.fi*. Viitattu 2.6.2016.
47. ↑  Saksa löi Huuhkajat - Suomi jäi maaleitta *iltalehti.fi*. Viitattu 1.9.2016.
48. ↑  MM-kärsintä sai jatkoa – Huuhkajat hävisi taas *Ilta-Sanomat*.  12.11.2016. Viitattu 12.11.2016.
49. ↑  Markku Kanerva A-maajoukkueen päävalmentajaksi  12.12.2016. Suomen palloliitto. Viitattu 27.2.2017.
50. ↑  Markku Kanervalle jatkosopimus Huuhkajiin! Asetti heti Suomelle kovan tavoitteen *www.iltalehti.fi*. Viitattu 4.1.2020.
51. ↑  World Cup 2018 Qualifying *RSSSF*. Viitattu 11.12.2019.
52. ↑  Virtanen, Ari: HS-analyysi: Huuhkajien menestys rakentui vaivihkaa, mutta varmasti ja yllättävän nopeasti *Helsingin Sanomat*.  16.11.2019. Viitattu 11.12.2019.
53. ↑  European Championship 2020 - Qualifying - Group J *RSSSF*. Viitattu 11.12.2019.
54. ↑  Ville Väänänen: Me teimme historiaa – Suomi EM-kisoihin! *Ilta-Sanomat*.  15.11.2019. Viitattu 15.11.2019.
55. ↑  Huuhkaja-fanien rynnistys kentälle johti 10 000 euron sakkoihin Palloliitolle *Helsingin Sanomat*.  17.12.2019. Viitattu 17.12.2019.
56. ↑  Huuhkajat kohtaa Ruotsin kesäkuussa – tie kohti EM-kisoja hahmottuu *www.iltalehti.fi*. Viitattu 9.12.2019.
57. ↑  Suomen EM-turnaus päättyi – Huuhkajat matkaa torstaina kotiin *www.palloliitto.fi*.  2021-6-23. Viitattu 13.10.2021.
58. ↑  Is- Stt: Suomen MM-unelma murskaantui: Ranska tyylitteli voittoon, vaisu Bosnia ei auttanut – IS seurasi *Ilta-Sanomat*.  16.11.2021. Viitattu 17.11.2021.
59. ↑  Jalkapallo | Soiri upotti maaleillaan San Marinon, Galvez syötti maalin – "olimme kärsivällisiä" *Helsingin Sanomat*.  20.11.2023. Viitattu 26.11.2023.
60. ↑  UEFA.com: San Marino-Finland | Groups | European Qualifiers 2024 *UEFA.com*. Viitattu 26.11.2023. (englanniksi)
61. ↑  Huuhkajilla ikävä arpaonni! Wales vastaan EM-jatkokarsinnassa *Yle Urheilu*.  23.11.2023. Viitattu 26.11.2023.
62. ↑  Yrjö Lautela, Göran Wallén (toim.): *Rakas jalkapallo. Sata vuotta suomalaista jalkapalloa*, s. 81–83. Teos, 2007.
63. ↑  SPL:n ilme muuttui Palloliitto 31.12.2008.
64. ↑  Nikesta Palloliiton uusi varustepartneri Palloliitto 3.4.2014.
65. 1 2 3 4 5  Yrjö Lautela, Göran Wallén (toim.): *Rakas jalkapallo. Sata vuotta suomalaista jalkapalloa*, s. 365–405. Teos, 2007.
66. ↑  Huuhkajat kiri lopussa tasoihin Pohjois-Irlantia vastaan – Lod pirteä karsintadebyytissään YLE Urheilu 11.10.2015.
67. ↑  Wales rokotti vastahyökkäyksestä ja aiheutti Huuhkajille karvaan tappion Olympiastadionilla YLE Urheilu 3.9.2020.
68. ↑  *Jalkapallokirja 2017*, s. 196. Suomen Palloliitto, 2017.
69. ↑  Huuhkajien kotikentäksi Tampereen Ratina Olympiastadionin remontin ajaksi YLE Urheilu 2.10.2014.
70. ↑  Suomesta haettu hanakasti lippuja jalkapallon EM-turnaukseen YLE Urheilu 18.12.2019.
71. ↑  Suomen maajoukkueen kannattajat SMJK.
72. ↑  Joukkue Palloliitto.
73. ↑  Huuhkajat nimetty maaliskuun EM-jatkokarsintoihin  13.3.2024. Suomen Palloliitto. Viitattu 13.3.2024.
74. ↑  Taylor jää pois Huuhkajista  17.3.2024. Suomen Palloliitto. Viitattu 19.3.2024.
75. ↑  Squad Finland Transfermarkt. Viitattu 14.3.2023.
76. ↑  UEFA.com: Finland - UEFA EURO 2020 - Matches *UEFA.com*. Viitattu 8.7.2021. (englanniksi)
77. ↑  Fabra toimi valmentajana kahdessa ensimmäisessä karsintaottelussa.
78. ↑  Vakkila toimi valmentajana kolmessa ensimmäisessä karsintaottelussa. Lindholm toimi valmentajana lopuissa karsintaotteluissa.
79. ↑  Muurinen toimi valmentajana seitsemässä karsintaottelussa. Heliskoski toimi valmentajana lopuissa karsintaotteluissa.
80. ↑  Backe toimi valmentajana neljässä ensimmäisessä karsintaottelussa. Kanerva toimi valmentajana lopuissa karsintaotteluissa.
81. ↑  Laaksonen toimi valmentajana kolmessa ensimmäisessä karsintaottelussa. Rytkönen toimi valmentajana lopuissa karsintaotteluissa.
82. ↑  Rytkönen toimi valmentajana kolmessa ensimmäisessä karsintaottelussa. Malm toimi valmentajana lopuissa karsintaotteluissa.
83. ↑  Lindholm toimi valmentajana kahdessa ensimmäisessä karsintaottelussa. Ikäläinen toimi valmentajana lopuissa karsintaotteluissa.
84. ↑  Baxter toimi valmentajana kolmessa ensimmäisessä karsintaottelussa ja Huttunen sen jälkeen yhdessä. Paatelainen toimi valmentajana lopuissa karsintaotteluissa.
85. ↑  Baxter toimi valmentajana kuudessa karsintaottelussa. Kanerva toimi valmentajana lopuissa karsintaotteluissa.
86. 1 2  Huuhkajien kokoonpano huuhkajat.com. Viitattu 29.11.2022.
87. 1 2 3  Ari Virtanen: Miska Ylitolva teki historiaa Huuhkajissa.  *Helsingin Sanomat*, 27.3.2022, s. A33. Helsinki:  Sanoma Oyj. Artikkelin verkkoversio. Viitattu 29.3.2022.
88. ↑  *Jalkapallokirja 2020*, s. 218. Suomen Palloliitto, 2020.
89. ↑  Yrjö Lautela, Göran Wallén (toim.): *Rakas jalkapallo. Sata vuotta suomalaista jalkapalloa*, s. 365–405. Teos, 2007.

Kirjallisuutta
--------------

* Airio, Iina; Walden Timo: *Huuhkajat. Suomi-futiksen sankariaika*. Helsinki: Otava, 2010. ISBN 978-951-1-24121-8.
* Eerola, Antti: *Punapaidoista Huuhkajiksi. Suomen jalkapallomaajoukkueen historia*. Helsinki: Siltala, 2015. ISBN 978-952-234-250-8.
* Kanerva, Juha (toim.): *Jalkapallon pikkujättiläinen*. Helsinki: Werner Söderström Osakeyhtiö, 2003. ISBN 951-1-27037-7.
* Kanerva, Juha; Kasila, Markku; Lavikainen, Jouni; Rantala, Kalle; Tikander, Vesa: *Kivinen kisamatka. Miesten jalkapallomaajoukkueen historia*. Helsinki: Docendo, 2020. ISBN 978-952-291-799-7.
* Lautela, Yrjö; Wallén, Göran (toim.): *Rakas jalkapallo. Sata vuotta suomalaista jalkapalloa*. Helsinki: Teos, 2007. ISBN 978-951-851-068-3.
* Virtanen, Ari: *Oi Suomi on! Huuhkajien tie jalkapallon EM-kilpailuihin*. Helsinki: HS Kirjat, 2020. ISBN 978-952-365-018-3.

Aiheesta muualla
----------------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Suomen jalkapallomaajoukkue**.
* Viralliset nettisivut Palloliiton sivuilla
* Suomi UEFA:n sivuilla
* Suomi (Arkistoitu – Internet Archive) FIFA:n sivuilla

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Suomen jalkapallo |
| --- |
|  |
| Lajiliitto: Suomen Palloliitto · Ålands Fotbollförbund |
|  |
| Maajoukkueet | 

|  |  |
| --- | --- |
| Miehet | 
* Aikuiset
* U-21
* U-19
* U-18
* U-17
* U-16
* CP

 |
|  |
| Naiset | 
* Aikuiset
* U-20
* U-19
* U-18
* U-17
* U-16

 |
|  |
| Ahvenanmaa | 
* Miehet
* Naiset

 |

 |
|  |
| Sarjajärjestelmä | 

|  |  |
| --- | --- |
| Miehet | 
* Veikkausliiga
* Ykkösliiga
* Ykkönen
* Kakkonen
* Piirien sarjat
	+ Åländska Mästerskapen
	+ Kolmonen
	+ Nelonen
	+ Vitonen
	+ Kutonen
	+ Seiska

 |
|  |
| Naiset | 
* Kansallinen liiga
* Ykkönen
* Kakkonen
* Piirien sarjat:
	+ Kolmonen
	+ Nelonen
	+ Vitonen

 |

 |
|  |
| Cup-turnaukset | 

|  |  |
| --- | --- |
| Miehet | 
* Suomen Cup
* Alandia Cup
* Entiset:
	+ Liigacup
	+ Ålandscupen

 |
|  |
| Naiset | 
* Suomen Cup

 |

 |
|  |
| Suomen jalkapallon historia |

 |


|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Euroopan miesten jalkapallomaajoukkueet (UEFA) |
| --- |
|  |
| Nykyiset | 
* Alankomaat
* Albania
* Andorra
* Armenia
* Azerbaidžan
* Belgia
* Bosnia ja Hertsegovina
* Bulgaria
* Englanti
* Espanja
* Färsaaret
* Georgia
* Gibraltar
* Irlanti
* Islanti
* Israel
* Italia
* Itävalta
* Kazakstan
* Kosovo
* Kreikka
* Kroatia
* Kypros
* Latvia
* Liechtenstein
* Liettua
* Luxemburg
* Malta
* Moldova
* Montenegro
* Norja
* Pohjois-Irlanti
* Pohjois-Makedonia
* Portugali
* Puola
* Ranska
* Romania
* Ruotsi
* Saksa
* San Marino
* Serbia
* Skotlanti
* Slovakia
* Slovenia
* Suomi
* Sveitsi
* Tanska
* Tšekki
* Turkki
* Ukraina
* Unkari
* Valko-Venäjä
* Venäjä
* Viro
* Wales

 |
|  |
| Entiset | 
* Itä-Saksa
* Jugoslavia
* Neuvostoliitto
* Saar
* Serbia ja Montenegro
* Tšekkoslovakia

 |

 |

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| 

|  Olympiamaajoukkueet |
| --- |
|  |
| Suomen joukkue – Olympialaiset 1912
Gustav Holmström |
Jalmari Holopainen |
Viljo Lietola |
Knut Lund |
Gösta Löfgren |
Algoth Niska |
Artturi Nyyssönen |
Lars Schybergson |
Eino Soinio |
Kaarlo Soinio |
August Syrjäläinen |
Lauri Tanner |
Bror Wiberg |
Ragnar Wickström |
Jarl Öhman

Suomen joukkue – Olympialaiset 1936
M Salminen •
P Närvänen •
P Karjagin •
TM Lahti •
TM Malmgren (c) •
TM Kanerva •
H Lehtonen •
H Grönlund •
H Larvo •
H Gustafsson •
H Weckström
Varamiehet: M Halme •
P Lindbäck •
TM Pyy •
H Paakkanen •
H Sotiola
Valmentaja: Fabra

Suomen joukkue – Olympialaiset 1952
Olavi Laaksonen |
Åke Lindman |
Stig-Göran Myntti |
Veikko Asikainen |
Esko Valkama |
Erik Beijar |
Aulis Rytkönen |
Kalevi Lehtovirta |
Jorma Vaihela |
Nils Rikberg |
Olof Stolpe | |
Varamiehet: Mauno Rintanen |
Kurt Martin |
Seppo Pelkonen |
Sulo Parkkinen |
Tapio Pylkkönen |
Åke Pettersson | |
Valmentaja:Aatos Lehtonen

Suomen joukkue – Olympialaiset 1980
1 Isoaho |
2 Lahtinen |
3 Helin |
4 Virtanen |
5 Heikkinen |
6 Turunen |
7 Dahllund |
8 Pulliainen |
9 Himanka |
10 Tissari |
11 Alila |
12 Kataja |
13 Vilen |
14 Kuuluvainen |
15 Jalo |
16 Soini |
17 Rissanen |
Valmentaja Malm

 |

 |