|  |
| --- |
| Osa artikkelisarjaa: |
| TyöväenkulttuuriSuomessa |
| Punainen lippu. |
| * Historia

* Forssan ohjelma
* Vuoden 1905 suurlakko
* Punakaarti

 |
| * Yhteiskunta

| 
Järjestöt |
| --- |
| * SDP
* SKP
* SKDL
* SAK
* Työväenliike
* Naisasialiike
* Raittiusliike
* Työväen urheiluliike
* Ruotsalainen työväenliitto
* Ammattiyhdistysliike
* Torppariliike
* Osuustoimintaliike
 |
| 
Puhujat |
| * Eetu Salin
 |
| 
Arkistot |
| * Kansan Arkisto
 |

 |
| * Viestintä

| 
Äänenkannattajat |
| --- |
| * *Työmies* (1895–1918)
* *Kansan Lehti* (1898–1991)
* *Turun Päivälehti* (1898–2001)
* *Arbetaren* (1900–1907)
* *Työmiehen Illanvietto* (1902–2006)
* *Saimaan Sanomat* (1904–1985)
* *Kurikka* (1904–1954)
* *Sosialidemokraatti* (1906–1918)
* *Kansan Tahto* (1906–)
* *Arbetet* (1908–1918)
* *Demokraatti* (1918–)
* *Kommunisti* (1944–1990)
* *Vapaa Sana* (1944–1956)
* *Työkansan Sanomat* (1945–1956)
* *Kansan Uutiset* (1957–)
 |
| 
Aikakauslehdet |
| * *Sosialistinen Aikakauslehti* (1905–1991)
* *Tilanne* (1961–1966)
* *Ajankohta* (1967)
 |
| 
Kulttuurilehdet |
| * *Aikamerkki* (1928–1991)
* *Tulenkantajat* (1932–1939)
* *Kirjallisuuslehti* (1932–1938)
* *Kulttuurivihkot* (1973–)
* *Työväen Näyttämötaide*
* *Työn Sävel*
* *Työväen Musiikkilehti*
 |
| 
Toimittajat |
| * Yrjö Mäkelin
* Yrjö Sirola
* Helmer Adler
* Jarno Pennanen
* Pentti Holappa
 |

 |
| * Kirjallisuus

| 
Tietokirjat |
| --- |
| * *Työväen Kalenteri* (1893)
* *Vuosisadan Kynnyksellä* (1898)
* *Uuden Ajan Kynnyksellä* (1899)
* *Työväen Joulualbumi* (1916)
* *Työväen tietokirja*
* *Kiilan albumi*
 |
| 
Kaunokirjallisuus |
| * *Alhaisolaulut*
* *Äiti ja poika*
* *Torpeedo*
* *Min dikt*
* *Hårda sånger*
* *Taggiga lågor*
* *Stenkol*
* *Kenttä ja kasarmi*
* *Tehtaan varjossa*
* *Isänmaan ranta*
* *Isännät ja isäntien varjot*
 |
| 
Kustantajat |
| * Vihtori Kosonen
* Matti Vuolukka
* Alex Halonen
* Kössi Kaatra
* Juho Kujala
* Kansankulttuuri
 |
| 
Kirjailijat |
| * Axel Niklas Herlin
* Heikki Välisalmi
* Jussi Lonkainen
* Pekka Häkli
* Eetu Kivelä
* Elmer Diktonius
* Toivo Pekkanen
* Aku Rautala
* Ahti H. Einola
* Aleksanteri Ahola-Valo
* Hella Wuolijoki
* Elvi Sinervo
* Pentti Haanpää
* Iris Uurto
* Katri Vala
* Olavi Siippainen
* Raoul Palmgren
* Lauri Viita
* Väinö Linna
* Hannu Salama
* Christer Kihlman
* Alpo Ruuth
* Samuli Paronen
 |
| 
Runous |
| * O. V. Kuusinen
* T. S. Vehkakorpi
* Emil Lindahl
* Väinö Hupli
* Veikko Rajakoski
* Martta Salmela-Järvinen
* Viljo Kajava
* Arvo Turtiainen
* Kalevi Rahikainen
* Pentti Saarikoski
* Arvo Salo
* Matti Rossi
 |

 |
| * Taide

| 
Taiteilijaryhmät |
| --- |
| * Nuoren Voiman Liitto
* Tulenkantajat
* Kiila
 |
| 
Teatteri |
| * Suomen Työväen Näyttämö
* Suomen Työväen Teatteri
* Porin Työväen Teatteri
* Viipurin Työväen Teatteri
* Työväen Näyttämöiden Liitto
* KOM-teatteri
 |
| 
Näytelmät |
| * *Karu kamarani*
* *Tienhaarassa*
* *Ministeri ja kommunisti*
* *Laki ja järjestys*
* *Niskavuoren naiset*
* *Juurakon Hulda*
* *Justiina*
* *Lapualaisooppera*
 |
| 
Näyttelijät ja ohjaajat |
| * Työläiskynäilijäin Liitto
* Verneri Jokiruoho
* Kaarlo Valli
* Otto Oinonen
* Elli Tompuri
* Juhani Tervapää
* Urpo Lauri
* Marja Rankkala
* Tarmo Manni
* Ritva Arvelo
 |
| Musiikki |
| * *Punakaartin marssi*
* *Työväen marssi*
* *Kisällilaulu*
* *Taistojen tiellä*
* Rajamäen Pojat
* Suomen Työväen Musiikkiliitto
 |
| 
Säveltäjät |
| * Armas Maasalo
* Armas Järnefelt
* Väinö Pesola
* Väinö Haapalainen
* Emil Kauppi
* Eino Linnala
* Otto Kotilainen
* Einar Englund
* Matti Rautio
* Erkki Aaltonen
 |
| 
Kuvataiteilijat |
| * Onni Muusari
* Ola Fogelberg
* Lars Vickberg
* Y. Forsén
* Henry Ericsson
* Tapio Tapiovaara
* Sven Grönvall
* Mauri Favén
* Ahti Lavonen
* Mauri Heinonen
* Aimo Kanerva
 |

 |
| * Koulutus

| 
Järjestöt |
| --- |
| * Proletaarikirjailijain liitto
* Kulttuurityöntekijäin Liitto
* Tiedepoliittinen yhdistys
* Tutkijaliitto
* Kansan Sivistystyön Liitto
* Työväen Sivistysliitto
 |
| 
Opistot |
| * Sosialidemokraattinen puolueopisto
* Sirola-opisto
 |

 |
| * Tapahtumat

* Vappu
* Tampereen musiikkijuhlat

 |
| * n
* k
* m
 |

**Kirjailija- ja taiteilijayhdistys Kiila ry.** on vuonna 1936 perustettu suomalainen vasemmistolainen kulttuurijärjestö.

Kiilan toiminta on jatkunut 2000-luvulle asti, välillä hieman hiipuen, mutta viime vuosina*milloin?* taas aktivoituen. Toimittaja Matti Rinne on kirjoittanut Kiilan historian (Tammi 2006). Kiila on yhä yksi vasemmistohenkisen sivistyneistön keskustelufoorumeista.*lähde?*

Toimintansa aikana järjestö on julkaissut 15 albumia, jotka kokoavat yhteen yhdistyksessä vaikuttavien taiteilijoiden näkemyksiä ja tavoitteita. Ensimmäinen oli Kirjailijaryhmä Kiilan albumi 1937. Vuonna 2010 ilmestyi sarjakuvateemainen albumi "Raivoa ja lamaannusta" (Teos 2010). Kiilan puheenjohtajana toimii vuonna 2022 Shubhangi Singh.

Kiilalla on kaksi rahastoa, Katri Valan rahasto ja Olli Waittisen rahasto, joista jälkimmäisestä jaetaan stipendejä ansioituneille taiteilijoille. Kiila jakaa vuosittain Vuoden Kiila -palkinnon.

Historia
--------

Kiilan johtokunnan jäseniä maaliskuussa 1962 Hotelli Tornissa Helsingissä: vasemmalta Sven Grönvall, Arvo Turtiainen, Tapio Tapiovaara ja Jarno Pennanen.
### Alkuaika

Kiila perustettiin 1930-luvulla aikana, jolloin oikeistolainen ilmapiiri Suomessa oli voimistunut ja julkisen vasemmistolaisen liikkeen toimintaedellytyksiä oli huomattavasti kavennettu. Vasemmistolaisia kirjailijoita ei päästetty esimerkiksi Kirjailijaliiton jäseniksi ja painokanneoikeudenkäynnit olivat jatkuva riesa. Ennen yhdistyksen varsinaista perustamista oli samanhenkistä edistyksellistä toimintaa harrastettu jo muutamia vuosia. Kiilan ydinryhmä syntyi Jarno Pennasen toimittaman *Kirjallisuuslehden* ja Erkki Valan *Tulenkantajat*-lehden ympärille. Muita tunnettuja alkuaikojen kiilalaisia olivat mm. Katri Vala, Pentti Haanpää, Elvi Sinervo, Arvo Turtiainen, Viljo Kajava, Raoul Palmgren ja Otto Varhia.

### Avantgarde ja proletaari

Kiila julistautui edistyksellisen työväenkirjallisuuden lipunkantajaksi Suomessa. Sivistyneistötaustaiset kiilalaiset samastuivat työväenluokkaan, ja pitivät tavoitteenaan proletaarisen kirjallisuuden nostamista uudelle tasolle. Oppiakseen Kajava ja Turtiainen uurastivat kesätöissä työläisammatteissa. Sosialistisesta realismista ei kuitenkaan niin perustettu. Kiilalaiset halusivat parittaa avantgarden ja proletaarisen kulttuurin, eikä kansainvälisyydestä tingitty, toisin kuin isänmaallis-koskenniemiläisissä kirjallisuuskerhoissa. Kiilalaiset ammensivat Elmer Diktoniukselta, Vladimir Majakovskilta, Walt Whitmanilta ja ruotsalaisesta työväenrunoudesta. Myös rauhanaate ja fasisminvastaisuus yhdistivät alkukiilalaisia.

### Toisen maailmansodan aika

Yhdistyksen toiminta koostui alkuaikoina oman julkaisutoiminnan lisäksi kokouksista ja erilaisista teemailloista. Järjestön jäsenet olivat aktiivisesti mukana Helsingin Työväen Näyttämön toiminnassa. Ennen talvisotaa kiilalaiset olivat ehtineet julkaista jo yli 30 teosta. Sota-aika riepotteli kiilalaisia. Molotov–Ribbentrop-sopimus 1939 särki monen kiilalaisen myönteisen kuvan Neuvostoliitosta. Kiilan keskeiset jäsenet osallistuivat talvisotaan ja esimerkiksi elokuvaohjaaja Nyrki Tapiovaara kaatui rintamalla, mutta jatkosotaan asenne oli kielteinen. Monet Kiilan jäsenet joutuivat vankilaan, ensimmäisten joukossa Mauri Ryömä. Lisäksi jatko-sodan aikana vankilaan joutuivat Turtiainen, Palmgren, Sinervo, Pennanen ja Hella Wuolijoki – sodasta kieltäytymisestä tai osallistumisesta välirauhan aikana perustetun Suomi-Neuvostoliitto-Seuran toimintaan. Vankilassa ei kirjoituspaperia annettu, mutta Elvi Sinervo kirjoitti runoja vessapaperille. Sinervon runokokoelma Pilvet "ilmestyi" toiletti-paperille tekstattuna, kannet oli tehty vanginpuvusta.

### Kansandemokraatteihin lähentyminen

Sotien jälkeen Kiila nousi uudelleen ja yhdistyksen toiminta elpyi nopeasti samoin kuin julkinen vasemmistolainen liike. Jäsenmäärä nousi yli sataan alun vaatimattomasta parinkymmenen hengen ryhmästä. Mukaan varsinaisiksi jäseniksi otettiin nyt muitakin kuin kirjailijoita. Kiila läheni kansandemokraattista liikettä ja Suomen kansan demokraattista liittoa (SKDL). Kiilaan kuuluivat lähes kaikki SKDL:n keskeiset kulttuurinimet. SKDL:n ja Suomen kommunistisen puolueen (SKP) linjan jyrkennyttyä 1940-luvun lopulta lähtien ajautui osa kiilalaisista näiden kanssa ristiriitoihin, kun SKP:n kulttuuristalinistit pyrkivät hallitsemaan järjestöä. Kiila torjui sosialistisen realismin ja kääntyi modernismiin. 1950-luvulla Kiila oli ajankohdan tärkeimpiä ja monipuolisimpia taidejärjestöjä, joka esitteli esimerkiksi eksistentialismia ensimmäisenä Suomessa. Vuonna 1956 Kiila kannatti Unkarin kansannousua. 

### Radikalismin aika

1960-luvulla Kiila nousi jälleen tärkeään rooliin keskustelun herättäjänä. "Lapualaisoopperan sukupolvi" tunsi vetoa järjestön humaaniin vasemmistolaisuuteen. Esimerkiksi Pennasen vuosikymmenen alussa perustama *Tilanne*-lehti arvosteli kansandemokraattista liikettä terävästi. Lopulta Tilanteessa esiin nostetut aihepiirit tulivat myös SKDL:n keskusteluihin uudistuslinjan syntyessä. Toisaalta mukaan Kiilaan tuli nyt myös vasemmistolaisia SKDL:n ulkopuolelta. 1960-luvun Kiila otti kantaa protestoimalla esimerkiksi Vietnamin sotaa ja Tšekkoslovakian miehitystä. Myös Neuvostoliittoa kritisoitiin. Esimerkiksi kiilalainen Arvo Turtiainen puolusti Vladimir Dudintsevin romaania *Ei ainoastaan leivästä*, vaikka Nikita Hruštšov oli tuominnut sen. Yhdistyksen varapuheenjohtaja Arvo Salo valittiin eduskuntaan vuoden 1966 vaaleissa. Pentti Saarikoski oli Kiilan tunnetuimpia nimiä.

### Taistolaisvuodet

1970-luvulla Kiila jäi puoluepoliittisten kulttuuriyhdistysten (Kulttuurityöntekijöiden liitto (vähemmistökommunistit), Kulttuuridemokraatit (enemmistökommunistit) Kulttuurityöntekijäin sosialidemokraattinen yhdistys (SDP) varjoon, mutta aktiivit pitivät järjestöä pystyssä. 1971 ilmestyi Kiilan 35-vuotisalbumi (Eteenpäin, ETLP 309), jossa kiilalaiskirjoittajien tekstejä tulkitsivat mm. Arja Saijonmaa, Kalle Holmberg, Kaisa Korhonen, Kristiina Halkola ja Vesa-Matti Loiri. Lauluja oli Kiilan piirissä sävelletty tosin jo alusta alkaen. Ahtaimpina taistolaisvuosina autoritaaristen ja demokraattisten vasemmistolaisten kiistat näkyivät myös Kiilassa.

### Uusin aika

Kulttuuri-ilmapiirissa korostui 1980-luvulla yhteisöllisyyden sijasta yksilöllisyys, ja Kiila alkoi vaimentua. Poliittiset kulttuurijärjestöt haihtuivat 1990-luvulla, mutta Kiila jatkoi. Edelleen järjestö on reagoinut julkilausumin maailman tapahtumiin, järjestänyt muun muassa kirjallista Kiilaklubia säännöllisen epäsäännöllisesti sekä koonnut yhteen yhteiskunnallisesti suuntautuneita taiteilijoita.

Lähteet
-------

1. ↑  Kolbe, Laura (päätoim.): *Suomen kulttuurihistoria: 3, Oma maa ja maailma*, s. 307. Helsinki: Tammi, 2003. ISBN 951-31-1844-4.
2. ↑  Albumit Kiila. Viitattu 9.9.2022.
3. ↑  Johtokunta Kiila. Viitattu 9.9.2022.
4. ↑  Kajava etääntyi ryhmästä 1930-luvun lopussa (Lähde Kolbe, s. 307.)

Kirjallisuutta
--------------

* Kiilan juhlavuoden tapahtumakalenteri (2006).
* Kolu, Ere: *Aktivisti: Salaista sotaa Venäjän varjossa.* Toimittanut Ilpo Salonen. Tammi, Helsinki 2005. ISBN 951-31-3421-0

Aiheesta muualla
----------------

* Kirjailija- ja taiteilijayhdistys Kiila ry.
* *Voiman* artikkeli Kiilasta.
* Kiila hakuteoksessa *Uppslagsverket Finland* (2012). (ruotsiksi)

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Suomi (KANTO)
* Yhdysvallat
* Tšekki

 |

 |