**Yläpuolinen indeksointipilkku**, lyhyesti myös *indeksointipilkku* tai *pilkku*, on matematiikassa, luonnontieteissä ja kielitieteessä käytettävä merkki.

Tuottaminen
-----------

Unicode sisältää yhdeksän erilaista yläpuolista indeksointipilkkua. Näistä kahdelle on määritelty HTML-koodi.

| Merkki | Unicode-koodi | HTML-koodi | Nimi |
| --- | --- | --- | --- |
| ʹ | 02B9 |  | tarkkeenomainen yläpuolinen indeksointipilkku |
| ʺ | 02BA |  | tarkkeenomainen kaksinkertainen yläpuolinen indeksointipilkku |
| ′ | 2032 | &prime; | yläpuolinen indeksointipilkku |
| ″ | 2033 | &Prime; | kaksinkertainen yläpuolinen indeksointipilkku |
| ‴ | 2034 |  | kolminkertainen yläpuolinen indeksointipilkku |
| ⁗ | 2057 |  | nelinkertainen yläpuolinen indeksointipilkku |
| ‵ | 2035 |  | käännetty yläpuolinen indeksointipilkku |
| ‶ | 2036 |  | käännetty kaksinkertainen yläpuolinen indeksointipilkku |
| ‷ | 2037 |  | käännetty kolminkertainen yläpuolinen indeksointipilkku |

LaTeXissa yläpuolinen indeksointipilkku tuotetaan merkinnällä \prime, joka tulostaa merkin yksinään käytettynä tekstirivin korkuisena (\prime ). Merkki on asetettavissa ylä- ja alaindeksiksi normaaliin tapaan: esimerkiksi f\_\prime^\prime tulostuu muodossa f\_{\prime }^{\prime }.

Käyttö
------

Unicode-standardin mukaan tarkkeenomaisia indeksointipilkkuja käytetään kielitieteessä ja muita matematiikassa, luonnontieteissä sekä erilaisissa tekniikkaan liittyvissä asioissa. Tosin ulkoasultaan ne ovat keskenään samanlaisia kuin merkit, joiden Unicode-arvot ovat 02B9 ja 2032 sekä 02BA ja 2033.

### Matematiikka

Yläpuolisilla indeksointipilkuilla on matematiikassa monia eri merkityksiä eri asiayhteyksissä.

* Differentiaalilaskennassa niillä merkitään funktion derivaattoja. Esimerkiksi funktion *f*(x) ensimmäinen derivaatta on *f*′(x), toinen derivaatta *f*″(x), kolmas derivaatta *f*‴(x), neljäs derivaatta *f*⁗(x) ja niin edelleen.
* Joukko-opissa *A*′ voi tarkoittaa joukon *A* komplementtia.
* Todennäköisyyslaskennassa yläpuolinen indeksointipilkku voi tarkoittaa tapahtuman komplementtia, esimerkiksi P(*A*′) = 1−P(*A*).
* Lineaarialgebrassa yläpilkku voi tarkoittaa transpoosia.
* Yleisesti yläpilkku voi myös olla muuttujan nimen osa, jonka tehtävänä on vain erottaa eri muuttujia toisistaan: esimerkiksi geometrisessa kuviossa voi olla erikseen pisteet *P* ja *P*′.

### Mittayksiköt

Indeksointipilkkuja käytetään myös eräiden pituuden ja kulman, joskus ajankin mittayksiköiden tunnuksina. Pituusmerkintänä *yläpuolinen indeksointipilkku* (2032) ja *kaksinkertainen yläpuolinen indeksointipilkku* (2033) tarkoittavat jalkoja ja tuumia, eli merkintä 3′ 5″ tarkoittaa kolmea jalkaa ja viittä tuumaa. 

Kulman yksikkönä yläpuolinen indeksointipilkku tarkoittaa kulmaminuuttia eli asteen kuudeskymmenesosaa ja yläpuolinen kaksinkertainen indeksointipilkku kulmasekuntia eli kulmaminuutin kuudeskymmenesosaa. Esimerkiksi merkintä 10° 3′ 5″ tarkoittaa kymmentä astetta, kolmea kulmaminuuttia ja viittä kulmasekuntia. 

Toisinaan käytetään indeksointipilkkuja myös aikayksiköiden, minuutin ja sekunnin, merkintöinä, jolloin 3′ 5″ tarkoittaa 3 min 5 s. Tämä merkitsemistapa ei ole SI-järjestelmän eikä nykyisten standardien mukainen, mutta sitä näkee usein käytettävän esimerkiksi äänilevyissä osoittamassa kappaleiden kestoaikaa.

*Kolminkertaista yläpuolista indeksointipilkkua* (2034) käytetään Ranskassa ja Sveitsissä ilmaisemaan ranne- ja taskukellojen koneiston kokoa. Yksikköä kutsutaan nimellä *ligne*, ja sen vaihtoehtoinen tunnus on L. Yksi ligne on 2,2558291 millimetriä.

### Kielitiede

Kielitieteessä yläpuolisia indeksointipilkkuja käytetään translitteroinnissa ja ääntämisasun esittämisessä. Niistä on tarkoitettu kielitieteelliseen käyttöön *tarkkeenomainen yläpuolinen indeksointipilkku* (02B9) ja *tarkkeenomainen kaksinkertainen yläpuolinen indeksointipilkku* (02BA). Näistä ensiksi mainittu on ISO 9 -standardin mukainen translitteraatio kyrilliselle kirjaimelle ь ja jälkimmäinen kirjaimelle ъ. Englanninkielisissä sanakirjoissa, joissa ääntämisasua ei ilmaista IPA-merkein, ilmaistaan painollinen tavu sen perään sijoitetulla *tarkkeenomaisella yläpuolisella indeksointipilkulla*. Esimerkiksi sanan *syllabification* ääntämisasu voidaan ilmaista merkinnällä /si-labʹ-ə-fi-kayʹ-shən/. Normaali IPA:n mukainen esitys on /sɪˌlæbəfɪˈkeɪʃən/.

Lähteet
-------

1. 1 2  The Unicode Standard, Version 5.0. Spacing Modifier Letters,
2. ↑  The Unicode Standard, Version 5.0. General Punctuation,
3. ↑  Eurooppalaisen merkistön merkkien suomenkieliset nimet,  (Arkistoitu – Internet Archive)
4. ↑  Organisation internationale de normalisation, Translittération des caractères cyrilliques en caractères latins — Langues slaves et non slaves (ISO 9:1995),

Typografia

|  |  |
| --- | --- |
| Typografit ja kirjainmuotoilijat | 
* Jonathan Barnbrook
* Saul Bass
* Ed Benguiat
* Morris Fuller Benton
* Neville Brody
* Frederic Goudy
* Claude Garamond
* Eric Gill
* Tomi Haaparanta
* Nicolas Jenson
* Edward Johnston
* Donald Knuth
* Rudolf Koch
* Sami Kortemäki
* Zuzana Ličko
* William Morris
* Stanley Morison
* Jan Tschichold
* Carol Twombly
* Wolfgang Weingart
* Hermann Zapf
* Gudrun Zapf-von Hesse

 |
| Kirjaintyylit ja -lajit | 
* Anfangi
* Antiikva
* Arial
* Baskerville
* ITC New Baskerville
* Calibri
* Comic Sans
* Egyptienne
* Fraktuura
* Garamond
* Gill Sans
* Helvetica
* Palatino
* Times Roman
* Unsiaali
* Verdana

 |
| Merkit | 
* Alduksen lehti ❦
* Asteriski \*
* Ät-merkki @
* Englannin punta £
* Ampersandi &
* Jokerimerkki
* Kappaleen merkki ¶
* Luetelmamerkki
* Luettelo matemaattisista merkeistä
* Plus-miinusmerkki ±
* Promille ‰
* Prosentti %
* Pykälämerkki §
* Risti †
* Ristikkomerkki #
* Rub el Hizb ۞
* Tekijänoikeusmerkki ©
* Tilde ~
* Valuuttamerkki ¤
* Yläpuolinen indeksointipilkku

 |
| Suuntaukset | 
* Amerikan uusi aalto
* Dekonstruktivismi
* Postmodernismi
* Sveitsiläinen tyyli

 |
| Muut aiheet | 
* Aakkoslaji
* CamelCase
* Glyyfi
* Goottilaiset kirjaintyypit
* Kapiteeli
* Kirjain
* Kirjaintyyppi
* Kursiivi
* Ligatuuri
* Logo
* Lorem ipsum
* Orpo- ja leskirivit
* Painokirjaimet
* Sans-serif
* Serif
* TrueType
* Web Open Font Format
* X-korkeus
* Yliviivaus
* Ylleviivaus
* Ylä- ja alaindeksi

 |