recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Kilta** on Keravan 2. kaupunginosa, joka sijaitsee keskustan länsipuolella ja Tuusulan rajan itäpuolella. Killan väkiluku oli vuoden 2014 lopussa 1 875 henkeä.

Alue on pinta-alaltaan kompakti ja tyypilliseksi lähiöksi varsin vehreä ja puistomainen*lähde?*. Rakennuskanta sisältää pääosin 1970–1980-luvuilla valmistuneita kerrostaloja sekä jonkin verran rivitaloja. Alueella sijaitsevat päiväkoti Konsti, Killan alakoulu sekä kaksiosainen koirapuisto. Alueen lähellä sijaitsevat Keravan terveyskeskus, urheilupuisto, uimahalli-maauimala sekä Alepa-ruokakauppa. Alueen länsipuolella on luonnonläheistä metsäaluetta, joka sijaitsee Tuusulan kunnan puolella.

Keravan keskustaan kertyy matkaa noin 1,5 km. Keskustaan pääsee linja-autolla, jonka reitti kulkee Tuusulantietä pitkin, ja Killan kohdalla on pysäkit.

Lähteet
-------

1. 1 2  Keravan karttapalvelu (Layer list -valikosta "Kaupunginosat" ja "Palvelukohteet") Keravan kaupunki, Paikkatietopalvelut. Viitattu 15.7.2017.
2. 1 2  Tilastokirja 2014Arkistoitu kopio (sivut 15–18) Keravan kaupunki.  Arkistoitu 11.8.2016. Viitattu 15.7.2017.
3. ↑  Kaupunginosat (Kerava-info) Keravan kaupunki.  Arkistoitu 14.7.2017. Viitattu 15.7.2017.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Kilta (Kerava)** Wikimedia Commonsissa

Keravan kaupunginosat

* Ahjo
* Alikerava
* Jokivarsi
* Kaleva
* Kaskela
* Keskusta
* Kilta
* Savio
* Sompio
* Ylikerava
**Międzyrzeczin piirikunta** (puol. *powiat międzyrzecki*) on Puolan piirikunta Lubuszin voivodikunnassa. Piirikunnan väkiluku oli vuoden 2019 lopussa 57 565. Se jakautuu kuuteen maalaiskuntaan, jotka ovat Bledzew, Międzyrzecz, Przytoczna, Pszczew, Skwierzyna sekä Trzciel. Piirikunnan hallinnollinen keskus on Międzyrzeczin kaupunki.

Międzyrzeczin piirikunnan pinta-alasta 52,6 prosenttia oli metsän peitossa vuonna 2018.

Międzyrzeczin piirikunnan työttömyysaste oli vuoden 2018 lopussa 9,4 prosenttia. Luku on huomattavan suuri koko Puolan työttömyysasteeseen verrattuna.

Piirikunnan väestöpyramidi 2014.
Vuoden 2019 lopussa Międzyrzeczin piirikunnassa oli 57 565 asukasta, joista 50,6 prosenttia naispuolisia ja 49,4 prosenttia miespuolisia. Puolan väestönlaskennassa 2011 väkiluvun laskettiin olevan 57 062 ja sen ennakoidaan vuoteen 2050 mennessä pienenevän 44 778 asukkaaseen. Alle 18-vuotiaiden osuus piirikunnan väestöstä oli vuoden 2019 lopussa 17,6 prosenttia, työikäisten 60,8 prosenttia ja eläkeikäisten 21,6 prosenttia väestön keski-iän ollessa 41,9 vuotta. Vuonna 2019 piirikunnassa syntyi 501 lasta.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10  Powiat międzyrzecki w liczbach *Polska w liczbach*. Viitattu 12.12.2020. (puolaksi)
2. ↑  Powiat Międzyrzecki Association of Polish Counties. Viitattu 12.12.2020. (puolaksi)
3. ↑  Territorial units (Territorial units layout -pudotusvalikosta valittaessa vaihtoehto "Administrative units", sitten alle avautuvasta luettelosta kohta "Lubuskie") Puolan tilastokeskus. Viitattu 12.12.2020. (puolaksi, englanniksi)
4. ↑  Powiat międzyrzecki (PDF) Zielona Góran tilastokeskus. Viitattu 12.12.2020. (puolaksi)
5. ↑  Mniejszości narodowe i etniczne oraz społeczność posługująca się językiem kaszubskim wg powiatów w 2011 r. Puolan sisäministeriö.  Arkistoitu 19.6.2021. Viitattu 12.12.2020. (puolaksi)

Lubuszin voivodikunnan vaakunaLubuszin voivodikunta
**Pääkaupungit: Gorzów Wielkopolski** ja **Zielona Góra**   

**Oman kuntansa muodostavat kaupungit:**  

Nowa Sól | Żary | Żagań | Kostrzyn nad Odrą | Gubin | Gozdnica | Łęknica | Otyń

**Maalaiskunnissa sijaitsevat kaupungit:**   

Świebodzin | Międzyrzecz | Sulechów | Słubice | Lubsko | Wschowa | Szprotawa | Krosno Odrzańskie | Drezdenko | Sulęcin | Strzelce Krajeńskie | Skwierzyna | Kożuchów | Witnica | Rzepin | Nowogród Bobrzański | Zbąszynek | Sława | Jasień | Bytom Odrzański | Czerwieńsk | Ośno Lubuskie | Babimost | Iłowa | Kargowa | Małomice | Dobiegniew | Nowe Miasteczko | Cybinka | Torzym | Trzciel | Lubniewice | Szlichtyngowa

**Piirikuntatason kaupungit:**   

Gorzów Wielkopolski | Zielona Góra

**Piirikunnat:**   

Gorzów | Krosno Odrzańskie | Międzyrzecz | Nowa Sól | Słubice | Strzelce-Drezdenko | Sulęcin | Świebodzin | Wschowa | Żagań | Żary | Zielona Góra
**Nordstjernan AB** on ruotsalainen, vuonna 1890 perustettu perheomisteinen sijoitusyhtiö. Yhtiötä hallitaan ruotsalaisen miljardöörisuvun säätiön (Axel och Margaret Ax:son Johnsons stiftelser) välityksellä. Säätiö omistaa kaksi prosenttia yhtiön osakepääomasta ja 98 prosenttia äänivallasta. Säätiön tavoitteena on olla Nordstjernan-yhtiön pitkäaikainen omistaja ja tukea Axel ja Margaret Ax:son Johnsonin jälkeläisiä. Yrityksen hallituksen puheenjohtajiin ovat 2010- ja 2020- luvulla kuuluneet esimerkiksi ruotsalaismiljardöörit Antonia Johnson ja hänen tyttärensä Caroline Berg. Yhtiön päätoimipiste sijaitsee Tukholmassa.

Sijoitusyhtiön pääkonttori sijaitsee Tukholmassa.
Yhtiön omistuksiin lukeutuu osakesijoituksia erityisesti teollisuuden, rakentamisen ja kiinteistöjen, terveyspalvelujen sekä jakelun ja kaupan aloilla. Vuoden 2021 lopussa Nordstjernan oli esimerkiksi 700 toimipisteessä Pohjoismaissa työllistävän terveyspalvelukonserni, pörssiyritys Attendon suurin omistaja yli 18 prosentin osakeosuudella. Nordstjernan oli myös rakennuskonserni, pörssiyritys NCC:n suurin osakkeenomistaja 17 prosentin osakeosuudella (48 prosentin ääniosuudella). Muovisia ruiskuvaluosia ja -tuotteita monissa maissa asiakkailleen valmistava Rosti on kokonaan Nordstjernanin omistama tytäryritys.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  About Nordstjernan nordstjernan.se. Viitattu 19.11.2022. (englanniksi)
2. 1 2  Contact us nordstjernan.se. Viitattu 19.11.2022. (englanniksi)
3. 1 2 3 4 5  Nordstjernan AB (myös välilehdet Decision-makers ja Closing information) largestcompanies.se. Viitattu 19.11.2022. (englanniksi)
4. ↑  Nordstjernan crunchbase.com. Viitattu 19.11.2022. (englanniksi)
5. 1 2  Business for public benefit nordstjernan.se. Viitattu 19.11.2022. (englanniksi)
6. 1 2 3 4  We develop leading high-quality companies (lisätietoja kunkin omistusosuudesta saa klikkaamalla yrityksen "ruutua" muualta kuin varsinaisen logon kohdalta) nordstjernan.se. Viitattu 19.11.2022. (englanniksi)
7. ↑  Major shareholders attendo.com. Viitattu 19.11.2022. (englanniksi)


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa | 
* VIAF

 |

 |
**Perinnöksiosto** eli **verolleosto** oli mahdollisuus hankkia omistusoikeus kruununtilaan maksamalla määrätty tilan veroja vastaava rahasumma valtiolle. Menettely yleistyi 1700-luvulla ja lakkasi Suomessa 1960-luvulla, kun viimeisetkin kruununtilat oli muutettu perintötiloiksi. Perinnöksioston kohteen tuli olla vakaalla asukasoikeudella hallittu kruununtila. Tällaisia olivat tavalliset kruununtilat, kruununrusthollit, kruununuutistalot, ratsuvelvolliset säterit, verollepannut torpat ja ulkopalstat.

Ensimmäiset määräykset perinnöksiostosta annettiin Juhana III:n aikana kuninkaallisella patentilla vuonna 1582. Perinnöksiostoa säätelevä asetus annettiin 1723. Aluksi tiloja myytiin kenelle tahansa, vaikka enemmistö ostajista oli kruununtilaa viljeleviä talonpoikia. Vuodesta 1789 lähtien vain heillä oli perinnöksiosto-oikeus. Tähän sääntöön oli tosin joitakin poikkeuksia. Kruununtilojen muuttaminen perintötiloiksi oli nopeinta Länsi-Suomessa. Suomen autonomian ajan alkaessa perintömaata oli jokseenkin yhtä paljon kuin kruununmaata.

Kruununtilan asukkaan ostaessa tilan perinnöksi perillisilleen hän sai menettelystä viranomaisen antaman perintökirjan. Perinnöksiostoa koskeva anomus ja määrätyt kuulutusrahat jätettiin lääninhallitukseen tai paikkakunnan nimismiehelle, joka toimitti ne lääninhallitukseen. Siellä laskettiin tilan hinta ja kirjoitettiin perintökirja.

Tilan hinta saatiin vuodesta 1741 lähtien laskemalla yhteen kolmen viimeisen vuoden veroesineiden arvo keskiverohinnan mukaan. Vuonna 1849 annetulla julistuksella hinnaksi määrättiin veroparselien kolminkertainen arvo. Veroparselien arvona pidettiin ostohakemusta edeltävän vuoden keskiverohintaa. Keskiverohintojen määrääminen lakkautettiin lailla 1930 ja tilan hinnaksi tuli kolminkertainen vuoden 1930 keskiverohinta. Vuonna 1951 säädetyllä lailla muutettiin sekamuotoistilojen kruununluontoiset osat viran puolesta ja ilmaiseksi perintöluontoisiksi. Sekamuotoistila oli tila, jossa oli sekä perintö- että kruununluontoista maata.

Vuonna 1963 perinnöksiosto-oikeus koski enää hieman yli tuhatta kruununtilaa. Lopullisesti vanhat, vuosina 1723 ja 1789 annetut säädökset kruununtilojen perinnöksi myymistä kumottiin vasta vuonna 1995 samalla, kun viimeiset vielä voimassa olleet säätyjen erioikeudet lakkautettiin.

Lähteet
-------

1. ↑  *Nykysuomen sanakirja,* WSOY 1951–1961, hakusana verolleosto.
2. ↑  *Suomalainen tietosanakirja,* Weilin+Göös 1989–1993, ISBN 951-35-4644-6, hakusana perinnöksiosto.
3. 1 2 3 4  *Otavan iso tietosanakirja,* Otava 1960–1965, hakusana perinnöksiosto.
4. 1 2  *Tietosanakirja,* Tietosanakirja-osakeyhtiö 1909–1919, hakusana perinnöksi-osto.
5. ↑  *Spectrum,* WSOY 1976–1983, ISBN 951-0-07239-7, hakusana maanomistus, osa 7 sivu 221.
6. ↑  *Iso tietosanakirja,* Otava 1931–1939, hakusana verolleosto.
7. ↑  *Iso tietosanakirja,* hakusana perinnöksiosto.
8. ↑  Laki verohinnantaksojen lakkauttamisesta sekä niihin sisältyvien hintojen perusteella suoritettavien valtion menojen vakauttamisesta, 232/1930, verohinnanpanot lakkautettiin vuodesta 1931 alkaen.
9. ↑  Laki säätyjen erioikeuksien lakkauttamiseta (971/1995) (Arkistoitu – Internet Archive)
**Keravan vanhussurmat** tapahtuivat Keravalla kesäkuun alussa 2001, kun nuorisojoukko tappoi erittäin väkivaltaisesti kaksi vanhahkoa miestä ja pahoinpiteli vakavasti yhden iäkkään naisen. Teossa oli mukana 17-vuotias poika, hänen 15-vuotias tyttöystävänsä sekä hänen 14-vuotias serkkunsa. Nuoret olivat käyttäneet muun muassa alkoholia ja butaania. Oikeuden mukaan uhrit tapettiin hakkaamalla.

Ensimmäinen henkirikos tapahtui Keravan keskustan tuntumassa aamuyöstä 3. kesäkuuta, kun 17- ja 14-vuotiaat serkkupojat olivat luvanneet opastaa 57-vuotiaan miehen johonkin baariin, mutta todellisuudessa tarkoituksena olikin ryöstää mies. Miestä oli lyöty, kaadettu maahan ja potkittu useita kertoja. 17-vuotias poika oli myös polkaissut uhria kaulaan. Vakaviin vammoihin kuolleelta uhrilta oli ryöstetty takki ja lompakko, jossa oli ollut runsaat 50 markkaa käteistä.

Toinen henkirikos tapahtui aamulla 5. kesäkuuta, jolloin rikoksessa mukana oli kahden edellisen lisäksi myös 15-vuotias tyttö. Uhriksi joutui 65-vuotias kalastajamies. Aluksi nuoret haastoivat miehen kanssa riitaa, minkä jälkeen he löivät ja potkivat uhrin kuoliaaksi. Tekovälineinään he käyttivät muun muassa puukkoa ja olutpulloja. Myös tämän teon tarkoituksena on epäilty ryöstöä. Vähän ennen kalastajan surmaa nuoret olivat pysäyttäneet pyöräilevän 75-vuotiaan naisen, minkä jälkeen he löivät ja potkivat naista niin ikään ryöstötarkoituksessa. Nuoret myös heittivät uhrin polkupyörän tämän päälle. Nainen joutui vuorokaudeksi sairaalaan, mutta hän selvisi vammoistaan.

Juttu käsiteltiin avoimin ovin, vaikka syytetyt olivat alaikäisiä. Oikeuskäsittelyn julkisuutta perusteltiin rikosten törkeydellä. Tuusulan käräjäoikeus tuomitsi 17-vuotiaan Tero Juhani Pennan 12 vuodeksi vankeuteen nuorena henkilönä tehdystä murhasta, taposta, törkeästä ryöstöstä ja törkeän ryöstön yrityksestä. Penna määrättiin lisäksi maksamaan korvauksia henkiin jääneelle uhrille ja kuolleiden omaisille. Hovioikeus korotti puukarahkoilla ja puukolla murhatun 64-vuotiaan miehen vaimolle maksettavaa kärsimyskorvausta 8 500 eurosta 14 000 euroon korkoineen. 15-vuotiaalle tytölle oli vaadittu rangaistusta avunannosta murhaan, sillä hän oli jälkimmäisen henkirikoksen tapahtuessa antanut puukon 17-vuotiaalle poikaystävälleen. 14-vuotias poika ei ikänsä puolesta ollut rikosoikeudellisessa vastuussa teostaan, mutta hänet oli otettu huostaan.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5  Keravan riehunnasta murha- ja tapposyyte *MTV Uutiset*.  30.10.2001. Viitattu 28.8.2019.
2. 1 2 3  Keravan riehunnasta murha- ja tapposyyte *Yle Uutiset*.  25.9.2001. Viitattu 28.8.2019.
3. 1 2  Keravan surmaajan tuomio säilyi ennallaan hovissa *Turun Sanomat*.  17.1.2003. Viitattu 28.8.2019.
4. ↑  Nuorten silmitön väkivalta Keravalla toi murhasyytteen *Turun Sanomat*.  29.10.2001. Viitattu 28.8.2019.
**Moderni koulutyttö** on taiteilija Helene Schjerfbeckìn öljyvärimaalaus kankaalle vuodelta 1928. Kooltaan maalaus on 66,5×50 cm ja se kuuluu Ateneumin taidemuseon Ester ja Jalo Sihtolan lahjoituskokoelmaan.

Helene Schjerfbeck maalasi *Moderni koulutyttö* -maalauksen epäsovinnaisesti. Maalauksessa nuoren naisen eleganttius ja pidättyväinen naisellisuus on keskeistä. Siinä on katsottu olevan viitteitä ranskalaiseen Marie Laurenc´iin, ja etenkin hänen Suzanne Girodia esittävään teokseensa, jossa hän yhtenäistää värisointeja samaan tapaan. Helene Schjerfbeck viittasi itse tämän maalauksen yhteydessä Manet`n *Folies-Bergéren baari*- maalaukseen kirjeessään ystävälleen Einar Reuterille vuonna 1930.

Lähteet
-------

1. ↑  Soili Sinisalo, 2003, teoksessa Insinöörin rakkaus – Ester ja Jalo Sihtolan lahjoituskokoelmateos. Ateneumin taidemuseo.s.99
2. ↑  *Helene Schjerfbeck – 150 vuotta*, s. 49. Helsinki: Ateneumin taidemuseo, 2012. ISBN 978-951-53-3438-1.

Aiheesta muualla
----------------

* Suomen Kansallisgalleria: Kokoelmat: Moderni koulutyttö.  (Arkistoitu – Internet Archive)
**Petiveriaceae** on pieni kasviheimo koppisiemenisten Caryophyllales-lahkossa. Heimon tunnetuimmat edustajat ovat verimarjat (*Rivina*).

Tuntomerkit
-----------

Heimoon kuuluu ruohoja, puita ja liaaneja. Toisin kuin kermesmarjakasveilla, niillä ei ole saponiineja, mutta solujen sisältämät oksalaattikiteet toimivat kasvinsyöjien ruokahalua torjuvina. Kukinto on terttu tai tähkä, joka saattaa olla haarainen; suvussa *Seguieria* kukat ovat yksittäin terminaalisesti. Joskus kukat ovat heikosti vastakohtaisia. Kehälehtiä on neljä, harvemmin viisi, heteitä vähintään neljä. Ponnet ovat H:n muotoisia. Kukassa ei ole mesiäistä. Emiön vartalo enemmän tai vähemmän puuttuu. Hedelmä on siivellinen, rakkomainen tai luumarja. Kromosomiluku n = 18, 54.

Levinneisyys
------------

Heimo kasvaa Keski- ja Etelä-Amerikassa, Karibialla sekä Itä-Australiassa, Uusilla-Hebrideillä ja Uudessa-Kaledoniassa.

Luokittelu
----------

Heimo sisällytettiin aiemmin kermesmarjakasveihin (Phytolaccaceae), mutta on osoittaunut, että läheisempää sukua niille ovat ihmekukkakasvit (Nyctaginaceae), joiden kanssa ne muodostavat yhteisen kladin Caryophyllales-lahkon Centrospermae-ryhmän evoluutiopuussa. Kladille on ominaista yksi emilehti ja laajentunut, pallomainen luotti.

### Suvut

Heimossa on yhdeksän sukua ja 13 lajia.

Suvut:

* *Gallesia* Casar
* *Hilleria* Vellozo (synonyymi: *Mohlana* Martius)
* *Ledenbergia* Moquin (synonyymi: *Flueckigera* O. Kuntze)
* *Monococcus* F. Mueller
* *Petiveria* L.
* *Rivina* L. – verimarjat
* *Schindleria* H. Walter
* *Seguieria* Loefling
* *Trichostigma* A. Richard (synonyymi: *Villamilla* Ruíz & Pavón)

* Petiveria alliacea*Petiveria alliacea*
* Hilleria latifolia*Hilleria latifolia*
* Ledenbergia seguierioides*Ledenbergia seguierioides*
* Trichostigma peruvianum*Trichostigma peruvianum*

*Petiveria* ja *Gallesia* ovat sipulintuoksuisia. Suvuissa *Monococcus* ja *Petiveria* on neljä kehälehteä, joiden asema on erilainen (diagonaalinen) kuin muissa heimon suvuissa (ortogonaalinen). *Petiveria*-suvun siemenaiheen sydän eli nukellus on erilainen kuin muiden sukujen.

Lähteet
-------

* Stevens, P. F. (2001 onwards). Angiosperm Phylogeny Website. Version 12, July 2012 [and more or less continuously updated since]. .

### Viitteet

1. ↑
2. ↑

Aiheesta muualla
----------------

* Suomen Lajitietokeskus: Petiveriaceae
**Martin Gustav Granholm** (s. 10. lokakuuta 1946 Pietarsaari) on suomalainen diplomi-insinööri ja eläköitynyt yritysjohtaja, joka on saanut teollisuusneuvoksen arvonimen.

Granholmin vanhemmat olivat diplomiekonomi Paul Lennart Granholm ja Karin Åsmus. Hän avioitui 1970 Pia Margaretha Fribergin kanssa. Granholm tuli ylioppilaaksi Jakobstads samlyceumista 1965 ja valmistui diplomi-insinööriksi Åbo Akademista 1971. Hän oli Oy Wilhelm Schauman Ab:n tutkimusinsinööri Pietarsaaren tehtailla 1970–1973, projekti-insinööri 1974–1976, käyttöpäällikkö 1976–1978, ostopäällikkö 1978–1985 ja materiaali- ja hallintojohtaja 1985–1989. Kymmene-yhtiön varatoimitusjohtaja Granholm oli 1989–1990, Wisaforest Oy:n toimitusjohtaja 1990–1992, Kymmene Oy:n toimitusjohtaja 1992–1996 sekä UPM-Kymmene Oyj:n varatoimitusjohtaja 1996–2003 ja konsernijohdon strateginen neuvonantaja 2004. Granholmilla on ollut myös useita asiantuntija- ja luottamustehtäviä, mukaan lukien Pietarsaaren kaupunginvaltuuston jäsenyys 1986–1989 ja kaupunginhallituksen jäsenyys 1988–1989 sekä toiminta Ruotsin konsulina Pietarsaaressa. Teollisuusneuvoksen arvonimen hän sai 2005.

Lähteet
-------

1. 1 2  Jensen-Eriksen, Niklas: Teollisuusneuvos Martin Granholm (1946–). *Suomen talouselämän vaikuttajat* -verkkojulkaisu (maksullinen). 18.12.2013. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura. Viitattu 15.1.2024.
2. ↑  Sellunkeittäjä.  *Keskipohjanmaa*, 25.4.2021, nro 111, s. 21. Kansalliskirjasto. Viitattu 15.1.2024.  (ei-vapaa)
Afrikan kehityspankin jäsenmaat.
Afrikan kehityspankin logo.
**Afrikan kehityspankki** (**AfDB**, engl. *African Development Bank*) on vuonna 1964 perustettu Yhdistyneiden kansakuntien alainen kehityspankki, jonka tarkoitus on edistää Afrikan taloudellista ja sosiaalista kehitystä. Pankin pääjohtajana on 1. syyskuuta 2015 alkaen toiminut nigerialainen ekonomi, entinen Nigerian maatalousministeri Akinwumi Adesina.

AfDB:n lisäksi kehityspankkiryhmään kuuluvat myös Afrikan Development Fund (ADF) ja Nigeria Trust Fund (NTF). Kehityspankilla on 77 jäsentä, joista 53 on Afrikan maita ja loput sijaitsevat Amerikoissa, Euroopassa ja Aasiassa. Myös Suomi on jäsen.

ADB-ryhmä on rahoittanut 2 885 operaatiota, kokonaisuudessaan 47,5 miljardin dollarin arvosta. Se on myös tukenut naisten roolia yhteiskunnassa, opetus- ja rakennereformeja ja tarjonnut apua esimerkiksi velkahelpotusten yhteydessä. Sen päämaja sijaitsee Abidjanin kaupungissa Norsunluurannikolla, mutta maan sisäisten levottomuuksien vuoksi väliaikainen päämaja on perustettu Tunisian pääkaupunkiin Tunisiin.

Lähteet
-------

1. ↑  Biography: Akinwumi Ayodeji Adesina African Development Bank Group.  Arkistoitu 14.3.2016. Viitattu 13.3.2016. (englanniksi)
2. ↑  Tausta: Afrikan kehityspankki vauhdittaa köyhimpien maiden kehitystä Ulkoasiainministeriö

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Afrikan kehityspankki** Wikimedia Commonsissa

* Afrikan kehityspankin verkkosivu (englanniksi)
Café del Mar flag
**Café del Mar** (vapaasti käännettynä *"kahvila meren ääressä"*) on kahvila/baari Sant Antoni de Portmanyssa, Ibizalla. Café del Mar on erityisesti tunnettu sen auringonlaskuista ja chillout-musiikista. Kesäisin turistit ja paikalliset kerääntyvät kahvilan eteen seuraamaan auringonlaskua ja kuuntelemaan taustalla soivaa musiikkia.

Historia
--------

Café del Marin kuuluisa auringonlasku Ibizalla
### Alku

*Café del Marin* perustivat Ramón Guiral, Carlos Andrea ja José Les 20. kesäkuuta 1980..

Musiikki
--------

Suuri ihmisjoukko kahvilan edessä
Café del Mar on maailmalla erityisen tunnettu sen tuottamista musiikkikokoelmista. Café del Marin musiikkia alettiin julkaista 80-luvun lopussa kaseteilla. Ensimmäinen virallinen "Café del Mar" CD julkaistiin vuonna 1994, joka sisälsi musiikkia maailmankuuluilta muusikoilta. Suuren menestyksen seurauksena Café del Marin kokoelmaa on tähän mennessä julkaistu jo 16 osaa

### Muusikot

Café del Mar kokoelmilla kuullaan musiikkia useilta eri muusikoilta ympäri maailman, myös Suomesta. Tunnetuimpiin kuuluu: Moby, Jean-Michel Jarre, Chicane, Underworld ja Thomas Newman.

Aiheesta muualla
----------------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Café del Mar**.
* Café del Marin virallinen kotisivu

Lähteet
-------

1. ↑  Café del Mar
2. ↑  Cafedelmarmusic.com The beginning
3. ↑  You Tube 25th anniversary DVD
4. ↑  Cafedelmarmusic.com The history of Cafe del Mar
**Oy Skoha Ab** (vuoteen 1935 asti **Suojeluskuntain Kauppa Oy**) oli suojeluskuntajärjestön vuonna 1927 perustama yritys, joka myi alun perin aseita, ampumatarvikkeita ja muita suojeluskuntavarusteita, sotien jälkeen Suomen Punaisen Ristin omistuksessa lähinnä ulkoilu-, retkeily- ja metsästysalan vaatteita ja välineitä. Se oli sekä tukku- että vähittäiskauppa ja kasvoi alansa suurimmaksi Suomessa.

Skohan päämyymälä sijaitsi vuodesta 1930 Helsingin nykyisen Makkaratalon paikalla sijainneessa Skohan talossa Helsingin päärautatieasemaa vastapäätä. Sivuliikkeitä sillä oli Helsingin Kalliossa sekä muissa Suomen suurissa kaupungeissa. Vuonna 1971 omistus siirtyi Punaiselta Ristiltä osuusliike Elannolle, joka teki Kaivokadun myymälästä jalkineliikkeen. Vuonna 1982 Skoha fuusioitiin Elannon aiemmin Valiolta ostamaan Hyvä Maku -yhtiöön (ent. Helsingin Meijeriliike).

Historiaa
---------

Suojeluskuntain Kauppa Oy – Skyddskårernas Handels Ab eli Skoha perustettiin Suojeluskuntain yleisesikunnan kokouksessa kesäkuussa 1927 yhdessä kahden muun yrityksen, Suojeluskuntain Ase- ja Konepaja-Osakeyhtiön (nyk. Sako) ja Suojeluskuntain Kustannus-Osakeyhtiön kanssa. Kaikkia kolmea yhtiötä varten perustettiin yhteinen hallintoneuvosto, jonka puheenjohtajaksi tuli senaattori P. E. Svinhufvud. Hän vetäytyi tehtävästä tasavallan presidentin virkakautensa 1931–1937 ajaksi, mutta palasi tehtävään ja toimi siinä kuolemaansa 1944 saakka.

Ennen talvisotaa Skohan suosituin myyntiartikkeli oli jalkaväenkivääri M/27 eli "pystykorva". Muita Skohan alkuaikoina myymiä aseita olivat Winchester-pienoiskiväärit, Leijona-tarkkuuskiväärit, Suomi-konepistoolit ja Maxim-konekiväärit. Nimeä Skoha käytettiin myös yhtiön omana asemerkkinä.

Moskovan välirauhansopimuksen 1944 mukaan suojeluskuntajärjestö oli lakkautettava, ja Skohan ja Sakon uudeksi omistajaksi tuli Suomen Punainen Risti. Kustannusyhtiö lakkautettiin kokonaan. Skohan talo purettiin vuonna 1965 Makkaratalon tieltä. Skohan myymälä toimi Makkaratalossa vielä vuoteen 1971 asti, jolloin uusi omistaja Elanto teki siitä kenkäkaupan.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5 6 7 8  Suojeluskuntain Kauppa Oy - Skyddskårernas Handels Ab *Pörssitieto-sivusto*. Viitattu 29.9.2018.
2. 1 2 3 4  Suuronen, Pekka: Skohan – uusi yökerho *Erälehti*.  21.4.2017. Viitattu 29.9.2018.
3. ↑  Pienoiskivääri Skoha Champion, Suomen Metsästysmuseo *Finna-tietokanta*.  Arkistoitu 29.9.2018. Viitattu 29.9.2018.
**Enni Sylvi Henriikka Nurmi** (s. 4. heinäkuuta 1998 Espoo) on suomalainen yleisurheilija, jonka päälaji on kilpakävely. Hän edustaa Espoon Tapioita ja häntä valmentaa Siw Karlström, aiemmin vuosina 2014–2021 Jani Lehtinen ja vuosina 2021–2022 Simon Baker.

Nurmi on voittanut 10 kilometrin kävelyssä kultaa Lappeenrannan Kalevan kisoissa 2019 ja Joensuussa 2022 sekä saavuttanut hopeaa Porin Kalevan kisoissa 2015 ja Jyväskylän Kalevan kisoissa 2018. Maantiekävelyn SM-kilpailuissa 20 kilometrin matkalla hän voitti kultaa vuonna 2022. Hän on saavuttanut 3 × 3 000 metrin kävelyviestissä SM-kultaa 2015, 2016, 2019, 2020, 2022 ja 2023, SM-hopeaa 2013 ja 2021 sekä SM-pronssia 2014. Sisäratojen SM-kilpailuissa hän saavutti 3 000 metrin kävelyssä kultaa 2016 ja 2023, hopeaa 2019 ja 2022 sekä pronssia 2015. 5 000 000 metrin kävelyssä hän sai SM-hopeaa 2024.

Nurmi sijoittui 10 000 metrin kävelyssä alle 20-vuotiaiden sarjassa 18:nneksi EM-kilpailuissa 2015 ja 27:nneksi MM-kilpailuissa 2016. Hän oli 20 kilometrin kävelyssä neljästoista alle 23-vuotiaiden EM-kilpailuissa 2019. Eugenen MM-kilpailuissa 2022 hän sijoittui 20 kilometrillä 29:nneksi ajalla 1.37.29  ja saman kesän Münchenin EM-kilpailuissa 15:nneksi ajalla 1.36.56.

Helmikuussa 2016 Nurmi käveli sisäradoilla 5 000 metrillä ajan 22.42,9, joka on Suomen halliennätys naisten, 22-vuotiaiden ja 19-vuotiaiden sarjassa. Edellinen ennätys oli Heli Nevanpään hallussa.

Henkilökohtaiset ennätykset
---------------------------

### Ulkoradat

| *Laji* | *Aika* | *Paikka* | *Päivä* |
| --- | --- | --- | --- |
| 3 000 m kävely | 12.56,23 | Espoo | 6. kesäkuuta 2016 |
| 5 000 m kävely | 21.43,44 | Helsinki | 4. syyskuuta 2022 |
| 10 000 m kävely | 47.30,82 | Canberra | 6. tammikuuta 2023 |
| 5 km kävely | 22.41 | Fredrikstad | 17. syyskuuta 2016 |
| 10 km kävely | 46.53 | Espoo | 6. toukokuuta 2022 |
| 20 km kävely | 1.34.56 | Laitila | 21. toukokuuta 2022 |
|

### Sisäradat

| *Laji* | *Aika* | *Paikka* | *Päivä* |
| --- | --- | --- | --- |
| 3 000 m kävely | 12.56,28 | Helsinki | 18. helmikuuta 2023 |
| 5 000 m kävely | 22.42,9 | Espoo | 14. helmikuuta 2016 |

Lähde

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5 6  Enni Nurmi Tilastopaja (vaatii kirjautumisen, maksullinen palvelu). Viitattu 4.10.2023.
2. ↑  Enni Nurmi vaihtoi Siw Karlströmin valmennukseen – Kononen otti Havan ja Määttäsen valmennusvastuun – Veikkola kuntoutuu Kuivisen johdolla *Yleisurheilu.fi*.  28.10.2022. Viitattu 6.1.2023.
3. ↑  Enni Nurmi luotti taktiikkaansa ja onnistui MM-debyytissään: "Viimeiset 6 kilometriä tuntuivat tosi pahalta" *Yleisurheilu.fi*.  15.7.2022. Suomen Urheiluliitto. Viitattu 17.7.2022.
4. ↑  Enni Nurmi käveli naisten Suomen ennätyksen *Yleisurheilu.fi*.  14.2.2016. Viitattu 15.2.2016.

  


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt Muokkaa Wikidatassa | 
* World Athletics
* Tilastopaja 🔒

 |

 |
**Omaishoito** on perheenjäsenen tai muun läheisen päivittäistä avustamista, jonka perusteena on sairaus, vamma tai muu erityinen hoivan tarve. Tällaista avustajaa kutsutaan omaishoitajaksi. Suomessa tuli voimaan laki omaishoidon tuesta vuonna 2006. Sen mukaan omaishoito on vanhuksen, vammaisen tai sairaan henkilön hoidon ja huolenpidon järjestämistä kotioloissa.

Omaishoidon tuki lakisääteinen sosiaalipalvelu, jolla tarkoitetaan vanhuksen, vammaisen tai sairaan kotona tapahtuvan hoidon ja huolenpidon turvaamiseksi annettavaa hoitopalkkiota ja palveluja. Edut määritellään hoito- ja palvelusuunnitelmassa, joka tehdään sen kunnan kanssa, jossa omaishoidon tukea anova asuu. Tuen myöntämiskäytännöissä on runsaasti kunnallisia eroavaisuuksia. Omaishoidon tukea saa 29 000 henkilöä *lähde?*.

**Omaishoitaja** on henkilö, joka on tehnyt omaisensa tai läheisensä asuinkunnan kanssa omaishoidon sopimuksen tämän hoivasta ja hoitotyöstä ja kantaa siitä pääasiallisen vastuun ensisijaisena hoitajana.*lähde?*

Lähteet
-------

1. ↑  Pilvi Nummelin: Verkosto tuo yhteen omaishoidon asiantuntijuutta.  *Epilepsialehti 2/2020*, 2020, s. 18-19.
2. ↑  Ajantasainen lainsäädäntö: Laki omaishoidon tuesta 937/2005 Edita. Viitattu 18.4.2020.
3. ↑  Laki omaishoidon tuesta, 2. pykälä, 1. kohta. (937/2005)

Kirjallisuutta
--------------

* Koistinen, Pertti: *Hoivan arvoitus*. Vastapaino 2003. ISBN 951-768-124-0
**Proskhion** (m.kreik. Πρόσχιον, myös *Proskheon*, m.kreik. Πρόσχεον; lat. *Proschium*) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (*polis*) Aitoliassa Kreikassa. Sen tarkkaa sijaintia ei tunneta. Proskhion esitetään esihistoriallisen Pylenen kaupungin perillisenä.

Maantiede
---------

Proskhionin kaupunki sijaitsi Thukydideen kuvauksen perusteella jossakin Pleuronin ja Kalydonin länsipuolella lähellä Akheloos-jokea, sen ja Euenos-joen välissä. Sen oletetaan sijainneen lähellä nykyistä Aitolikón kaupunkia, mutta sen tarkempaa paikkaa ei tunneta. William Martin Leake sijoitti kaupungin Arakynthos-vuoren länsirinteeseen nykyisten Aitolikón ja Angelókastron välille, lähelle Ellinikán Pyhän Georgioksen luostaria (*Moní Agíou Georgíou Ellinikón*).

Historia
--------

Antiikin aikaisen käsityksen mukaan Proskhion oli esihistoriallisen, Homeroksen *Iliaan* Laivaluettelossa esiintyvän Pylenen kaupungin perillinen. Strabonin mukaan pyleneläiset perustivat Proskhionin siirtämällä kaupunkinsa korkeampaan paikkaan, jolloin se sai myös uuden nimen. Myös proskhionlaiset esittivät kaupunkinsa hyvin vanhaksi, sillä kaupungissa oli pyhäkkö, jonka Herakleen sanottiin omistaneen Oineuksen juomanlaskijalle Kyathokselle, jonka oli vahingossa surmannut.

Proskhion on luetteloitu nykytutkimuksessa klassisen kauden polisten eli itsenäisten kaupunkivaltioiden joukkoon, vaikka sitä ei suoraan kutsutakaan polikseksi missään antiikin aikaisessa lähteessä. Luettelointi perustuu siihen, että proskhionlaisia mainitaan muualta löytyneissä piirtokirjoituksissa, joissa käsitellään polisten välisiä suhteita (*theorodokos*, *proksenia*). Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymejä *Proskheios* (Πρόσχειος) ja *Proskhieus* (Προσχιεύς).

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5 6  Hansen, Mogens Herman & Nielsen, Thomas Heine: "154. Proschion", *An Inventory of Archaic and Classical Poleis*. An Investigation Conducted by The Copenhagen Polis Centre for the Danish National Research Foundation. Oxford: Oxford University Press, 2004. ISBN 0-19-814099-1. (englanniksi)
2. 1 2 3 4 5  Smith, William: "Proschium", *Dictionary of Greek and Roman Geography*. Boston: Little, Brown and Company, 1854. Teoksen verkkoversio. (englanniksi)
3. ↑  Proschion *Pleiades*. Viitattu 4.10.2023. (englanniksi)
4. ↑  "55 Proschion?", *Barrington Atlas of the Greek and Roman World*. Princeton University Press, 2000. ISBN 978-0691031699. (englanniksi)
5. 1 2  Smith, William: "Pylene", *Dictionary of Greek and Roman Geography*. Boston: Little, Brown and Company, 1854. Teoksen verkkoversio. (englanniksi)
6. ↑  Thukydides: *Peloponnesolaissota* 3.102, 3.106.
7. ↑  Leake, William Martin: *Travels in Northern Greece*, s. 119. Vol. I. J. Rodwell, 1835. (englanniksi)
8. ↑  Ellinikán Pyhän Georgioksen luostarin sijainti: 38°29′46.6″N, 21°24′48.7″E.
9. ↑  Homeros: *Ilias* 2.639; Strabon: *Geografika* 10.2.6; Athenaios: *Deipnosofistai* 10.411a.
**Kangasalan kotiseutumuseo** on Kangasalla sijaitseva paikallismuseo. Se toimii vanhassa kivisessä viljamakasiinissa. Makasiini on rakennettu vuosina 1833–1835 ja se sijaitsee Kangasalan kirkkoa vastapäätä. Museo on perustettu vuonna 1958.

Kokoelmat
---------

Kokoelmat on saatu lahjoituksena pitäjäläisiltä, ja luetteloituja esineitä on n. 1700. Niistä n. 400 on luetteloitu Siiri-tietojärjestelmään.

Näyttelyt
---------

Näyttelyt on koottu kolmeen kerrokseen niin, että alakerrassa esitellään perinteistä talonpoikaiselämää aihepiireittäin. Näitä ovat mm. rakentaminen, metsästys, kalastus, kotitalous. Toisessa kerroksessa esitellään paikallishistorian erityispiirteitä nukkedioraamojen avulla. Oman dioraaman ovat saaneet mm. Kaarina Maununtytär Liuksialan kartanossa ja Kaarina Hannuntytär Vääksyn kartanossa 1500-luvun lopussa. Kolmannessa kerroksessa on esillä Jalmari Finnen esineistöä ja tuotantoa. Osa tilasta on varattu vaihtuville näyttelyille.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Kangasala-Seura ry. *www.kangasalaseura.net*. Viitattu 25.1.2019.
2. ↑  Tampereen museot *siiri.tampere.fi*. Viitattu 25.1.2019.


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Perustiedot Wikidatassa: Kangasalan kotiseutumuseo (Q60977147)ohje |
| --- |
|  |
| esiintymä kohteesta | kotiseutumuseo, paikallismuseo |
|  |
| valtio | Suomi |
|  |
| sijaitsee hallinnollisessa yksikössä | Kangasala |
|  |
| katuosoite | Tapulintie 4, 36200 Kangasala |
|  |
| koordinaatit | 61°27′53″N 24°04′10″E﻿ / ﻿61.4645837°N 24.0693551°E﻿ / 61.4645837; 24.0693551 |
|  |
|  |

 |
**Tp 45** (*Torped 45*) on niin kutsuttu kevyt torpedo. Tp 45 saapui asetyyppinä käyttöön vuonna 1995. Valmistaja on Saab Bofors Dynamics. Asetta käytetään ensi sijassa ASW-aseena eli sukellusveneitä vastaan, mutta sitä voidaan käyttää myös vihollisen pinta-aluksia vastaan. Sen omamassa on 320 kg, pituus 2,85 m ja läpimitta 40 cm. Torpedon tehokas toimintamatka on +/-20 km. Ohjaustapa on hydroakustinen ohjaus sekä tietokone-avusteinen lankaohjaus. Torpedo voidaan laukaista rannikkopuolustuksen kiinteistä maa-asemista, sukellusveneistä, merivoimien pinta-aluksista ja taisteluhelikoptereista. Käyttäjämaita ovat Pakistan, Ruotsi ja Suomi.

Tp 45:n seuraaja, Tp 47 on jo hyväksytty Suomen merivoimien asekalustoon.

Lähteet
-------

* (Arkistoitu – Internet Archive)
* 
* (englanniksi) (archive.org:in sivu)

Aiheesta muualla
----------------

* (englanniksi)

### Viitteet

1. ↑   (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi) Viitattu 16.9.2018.

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.   
Alkuperäinen artikkeli: en:Torped 45
**Pihla Hannele Hokkanen** (s. 23. tammikuuta 1993 Hyvinkää) on suomalainen estejuoksija. Hän on vuodesta 2023 lähtien edustanut Jyväskylän Kenttäurheilijoita ja hänen valmentajinaan toimivat Kalle Husso (2018–) ja Jani Pekkola (2023–).

Kalevan kisoista Hokkanen on saavuttanut pronssia 3 000 metrin estejuoksusta vuonna 2022. Maastojuoksun SM-kilpailuista hän on saavuttanut joukkuekilpailun kultaa vuonna 2019 (Kuopion Reipas) sekä hopeaa vuosina 2021, 2022 (Kuopion Reipas) ja 2023 (Jyväskylän Kenttäurheilijat). Viestijuoksun SM-kilpailuissa hän on saanut 4 000 metrin viestissä hopeaa 2023.

Hokkanen edusti Suomea alle 20-vuotiaiden EM-kilpailuissa Tallinnassa 2011. Estejuoksun karsinnassa hän oli oman alkueränsä 12. mikä ei riittänyt finaalipaikkaan. Aikuisten maaottelussa hän kilpaili ensimmäisen kerran 2022.

Ennätyksikseen Hokkanen on juossut 1 500 metrillä 4.34,57 (2023), 3 000 metrillä 10.00,64 (2023), 3 000 metrin esteissä 10.27,79 (2022) ja 5 000 metrillä 17.30,43 (2023).

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Pihla Hokkanen Tilastopaja (vaatii kirjautumisen, maksullinen palvelu).


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt Muokkaa Wikidatassa | 
* World Athletics
* Tilastopaja 🔒

 |

 |
Silta kuvattuna pohjoisen suunnasta nähtynä.
**Tähtiniemen silta** on Heinolassa sijaitseva liittorakenteinen vinoköysisilta, joka valmistui Heinolan ohitustien ohella marraskuussa 1993. Sen kautta kulkee valtatien 4 liikenne nelikaistaisena moottoritienä. Silta ylittää Ruotsalaisen Tähtiniemen kohdalta. Vaakasuunnassa kaareva silta on Heinolan vaikuttava maamerkki.

Mitat
-----

Tähtiniemen silta on kokonaispinta-alaltaan (20 929 m²) Suomen suurin ja kokonaispituudeltaan toiseksi pisin Raippaluodon sillan jälkeen. Sen kokonaispituus on 924 metriä ja hyötyleveys 22 metriä, pohjoispäässä liki 30 metriä. H-kirjaimen muotoinen pyloni ulottuu 105 metrin korkeuteen järven pinnasta. 12-aukkoisen sillan pisin jänne on 165 metriä, toiseksi pisin on 127 metriä.

Rakenne
-------

Suunnittelukilpailuvaiheessa sillan pyloni oli terästä, mutta se toteutettiin teräsbetonisena. Pyloni on paikallavalua ja tehty kiipeävällä muottikalustolla. Sillan kannen tukena on kaksi sillan pituussuuntaista teräksista hitsattua palkkia, joiden korkeus on noin 3,3 metriä, lisäksi niiden välissä on sekundäärinen kannatin. Pääpalkkien väli on 14 metriä. Silta kannen teräsrunkoon kuuluu vielä poikittainen teräspalkisto. Kannen teräsrakenne työnnettiin paikoilleen perinteisesti maatukien takaa vaiheittain siirtäen. Sillan kansilaatta on valettu 45 osassa. Koska pääpalkit ovat korkeita, vinoköysiä on vain kuusi kummallakin siltakannen reunalla, paksuimmat köydet ovat halkaisijaltaan noin 200 millimetriä. Vinoköydet on sijoitettu harppumaisesti eli samansuuntaisesti.

Tekijät
-------

Tähtiniemen silta perustuu Tielaitoksen vuonna 1988 järjestämään rakennusinsinööritaitokilpailuun. Kilpailu oli kutsukilpailu neljälle toimistolle, ehdotuksia tuli kaikkiaan 10. Kilpailun voitti oululainen suunnittelutoimisto SuunnitteluKortes ehdotuksellaan *Heinolan Tähti*. Toimisto saksalaisine kumppaneineen myös suunnitteli sillan. Suunnittelusta vastasivat insinööri Algot Kettunen, tekniikan lisensiaatti Esko Järvenpää ja insinööri Pentti Pohjola. Vinoköysiosuuden ja pylonin pääsuunnittelija on diplomi-insinööri Wilhelm Zellner saksalaisesta insinööritoimisto Leonhart, Andrä und Partner GmbH:sta. Suunnittelukilpailuvaiheessa oli konsulttina myös diplomi-insinööri, arkkitehti Jussi Tervaoja. Sillan teräsrakenteet toimitti ja asensi ylivieskalainen PPTH Teräs. Muutoin sillan urakoi YIT-Yhtymä, joka suunnitteli itse sillan vedenalaiset paalutetut peruslaatat. Tähtiniemen sillan rakentaminen maksoi yhteensä 165 miljoonaa markkaa.

Lähteet
-------

* Aitta, Seppo (vast.toim.): *Siltojemme historia*. Suomen Rakennusinsinöörien Liitto RIL, 2009. ISBN 951-758-446-6.

### Viitteet

1. ↑  Aitta 2004, s. 496–497
2. 1 2 3 4 5  Aitta 2004, s. 248
3. 1 2  Aitta 2004, s. 249
4. ↑  Karppinen, Lasse: SuunnitteluKortes luottaa vientiin: 40-vuotias toimisto aikoo kasvaa tänäkin vuonna.  *Kaleva*, 24.6.2003, s. 15. Oulu:  Kaleva Kustannus Oy. Artikkelin verkkoversio. Viitattu 14.2.2010. [vanhentunut linkki]

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Tähtiniemen silta** Wikimedia Commonsissa
C&A-myymälä Berliinissä
C&A-myymälä Alankomaiden Sneekissä.
**C&A** on hollantilainen koko perheen käyttövaatteisiin erikoistunut vaatekauppaketju, jolla on noin tuhat liikettä eri Euroopan maissa sekä Turkissa, Egyptissä ja Kiinassa sekä Brasiliassa. Sen tuotemerkkeihin kuuluvat *Angelo Litrico, Canda, Clockhouse, Here+There, Palomino, Rodeo, Westbury, Yessica, Yessica Pure* ja *Your Sixth Sense*.

Yrityksen perustivat vuonna 1841 veljekset Clemens ja August Brenninkmeijer alun perin tekstiilitehtaaksi. Heidän sukunsa oli käynyt tekstiilikauppaa jo 1600-luvulta asti kotikaupungistaan Saksan Mettingenistä.

Yritys toimii Alankomaissa, Belgiassa, Brasiliassa, Egyptissä, Espanjassa, Italiassa, Itävallassa, Kiinassa, Kroatiassa, Luxemburgissa, Meksikossa, Puolassa, Portugalissa, Ranskassa, Romaniassa, Saksassa, Serbiassa, Slovakiassa, Sloveniassa, Sveitsissä, Tanskassa, Tšekissä, Turkissa, Unkarissa ja Venäjällä sekä Brasiliassa. C&A oli vuodesta 1922 mukana myös Britannian kaupunkikeskustoissa ja ostoskeskuksissa, mutta joutui vetäytymään sieltä vuonna 2001 menetettyään asemia paitsi perinteisille vaatevalmistajille kuten Hennes & Mauritz ja Marks & Spencer, myös supermarketketjujen kuten Tescon ja Asdan monipuolistuville vaatevalikoimille. Vuonna 2009 C&A vetäytyi Argentiinan markkinoilta.

Alankomaiden rikkaimpiin kuuluva Brenninkmeijerin perhe omistaa C&A-ketjun Sveitsiin perustamansa Cofra Holding AG:n kautta. Perheen jäsenet myös asuvat nykyisin Sveitsissä sen Alankomaita edullisemman verotuksen takia. *lähde?*

Lähteet
-------

1. ↑  C&A, Clean Clothes, cleanclothes.org, viitattu 13.9.2014.
2. 1 2  Peltola, Heikki: *Palveluloisto ja kiehtomisen aito taito, Kaupan keinot hyperkilpailussa*, s. 209. Helsinki: Edita, 2007. ISBN 9789513749422.
3. ↑  C&A – a success story (Arkistoitu – Internet Archive), C&A.
4. ↑  C&A quits UK, BBC News 15.6.2000.
5. ↑  C&A, a sad tale of the high-street store that went from Coats and 'Ats to Closure and Acrimony, The Independent 16.6.2000. Viitattu 13.9.2014.
6. ↑  Brenninkmeijers Still Netherlands' Richest Family (Arkistoitu – Internet Archive), NIS News 6.11.2003.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **C&A** Wikimedia Commonsissa
**OneDrive** tai virallisesti **Microsoft OneDrive** (aiemmin *SkyDrive*, *Windows Live SkyDrive* ja *Windows Live Folders*) on tiedostojen säilytys- ja jakopalvelu, joka kuuluu Microsoftin palvelukokonaisuuteen. OneDrive sisältyy muihin Microsoftin palveluihin, kuten Officeen, Windows-käyttöjärjestelmään ja Windows Phone -puhelimiin. Palvelun avulla käyttäjä voi synkronoida tiedostonsa tietokonepilveen ja sitten käyttää niitä suoraan verkkoselaimesta ja muilta laitteilta. Palveluun kirjaudutaan Microsoft-tilillä. Tiedostoja voi ensisijaisesti tarkastella vain se, joka on tallentanut ne palveluun, mutta tiedostoja voi jakaa muiden tarkasteltavaksi ja muokattavaksi. Julkisesti jaettujen tiedostojen katsominen ei vaadi Microsoft-tilin käyttöä.

Palvelussa on vanhoilla, viimeistään 22. huhtikuuta 2012, palvelun käytön aloittaneilla käyttäjillä ilmaista tallennustilaa 25 gigatavua. Myöhemmin rekisteröityneillä maksutonta tilaa on viisitoista gigatavua. Yhden tiedoston koko on verkkoselaimella siirrettäessä enintään 300 megatavua ja tietokoneohjelmalla synkronoitaessa kaksi gigatavua. Verkkoselaimella toimiva käyttöliittymä on toteutettu HTML5-tekniikalla.

Tietokoneen tiedostoja voi synkronoida OneDriveen Windows Vista- ja Windows 7 -käyttöjärjestelmissä sekä Mac OS X -käyttöjärjestelmässä OneDrive-työpöytäsovelluksella. Windows 8.1 -tietokoneissa toiminto on integroitu käyttöjärjestelmään. Uudemmissa Office-paketin tuotteissa voi tiedostoja lähettää ja muokata suoraan Onedrive-palvelimelle. Älypuhelinsovellus on saatavilla Windows Phone-, iOS- ja Android-käyttöjärjestelmiin, joista iOS-versio on optimoitu myös iPadille. Lisäksi Xboxille on oma OneDrive-sovelluksensa.

Katso myös
----------

* Windows Live

Lähteet
-------

* Official Windows Live SkyDrive -tiimin blogi (Arkistoitu – Internet Archive) *Windows Live Spacesissa*
* Windows Live -ohjeet

### Viitteet

1. ↑  Connecting your apps, files, PCs and devices to the cloud with SkyDrive and Windows 8 (.aspx) *blogs.msdn.com*.  Arkistoitu 24.2.2012. Viitattu 22.1.2023. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Microsoft OneDrive

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
**Hiroshi Suzuki** (jap. 鈴木 弘, *Suzuki Hiroshi*; 12. marraskuuta 1933 Yokohama, Japani – 16. tammikuuta 2020 Las Vegas, Nevada, Yhdysvallat) oli japanilainen jazzpasunisti.

Suzuki muutti Yhdysvaltoihin 38-vuotiaana soittaakseen orkesterinjohtajan sekä rumpalin Buddy Richin kanssa. Suzuki asui Las Vegasissa. Vuonna 1975 hän palasi Japaniin ja äänitti esikoisalbuminsa *Cat* (1976) viisi kappaletta. Albumi julkaistiin 26. heinäkuuta 1976, muttei saanut merkittävää huomiota. Albumi on myöhemmin saanut merkittävämpää huomiota ja vuonna 2015 Columbia Records julkaisi sen uudelleen.

Suzuki kuoli 16. tammikuuta 2020 Las Vegasissa. Hän oli kuollessaan 86-vuotias.

Diskografia
-----------

### Studioalbumit

* *Cat* (1976)

Lähteet
-------

1. 1 2  Bischoff, Björn: Hiroshi Suzuki - The unknown with the trombone | HHV Mag *HHV Mag*.  27.6.2021. Viitattu 29.1.2022. (englanniksi)
2. ↑  Johnson, Brandon: Hiroshi Suzuki’s "Romance" is in Love with Modern Music *The Gleaming Sword*.  1.8.2020. Viitattu 29.1.2022. (englanniksi)
3. ↑  Hiroshi Suzuki Obituary Dignity Memorial. Viitattu 7.3.2022. (englanniksi)


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Taiteenala Muokkaa Wikidatassa | 
* MusicBrainz

 |

 |
**Mette Baas** (s. 10. syyskuuta 2000 Lavia) on suomalainen pikajuoksija, joka edustaa Joensuun Katajaa. Vuoteen 2021 asti hän edusti Veitsiluodon Kisaveikkoja. Häntä valmentavat Petra Stenman ja Antti Mero. Vuosina 2011–2022 häntä valmensi Jani Hirsivaara.

Kalevan kisoissa Baas on voittanut 400 metrin juoksussa mestaruuden vuosina 2020, 2021 ja 2023 sekä saanut hopeaa 2022. 200 metrillä hän saavutti hopeaa 2021. Sisäratojen Suomen-mestaruuskilpailuissa Baas on saanut 200 metrillä kultaa 2021 ja pronssia vuonna 2020. 400 metrillä hän sai kultaa vuonna 2021 ja hopeaa vuonna 2020. Viestijuoksun SM-kilpailuissa hän on saavuttanut 4 × 400 metrin viestissä kultaa vuosina 2018 ja 2020, hopeaa vuosina 2016, 2021 ja 2022 sekä pronssia 2019. 4 × 100 metrin viestissä hän on saavuttanut kultaa 2021 sekä pronssia 2019, 2022 ja 2023.

Hän karsiutui alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa 2018 sekä 400 metrin että 4 × 400 metrin viestin alkuerissä. Tallinnan alle 23-vuotiaiden EM-kilpailuissa 2021 hän sijoittui 400 metrillä seitsemänneksi. Hän karsiutui 400 metrin ja 4 × 400 metrin viestin alkuerissä Münchenin EM-kilpailuissa 2022. Budapestin MM-kilpailuissa 2023 Baas jäi niin ikään 400 metrin alkueriin.

Henkilökohtaiset ennätykset
---------------------------

| Laji | Aika | Paikka | Päivä |
| --- | --- | --- | --- |
| **100 m** | 11,67 | Lahti | 25.5.2022 |
| **200 m** | 23,56 | Kuortane | 17.6.2023 |
| **400 m** | 52,45 | Lahti | 29.7.2023 |

Lähteet
-------

1. ↑  Mette Baas hakee kehitysharppaa Stenmanin ja Meron valmennuksessa: "On ollut kivaa harjoitella näillä ohjelmilla" *Yleisurheilu.fi*.  18.11.2022. Viitattu 5.5.2023.
2. 1 2 3  Mette Baas Tilastopaja (vaatii kirjautumisen, maksullinen palvelu).


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt Muokkaa Wikidatassa | 
* World Athletics
* Tilastopaja 🔒

 |

 |
**Jasmin Susanna Showlah** (s. 30. toukokuuta 1989 Helsinki) on suomalainen pikajuoksija, joka edustaa HIFK:ta. Showlahia valmentaa Lars Fagerholm. Hänen valmentajanaan toimi 2019–2022 Olli-Pekka Mykkänen ja 2013–2019 Atte Pettinen. Sitä ennen Showlahia valmensi Anne Suoranta.

Saavutukset
-----------

Aikuisten SM-kilpailuista Showlah on saavuttanut ulkoradoilta hopeaa 100 metrin juoksusta (2010) sekä kolme kultaa, neljä hopeaa ja kaksi pronssia 4 × 100 metrin viestijuoksusta ja yhden hopean 4 × 400 metrin viestijuoksusta. Sisäratojen SM-kilpailuissa hän on saavuttanut 60 metrin juoksussa kultaa 2016 ja kolme pronssia, 200 metrin juoksussa yhden hopean sekä viestijuoksussa kultaa 2017, kolme hopeaa ja yhden pronssin.

Ainoa arvokisaedustus Showlahilla on 19-vuotiaiden MM-kisoissa vuonna 2008, jossa hän juoksi 100 metrin alkuerissä 37. sijalle ajalla 12,08.

Henkilökohtaiset ennätykset
---------------------------

Lähde: Tilastopaja
### Ulkoradat

| *Laji* | *Aika* | *Paikka* | *Päivä* |
| --- | --- | --- | --- |
| 60 m | 7,57 | Riihimäki | 13. heinäkuuta 2013 |
| 100 m | 11,75 | Espoo, Leppävaara | 2. kesäkuuta 2013 |
| 200 m | 24,48 | Vaasa | 28. heinäkuuta 2013 |
|

### Sisäradat

| *Laji* | *Aika* | *Paikka* | *Päivä* |
| --- | --- | --- | --- |
| 60 m | 7,43 | Rovaniemi | 22. helmikuuta 2014 |
| 100 m | 12,09 | Espoo | 17. helmikuuta 2015 |
| 200 m | 24,34 | Helsinki | 16. helmikuuta 2014 |
| 200 m (ylipitkä rata) | 24,86 | Mustasaari | 22. helmikuuta 2009 |
|

Lähteet
-------

1. ↑  Showlah, Jasmin: ASICS FrontRunner - Ensimmäinen ASICS FrontRunner-vuosi pakettiin ja treenikuulumisia! *ASICS FrontRunner*.  31.12.2022. Viitattu 3.6.2023.
2. 1 2 3  Jasmin Showlah Tilastopaja (vaatii kirjautumisen, maksullinen palvelu).
3. ↑  Kolme suomalaista selviytyi junioreiden MM-finaaliin

Aiheesta muualla
----------------

* Jasmin Showlah Kansainvälinen yleisurheiluliitto.  (englanniksi)
* Jasmin Showlah Twitterissä

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt Muokkaa Wikidatassa | 
* World Athletics

 |

 |