**Kalevalan mailta** (*Från Kalevalas nejder*) on suomalainen kansatieteellinen dokumenttielokuva vuodelta 1935. Se esittelee karjalaista luontoa ja kulttuuria. Elokuva liittyi Kalevalan 100-vuotisjuhliin. Elokuva tuhoutui Adams Filmin tulipalossa 1959. Siitä on säilynyt vain alkuosa ja kahdentoista minuutin verran äänettömiä katkelmia.

Runonlaulaja ja kanteleensoittaja Timo Lipitsä.

Näyttelijät
-----------

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  Vanja Tallas  | … |  kanteleensoittaja
  |
|  Ahri Vornanen  | … |  itkijävaimo
  |
|  Timo Lipitsä  | … |  runonlaulaja, kanteleensoittaja
  |
|  herra Vuorinen  | … |  runonlaulaja
  |
|  Alli Tallas  | … |  morsian
  |
|  Jaakko Pyy  | … |  karhunkaataja
  |

Sisältö
-------

Alkunäytös: Alussa kerrotaan Elias Lönnrotin työstä Kalevalan kokoajana ja Akseli Gallen-Kallelan työstä suomalaisten kansalliseepoksen kuvittajana. Elokuvassa näytetään Gallen-Kallelan Kalevala-aiheisia kuvia, kuten *Lemminkäisen äiti*, *Kullervon kirous*, *Sammon ryöstö* ja *Väinämöisen lähtö*.

Kalevalan mailta: Toisessa osassa näytetään Karjalan luontoa ja sen erityispiirteitä. Eläimet saavat oman esittelynsä. Karjalaisten elämästä näytetään muun muassa kaskenpolttoa, äestystä, lehmisavuja, kehräystä ja kalastusta. Mukana on myös ägläjärveläisen karhunkaataja Jaakko Pyyn haastattelu. Musiikillista antia edustavat kanteleensoittajat, runonlaulajat ja itkuvirret. Käsittelynsä saavat myös karjalaisten juhlat, kuten praasniekat eli kyläjuhlat ja karjalaisten hääseremoniat.

Arviot
------

Kriitikot arvioivat *Kalevalan mailta* -dokumentin lähinnä sarjaksi erillisiä kuvia, jolla on kuitenkin arvonsa vanhan karjalaiskulttuurin tallentajana. *Karjala*-lehden kriitikko kaipasi teokseen punaista lankaa, yhteenkokoavaa juonta ja piti sitä pitkäveteisenä. *Helsingin Sanomat* näki elokuvassa myös hyvää, kuten muinaisten häämenojen tallentaminen ja kuvauksen korkea taso. Myös *Ylioppilaslehti* kehui kuvausta.

Huomioita
---------

*Kalevalan mailta* kuvattiin kesä–lokakuussa 1934. Kuvauspaikkoja olivat Lönnrotin syntymäkoti Sammatissa ja Gallen-Kallelan ateljee Ruovedellä. Karjalaiset kuvauspaikat sijaitsivat lähinnä Pohjois-Karjalassa ja Laatokan Karjalassa, kuten Nurmes, Valamo, Suojärvi, Tolvajärvi Korpiselällä ja Mantsinsaari Salmissa. Kuvauksia suoritettiin myös Viipurissa ja Kainuussa (Sotkamo, Kajaani). *Kalevalan mailta* sai huonon yleisömenestyksen.

Käsikirjoittajista A. O. Väisänen osallistui vuonna 1921 kansatieteellisen elokuvan *Häidenvietto Karjalan runomailla* tekoon.

Lähteet
-------

* Suomen kansallisfilmografia 1, ISBN 951-37-1901-4
* Elonet *Kalevalan mailta*

### Viitteet

1. ↑  Suomen kansallisfilmografia 1, sivu 612
2. ↑  Suomen kansallisfilmografia 1, sivu 611
3. 1 2  Suomen kansallisfilmografia 1, sivu 609


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Kalle Kaarna |
| --- |
|  |
| Pitkät elokuvat (ohjaus) | 

|  |  |
| --- | --- |
| 1920-luku | 
* Miekan terällä (1928)
* Työn sankarilaulu (1929)
* Juhla meren rannalla (1929)

 |
|  |
| 1930-luku | 
* Jääkärin morsian (1931)
* Erämaan turvissa (1931)
* Kuisma ja Helinä (1932)
* Tee työ ja opi pelaamaan (1936)
* Tukkijoella (1937)
* Elinan surma (1938)
* Ulkosaarelaiset (1938)
* Rakuuna Kalle Kollola (1939)
* Isoviha (1939)

 |

 |
|  |
| Dokumenttielokuvat (ohjaus) | 
* Talonpoikaismarssi Helsinkiin (1930)
* Kalevalan mailta (1935)

 |

 |