recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Paukkajanvaaran uraanikaivos** sijaitsi Enossa Pohjois-Karjalassa ja se oli toiminnassa 1958–1961. Uraanikaivos löytyi 1957 lähetetyn kansannäytteen perusteella. Malmia louhittiin toiminta-aikana 40 325 tonnia ja sen uraanipitoisuus oli keskimäärin 0,14 %. Uraania tuotettiin yhteensä 40 tonnia. Kaivoksen omisti Atomienergia Oy 1957–1973. Paukkajanvaaran kaivos jäi pilottivaiheeseen ja niinpä myös louhitut malmimäärät olivat pieniä.

Kaivoksen toiminta kuitenkin lopetettiin ennen aikojaan jolloin radioaktiivisia aineita levisi laajalle ympäristöön, kun kukaan ei hoitanut kaivoksen siivoustöitä.*lähde?*

Säteilyturvakeskuksen vuonna 1984 tekemässä selvityksessä säteilyarvot olivat alueella vielä yli 20 vuotta kaivoksen sulkemisen jälkeen 0,9–9,3 µSv/h. Luonnollinen taustasäteily Suomessa vaihtelee välillä 0,04–0,30 µSv/h. 

Paukkajanvaara oli Suomen ensimmäinen sisäinen radiologisen saastumisen tapahtuma uraanikaivostoiminnassa. 

Malmia louhittiin kahdesta paikasta. Kunnansuon esiintymän yläosa louhittiin avolouhoksena 1958–1959 ja Mårtenssonin esiintymä louhittiin ensin avolouhoksena 1958–1959 ja sitten maan alla aina 40 metrin syvyyteen saakka 1960–1961. Loppuvaiheessa kaivoskuilu oli 96 metriä syvä, ja siitä lähti louhintatunneleita ainakin 40 ja 60 metrin syvyyksistä. Uraanimalmin alkurikastus tehtiin kaivoksella ja rikaste kuljetettiin sitten tynnyreissä pääasiassa Ruotsiin. Kaivos suljettiin kesällä 1961. Tuotantorakennukset purettiin 1970-luvun lopulla.

Suljettu kaivosalue kunnostettiin 1993 Säteilyturvakeskuksen aloitteesta. Mårtenssonin esiintymän kaivoskuilu räjäytettiin umpeen ja jätealue tasattiin sekä peitettiin 1,5–2 metrin paksuisella moreeni- ja savikerroksella. Näiden avulla luodaan biologis-mekaaninen suodatin, joka estää uusien, keinotekoisesti luotujen aktivoitumis- ja hajoamistuotteiden tytärnuklidisarjojen leviämisen luontoon. Saven ollessa luonnostaan raskasmetalleja sitova, voidaan luoda myös kemiallis-mekaaninen sidosmekanismi aineiden biologisen ja kemiallisen leviämisen hidastamiseksi.

Katso myös
----------

* Sidosenergia
* Talvivaaran kaivoksen uraanipäästöt

Lähteet
-------

* STUK-B-VALO 61 (Arkistoitu – Internet Archive) 1984 tutkimus
* Geological Survey of Finland uranium Database : Paukkajanvaara (Arkistoitu – Internet Archive)
* GTK Tietoaineisto : Suomen kaivosteollisuus : Uraanikaivokset (Arkistoitu – Internet Archive)
* Säteilyturvakeskus: Uraanikaivokset
* Alfred Colpaert : The Forgotten Uranium Mine of Paukkajanvaara, North Karelia, Finland. Nordia Geographical Publications 35: 2, 31–38
**Kingsley’s Adventure** on Psygnosisin kehittämä ja julkaisema toimintaseikkailupeli. Peli on julkaistu vuonna 1999 PlayStationille.

Tarina
------

Tarina alkaa siitä, että Hedelmämaata ja Porkkanalinnaa on kohdannut onnettomuus: Häijy Kiisseli (kokiksi tekeytynyt taikuri) on varastanut kuningattaren taikaoppaan ja muuttanut Hedelmämaata suojelleet ritarit omiksi kätyreikseen (Pimeyden ritarit). Valtakunta on sekasorron partaalla ja tarvitsee sankaria. Orpo ketunpoika Kingsley, ritarikokelas, on Hedelmämaan viimeinen toivo. Apunaan Kingsleyllä on miekka ja varsijousi, ja tarinan edetessä hän saa muitakin apuvälineitä, jotka kuuluvat todellisen ritarin varustukseen.

Vastaanotto
-----------

Peli on saanut *Pelit*-lehden arvostelussa arvosanaksi 75/100.

Lähteet
-------

1. ↑  Kingsley's Adventure *Playstation*. Sony Interactive Entertainment LLC. Viitattu 17.3.2020. (englanniksi)
2. ↑  Paananen, Tytti: Kingsley's Adventure (PSone) – Kettumainen juttu  1.7.1999. Pelit. Viitattu 9.7.2019.

Aiheesta muualla
----------------

* *Kingsley’s Adventure* MobyGamesissa (englanniksi)
* Viralliset sivut (Arkistoitu – Internet Archive)
**Pohjoismainen museoliitto** (ruots. *Nordiska museiförbundet*, tansk./norj. *Nordisk Museumsforbund*) on yhdistys, jonka jäseniksi ovat tervetulleita kaikenikäiset museoammattilaiset sekä museotoiminnasta kiinnostuneet kaikista Pohjoismaista, Suomesta ja Ahvenanmaalta, Ruotsista, Norjasta, Tanskasta, Färsaarilta ja Grönlannista sekä Islannista. Jäsenet voivat olla sekä yksityishenkilöitä että yhteisöjä. Myös opiskelijat ja eläkeläiset ovat tervetulleita. Jokaisessa maassa toimii osasto, jota johtaa työvaliokunta. Suomessa osasto on järjestäytynyt yhdistykseksi, jonka nimi on Pohjoismainen Museoliitto Suomi ry.

Liitto perustettiin vuonna 1915. Tuolloin sen nimi oli Skandinaavinen museoliitto Skandinaviska museiförbundet ja se oli ensimmäisiä pohjoismaista kulttuuriyhteistyötä harjoittavia yhteisöjä. Liiton aatteelliset juuret olivat tuolloin 1800-luvun poliittisessa skandinavismissa. Sata vuotta myöhemmin, vuonna 2015 Kööpenhaminassa pidetyssä juhlakonferenssissa, jäsenet päättivät muuttaa nimeksi Pohjoismainen museoliitto, koska pohjoismaisuus kuvaa käsitteenä parhaiten liiton toimintaa ja tarkoitusta.*lähde?*

Pohjoismainen museoliitto toimii Pohjoismaiden kulttuuri-, taide- ja luonnonhistoriallisten museoiden ja niiden työntekijöiden yhteisenä verkostona. Liiton tarkoitus on edistää museoalan pohjoismaista yhteistyötä ja ammatillisia kontakteja. Ytimessä on moniammatillisen osaamisen, kokemusten ja visioiden vaihto. Moniammatillisuus toteutuu erityisesti konferensseissa ja seminaareissa, joissa yhteisiä kysymyksiä käsitellään monipuolisesti eri näkökulmista.

Liitto järjestää kahden tai kolmen vuoden välein jossakin Pohjoismaassa konferenssin, johon kuuluu luentoja, työpajoja ja retkiä. Jokainen osasto järjestää välivuosina omaa ohjelmaa kuten museokäyntejä ja esitelmiä, mutta myös yhteistä ohjelmaa järjestetään, varsinkin virtuaalisesti.

Konferenssi on järjestetty viimeksi Kööpenhaminassa 2015, Helsingissä 2018, Falstadissa ja Stiklestadissa 2021 ja Tukholmassa 2023.

Kirjallisuutta
--------------

* *Kulturel nordisme i hundrede år*, jubilæumsbog i anledning af de 100 år 1915-2015.  ISBN 978-87-87375-32-0

Aiheesta muualla
----------------

* Yhdistyksen nettisivut (ruotsi)
* Yhdistyksestä facebook.com
**El Tarfin maakunta** (arab. ولاية الطارف‎) eli wilaya on hallintoalue Algerian koillisosassa. Sen keskus on El Tarfin kaupunki. Maakunnan pinta-ala on 2 912,65 neliökilometriä. Asukkaita on 474 000 henkeä (vuonna 2019, arvio).

El Tarfin maakunta rajoittuu etelässä Souk Ahrasin, lounaassa Guelman ja lännessä Annaban maakuntiin, pohjoisessa Välimereen ja idässä Tunisiaan. Maisemaa leimaavat kapea rannikkovyöhyke, tasanko sekä etelän metsät ja vuoret. Seudulla vallitsee välimerenilmasto. Kuuma ja kuiva kausi kestää toukokuusta lokakuuhun ja leuto ja kostea kausi marraskuusta huhtikuuhun. Vuotuinen sademäärä on 1 300 millimetriä.

Maakunta jakautuu hallinnollisesti 7 piirikuntaan eli daïraan, joihin kuuluu 24 kuntaa. Piirikuntien keskukset ovat Ben Mhidi, Besbes, Bouhadjar, Bouteldja, Dréan, El Kala ja El Tarf.

El Tarfin kautta kulkee Algerista Tunisian rajalle johtava valtatie A2. Maakunnan länsiosassa Souk Ahrasin ja Annaban välinen rautatie. Lähin lentokenttä sijaitsee Annabassa. El Kalan kunnassa toimii kaksi kalastussatamaa.

Maakunnan pääelinkeinot ovat maa- ja metsätalous sekä matkailu. Tärkein viljelykasvi on tomaatti. El Tarfissa toimii Chadli Bendjedidin yliopisto.

Nähtävyyksiin kuuluvat El Kalan kansallispuisto järvineen, kuumat lähteet, dolmenit sekä historialliset ja arkeologiset kohteet.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5 6  Monographie Wilaya d’El Tarf *Aniref*. Viitattu 3.3.2024.

AlgeriaAlgerian maakunnat

* Adrar
* Aïn Defla
* Aïn Témouchent
* Alger
* Annaba
* Batna
* Béchar
* Béjaïa
* Béni Abbès
* Biskra
* Blida
* Bordj Badji Mokhtar
* Bordj Bou Arreridj
* Bouira
* Boumerdès
* Chlef
* Constantine
* Djanet
* Djelfa
* El Bayadh
* El Meghaïer
* El Meniaa
* El Oued
* El Tarf
* Ghardaïa
* Guelma
* Illizi
* In Guezzam
* In Salah
* Jijel
* Khenchela
* Laghouat
* Mascara
* Médéa
* Mila
* Mostaganem
* M’Sila
* Naâma
* Oran
* Ouargla
* Ouled Djellal
* Oum el Bouaghi
* Relizane
* Saïda
* Sétif
* Sidi Bel Abbès
* Skikda
* Souk Ahras
* Tamanrasset
* Tébessa
* Tiaret
* Timimoun
* Tindouf
* Tipaza
* Tissemsilt
* Tizi Ouzou
* Tlemcen
* Touggourt
FLOSS Manualsin logo.
**FLOSS Manuals** on vuonna 2006 perustettu voittoa tuottamaton säätiö. Säätiö keskittyy avoimen lähdekoodin ohjelmien dokumentaatioon. 

FLOSS Manualsin käyttämä kirjoitustyökalu on Booktype, joka on kehitetty kirjojen kollaboratiivista kirjoittamista varten. Useimmat käyttöoppaat on lisensoitu GNU GPL:en mukaan. 

Lisäksi FLOSS Manualsin toiminta eroaa tavallisesta wikistä siinä mielessä, että uusia oppaita ei aina kirjoiteta verkossa tapahtuvana tuntemattomien ihmisten välisenä yhteistyönä, vaan booksprint-nimellä tunnetuissa kirjoitustapahtumissa, joissa joukko ihmisiä kokoontuu samaan huoneeseen muutamaksi päiväksi kirjoittamaan oppaan.

Kuka tahansa voi lisätä materiaalia FLOSS Manualsiin. Muokkaukset eivät ole reaaliaikaisia - ylläpitäjä julkaisee ne FLOSS Manualsin etusivulla, kun muokkaukset ovat valmiina. Näin lukijat eivät kohtaa 'puolivalmista' sisältöä. 

Oppaita voi lukea verkkosivuilla ja ne voi ladata ilmaiseksi EPUB ja PDF -muodoissa. Lisäksi oppaiden painettuja versioita voi tilata Lulu-kirjakaupasta. Suomessa oppaita on jaeltu myös VALO-CD:llä.

Suomenkielinen FLOSS Manuals
----------------------------

FLOSS Manuals on alun perin ollut englanninkielinen. Vuonna 2009 FLOSS Manualsista julkaistiin suomenkielinen lokalisaatio. 

Suomenkielisen sivuston toiminta jouduttiin lopettamaan vuonna 2015 vähäisen osallistujamäärän ja resurssipulan vuoksi. 

Suomenkielisiä oppaita voi vielä lukea kansainvälisen FLOSS Manualsin sivuilla.

Suomenkieliset oppaat
---------------------

Suomenkielisessä FLOSS Manualsissa julkaistiin esimerkiksi seuraavat oppaat.

| Ohjelmatyyppi | Opas |
| --- | --- |
| Toimisto | Firefox • LibreOffice • OpenOffice |
| Internet | Internet-tietoturvan perusteet |
| Kääntäminen | Tekstitys |
| Video | OGG Theora • Kino • GTranscode • HandBrake • Avoin mediatuotanto • OpenShot |
| Vapaat verkkopalvelut | FLOSS Manuals |
| Grafiikka | Alchemy • Inkscape • Scribus |
| 3D | Blender |
| Blogit | WordPress |
| VOIP | Linphone |
| Suoratoisto | MuSE |
| Linux | Komentorivin perusteet |
| Audioeditointi | Audacity |
| Kirjojen tuotanto | Booktype |
| Ohjelmointi | Processing |
| Kartastot | OpenStreetMap |

Lähteet
-------

1. ↑  FLOSS Manuals tuo avoimen lähdekoodin oppaat Suomeen *kauppalehti.fi*.  Arkistoitu 4.3.2016. Viitattu 26. joulukuuta 2015.
2. ↑  FLOSS Manuals (Suomi) *fi.flossmanuals.net*.  Arkistoitu 29.10.2012. Viitattu 26. joulukuuta 2015.

Aiheesta muualla
----------------

* FLOSS Manuals suomeksi
* FLOSS Manuals englanniksi
Reposaareen haudattujen ulkomaalaisten merimiesten muistomerkki.
**Reposaaren hautausmaa** on Porin Reposaaressa sijaitseva hautausmaa. Ensimmäinen hautaus alueelle on suoritettu 1897. Vuonna 2006 otettiin käyttöön uusi laajennusosa. Hautausmaan erikoisuus on, että sen vanha osa muodostuu kokonaan purjelaivojen 1600-luvulta alkaen saarelle tuomasta painolastimaasta. Sanonnan mukaan Reposaaren vainajat on tämän johdosta haudattu "vieraan maan multiin".

Reposaaren hautausmaalla sijaitsee muun muassa kuvanveistäjä Kalervo Kallion tekemä laivanvarustaja Werner Hacklinin muistomerkki *Nuorukainen ja ankkuri* sekä vuonna 1993 paljastettu suihkulähde. Paikallisten asukkaiden lisäksi sinne on haudattu satamassa vierailleilla laivoilla kuolleita merimiehiä eri puolilta maailmaa. Heille on Reposaaren seurakunta pystyttänyt yhteisen muistomerkin, johon merimiesten nimet on kaiverrettu. Reposaaren hautausmaalla on myös olympiavoittaja Kelpo Gröndahlin viimeinen leposija sekä vuoden 1918 sisällissodassa kaatuneiden punaisten muistomerkki.

Hautausmaan kupeessa sijaitsee vuonna 1876 valmistunut norjalaistyylinen Reposaaren kirkko. Sen edustalla on 1925 uponneen Torpedovene S2:n muistomerkki, jonka on veistänyt Wäinö Aaltonen. Myös vuosien 1939–1945 sankarivainajat on haudattu kirkkopuistoon.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Reposaaren hautausmaa Porin evankelisluterilainen seurakuntayhtymä. Viitattu 10.5.2013.
2. ↑  Punaisten muistomerkit: Reposaari  2006. Työväenmuseo Werstas.  Arkistoitu 5.3.2016. Viitattu 10.5.2013.
3. ↑  Sankarihaudat Porin evankelisluterilainen seurakuntayhtymä. Viitattu 10.5.2013.
Nuoteissa kappaleen melodia on merkitty nuottikirjoituksella, sanat on kirjoitettu nuottiviivaston alle ja sointumerkinnät sen päälle.
**Nuotti** (engl. *lead sheet*) on julkaisu, joka sisältää nuottikirjoituksella merkittynä musiikkikappaleen, sävellyksen, olennaisen informaation, jotta se voidaan esittää tunnistettavalla tavalla. Nuotteihin on merkitty kappaleen melodia, soinnut tai sointumerkit ja mahdollisesti muuta informaatiota kuten laulun sanat ja tempo.

Joskus nuoteissa on vain kappaleen päämelodia, ja niistä puuttuu soitinnus. Tällöin kappaleen esittämiseen säestettynä tai yhtyeenä tarvitaan sovittamista tai improvisaatiota.

Musiikkikappaleiden nuotteja julkaistaan painettuna laulukirjoissa. Partituuri on nuottijulkaisu, joka sisältää esimerkiksi orkesterisävellyksen kaikki soitin- ja lauluosuudet.

Lähteet
-------

1. ↑  Sovittamisen terminologiaa - lead sheet *Musiikintekijät*. Viitattu 3.3.2024.
2. 1 2  Understanding Lead Sheet Notation *Musika Lessons*.  10.5.2017. Viitattu 3.3.2024.
**Hans Joachim Pabst von Ohain** (s. 14. joulukuuta 1911 Dessau – 13. maaliskuuta 1998 Melbourne) oli saksalainen insinööri, joka suunnitteli ensimmäisen toimivan suihkumoottorin. Suihkumoottorin keksiminen liitetään usein brittiläiseen Frank Whittleen, joka patentoi turbojettimoottorin 1930-luvulla.

Valmistuttuaan Göttingenin yliopistosta Ohain työskenteli siellä Hugo von Pohlin avustajana, joka suositteli tätä, kun Ernst Heinkel pyysi yliopistolta apua.

Vuonna 1937 Ohain esitteli sentrifugaalista HeS-3B-moottoria, jota käytettiin Heinkel He 178:n voimanlähteenä. Heinkelin kone lensi ensi kerran 27. elokuuta 1939 ja oli ensimmäinen suihkumoottorin voimalla lennetty lento.

Vuonna 1947 Ohain tuotiin Yhdysvaltoihin Operaatio Paperclip takia ja hän siirtyi Yhdysvaltoihin. Siellä hän toimi tutkijana ja julkaisi tutkimuspapereita sekä rekisteröi 19 patenttia.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5  Hans Joachim Pabst von Ohain  9.3.2019. Encyclopaedia Britannica. Viitattu 16.4.2019.
2. 1 2 3  The Development of Jet Engines During The War *cs.stanford.edu*. Viitattu 15.4.2019.
3. ↑  Junkers Jumo 004 Turbojet *aviation-history.com*. Viitattu 14.4.2019.


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Saksa
* Yhdysvallat
* Ruotsi
* Alankomaat

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Deutsche Biographie

 |
|  |
| Muut | 
* SNAC
* IdRef

 |

 |
*Tämä artikkeli käsittelee Pertunmaan kylää. Kuortti on myös suomalainen sukunimi.*

Valtatie 5 Kuortissa.
**Kuortti** on Pertunmaan kuntaan kuuluva kylä Etelä-Savon ja Päijät-Hämeen rajaseudulla. Kylä sijaitsee valtatie 5:n varrella noin Mikkelin ja Lahden puolivälissä, 12 kilometriä Pertunmaan keskustasta. 

Kuortissa toimii useita suuria yrityksiä, kuten Pelaser ja Plastep.

Palvelut
--------

Kuortissa on ollut oma kyläkoulu jossa oli viimeisinä vuosina luokat 1–6. Koulu oli toiminut vuodesta 1899, nykyisellä paikallaan vuodesta 1954. Se oli ollut lakkautusuhan alla jo muutamia vuosia, ja sen toiminta loppuikin keväällä 2018. Koulurakennuksessa toimii yhä kirjasto, joka on avoinna kerran viikossa. Kuortissa toimii päiväkoti Kuuttila. 

Kuortissa on frisbeegolfrata, kaksi urheilukenttää sekä uimaranta. Talvisin kylästä löytyy myös jääkiekkokaukalo.

Muuta
-----

Kuortin kylässä toimii vuodesta 1984 aktiivinen kylätoimikunta, joka järjestää erilaisia tapahtumia, kuten Pässi-iltamat tanssilava Kisahallissa Kuortissa. 

Kuortin ABC on myynniltään Suomen suurimpia, ja se on toiminut pilottikohteena monessa omistajansa S-ryhmän kehityshankkeessa. Vuonna 2009 sen liikevaihto oli noin 16 miljoonaa euroa. Huoltamon ja ravintolan lisäksi kiinteistössä toimii apteekki ja muita erikoisliikkeitä. Useat pikavuoroyhteydet niin Helsingin kuin Kuopion suuntaan pysähtyvät ABC:llä.

Katso myös
----------

* Kuortti–Miekansalmi-tie
* Valtatie 5
* Pertunmaa

Lähteet
-------

* Kuortin koulu 100 vuotta historiikki
* 
* (Arkistoitu – Internet Archive)
* (Arkistoitu – Internet Archive)
* (Arkistoitu – Internet Archive)

### Viitteet

1. ↑  Kuortin kyläkoulu loppuu Pertunmaalla — Kuntaan tulee käyttöön yhden koulun malli *Länsi-Savo*.  19.6.2018. Viitattu 19.10.2018.
2. ↑  ABC-ketjun lippulaiva ABC Kuortti 10 vuotta *S-kanava*.  23.4.2010. S-ryhmä.  Arkistoitu 20.10.2018. Viitattu 19.10.2018.

Aiheesta muualla
----------------

*
**Broken** (tunnetaan myös nimellä **Halo 5**) on yhdysvaltalaisen Nine Inch Nails -yhtyeen EP-levy vuodelta 1992.

Taustaa
-------

*Broken* on myynyt Yhdysvalloissa platinaa, ja kappale "*Wish*" sai Grammy-palkinnon vuonna 1993. 

*Broken* sisältää kaksi lainakappaletta, jotka ovat kuultavissa 97 tyhjän raidan jälkeen. *Physical* on lainakappale yhtyeen Adam and the Ants kappaleesta *Physical (You're So)*. *Suck* on lainakappale yhtyeen Pigface samannimisestä kappaleesta, ja jonka riveissä myös Nine Inch Nailsin keulakuva Trent Reznor on vaikuttanut.

*Brokenin* jälkeen julkaistiin albumin remix-versio *Fixed*. Alun perin julkaisu sisälsi kaksi CD:tä, joista ensimmäinen sisälsi kuusi kappaletta ja toinen kappaleet "*Physical*" ja "*Suck*", mutta kauppaketjujen alettua myydä EP:tä ilman bonuslevyä yhtye yhdisti bonusraidat samalle levylle.

Lyhytelokuva
------------

EP:stä tehtiin myös lyhytelokuva *The Broken Movie*, joka piti julkaista yleiseen levitykseen, mutta sen graafisen ja shokeeraavan sisällön vuoksi sitä ei julkaistu. Kappaleista "*Pinion*", "*Wish*", "*Help Me I Am in Hell*", "*Happiness in Slavery*" ja "*Gave Up*" tehtiin musiikkivideot kyseiseen elokuvaan, ja ainoastaan kappaleen "*Wish*" musiikkivideota näytettiin musiikkikanava MTV:llä, sillä musiikkivideo ei sisältänyt väkivaltaa.

Kappaleet
---------

1. Pinion – 1.02
2. Wish – 3.46
3. Last – 4.44
4. Help Me I Am in Hell – 1.56
5. Happiness in Slavery – 5.21
6. Gave Up – 4.08
7. 
8. Physical – 5.29
9. Suck – 5.07

Kokoonpano
----------

* Trent Reznor – laulu, bassot, kitarat, kosketinsoittimet, ohjelmointi
* Martin Atkins – rummut
* Chris Vrenna – rummut, ohjelmointi, biitit

Aiheesta muualla
----------------

* *Halo 5* NINCollector.comissa
* *Halo 5* -sanoitukset (Arkistoitu – Internet Archive)
* *Broken* (US CD) Discogs.comissa
* *Broken* (US Cassette) Discogs.comissa
* *Broken* (UK CD) Discogs.comissa
* *Broken* (UK LP) Discogs.comissa
* *Broken* (BR LP) Discogs.comissa
**Afrikan esihistoria** kuvaa Afrikassa esihistorian aikana tapahtuneita ilmiötä. 

Afrikka on ihmiskunnan alkukoti, ja arkeologiset löydöt vahvistavat, että se on ollut nykyihmisten ja heidän edeltäjiensä asuttama ainakin neljä miljoonaa vuotta.

Kivikausi
---------

Noin 16 000-12 000 vuotta sitten Marokon luoteisosasta Tunisian koillisosaan ulottuvalla alueella elivät iberomaurusiaanit eli oranilaiset. Tuona aikana alueen ilmasto oli aiempaa kosteampaa. Iberomaurusiaanit valmistivat kivestä hamarallisia keihään- ja nuolenkärkiä sekä jauhinkiviä, joita on saatettu käyttää siementen murskaamiseen. He tekivät työkaluja myös luusta, jotka olivat taitavasti muotoiltuja. Luusta tehtyjä työkaluja saatettiin käyttää keihään- ja nuolenkärkinä, lävistiminä, veitsinä tai nahan kiillotusvälineinä. Noin 10 000 vuotta sitten pohjoisessa Afrikassa oli useita pienialaisia kulttuureja ja ihmisryhmiä, kuten capsiaanit, jotka tulivat luultavasti idästä. Heidän valmistamansa kiviesineet olivat suurempia kuin aikaisempien ihmisryhmien. Capsiaanit valmistivat kaapimia ja hamarallisia säleitä ja joskus myös mikroliittejä, eli pieniä geometrisesti muotoiltuja esineitä. Capsiaanit alkoivat valmistaa noin 7000 vuotta sitten hiottuja kiviesineitä ja saviastioita. Monet osat nykyistä Saharaa olivat 12 000-6500 vuotta sitten paljon nykyistä kosteampia, jolloin alueella syntyi Afrikan varhaisin maanviljelykulttuuri. Noin 9000 vuotta sitten Saharan eteläosassa eli ihmisryhmiä, joiden asiunpaikoilta on löytynyt talsokirveitä, jauhinkiviä ja mikroliittejä. Samoihin aikoihin itäisessä Afrikassa valmistettiin saviesineitä, joiden tyyli oli Khartumin tyylisuunta. Saman tyyppisiä saviesineitä on löytynyt myös Kenian Turkanajärven itäpuolelta, Lowasaresta, mistä on löydetty myös väkäsellisiä harppuunankärkiä. Kenian eteläosasta on löydetty myös Nderitkeramiikkaa. Karjan paimentaminen yleistyi itäisessä Saharan eteläpuoleisessa Afrikassa 6000 vuotta sitten. Läntisestä Saharan eteläpuoleisessa Afrikasta varhaisimmat merkit karjataloudesta on löydetty 4500 vuoden takaa ja maanviljelystä varhaismmat merkit ovat 3200 vuoden takaa.

Rautakausi
----------

Afrikassa siirryttiin monilla alueilla suoraan kivikaudesta rautakauteen. Raudan valmistustaito saattoi levitä Saharan pohjoispuolelta aavikkokaravaanien välityksellä Saharan eteläpuolelle. Foinikialaiset, joiden tärkein kauppatukikohta oli Karthago, kulkivat rautakaudella karavaanireittejä pitkin Nigerjoelle ja sieltä läntisen Afrikan sademetsiin saakka. Nigeriassa syntyi Nok-kulttuuri 500 eaa. Niilin laaksossa Sudanin alueella oli rautakaudella Meroën valtakunta, joka sai vaikutteita Egyptistä.

Lähteet
-------

1. ↑  People of Africa *Encyclopedia Britannica*. Viitattu 24.2.2024.
2. ↑  Weldon Owen: *Ihmisen suku, Kivikauden ihmiset*, s. 40-45. Suomentanut Jukka Jääskeläinen, Jyri Kokkonen, Raimo Salminen, Juha Valste. WSOY, 1994. ISBN 951-0-18780-1.
3. ↑  Seppo Zettenberg: *Maailman historian pikkujättiläinen*, s. 49-50. WSOY, 2006. ISBN 951-0-30602-9.
Tähden sijainti Jousimiehen tähdistössä
**OGLE-2006-BLG-109L** on tähti Jousimiehen tähdistössä 4 900 valovuoden (1 500 pc) päässä Maasta. Sen massa on noin puolet Auringon massasta ja pintalämpötila vain noin 4 000 K.

OGLE-2006-BLG-109L:n ympäriltä löydettiin maalis–huhtikuussa 2006 eksoplaneettakunta, johon kuuluu ainakin kaksi jättiläisplaneettaa. Monimutkaisen analysointiprosessin vuoksi löytö julkaistiin vasta helmikuussa 2008, ja se sai runsaasti huomiota, sillä kun huomioidaan keskustähden Aurinkoa pienempi koko, planeetat OGLE-2006-BLG-109L b ja OGLE-2006-BLG-109L c kiertävät sitä suhteessa vastaavilla etäisyyksillä kuin oman Aurinkokuntamme kaksi suurinta planeettaa: Jupiter ja Saturnus. Koska näiden planeettojen keskinäinen massasuhde on myös likimain sama kuin Jupiterilla ja Saturnuksella, OGLE-2006-BLG-109L:n planeettakunta muodostaa tavallaan oman Aurinkokuntamme "kutistetun" version.

Planeettalöydön teki mm. eksoplaneettoja gravitaatiolinssi-ilmiön avulla etsivien OGLE-, microFUN-, MOA-, PLANET- sekä RoboNet-projektien muodostama verkosto.

Aiheesta muualla
----------------

* Gaudi ym. (2008) *Discovery of a Jupiter/Saturn Analog with Gravitational Microlensing*. Science 319, 927 (löydön alkuperäisjulkaisu)
* ARTEMiS: Unlonely planets (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
* BBC news (englanniksi)

  

Jousimiehen tähdistö (Sagittarius) » luettelo tähdistä, luokka

|  |  |
| --- | --- |
| Tähdet | ε Sgr, σ Sgr, ζ Sgr, δ Sgr, λ Sgr, π Sgr, γ2 Sgr, η Sgr, φ Sgr, τ Sgr, ξ2 Sgr, ο Sgr, μ Sgr, ρ1 Sgr, β1 Sgr, α Sgr, ι Sgr, β2 Sgr, θ1 Sgr, 62 Sgr, υ Sgr, X Sgr, 59 Sgr, 52 Sgr, γ1 Sgr, ω Sgr, 4 Sgr, 21 Sgr, 60 Sgr, ν1 Sgr, ψ Sgr, 56 Sgr, 43 Sgr, 11 Sgr, ν2 Sgr, 61 Sgr, ξ1 Sgr, χ1 Sgr, 55 Sgr, 29 Sgr, 15 Sgr, 54 Sgr, θ2 Sgr, Gl 783, 7 Sgr, 28 Sgr, χ3 Sgr, 14 Sgr, 24 Sgr, 50 Sgr, 18 Sgr, κ1 Sgr, 51 Sgr, κ2 Sgr, 33 Sgr, 63 Sgr, Y Sgr, ρ2 Sgr, 57 Sgr, 9 Sgr, HD 169830, 16 Sgr, RS Sgr, 63 Oph, 26 Sgr, HD 179949, 6 Sgr, 30 Sgr, 53 Sgr, 25 Sgr, 65 Sgr, RY Sgr, 17 Sgr, χ2 Sgr, HD 190647, Ross 154, Pistoolitähti, S2 |
| Eksoplaneetat | HD 169830 b, HD 169830 c, HD 179949 b, HD 190647 b |
**Sisäkuva, soittava nainen** on Sulho Sipilän (1895–1949) öljyvärimaalaus kankaalle vuodelta 1931. Ateneumin taidemuseo osti sen kokoelmiinsa vuonna 1950.

Sanotaan, että modernisti Sulho Sipilän 1930-luvun taiteessa näkyy siirtyminen kohti klassisempaa maalaustapaa. Tämä katsotaan eurooppalaisen taiteen vaikutukseksi. Sipilä itse käytti uusasiallisuus-termiä (Die Neue Sachlichkeit) asiasta puhuessaan. Merivoimien upseerina hän matkusteli paljon ja näki ja työskenteli taiteilijoille hieman tavanomaisesta poikkeavissa olosuhteissa laivalla maalatessaan.

Sekä Sipilälle että hänen taiteilijavaimolleen Greta Hällfors-Sipilälle Helsingin interiöörit ja kaupunkikuvat olivat mieliaihe. Myös *Sisäkuva, soittava nainen* -maalauksessa Helsinki näkyy ikkunasta avautuvassa näkymässä. Pariskunta harrasti musiikkia; maalauksen soittajanainen on Greta. Sulho Sipilä soitti viulua ja Greta pianoa ja hanuria. He soittivat yhdessä kaksin ja esittivät myös musiikkia illanistujaisissa ystävien kanssa.

Lähteet
-------

* Anja Olavinen: "Sulho Sipilä: Sisäkuva, soittava nainen". Teoksessa *Ateneum-opas*. Toim. Timo Huusko, 2007, s. 94.

Aiheesta muualla
----------------

* Teos Suomen Kansallisgallerian sivuilla: Kokoelmat: Soittava nainen.  (Arkistoitu – Internet Archive)
**Espanjalainen puutarhuri** (*The Spanish Gardener*) on Philip Leacockin ohjaama brittiläinen draamaelokuva vuodelta 1956. Sen pääosia näyttelevät Dirk Bogarde, Michael Hordern ja Jon Whiteley.

A. J. Croninin romaaniin perustuvassa tarinassa Espanjassa asuvan brittidiplomaatin pieni poika (Whiteley) ystävystyy heidän talonsa puutarhurin (Bogarde) kanssa, mistä kireä yksinhuoltajaisä (Hordern) ei lainkaan pidä.

Britannian elokuvainstituutti BFI pitää elokuvaa yhtenä Dirk Bogarden kymmenestä parhaasta elokuvasta. *Helsingin Sanomien* Paula Talaskivi arveli Philip Leacockin ohjauksen noudattelevan Croninin romaanin sävytyksiä. Hän näki siinä "taitavasti tasapainoitetut annokset jännitystä ja liikuttavuutta virkainnossaan ja yksinäisyydessään kieroonkasvaneen isän sekä hänen pikku poikansa erikoisissa suhteissa". Bogarden komean puutarhurihahmon ja söpön Whiteleyn hän arveli muodostuvan etenkin naisyleisön suosikeiksi.

Lähteet
-------

1. 1 2  The Spanish Gardener (1956) *British Film Institute*. Viitattu 13.4.2023.
2. ↑  Talaskivi, Paula: Vuodenvaihteen filmejä.  *Helsingin Sanomat*, 29.12.1957, s. 9. Näköislehti (maksullinen).
Jakob van Loo, ensimmäinen van Loo -taidemaalari.
**Van Loo** [fan lo:] on alankomaalainen taidemaalarisuku. jonka useat jäsenet työskentelivät 1600- ja 1700-luvuilla menestyksekkäästi monissa Euroopan maissa. Jakob Van Loo (1614–1670) harjoitti Rembrandtin tyylistä taidetta ensin Amsterdamissa ja sitten Pariisissa. Hänen poikansa Louis Van Loo (1640–1712) toimi niinikään pääasiallisesti Ranskassa. Hän sai maalauksistaan muun muassa Pariisin taideakatemian ensimmäisen palkinnon. Hänen poikansa Jean Baptiste Van Loo (1684–1745) opiskeli aluksi Roomassa mutta työskenteli sittemmin hänkin Ranskassa maalaamassa muotokuvia ja mytologisia tauluja. Muotokuvamaalari oli myös hänen poikansa Louis Michel Van Loo (1707–1771), Ranskan taideakatemian jäsen ja espanjalainen hovimaalari. Tämän veli Charles Amédée Philippe Van Loo (1719–1790) toimi hovimaalaajana Berliinissä ja teki koristeellisia seinä- ja kattomaalauksia kirkkoihin, linnoihin ja teattereihin.

Lähteet
-------

1. ↑  Van Loo, Tietosanakirja. Osa 10, palsta 643–644. Tietosanakirja-osakeyhtiö 1919
*Tämä artikkeli kertoo grilliruoasta. Porilainen oli myös Porissa ilmestynyt sanomalehti.*
Porilainen.
**Porilainen** on suomalainen grilliruoka, joka yleensä koostuu kahdesta paahtoleivästä ja niiden välissä olevasta noin senttimetrin paksuisesta palasta sipuliteemakkaraa. Sipuliteemakkaran ja leivän lisäksi porilaisessa on raakaa sipulia hakkeena tai renkaina, kurkkusalaattia, sinappia.*lähde?* Aidon porilaisen tunnistaa oikeasta leivästä sekä tietynlaisesta makkarasta.*lähde?*

Historia
--------

Porilaisen keksivät Helsingin yliopiston Satakuntalaisen Osakunnan opiskelijat 1950-luvulla. Sitä varten Porissa toimineessa Satakunnan osuusteurastamossa kehitettiin oma makkara, joka sai nimekseen Metsästäjä. Satakuntalainen Osakunta aloitti myöhemmin porilaisten myymisen Kolmen sepän patsaan läheisyydessä sijainneella grillillään.

Alkuperäiseen porilaiseen tuli kahden paahdetun vehnäleivän väliin noin senttimetrin paksuinen siivu Metsästäjä-makkaraa. Mausteena oli sipulihaketta, kurkkusalaattia, sinappia ja ketsuppia. Aitoon porilaiseen ei kuulu esimerkiksi kananmunaa, juustoa tai majoneesia.*lähde?*

Resepti
-------

Aidon porilaisen ohje:

* kaksi paahtoleipää
* noin yhden senttimetrin siivu Metsästäjä-makkaraa
* sipulia (hakkeena tai renkaina)
* kurkkusalaattia
* sinappia
* ketsuppia

Lähteet
-------

1. 1 2  Porilaisen jalanjäljillä (arkistoitu sivu)  4.1.2005. Känkky-O-Matic. Viitattu 16.6.2008.

WikibooksWikibooks 
Wikikirjastossa on aihe: **Keittokirja/Porilainen**.
**Paul Joseph Cohen** (1934–2007) oli yhdysvaltalainen matemaatikko. Hänet tunnetaan kontinuumihypoteesiin liittyvistä tutkimuksistaan.

Puolanjuutalaisille siirtolaisille syntynyt Cohen sai kaksi merkittävää palkintoa, Fieldsin mitalin vuonna 1966 ja Amerikan Matemaattisen seuran Bôcher-palkinnon vuonna 1964.

Lähteet
-------

1. ↑  Paul J. Cohen. National Science and Technology Medals Foundation.
2. ↑  Paul Cohen, winner of world’s top mathematics prize, dies at 72 (Arkistoitu – Internet Archive) Stanford Report, March 28, 2007

**Fieldsin mitalin saajat**
 
1936: Ahlfors • Douglas | 1950: Schwartz • Selberg | 1954: Kodaira • Serre | 1958: Roth • Thom | 1962: Hörmander • Milnor | 1966: Atiyah • Cohen • Grothendieck • Smale | 1970: Baker • Hironaka • Novikov • Thompson | 1974: Bombieri • Mumford | 1978: Deligne • Fefferman • Margulis • Quillen | 1982: Connes • Thurston • Yau | 1986: Donaldson • Faltings • Freedman | 1990: Drinfeld • Jones • Mori • Witten | 1994: Zelmanov • Lions • Bourgain • Yoccoz | 1998: Borcherds • Gowers • Kontsevitš • McMullen | 2002: Lafforgue • Vojevodski | 2006: Okounkov • Perelman • Tao • Werner | 2010: Lindenstrauss • Châu • Smirnov • Villani | 2014: Avila • Bhargava • Hairer •  Mirzakhani | 2018: Birkar • Figalli • Scholze • Venkatesh | 2022: Duminil-Copin • Huh • Maynard • Vjazovska

muokkaa

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Norja
* Saksa
* Israel
* Yhdysvallat
* Ruotsi
* Japani
* Tšekki
* Alankomaat

 |
|  |
| Tieteilijät | 
* CiNii
* MathSciNet
* Mathematics Genealogy Project
* zbMATH

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Deutsche Biographie

 |
|  |
| Muut | 
* SNAC
* IdRef

 |

 |
**S-market** (puhekielessä usein myös *Ässä*) on suomalainen elintarvikemyymäläketju, jonka myymälät sijaitsevat ympäri Suomen. 
Paikalliset S-marketit omistaa aina jokin S-ryhmän osuuskaupoista. 

S-marketin valikoimiin kuuluu n. 4 000–10 000 tuotetta. S-ryhmän omia päivittäistavarakaupan merkkejä ovat muun muassa Rainbow, X-tra ja Kotimaista. Aiempia omia merkkejä ovat olleet Daily- ja Hyvä Ostos -tuotteet.

S-market on S-ryhmän suurin päivittäistavaraketju: vuonna 2020 siihen kuului 442 toimipaikkaa. Se on liikevaihdoltaan koko Suomen suurin vähittäiskauppaketju, vuonna 2020 liikevaihto oli 3,78 miljardia euroa. Toisena oli S-ryhmän Prisma ja kolmantena Keskon Citymarket.

S-marketit ovat kooltaan 500–3 000 m². Pienimmät toimipaikat sijaitsevat yleisesti lähiöissä ja taajamissa, hieman suuremmat alue- ja kaupunkikeskuksissa ja suurimmat kaupunkiympäristössä vilkkaimpien liikenneväylien varrella ja isommissa risteyksissä ABC-huoltoasemien yhteydessä. S-market toimii myös useimpien Sokos-tavaratalojen elintarvikeosastona. Maaliskuussa 2022 Nurmijärven Klaukkalaan avattiin maan suurin S-market, joka on lähes Prisma-tavaratalon kokoluokkaa.

Ketju perustettiin vuonna 1984, jolloin S-ryhmä oli ryhtynyt kokoamaan kauppojaan valtakunnallisten ketjujen alaisuuteen. S-marketit korvasivat tuolloin paikallisten osuuskauppojen eri nimillä ja konsepteilla toimineet marketit. Muun muassa Sokos-hallit ja pienimmät Sokos-tavaratalot muutettiin S-marketeiksi.

Galleria
--------

* Vimpelin S-market.Vimpelin S-market.
* Evijärven S-market.Evijärven S-market.
* Nurmijärven Klaukkalan uusi S-market.Nurmijärven Klaukkalan uusi S-market.
* Helsingin Jakomäen S-market.Helsingin Jakomäen S-market.
* Porvoon Näsin S-market sisältä.Porvoon Näsin S-market sisältä.
* Helsingin Puhoksen sittenmin lopetetun S-marketin sisäänkäynti.Helsingin Puhoksen sittenmin lopetetun S-marketin sisäänkäynti.

Katso myös
----------

* Prisma (kauppaketju)
* Sale
* Alepa
* S-Pankki

Lähteet
-------

1. ↑  Peltola, Heikki: Olipa vuosi *Kaupan huiput -sivusto*.  27.5.2021. Viitattu 25.12.2022.
2. ↑  HOK-Elannon suurin S-market Klaukkalaan *Nurmijärven Uutiset*. Viitattu 29.1.2020.
3. ↑  Riitta Ketola: Uusi S-market avasi ovensa *Nurmijärven Uutiset*.  12.3.2022. Viitattu 12.3.2022.
4. ↑  Sale-myymäläketju 20-vuotias. SSO:ssa Suomen ensimmäinen Sale Suur-Seudun Osuuskauppa. Viitattu 15.3.2011. [vanhentunut linkki]
5. ↑  Rossi, Leena (et al.): *Sata vuotta yhteistä matkaa. TOK 1901–2001*, s. 258–259. TOK-yhtymä, 2001.
6. ↑  Storiikki – Pirkanmaan Osuuskauppa Pirkanmaan Osuuskauppa. Viitattu 4.2.2012. [vanhentunut linkki]

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **S-market**.
**Mu isamaa, mu õnn ja rõõm** (suom. *Isänmaani, onneni ja riemuni*) on Vironkansallislaulu. Se otettiin käyttöön vuonna 1920 ja uudelleen vuonna 1990. Sanat kirjoitti Johann Voldemar Jannsen melodiaan, jonka Fredrik Pacius sävelsi vuonna 1848 ja joka on myös Maamme-laulun melodia. Laulu esitettiin ensimmäisen kerran Tarton laulujuhlilla 1869- 2024, ja siitä tuli nopeasti Viron kansallisen heräämisen symboli.

Laulu esitetään ilman kertosäettä, joka on vakiintunut Maamme-laulun laulutapaan.

Neuvostoliiton miehityksen aikana vuosina 1945–1990 oli käytössä *Viron sosialistisen neuvostotasavallan hymni*.

WikiaineistoWikiaineisto
Wikiaineistoon on tallennettu tekstiä aiheesta: 
***Mu isamaa, mu õnn ja rõõm***

Sanat viroksi
-------------

Mu isamaa, mu õnn ja rõõm,  

kui kaunis oled sa!  

Ei leia mina iial teal  

see suure, laia ilma peal,  

mis mul nii armas oleks ka,  

kui sa, mu isamaa!  

  

Sa oled mind ju sünnitand  

ja üles kasvatand;  

sind tänan mina alati  

ja jään sull' truuiks surmani,  

mul kõige armsam oled sa,  

mu kallis isamaa!  

  

Su üle Jumal valvaku,  

mu armas isamaa!  

Ta olgu sinu kaitseja  

ja võtku rohkest õnnista,  

mis iial ette võtad sa,  

mu kallis isamaa!

Suomenkielinen käännös
----------------------

Isänmaani, onneni ja riemuni,   

miten kaunis oletkaan!  

En koskaan löydä täältä,  

tämän suuren, laajan maailman päältä,   

mikä minulle niin rakasta olisi,  

kuin sinä, isänmaani!  

  

Olethan minut synnyttänyt  

ja aikuiseksi kasvattanut,  

Sinua kiitän aina  

ja pysyn sinulle uskollisena kuolemaan saakka,  

minulle rakkain olet sinä,  

rakas isänmaani!  

  

Sinua Jumala suojelkoon,   

rakas isänmaani!  

Olkoon hän puolustajasi  

ja suuresti siunatkoon,  

mihin ikinä ryhdytkin,   

rakas isänmaani

Lähteet
-------

1. ↑  Mu isamaa mu õnn ja rõõm *Verkkopuoti*. Suomen Viro-yhdistysten liitto ry (SVYL). Viitattu 3.5.2007.
2. ↑  Estonia National Anthems.info. Viitattu 5.4.2020. (englanniksi)
3. 1 2  Estonia *The World Factbook*. Central Intelligence Agency (CIA). Viitattu 5.4.2020. (englanniksi)
4. ↑  Maamme-laulu ja kadonneen kertosäkeen tapaus *Estofennia*.  4.10.2019. Viitattu 16.10.2019.
5. ↑  Estonia (1945-1990) National Anthems.info. Viitattu 5.4.2020. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Mu isamaa, mu õnn ja rõõm** Wikimedia Commonsissa

Kirjallisuutta
--------------

* Arjakas, Küllo: *Eesti hümn*. Tallinn: Menu Kirjastus, 2012. ISBN 978-9949-495-00-9.
**Susan Aho** (s.  5. maaliskuuta 1974 Espoo) on suomalainen muusikko. Aho on opiskellut Sibelius-Akatemiassa kansanmusiikkia ja osallistunut useisiin musiikkihankkeisiin. Hän on kuulunut vuodesta 1997 lähtien suomalaiseen maailmanmusiikkiyhtye Värttinään.

Ura
---

Susan Aho on syntynyt Espoossa. Hän aloitti 13-vuotiaana harmonikan soiton. Aho soitti ja lauloi Värttinän vuonna 1998 julkaistulla *Vihma*-albumilla, mutta jo seuraavalla *Ilmatar*-albumilla hän vain lauloi. Hänen tilalleen harmonikkaa tuli soittamaan Markku Lepistö.*lähde?*

Aho osallistui laulajana ja harmonistina kreikkalaiseen *Odysseiaan* ja oli myös jäsenenä Metsänväki-nimisessä kansanmusiikkia soittavassa yhtyeessä. Aho soitti myös yhdessä toisen suomalaisen harmonikan soittajan, Minna Luoman kanssa Routanaiset-nimisessä ryhmässä. Hän on kuulunut vuodesta 1998 lähtien balkanilais-suomalaiseen musiikkiryhmään Vaeltajat. Hän työskentelee myös Nukketeatteri Sampossa nukkenäyttelijänä ja muusikkona.

Yhdessä toisen Värttinä-laulajan Johanna Virtasen (nyk. Johanna Hytti) kanssa Aho muodosti yhtyeen Kuunkuiskaajat. Duo kutsuttiin osallistumaan Euroviisujen vuoden 2010 Suomen esikarsintaan ja valittiin myöhemmin Suomen edustajaksi Oslossa järjestettävään loppukilpailuun.

Lähteet
-------

1. ↑  Laari, Susanna: Kuunkuiskaajien vaikeat vuodet: "Olemme kokeneet pelottavia asioita"  17.3.2016. Me Naiset. Viitattu 13.7.2020.
2. 1 2  Nevalainen, Kimmo: *Värttinä: mierontiellä ja punaisella matolla*. Helsinki: Like, 2008. ISBN 978-952-01-0139-8.
3. ↑  Tähtivaara, Sarianne: Kuunkuiskaajat lopettaa uransa: "Terveys alkoi oireilla euroviisuvuoden jälkeen"  28.4.2016. MTV3. Viitattu 13.7.2020.


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Tšekki

 |
|  |
| Taiteenala | 
* MusicBrainz

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Yle

 |
|  |
| Muut | 
* Europeana

 |

 |
**Turun lasten parlamentti** edustaa turkulaisten alakoulujen oppilaskuntia. Se on lasten näkökulman asiantuntijaelin ja vaikuttajaryhmä.

Turun Lasten Parlamentin suurkokouksissa on paikalla kaksi edustajaa kaikista turkulaisista alakouluista ja se on kanava lasten ja nuorten mielipiteiden, ehdotusten ja palautteen välittämisessä valmisteluun ja päätöksentekoon kaupungin toimialoille, luottamushenkilöille ja päättäjille.

Turun Lasten Parlamentin hallitukseen kuuluu 12 jäsentä. Hallitus valitaan vaaleilla yhdeksi lukuvuodeksi kerrallaan. Hallituksen tehtävänä on työstää alakoulujen oppilaskunnilta saatuja aloitteita, viedä niitä eteenpäin sekä valmistella Turun Lasten Parlamentin tulevia suurkokouksia.

Hallitus kaudella 2023-2024
---------------------------

Hallitus 2023-2024| Nimi |
| --- |
| **Peppi Sutinen (puheenjohtaja)** |
| **Adriana Muja (varapuheenjohatja)** |
| **Frans Varjonen (sihteeri)** |
| **Muut jäsenet:** |
| **Eero Ahola** |
| **Aaije Al-Khafajy** |
| **Veikko Kasvi** |
| **Karri Koskinen** |
| **Sofia Podolian** |
| **Olivia Rostedt** |
| **Lumi Sivonen** |
| **Kirsti Suomäki** |
| **Tuulikki Väätiäinen** |

Lähteet
-------

1. 1 2 3
2. ↑  Turun Lasten Parlamentti – Turun oppilaskuntien vaikuttamisväylä *blog.edu.turku.fi*.  6.11.2023. Viitattu 16.2.2024.
**Hattuvaaran työväentalo** on Lieksan Hattuvaaran kylässä sijaitseva työväentalo.

Historiaa
---------

Hattuvaaran työväenyhdistys perustettiin virallisesti vuonna 1920, tosin yhdistys on saattanut jollain tapaa toimia jo vuodesta 1917 tai 1918. Omaa taloa alettiin suunnitella saman tien, mutta hankkeeseen tuli useita viivästyksiä. Vaikeuksia oli jo tontin hankkimisessa. Lopulta tontti ja rakennuspuut saatiin hankittua, mutta ne jouduttiin myymään vuonna 1923. Yhdistyksellä lienee ollut vaikeuksia sisällissodan jälkeisen poliittisen ilmapiirin vuoksi.*lähde?*

1930-luvun alussa taloon saatiin rakennuspuut talolliselta, joka oli velkaa yhdistykselle, ja vuonna 1936 talo vihdoin valmistui. Taloa vuokrattiin sekä järjestöille että yksityisille erilaisia tilaisuuksia varten. Talvisodan sytyttyä, neuvostoliittolaisten lähestyessä Hattuvaaraa, kyläläiset evakuoitiin ja kylästä sytytettiin palamaan sellaiset rakennukset, joita vihollinen olisi voinut käyttää majoitus- tai muina tiloina. Näin ollen työväentalokin poltettiin. Siitä saatiin kuitenkin korvaus sotien jälkeen vuonna 1946.*lähde?*

Uusi talo valmistui syksyllä 1948 ilmeisesti samalle tontille, jolla vanha oli ollut. Rakennusmateriaalit saatiin sota-aikaisesta parakkirakennuksesta sekä hirsisestä tallista, jotka purettiin ja siirrettiin omalle tontille. Samaan aikaan talon avajaisten kanssa vietettiin työväenyhdistyksen 30-vuotisjuhlaa, mikä myös viittaa siihen, että se on ollut toiminnassa jo ennen vuotta 1920.

Vuonna 2019 työväentalolla on järjestetty tanssit, joten se on ollut toiminnassa ainakin vielä ennen koronapandemiaa.

Lähteet
-------

1. ↑  Palokas, Unto: *Voimakas kansanliike*. Lieksan sosialidemokraattinen kunnallisjärjestö r.y. 2002. ISBN 952-91-4784-8.
2. ↑  Karjalainen, Menoinfo *Karjalainen.fi*. Viitattu 7.9.2022.
Shenandoah – Singing Sergeants – United States Air Force Band.
**Shenandoah** on yhdysvaltalainen kansanlaulu tiettävästi 1800-luvun alusta. Kaihoisa sävelmä tunnetaan myös nimillä "Oh Shenandoah", "Across the Wide Missouri", "Rolling River", "Oh, My Rolling River" ja "World of Misery" sekä Virginian osavaltion tunnuslauluna "Our Great Virginia".

Laulun arvellaan syntyneen kanadalaisten turkismetsästäjien matkoilla pitkin Missourijokea. Sävelmä on saanut monia sanoituksia, joista tunnetuin kertoo oneidaheimon intiaanipäällikkö Shenandoah’sta ja kanootilla saapuvasta turkismetsästäjästä, joka rakastuu tämän tyttäreen ja haluaa hänet vaimokseen. Laulu tunnetaan myös Karibianmeren saarilta ja *shantynä* eli merimiesten työlauluna 1800-luvun puolivälistä.

Sovituksia ja levytyksiä
------------------------

Sävelmästä on tehty kymmeniä sovituksia ja levytyksiä eri sanoituksin, eri äänialojen laulajille, erilaisille kuoroille ja instrumentaalikokoonpanoille. Levyttäjiä ovat muun muassa Harry Belafonte, Glen Campbell, Bing Crosby, Bob Dylan, Tennessee Ernie Ford, Judy Garland, The Kingston Trio, Sissel Kyrkjebø, Mormonien tabernaakkelikuoro, Paul Robeson, Pete Seeger, Bruce Springsteen ja Bryn Terfel. Moderneja instrumentaaliversioita kappaleesta ovat Kansas-rockyhtyeen kitarasovitus albumin *The Prelude Implicit* (2016) bonusraitana ja jazzpianisti Keith Jarrettin soolopianoversio albumilla *The Melody at Night, with You* (1999).

Ruotsalainen vihellystaiteilija, myös luontokuvaajana ja jonglöörinä tunnettu Jan Lindblad teki kappaleesta oman versionsa, josta tuli Ruotsissa suumenestys vuonna 1977. Se pääsi mukaan kirjaan *Tusen svenska klassiker*, johon koottiin tuhat ruotsinkielisten kirjojen, elokuvien, äänilevyjen ja TV-ohjelmien klassikkoa.

"Our Great Virginia"
--------------------

Yhdysvaltojen itäisessä Virginian osavaltiossa, kaukana tunnetuimman sanoitusversion Missourijoesta, on Shenandoah-joki, Shenandoahin laakso, Shenandoahin kansallispuisto ja muita samannimisiä paikkoja. Virginiassa heräsi ajatus tehdä sävelmästä osavaltion virallinen tunnuslaulu uusine sanoituksineen nimellä "Our Great Virginia", sanoittajana Mike Greenly. Asia vahvistettiin Virginian senaatin yksimielisellä päätöksellä vuonna 2015.

Lähteet
-------

1. ↑  Gradvall, Jan ym. (2009): *Tusen svenska klassiker: Böcker, filmer, skivor, tv-program från 1956 till i dag*. Tukholma: Norstedt. ISBN 978-91-1-301717-4.
2. ↑  Our Great Virginia. Virginia State Song, Traditional *statesymbolsusa.org*. Viitattu 23.7.2022.
3. ↑  Virginia Searches For A New State Song *All Things Considered -radio-ohjelma, NPR*.  21.1.2015. Viitattu 23.7.2022.

Aiheesta muualla
----------------

* Our Great Virginia, osavaltiolaulu vuodesta 2015, sanoittaja Mike Greenlyn YouTube-kanava.

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.   
Alkuperäinen artikkeli: en:Oh Shenandoah
Soufrière Hills

|  |  |
| --- | --- |
| Tyyppi | 
Kerrostulivuori |
| Sijainti | 
Montserrat, KaribiaYhdistynyt kuningaskunta |
| Korkeus merenpinnasta | 
915 m |
| Prominenssi | 
915 m |
| Purkautunut viimeksi | 
11. helmikuuta, 2010 |

Kartta

|  |  |
| --- | --- |
| Koordinaatit | 
16° 43′ P, 62° 11′ LView and modify data on Wikidata  |

muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa WikidataaTietolaatikon dokumentaatioNäytä Wikidatasta tulevat arvot

**Soufrière Hillsin tulivuori** (ransk. *rikkimäet*) on aktiivinen kerrostulivuori ja Montserratin saaren korkein kohta. Vuori aktivoitui pitkän hiljaiselon jälkeen vuonna 1995 ja on purkautunut siitä lähtien. Sen purkaukset ovat tehneet isosta osasta saarta asuinkelvottoman, ja se on tuhonnut pääkaupungin Plymouthin. Noin kaksi kolmannesta saaren asukkaista ovat jättäneet saaren tulivuoren takia.

1990-luvun purkaukset
---------------------

Soufrière Hills purkautui 18. heinäkuuta 1995 ensimmäistä kertaa sitten 1600-luvun. Kun pyroklastiset tuhkapilvet ja mutavyöryt yleistyivät, Plymouth evakuoitiin. Pari viikkoa myöhemmin pyroklastinen tuhkapilvi kasasi kaupungin päälle pari metriä tuhkaa.

25. kesäkuuta 1997 suuri tulivuorenpurkaus tappoi 19 ihmistä sekä tuhosi saaren lentokentän.

Montserratin asukkaat järjestivät mielenosoituksia, joiden mukaan Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus ei auttanut saarta tarpeeksi. Montserratin pääministeri Bertrand Osborne erosi syytösten takia virastaan. Brittiläinen hävittäjälaiva HMS Liverpool evakuoi suurimman osan Montserratin asukkaista viereisille saarille, mukaan lukien Antigua ja Barbudalle, jonka hallitus varoitti, ettei saarivaltio pystyisi huolehtimaan pakolaisvirrasta. Lopulta 7 000 lähteneestä asukkaasta yli puolet pakeni Britteihin.

2000-luvun purkaukset
---------------------

11. helmikuuta 2010 tulivuoren kraatteri osittain romahti, mikä nostatti suuren määrän tuhkaa laajalle alueelle. Montserratin asutuilla alueilla tuhkaa oli vähän romahduksen seurauksena.

Viihteessä
----------

Soufrière Hillsistä kertoo Jimmy Buffettin kappale "Volcano".

Lähteet
-------

1. ↑  Soufrière Hills *Global Volcanism Program*. Smithsonian National Institute of Natural History.  Arkistoitu 26.6.2006. Viitattu 17.3.2011. (englanniksi)
2. ↑  B. Peter Kokelaar (2002). *The eruption of Soufrière Hills volcano, Montserrat, from 1995 to 1999*, 1. ISBN 9781862390980.
3. ↑  "BBC country profile: Montserrat", *BBC News*, September 22, 2009. Luettu 2008-03-08.
4. ↑  Montserrat Chief Minister Resigns As People Reject Aid Offer *Politics '97*. BBC. Viitattu November 2010.
5. ↑  Montserrat evacuation remembered  12 September 2005. BBC. Viitattu 19 November 2010.
6. ↑  Montserrat Volcano Observatory: 11 February 2010 collapse update *mvo.ms*. Viitattu 17.3.2011. (englanniksi)[vanhentunut linkki]
7. ↑  Jimmy Buffett "Live in Anguilla" CD/DVD.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Soufrière Hills** Wikimedia Commonsissa
**Tauno Mikael Krossi** (4. lokakuuta 1925 – 27. tammikuuta 1979) oli laihialainen kaksirivisen harmonikan ja huuliharpunsoittaja. Hänestä tuli 1970-luvulla kansanmusiikin nousukauden eräs suosituimmista pelimanneista ja useiden nuorempien kaksirivisen soittajien esikuva ja opettaja. Hänen oppilaanaan oli muiden muassa Jaana Rinta-Ruona. Antti Ala-Keturi. Petri Honkaniemi. Kristiina Honkaniemi, Johanna Järvi.

Ammatiltaan Tauno Krossi oli metallityömies. Claes Olssonin, Christian Olssonin ja Risto Vuorisen ohjaama valtion elokuvapalkinnon vuonna 1978 voittanut dokumenttielokuva *Pirunkeuhkon kriuhnaasu* seurasi Tauno Krossin arkea ja esiintymistilanteita vuoden ajan 1970-luvun lopulla. Markku Lepistö julkaisi vuonna 2009 Tauno Krossin henkilöhistoriasta ja ohjelmistosta nuottikirjan *Tauno Krossin nuottikirja*.

Palkinnot
---------

* Mestaripelimannin arvonimi Kaustisen kansanmusiikkijuhlilla 1976

Levytyksiä
----------

* Laulu Laihiasta (7 soolokappaletta ja 3 duettoa, Fazer Finnlevy, 1975)
* Kaks'rivisellä (Love Records, 1976)

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5  Kolehmainen, Ilkka: Tauno Krossi Kansanmusiikki-insituutti.  Arkistoitu 2.12.2013. Viitattu 25.11.2013.
2. 1 2 3 4  *Suuri Musiikkitietosanakirja 3 He-Kuud*, s. 257. Helsinki: Weilin + Göös ja Otava, 1990. ISBN 951-35-4727-2.
3. ↑  Pirunkeuhkon kriuhnaasu (1978) *Elonet*. Viitattu 25.11.2013.
4. ↑  Lepistö, Markku: *Tauno Krossin nuottikirja*. Markku Lepistö, 2009.

Aiheesta muualla
----------------

* Tauno Krossin esitystuotanto Suomen äänitearkistossa (1901–1999)
* Ylen Elävä arkisto: Mestaripelimanni Tauno Krossin syksyisiä mietteitä

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Suomi (KANTO)

 |
|  |
| Taiteenala | 
* MusicBrainz

 |

 |