**Alajõgi** eli *Välgi jõgi* on Virossa Itä-Virumaalla Alutagusen kunnassa virtaava 29 kilometriä pitkä joki, joka laskee Peipsijärven pohjoisrantaan. Se sijaitsee kokonaan Alutagusen alangolla.

Joen kulku
----------

Alajuoksulla jokena kohdeltu uoma on latva-alueella Ongassaaren kylässä sijaitsevassa Kõnnun kulmakunnalla Pikkjärvestä alkava kapea puro, joka varsin pian muuttuu ruopatuksi ja suoristetuksi ojaksi. Joki toimii useita kilometrejä metsäojien johto-ojana ja siksi sen luontainen uoma purona on ohitettu yli kuuden kilometrin matkalla. Kanavaksi miellettävä uoma seuraa ojien ruudukkomaista suunnitelmaa tehden välillä suorakulmaisia käännöksiä. Joen vanha uoma luikertelee metsässä sen rinnalla tehden pieniä mutkia edestakaisin. Joki on aivan suora myös ensimmäistä alavaa peltoaukeata ylittäessään. Vaikalan ja Poostikun kylissä alkaa joki taas seurata vanhaa uomaansa, mutta vielä nytkin sitä on oikaistu suurimpien mutkien kohdalla. Mutkat ovat syntyneet löysään maahan meanderoitumalla. Viimeinen muutaman kilometrin osuus tapahtuu metsäjokena ennen kuin se laskee Alajõen kylässä Peipsijärven pohjoisrantaan.

* Joen alajuoksua Alajõen kylässäJoen alajuoksua Alajõen kylässä
*

Valuma-alue, sivu-uomia ja järviä
---------------------------------

### Valuma-alue

Alajõen valuma-alueen pinta-ala on 154,5 neliökilometriä. Joen länsipuolella virtaavan Rannapungerja jõen valuma-alue sijaitsee kokonaisuudessaan sen luoteispuolella. Etelässä jokien välissä on muutama lyhyt oja kuten Rosseli oja ja Kauksi oja. Joen itäpuolella virtaa suuri Narvanjoki, jonka sivu-uomista Keetsemanni kraavin, Permisküla ojan ja Gorodenka ojan latva-alueet yltävät Alajõen valuma-alueelle asti. Etelässä mahtuu suurten jokien väliin lyhyet Karjamaa oja ja Tsistenka kraav, jotka myös laskevat Peipsijärveen.

### Sivu-uomia

Alajõen suurimpia sivu-uomia on lueteltu seuraavassa taulukossa. Virolaisessa vesistönimistössä *kraav* tarkoittaa kaivettua oja ja *peakraav* suurta kaivettua johto-ojaa.

| yhtyyAlajõgeen(km suusta) | Nimi | Pituus(km) | Valuma-alue(km²) | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 8 | Imatu oja | 15 | 33 |  |
| 11 | Jõemäe oja | 6 | 9 |  |
| 14 | Varesmetsa peakraav | 10 | 26 |  |
| 22 | Virussaare kraav | 3 | 7 |  |
|

### Järviä

Alajõen valuma-alueella on vain muutamia järviä, jotka ovat kaikki pieniä. Niiden lisäksi sijaitsee soilla runsaasti suolampia ja allikoita. Monet järvistä sijaitsevat alueen poikki kulkevan harjujaksolla (vir. *Iisaku–Illuka-oosistik*) tai sen vieressä. Tällaisia ovat Pikkjärv ja Ümmargune järv sekä lounaassa sijaitsevat Jõugajärvet Linajärv, Liivjärv ja Pesujärv. Näistä hieman erillään sijaitsee pieni Armise järv. Jõugajärvillä ei ole laskuojia, mutta niiden vesi suotuu pohjavetenä ilmeisesti myöhemmin pääuomaan. Suoalueella sijaitseva Imatu järv laskee Imatu ojaan.

Huomautuksia
------------

1. 1 2 3 4  Kohteen pituus, leveys ja ympäristön kasvillisuus, asutus ja nimistöä on tarkistettu tai mitattu Internetin Google-, Bing-, ACME- tai Yandex-karttapalvelusta käyttäen annettuja koordinaatteja.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5 6 7 8  Keskkonnaregister: Alajõgi (VEE1061300) *Keskonnainfo*. Tallinna, Viro:  Keskkonnaministeerium. Viitattu 21.10.2020. (viroksi)
2. ↑  Keskkonnaregister: Imatu oja (VEE1061700) *Keskonnainfo*. Tallinna, Viro:  Keskkonnaministeerium. Viitattu 21.10.2020. (viroksi)
3. ↑  Keskkonnaregister: Jõemäe oja (VEE1061600) *Keskonnainfo*. Tallinna, Viro:  Keskkonnaministeerium. Viitattu 21.10.2020. (viroksi)
4. ↑  Keskkonnaregister: Varesmetsa peakraav (VEE1061500) *Keskonnainfo*. Tallinna, Viro:  Keskkonnaministeerium. Viitattu 21.10.2020. (viroksi)
5. ↑  Keskkonnaregister: Virussaare kraav (VEE1061400) *Keskonnainfo*. Tallinna, Viro:  Keskkonnaministeerium. Viitattu 21.10.2020. (viroksi)