recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Sveitsinsaksa** (*Schwyzertütsch* tms.) viittaa Sveitsissä puhuttaviin saksan kielen yleiskielestä (*Umgangssprache*, *Hochdeutsch*) poikkeaviin alemannimurteisiin. Sveitsinsaksaa ensimmäisenä kielenä kotonaan käytti vuonna 2015 maan yli 15-vuotiaasta väestöstä hieman yli neljä miljoonaa eli 60 prosenttia.

Levinneisyys ja puhujat
-----------------------

Sveitsin kielikartta. Saksankielinen alue vaaleanruskealla.
Saksan kieli on yksi Sveitsin neljästä kansallisesta ja kolmesta virallisesta kielestä. Sveitsinsaksa on Sveitsissä puhuttu saksan kielen muoto. Kirjoitettuun yleiskieleen viitataan sanalla *Umgangssprache*.

Vuonna 2015 Sveitsissä vakituisesti asuvista yli 15-vuotiaista 60 prosenttia (eli hieman yli neljä miljoonaa) ilmoitti puhuvansa tavallisimmin kotonaan sveitsinsaksaa. 66 prosenttia käytti sitä pääasiallisena kielenään työ- tai opiskelupaikallaan.

Toisin kuin esimerkiksi joissain tapauksissa Suomessa, murteen puhumisen ei katsota liittyvän esimerkiksi henkilön koulutustasoon ja murretta käytetään yleisesti esimerkiksi radiossa ja televisiossa. Yleiskielellä tehdyt ohjelmat saattavat olla jopa murteellisia harvinaisempia. Sveitsinsaksaksi julkaistaan myös kirjallisuutta, ja sen katsotaan olevan tärkeä kielimuoto sveitsiläisen identiteetin kannalta. Joissakin yhteyksissä on tosin myös esitetty, että sveitsinsaksan käyttö yleiskielen kustannuksella saattaa eristää Sveitsiä muusta saksankielisestä maailmasta.

Piirteet
--------

Sveitsinsaksa kuuluu alemannimurteisiin, ja se voidaan jakaa edelleen omiin alueellisiin murteisiinsa. Joitakin merkittävimpiä sveitsinsaksan murteita ovat Zürichin, Bernin ja Baselin murteet. Kokonaisuutena sveitsinsaksassa on merkittäviä eroja saksan yleiskieleen nähden, mutta kahden kielimuodon puhujat yleensä kuitenkin ymmärtävät toisiaan. Ymmärtämyksen aste voi tosin vaihdella murteittain.

Sveitsinsaksan sanastolle ovat tyypillisiä *li*-päätteiset diminutiivit, kuten esimerkiksi *Päckli* (rasia) ja *Stückli* (pala). Sveitsinsaksassa on myös lainasanoja Sveitsin kahdesta muusta virallisesta kielestä ranskasta ja italiasta. Lainasanoja ovat esimerkiksi *Glace* (jäätelö), *Velo* (polkupyörä) ja *Bébé* (vauva).

Ääntämyksessä sveitsinsaksa on säilyttänyt joitakin saksan yleiskielestä hävinneitä vanhoja vaikutteita. Sveitsinsaksa on säilyttänyt esimerkiksi keskiyläsaksan pitkät vokaalit, kun taas uusyläsaksan pitkät vokaalit ovat säilyneet diftongeina. Toinen sveitsinsaksan ääntämystä erottava tekijä on sananalkuinen k velaarisena hankausäänteenä, ja soinnillisten äänteiden b, d, g ja s ääntyminen soinnittomina.

Sveitsinsaksan kieliopissa on omia piirteitään. Toisin kuin saksan yleiskielessä, sveitsinsaksassa ei ole eroa datiivilla ja akkusatiivilla. Genetiivi ilmaistaan eri tavalla. Sanaa *wo* voidaan käyttää korvaamaan relatiivipronomini.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5 6  Heikki J. Hakkarainen, Hannele Kohvakka, Aino Kärnä ja Outi Päivänsalo: *Saksan kielestä ja kulttuurista*, s. 16-17. Gaudeamus, 2009. ISBN 978-952-495-111-1.
2. ↑  Switzerland's population 2016 (pdf) (s. 32-33) Federal Statistical Office. Viitattu 7.7.2018. (englanniksi)
Sven-Erik Bucht.
**Sven-Erik Bucht** (s. 28. joulukuuta 1954 Karunki) on ruotsalainen sosiaalidemokraattisen puolueen poliitikko. Lokakuusta 2014 lähtien hän on toiminut Stefan Löfvenin hallituksen maatalousministerinä. Ruotsin valtiopäivillä hän on ollut vuodesta 2010.

Bucht oli Haaparannan kaupunginvaltuuston puheenjohtaja ja kunnallisneuvos 2003–2010. Vuonna 2010 hänet valittiin kansanedustajaksi suurella henkilökohtaisella äänimäärällä.

Bucht sai taivuteltua Ikean omistajan Ingvar Kampradin perustamaan Ikea-tavaratalon Haaparannalle. Vuonna 2007 ruotsalainen *Fokus*-lehti valitsi Buchtin vuoden ruotsalaiseksi.

Ministeriksi valinnan jälkeen vuonna 2014 Bucht sai selitellä mailleen ilman rakennuslupaa rakennuttamaansa neljää mökkiä.

Bucht on naimisissa ja hänellä on kolme lasta. Buchtin vaimo on suomalainen, ja hän osaa puhua suomea.

Lähteet
-------

1. 1 2  Cv Sven-Erik Bucht Regeringskansliet. Viitattu 22.10.2016. (ruotsiksi)
2. 1 2 3  Ylönen, Seppo: Lautamökeistä tuli painajainen.  *Aamulehti*, 23.11.2014, s. A28.
3. ↑  Härdmark, Emma: Årets svensk 2007: Sven-Erik Bucht *Fokus.se*.  14.12.2007. Viitattu 22.10.2016.
**Kuljettajantutkinto** on ajokortin luovuttamisen edellytyksenä oleva tutkinto, joka koostuu ajokorttiluokasta riippuen ajo-, käsittely- ja teoriakokeista. Kuljettajantutkintoon hyväksymisen edellytyksenä on poliisin myöntämä ajokorttilupa, ikävaatimuksen täyttyminen ja ajokorttiluokkakohtaisesti esimerkiksi saatu ajo- tai teoriaopetus, harjoitteluluvalla suoritettu harjoittelu, aikaisemmin saadut ajo-oikeudet tai hankittu ajokokemus.

Kuljettajantutkinnon hyväksytysti suorittaneelle kokelaalle luovutetaan todistus kuljettajantutkinnon suorittamisesta. Todistuksella on kuuden kuukauden ajo-oikeus Suomessa Ahvenanmaata lukuun ottamatta, ja se vaihdetaan *ajokorttiin* sen valmistuttua tutkinnon järjestäneessä tutkintotoimipaikassa, kun kyseessä on ensimmäinen auton ajo-oikeus tai aikaisempi kortti on lyhytaikainen. Muissa tapauksissa ajokortin luovuttaa poliisi. Ahvenanmaalla asuville ja erityisestä syystä myös muualla Suomessa asuville voidaan todistuksen sijasta antaa *väliaikainen ajokortti*, jolla ajo-oikeus on voimassa myös Ahvenanmaalla, Ruotsissa, Norjassa ja Tanskassa.

Lähteet
-------

1. ↑  Henkilöauton ajokortin hankkiminen. Ajokortti-info.fi. Viitattu 24.11.2019.
2. ↑  Asetus Tanskan, Norjan ja Ruotsin kanssa ajokortin ja ajoneuvon rekisteröinnin keskinäisestä hyväksymisestä tehdyn sopimuksen voimaansaattamisesta
**Mediataitoviikko** on Kansallisen audiovisuaalisen instituutin koordinoima mediakasvatuksen teemaviikko, jonka tavoitteena on kehittää lasten, nuorten ja aikuisten mediataitoja sekä vahvistaa aikuisten valmiuksia mediakasvatukseen.

Mediataitoviikkoa vietetään ympäri Suomea helmikuun toisella viikolla erilaisten kampanjoiden, tempausten ja toimintojen merkeissä. Viikon aikana kouluissa, kirjastoissa, päiväkodeissa, nuorisotaloissa ja harrasteryhmissä käsitellään erilaisiin median ilmiöihin liittyviä aiheita ja kysymyksiä yhdessä lasten, nuorten ja aikuisten kanssa. 

Mediataitoviikkoa ja sen toimintoja suunnittelee ja toteuttaa joukko kansallisia organisaatiota, jotka edustavat pääasiassa koulutusta, lapsi- ja nuorisotyötä, mediakulttuuria, viestintää sekä it-alaa. Kansallinen audiovisuaalinen instituutti vastaa viikon tiedottamisesta. 

Mediataitoviikko ajoitetaan osumaan samalle viikolle, jolloin vietetään kansainvälistä Safer Internet Daytä.

Lähteet
-------

1. ↑  Mediataitokoulu: Mediataitoviikko - Mediataitokoulu *www.mediataitokoulu.fi*. Viitattu 9.1.2017.
**Immanuel Tremellius** (1510 Ferrara – 9. lokakuuta 1580) oli italianjuutalainen kristityksi kääntynyt oppinut, joka tunnettiin heprean osaamisestaan.

Elämä
-----

Immanuel Tremellius syntyi Ferrarassa vuonna 1510 juutalaiseen perheeseen ja sai juutalaisen kasvatuksen. Hän kuitenkin kääntyi kristityksi, minkä sanotaan olleen seurausta kardinaali Reginald Polen ja Marcantonio Flaminion opetuksista. Pietari Marttyyri Vermiglin vaikutus sai hänet pian liittymään uskonpuhdistuksen riveihin. Tremelliuksesta tulikin uskonpuhdistuksen ajatusten aktiivinen propagoija. Lähdettyään Italiasta hän vieraili Saksassa ja Englannissa, missä hän oli läheisissä yhteyksissä arkkipiispa Thomas Cranmeriin ja Matthew Parkeriin. Hän myös elätti itseään jonkin aikaa opettamalla hepreaa Cambridgessä. Kuningas Edvard VI:n kuoltua Tremellius palasi Saksaan, missä hän opetti hepreaa Hornbachissa ja Heidelbergissä. Tämän jälkeen hänet kutsuttiin Sedaniin heprean oppituolin haltijaksi. Sedanissa hän kuoli vuonna 1580.

Hänen pääteoksensa oli latinankielinen raamatunkäännös heprean ja syyrian kielistä. Viisiosainen Vanha testamentti julkaistiin Frankfurt am Mainissa vuosina 1575–1579, Lontoossa 1580 ja useina myöhempinä painoksina. Hän myös käänsi Jean Calvinin katekismuksen hepreaksi vuonna 1551 ja laati kaldean ja syyrian kieliopin vuonna 1569.

Lähteet
-------

1. ↑  James Strong ja John McClintock: Tremellius, Emmanuel *McClintock and Strong Biblical Cyclopedia*.  1880.. Viitattu 25.6.2019. (englanniksi)
2. ↑  Crawford Howell Toy ja Joseph Jacobs: TREMELLIUS, JOHN IMMANUEL: *Jewish Encyclopedia*.  1906.. Viitattu 25.6.2019. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Immanuel Tremelliuksen tuotantoa Post-Reformation Digital Libraryssä

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Immanuel Tremellius** Wikimedia Commonsissa

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Norja
	+ 2
* Espanja
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Italia
* Israel
* Belgia
* Yhdysvallat
* Ruotsi
* Tšekki
* Australia
* Alankomaat
* Puola
* Portugali
* Vatikaani

 |
|  |
| Tieteilijät | 
* CiNii
* Mathematics Genealogy Project

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Deutsche Biographie
* Trove

 |
|  |
| Muut | 
* SNAC
* IdRef

 |

 |
Piirroskuva Junia Claudillasta
**Junia Claudilla**, tunnetaan myös nimellä Junia Claudia, (aktiivinen v. 32) oli roomalainen nainen ja keisari Caligulan ensimmäinen vaimo. Junia Claudillan isä oli oraattori ja vuoden 15 konsuli Marcus Junius Silanus. Junia Silana oli hänen siskonsa. Keisari Tiberius järjesti Junia Claudillan ja Caligulan avioliiton noin vuonna 33. Claudilla tuli muutaman vuoden päästä raskaaksi, mutta menehtyi synnytyksen yhteydessä, ennen kuin Caligulasta tuli keisari vuonna 37. Vuonna 38 keisari Caligula pakotti Junia Claudillan isän Marcus Junius Silanuksen tekemään itsemurhan.

Lähteet
-------

* Marjorie Lightman, Benjamin Lightman: *A to Z of ancient Greek and Roman women*. Infobase Publishing, 2007. ISBN 9780816067107.

### Viitteet

1. ↑  Junia Claudilla (fl. 32 CE) | Encyclopedia.com *www.encyclopedia.com*. Viitattu 25.4.2023.
2. 1 2 3  Lightman, hakusana "Junia Claudilla"
3. ↑  Collections Online | British Museum *www.britishmuseum.org*. Viitattu 25.4.2023.
**Junior Club World Cup** (lyhennettynä **JCWC**; ven. Кубок Мира среди молодежных клубных команд, Kubok Mira sredi molodezhnykh klubnykh komand) on kansainvälinen juniorijääkiekkoturnaus, jonka järjestää Kansainvälinen jääkiekkoliitto. Turnaukseen osallistuvat joukkueet ovat useimmiten A-junioriseurajoukkueita, mutta mm. myös Norjan ja Tanskan alle 20-vuotiaiden maajoukkueet sekä EJHL-junioriliigan tähdistöjoukkue ovat osallistuneet turnaukseen.

JCWC pelattiin ensimmäisen kerran Venäjän Omskissa 30. elokuuta – 3. syyskuuta 2011. Se pelattiin siellä myös kahtena seuraavana vuonna. Suomalaisseurojen A-nuorista JCWC:hen ovat osallistuneet A-nuorten SM-liigan Suomenmestaruusvuosinaan Helsingin IFK vuonna 2012, Hämeenlinnan Pallokerho vuonna 2013, Espoo Blues vuonna 2014, TPS vuonna 2015 ja Oulun Kärpät vuonna 2019. Välillä Jokerit on osallistunut turnaukseen vuosina 2016, 2017 ja 2018. HPK saavutti vuoden 2013 turnauksesta hopeaa hävittyään finaalissa MHL-joukkue Omskije Jastrebylle lukemin 2–0. Kärpät puolestaan saavutti vuonna 2019 pronssia voitettuaan itävaltalaisen EC Salzburgin lukemin 7–4.

Turnauksen mitalistit
---------------------

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  **Mestari** |  **Hopeaa** | Tulos |  **Pronssia** | Neljäs | Tulos | Isäntäkaupunki | Joukkuemäärä |
| 2011 | Venäjä **Krasnaja Armija** | Tšekki HC Karlovy Vary | 7–2 | Ei pronssiottelua | Venäjä Omsk, Venäjä | 8 |
| 2012 | Kanada **Sudbury Wolves** | Yhdysvallat Waterloo Black Hawks | 2–0 | Ruotsi Linköping HC | Valko-Venäjä Dinamo-Šinnik Bobruisk | 1–0 ja. | Venäjä Omsk, Venäjä | 10 |
| 2013 | Venäjä **Omskije Jastreby** | Suomi HPK | 2–0 | Yhdysvallat Dubuque Fighting Saints | Valko-Venäjä Dinamo-Šinnik Bobruisk | 4–1 | Venäjä Omsk, Venäjä | 8 |
| 2014 | Venäjä **МHK Spartak** | Venäjä Tolpar Ufa | 2–1 rl. | Yhdysvallat Sioux City Musketeers | Valko-Venäjä Dinamo-Šinnik Bobruisk | 4–3 ja. | Venäjä Ufa, Venäjä | 10 |
| 2015 | Ruotsi **Djurgårdens IF** | Venäjä Tšaika Nižni Novgorod | 2–1 | Yhdysvallat Chicago Steel | Venäjä Avto Jekaterinburg | 3–2 | Venäjä Jekaterinburg / Nižni Tagil / Verhnjaja Pyšma, Venäjä | 8 |
| 2016 | Venäjä **Loko Jaroslavl** | Venäjä Reaktor Nižnekamsk | 5–1 | Kazakstan Snežnyje Barsy Astana | Suomi Jokerit | 2–1 | Venäjä Nižnekamsk / Naberežnyje Tšelny, Venäjä | 8 |
| 2017 | Venäjä **Krasnaja Armija** | Ruotsi MODO Hockey | 5–2 | Tšekki HC Třinec | Kazakstan Snežnyje Barsy Astana | 2–1 | Venäjä Jekaterinburg, Venäjä | 8 |
| 2018 | Venäjä **Loko Jaroslavl** | Ruotsi HV71 | 3–2 | Kanada Ottawa Capitals | Itävalta EC Salzburg | 2–1 rl. | Venäjä Sotši, Venäjä | 8 |
| 2019 | Venäjä **Loko Jaroslavl** | Kanada AJHL All-Star Team | 3–0 | Suomi Kärpät | Itävalta EC Salzburg | 7–4 | Venäjä Sotši, Venäjä | 8 |

Aiheesta muualla
----------------

* Junior Hockey League - World Cup: JUNIOR CLUB WORLD CUP UFA-2014 (englanniksi)
* Junior Club World Cup details - Eurohockey.com (englanniksi)
* Elite Prospects - JCWC (englanniksi)
Syktyvdinin piiri Komin tasavallan kartalla.
**Syktyvdinin piiri** (ven. Сыктыдинский район, *Syktyvdinski raion*, komiksi Сыктывдiн район, *Syktyvdin raion*) on kunnallinen itsehallintoalue Komin tasavallassa Venäjällä. Vuonna 1929 perustetun piirin pinta-ala on 7 400 neliökilometriä. Asukkaita on 24 600 henkeä (vuonna 2009).

Syktyvdinin piiri sijaitsee Komin tasavallan lounaisosassa. Se rajoittuu Syktyvkariin, luoteessa Ust-Vymin, pohjoisessa Knjažpogostin, idässä Kortkerosin, etelässä Koigorodokin ja Sysolan piireihin sekä lännessä Arkangelin alueeseen. Seudun läpi virtaavat Sysola ja Vytšegda-joet.

Piiriin kuuluu 13 maalaiskuntaa: Jasneg, Lezym, Mandatš, Njuvtšim, Ozjol, Palevitsy, Pažga, Sludka, Šoška, Tšasovo, Vylgort, Yb ja Zelenets. Hallinnollinen keskus on Vylgortin kylä, josta on 7 kilometriä tasavallan pääkaupunkiin Syktyvkariin.

Asukkaista on vuoden 2002 väestönlaskennan mukaan 51,8 % komeja, 39,5 % venäläisiä, 3,1 % ukrainalaisia, 1,1 % saksalaisia ja 0,8 % valkovenäläisiä.

Piirin talous perustuu maatalouteen, maataloustuotteiden jalostukseen ja metsävarojen hyödyntämiseen.

Paikallislehtenä ilmestyy venäjänkielinen *Naša žizn* ("Elämämme").

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5  *Respublike Komi – 85 let: Istoriko-statistitšeski sbornik*, s. 235. Syktyvkar: Territorialny organ Federalnoi služby gosudarstvennoi statistiki po Respublike Komi, 2006. ISBN 5-903273-01-7.
2. ↑  Federalnaja služba gosudarstvennoi statistiki: Tšislennost naselenija Rossijskoi Federatsii po gorodam, posjolkam gorodskogo tipa i raionam na 1 janvarja 2009 g. *gks.ru*.  Arkistoitu 21.10.2011. Viitattu 5.1.2010. (venäjäksi)
3. ↑  *Respublike Komi – 85 let: Istoriko-statistitšeski sbornik*, s. 32. Syktyvkar: Territorialny organ Federalnoi služby gosudarstvennoi statistiki po Respublike Komi, 2006. ISBN 5-903273-01-7.

Aiheesta muualla
----------------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Syktyvdinin piiri**.
* Syktyvdinin piirin sivusto (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi)

Komin piirit ja *kaupunkipiirit*
*Inta* •
Ižma •
Knjažpogost •
Koigorodok •
Kortkeros •
Petšora •
Priluzje •
Sosnogorsk •
Syktyvdin •
*Syktyvkar* •
Sysola •
Troitsko-Petšorsk •
Udora •
*Uhta* •
*Usinsk* •
Ust-Kulom •
Ust-Tsilm •
Ust-Vym •
*Vorkuta* •
Vuktyl
Juniorijalkapalloilijoita
**Juniorijalkapallo** tarkoittaa amatöörijalkapalloa, jota pelataan juniori-ikäisten kesken. Pelin sääntöjä on muokattu nuoremmille pelaajille sopiviksi.

Juniorijalkapallo maittain
--------------------------

#### Suomi

Kilpailulliset ottelut alkavat junioreille vasta 12-vuotiaina. Tätä ennen juniorit eivät pelaa sarjoissa. Suomessa juniorit jaetaan seuraaviin sarjoihin:

**Pojat**

* P12 (pelivuotena 12 täyttäville)
* P13 (pelivuotena 13 täyttäville)
* P14 (pelivuotena 14 täyttäville)
* P15 (pelivuotena 15 täyttäville)
* P17 tai B-pojat (pelivuotena 17 tai 16 täyttäville)
* P20 tai A-pojat (pelivuotena 18-20 täyttäville)

Historiassa ikärajat ovat vaihdelleet. Esimerkiksi A-poikien ikäraja vaihdettiin 19:stä 20:een vuonna 2016.

**Sarjatasot**

P12–P15-ikäluokissa korkeimmat sarjat ovat alueelliset Liiga Etelä ja Liiga Pohjoinen. Toiseksi korkein taso on ykkönen, kolmanneksi korkein kakkonen ja niin edespäin niin pitkälle kuin joukkueita riittää ja tämä vaihtelee vuosittain.

Suomalaisia juniorijalkapallosarjoja ja -turnauksia:

* Jalkapallon A-poikien SM-sarja
* Jalkapallon B-poikien SM-sarja
* Kai Pahlman -turnaus P15-joukkueille

Lähteet
-------

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Juniorijalkapallo** Wikimedia Commonsissa
**Mediatiede** on aikalaiskriittinen tiede simulaatiokulttuurin aikakaudella.*selvennä* Mediatiedettä sovelletaan muun muassa mediasuunnittelussa. Suomessa mediatiedettä opetetaan omana oppiaineenaan Lapin yliopiston taiteiden tiedekunnan audiovisuaalisen mediakulttuurin koulutusohjelmassa.

Mediatiede on kokeileva oppiala tieteen, taiteen ja teknologian välimaastossa. Se pyrkii ymmärtämään ja selittämään mediateknologioiden roolia nyky-yhteiskunnassa. Siihen kuuluu myös historiallinen näkökulma, jonka kautta voidaan ymmärtää tyylien, välineiden ja muotojen perinteen nykypäivän median taustalla. Ensi sijassa mediatiede on kuitenkin kiinnostunut tulevaisuudesta ja tietokoneperustaisen uusmedian eri sovellutuksista.*lähde?*

Mediatiede on oppiala, josta käsin jäsennetään muutosta, luodaan uusia ammattikäytäntöjä ja menetelmiä. Mediatieteessä kehitetään välineen sisältöä. Keskeisimpiä tämänhetkisiä haasteita on luoda multimediaalisia tietosisältöjä verkkoympäristöön yhteydessä palveluihin ja sähköiseen asiointiin.

Taiteen ja uusimman mediateknologian suhde muodostaa sekä mediatieteen tutkimuskohteen että sen tutkimuksellisen toimintaympäristön. Mediateknologiaa käytetään tutkimuksen apuna ja tutkimusta taiteellisten sovellutusten tukena.

Lähteet
-------

1. ↑  Ylä-Kotola, Mauri (1999). Mediatieteen kysymyksiä 1. Mitä on mediatiede?. Rovaniemi: Lapin yliopisto
**Immerlampi** on tummavetinen, korkeiden kallioiden reunustama metsäjärvi Kirkkonummen länsiosassa läntisellä Uudellamaalla. Sen pinta-ala on 1,7 hehtaaria. Etäisyys Helsingin keskustasta on 32 kilometriä länteen. Immerlampi kuuluu Meikon ja Humaljärven välissä levittäytyvään Meikon luonnonsuojelualueeseen.

Maantiede
---------

Immerlampi on pyöreähkö ja saareton, sen länsi–itäsuuntainen pituus on 170 metriä. Järveen virtaa vettä ympäröiviltä soilta ja mäkialueilta. Immerlammen läheisyydessä on vastaavanlaisia pieniä metsäjärviä (Korsolampi, Kakarlampi, Mustjärvi), jotka saattavat olla syntyneet maankohoamisen jätettyä vedenkokoumia kallioiden väliin.

Immerlampi (81.061.1.010) kuuluu Estbyån valuma-alueeseen (81.061), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Suomenlahden rannikkoalueen päävesistössä (81). Immerlampi on Estbyån alueen luoteisia vakavesiä.

Muuta
-----

Immerlammen nimi lienee suomenkielistä alkuperää, ja se kuvaa kenties altaan pyöreää muotoa (ympyriäinen). Vuoden 1780 kartassa järvi on mainittu nimellä Ymmerlammi Träsk.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Immerlampi, vakavesi, Kirkkonummi
2. 1 2 3 4  Ympäristö.fi : Ympäristötiedon hallintajärjestelmä Hertta Ympäristötiedon hallintajärjestelmä Hertta. Viitattu 19.4.2021.
3. 1 2 3  Immerlampi (pdf-sivu 44/147) *Kirkkonummen järvien ja lampien nimet*. Helsinki:  Helsingin yliopisto. Viitattu 19.4.2021.
4. ↑  Immerlampi. Järviwiki. Viitattu 19.4.2021.
5. ↑  Estbyån valuma-alue (81.061). Järviwiki. Viitattu 19.4.2021.
**Mediakeskus Lume** oli vuonna 1999 perustettu Helsingissä sijaitseva kansallinen audiovisuaalisen alan koulutus-, tutkimus- ja tuotantokeskus. Keskuksen aloja olivat elokuva, televisio, muu digitaalinen media ja lavastustaide. Lumeen tavoitteena oli monialaisen sisältötuotannon ja sisältölähtöisen tutkimuksen edistäminen.*lähde?*

Mediakeskus toimi Aalto-yliopiston taiteiden ja suunnittelun korkeakoulun yhteydessä, ja palveli sitä tila-, tuotanto- ja tekniikkaresurssina. Lisäksi keskus palveli myös muita yliopistoja, korkeakouluja ja tutkimuslaitoksia sekä yrityksiä ja yhteisöjä.*lähde?*

Lumeen tuotanto- ja tekniikkapalvelut tarjosivat ammattilaisapua tuotantojen ja tapahtumien suunnitteluun ja toteutukseen elokuva-, tv- sekä muihin tuotantoihin. Mediakeskus Lume oli myös kokous- ja konferenssipaikka.*lähde?*

Vuonna 2016 Lumeen ja Aalto-yliopiston Media Factory:n toiminnot sulautuivat uudeksi Aalto Studios -mediakeskukseksi ja siirtyivät Otaniemeen. Mediakeskukselle valmistuu vuoden 2024 alussa Marsio-niminen studio- ja tuotantotalo.

Lähteet
-------

1. ↑
**Immanuel** on Nurmeksen kaupungin keskustassa esitettävä katunäytelmä. Se esitetään aina joulunaatonaaton iltana. Esittäjät ovat paikkakuntalaisia harrastajia. 

Jouluevankeliumiin perustuvan näytelmän on kirjoittanut Eeva Vainio. Vainion ja Rauha Kejosen runoihin sävelletyn Seppo Paroni Paakkunaisen musiikin toteutus ulkona lumen keskellä on nurmekselaisille tärkeä joulun vieton aloitus.

Esitys alkaa Maariankadulta, ja tapahtumapaikat ovat Kirkkopuiston ympäristössä. Nurmeksen keskustan valot sammutetaan, ja pimeyttä valaisevat vain elävät tulet ja näyttämöpaikkojen valot. Valoilla ja musiikilla on näytelmässä tärkeä osa.

Immanuelin ohjaaja vaihtuu yleensä kolmen vuoden välein. Ohjaajina ovat olleet muun muassa Ilkka Bäckman, Juha Iso-Aho, Varpu Hartikainen, Kirsi Huotari, Matti Pajula, Mikko Lammi ja Janne Suutarinen. Vuosina 2017 ja 2018 ohjaajana on ollut Emilia Pokkinen. Musiikin on säveltänyt Paroni Paakkunainen.

Ensimmäisen kerran Immanuel-näytelmää esitettiin 1989. Tuolloin odotettiin muutamaa kymmentä katsojaa, mutta yleisöä tuli 2500.

Draaman taustalle perustettiin kannatusyhdistys Nurmes-talolla Immanuelin päivänä, 28. helmikuuta 1991. Ensimmäiseksi puheenjohtajaksi valittiin Maija-Liisa Kettunen ja sihteeriksi Juha Iso-Aho. Näytelmä on osa Nurmeksen Joulumusiikki -tapahtumasarjaa.

Lähteet
-------

1. ↑  Olli Seppälä: Immanuel vaeltaa yhä Nurmeksessa.  *Kotimaa*, 13.12.2018, s. 14.

Aiheesta muualla
----------------

* Immanuel - valo ei vähene (Arkistoitu – Internet Archive)
* Helsingin Sanomat 23.1.2008
**Sade** on Suomessa käytetty naisen etunimi. Se voidaan tulkita suomenkieliseksi, luontoaiheiseksi etunimeksi, jollaisia ovat myös esimerkiksi Pyry ja Tuisku. Toisaalta Sade voi olla myös lyhentymä jo 1800-luvulla käytetyistä nimistä *Sadelma* ja *Sadetta*.

Digi- ja väestötietoviraston etunimitilastosta selviää, että 1800-luvulla syntyneitä Sade-nimisiä henkilöitä on ollut Suomessa ainakin yksi. Sade-nimi alkoi selvästi yleistyä 1980-luvulla, mihin lienee vaikuttanut taiteilijanimellä Sade Adu tunnettu englantilainen laulaja. Kesäkuuhun 2020 mennessä Sade on ollut virallisena etunimenä noin 500 naisella tai tytöllä. Suurin osa heistä on syntynyt 2000- tai 2010-luvulla.

Sadella ei ole suomalaista, suomenruotsalaista eikä ortodoksista nimipäivää. Koirien nimipäiväluettelossa Saden nimipäivä on 26. marraskuuta.

Tunnettuja Sadeja
-----------------

* Sade Adu, oik. *Helen Folasade Adu* (s. 1959), englantilainen laulaja-lauluntekijä
* Sade Kahra (s. 1974), ruotsinsuomalainen valokuvaaja

Lähteet
-------

1. ↑  Lempiäinen, Pentti: *Suuri etunimikirja*, s. 191. Kolmas tarkistettu painos. Toim. Raisa Vuohelainen. Helsinki: WSOY, 2004. ISBN 951-0-29400-4.
2. 1 2  Uusitalo, Helinä: Miten taipuvat Sade, Rae ja Dennis?.  *Kielikello*, 2013, nro 3.
3. 1 2  Nimipalvelu: Etunimitilasto (hakusana "Sade")  22.6.2020. Digi- ja väestötietovirasto. Viitattu 25.6.2020.
4. ↑  Nimipäivähaku (hakusana "Sade") Yliopiston almanakkatoimisto. Viitattu 25.6.2020.

Aiheesta muualla
----------------

* Etunimien taivutus: Sade (Kotimaisten kielten keskuksen verkkojulkaisu)
*Hakusana "Autumn in New York" ohjaa tänne. Autumn in New York on myös musiikkikappale vuodelta 1934.*

**Syksy New Yorkissa** on romanttinen draamaelokuva, joka valmistui vuonna 2000. Pääosia siinä esittävät Richard Gere ja Winona Ryder. Ohjauksesta vastasi Joan Chen.

Juoni
-----

**Varoitus:  Seuraava kirjoitus paljastaa yksityiskohtia juonesta.**
Keski-ikäinen ravintoloitsija, naistenmies ja epäonnistunut isä Will Keane (Gere) saa uutta sisältöä tyhjään elämäänsä, kun hän tutustuu nuoreen naiseen Charlotte Fieldingiin (Ryder). He rakastuvat mutta Will ei ole koskaan oikein onnistunut pitkissä ja pysyvissä rakkaussuhteissa eikä hän ota tätäkään kovin vakavasti. Sitten Charlotte kertoo hänelle sairastavansa neuroblastoomaa eikä suhde täten voisikaan kestää kauan. Will viettää paljon aikaa Charlotten kanssa, samalla etsien joka paikasta pätevää kirurgia, joka onnistuisi parantamaan tämän sairauden. Lopulta hän löytää sellaisen mutta sairaus on edennyt liian pitkälle ja leikkaus epäonnistuu. Will jää yksin mutta nyt hän haluaa viettää hukattua aikaa tyttärensä ja tämän uuden vauvan kanssa. 

**Juonipaljastukset päättyvät tähän.**

Aiheesta muualla
----------------

* *Syksy New Yorkissa* Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
* *Syksy New Yorkissa* Elonetissä.
* *Syksy New Yorkissa* AllMoviessa. (englanniksi)
*Tämä artikkeli kertoo Britannian kuninkaallisen laivaston Culloden-luokan linjalaivasta. Muita merkityksiä on täsmennyssivulla.*

**HMS Ramillies** oli Britannian kuninkaallisen laivaston vuonna 1785 vesillelaskettu Culloden-luokan 74-tykkinen kolmannen luokan linjalaiva.

Valmistus
---------

*Pääartikkeli: Culloden-luokka*
Alus tilattiin 19. kesäkuuta 1782 Randallilta Rotherhitheltä, missä köli laskettiin joulukuussa. Alus laskettiin vesille 12. heinäkuuta 1785 ja valmistui 18.-31. heinäkuuta Deptfordissa ja lopulta 22. syyskuuta Woolwichissa.

Palvelus
--------

Alus otettiin palvelukseen helmikuussa 1793 päällikkönään Henry Harvey. Se osallistui 1. kesäkuuta 1794 Ushantin neljänteen taisteluun, jossa sai surmansa kaksi ja seitsemän miehistönjäsentä haavoittui.

Amiraliteetti siirsi 3. elokuuta 1830 aluksen reserviin satamapalvelukseen. Se varustettiin sairaalaksi kesäkuussa 1831 Chathamissa, minkä jälkeen se siirrettiin Sheernessiin. Alus romutettiin helmikuussa 1850 Deptfordissa.

Lähteet
-------

* Winfield, Rif: *British Warships in the Age of Sail 1714-1792 - Design, Construction and Fates*. Minnesota: Seaforth Publishing, 2007. ISBN 978-1-84415-700-6. (englanniksi)

### Viitteet

1. 1 2  Winfield 2007 s. 83
2. ↑  Winfield 2007 s. 84

*Culloden*-luokan linjalaivat

|  |
| --- |
| *HMS Culloden* – *HMS Thunderer* – *HMS Venerable* – *HMS Terrible* – *HMS Victorious* – *HMS Ramillies* – *HMS Hannibal* – *HMS Theseus* |
| Edeltäjä: Royal Oak -luokka *– Seuraaja: Alfred-luokka* |
**Junioreiden valtakunnallisten sarjojen karsinnat** ovat vuosittaiset, turnausmuotoisena järjestettävät karsinnat salibandyn A-C-junioreiden valtakunnallisiin sarjoihin. Karsinnat pelataan elo-syyskuussa noin kuukausi ennen sarjojen alkamista.

Järjestelmä
-----------

Valtakunnallisten sarjojen karsinnoissa ratkaistaan paikat kaikkiin junioreiden valtakunnallisiin sarjoihin, lukuun ottamatta A-poikien SM-sarjaa, jossa on periytyvät sarjapaikat.

Lohkot jaetaan neljästä arvontakorista valtakunnallisesti. Jokainen halukas joukkue voi hakea lohkon järjestämisvastuuta itselleen. Karsintalohkon järjestäjä arvotaan.

Karsinnat 2018
--------------

### A-poikien I-divisioonan karsinnat

### A-tyttöjen SM-karsinnat

### B-poikien valtakunnallisten sarjojen karsinnat

### B-tyttöjen SM-karsinnat

### C1-poikien valtakunnallisten sarjojen karsinnat

### C2-poikien SM-karsinnat

### C-tyttöjen SM-karsinnat

Katso myös
----------

|  |  |
| --- | --- |
| * A-tyttöjen SM-sarja
* A-poikien I-divisioona
* B-tyttöjen SM-sarja
* B-poikien SM-sarja
* B-poikien 1. divisioona
 | * C-tyttöjen SM-sarja
* C1-poikien SM-sarja
* C1-poikien 1. divisioona
* C2-poikien SM-sarja
 |

Lähteet
-------

* (Arkistoitu – Internet Archive)
* 
* (Arkistoitu – Internet Archive)
**Guantanamera** on kuubalainen guajira-laulu, joka esitettiin erään syntytarinan mukaan ensimmäisen kerran kesällä 1929. Joseíto Fernández esitti laulua juontamassaan radio-ohjelmassa 1930-luvulla ja teki siihen uuden sanoituksen joka viikko. Sanoitusten aiheina oli päivänpoliittisia tapahtumia ja skandaaleja tai esimerkiksi sokerin hintaa käsitelleitä uutisia. 1950-luvulla lauluun liitettiin José Martín runoja, jolloin sen suosio kasvoi entisestään. Pete Seeger kuuli laulun vuonna 1962 ja alkoi esittää sitä omissa konserteissaan. Kalifornialaisen The Sandpipers -yhtyeen levytys oli Billboard Hot 100 -listan yhdeksännellä sijalla vuonna 1966. Sen myötä Guantanamera nousi maailmanlaajuisesti tunnetuksi. Celia Cruzin esittämiä Guantanamera-versioita on julkaistu monilla levyillä.

Guantanamera levytettiin suomeksi ensimmäisen kerran samana vuonna (1966) kuin se nousi listoille Yhdysvalloissa. Jussi Raittisen suomentaman kappaleen lauloi silloin Reijo Hirvelä.

Lähteet
-------

1. ↑  La Guajira *juliensalsa.fr*. Viitattu 18.4.2021. (ranskaksi)
2. ↑  How 'Guantanamera' went from Cuba's unofficial anthem to a Swedish recycling jingle *The World / Public Radio International*. Viitattu 18.4.2021. (englanniksi)
3. ↑  Week of September 17, 1966 *billboard.com*. Viitattu 18.4.2021. (englanniksi)
4. ↑  Guantanamera / Celia Cruz *discogs.com*. Viitattu 18.4.2021. (englanniksi)
5. ↑  Fenno – Suomen Äänitearkisto ry:n levytietokanta 1901–1999 *fenno.musiikkiarkisto.fi*. Viitattu 18.4.2021.
Holly Willoughby Happy Feet -elokuvan ensi-illassa.
**Holly Marie Willoughby** (s. 10. helmikuuta 1981 Brighton) on englantilainen tv-juontaja ja malli, joka tunnetaan parhaiten hänen työstäänITV-televisioverkossa.

Hän on esiintynyt useissa televisio-ohjelmissa Phillip Schofieldin kanssa, kuten *Dancing on Ice* (2006–2011) ja *This Morning* (2009–). Hän on myös joukkueen kapteeni ITV2:n ohjelmassa *Celebrity Juice* (2008–) ja tällä hetkellä esittelee *Surprise Surprise* (2012–) ja *Play to the Whistle (2015–)*, molemmat ITV:llä.

Yksityiselämä
-------------

Willoughbylla on lukihäiriö. Hänen siskonsa Kelly, toimii myös tv-alalla.

Vuonna 2008 Willoughbysta tuli suojelija hyväntekeväisyydessä Together for Short Lives.

Kirjailijana
------------

* *The Best Friends' Guide to Life* (Fearne Cottonin kanssa, Vermilion, 2010) ISBN 9780091935405
* *Truly Happy Baby*(kesäkuu 2016)

Lähteet
-------

1. ↑  Holly Willoughby Age.
2. ↑  Holly Willoughby – Biography.
3. ↑  "Willoughby to present This Morning".
4. ↑  "Holly Willoughby tells Twitter followers who criticised spelling 'I'm dyslexic'".
5. ↑  Mum’s the word, Holly *Daily Mail*, 22 November 2008
6. ↑


|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Espanja
* Yhdysvallat
* Korea
* Alankomaat

 |

 |
**Kaksio** oli elektronista popmusiikkia esittänyt suomalainen yhtye, jonka muodostivat laulaja Jonna Kärkkäinen ja kosketinsoittaja-DJ-tuottaja Anssi Honkanen.

Yhtyeen albumi *Lähikuvia* julkaistiin alkuvuodesta 2004 Warner Music Finlandin kautta. Levyltä julkaistiin kolme singleä. "Ajattelen sua" ja "Tyttö tanssii vaan" nousivat Suomen viralliselle singlelistalle, "Ajattelen sua" parhaimmillaan sijalle kahdeksan, sekä "Tyttö tanssii vaan" sijalle 12. Itse albumi nousi viralliselle albumilistalle yhden viikon ajaksi, sijalle kolmekymmentä vuoden 2005 viidennellä viikolla.

Yhtyeen kappaleita säveltänyt ja sanoittanut Kärkkäinen teki tekstit ensin englanniksi ja käänsi ne sitten suomeksi, koska levy-yhtiö halusi yhtyeen pitäytyvän suomen kielessä. Yhtye lopetti toimintansa vuonna 2005. Kaksion jälkeen Kärkkäinen on tehnyt musiikkia muille artisteille ja esiintynyt sooloartistina nimellä Jo Angel. Honkanen puolestaan on työskennellyt radiojuontajana NRJ:n *Aamupojat*-ohjelmassa ja on myös levyttänyt juontajaparinsa Renne Korppilan kanssa. Nykyään Honkanen juontaa Radio Novan iltapäivää Niina Backmanin kanssa.

Diskografia
-----------

### Albumit

* Lähikuvia (2004)

### Singlet

* Ajattelen sua (2003)
* Tyttö tanssii vaan (2004)
* Lähikuvia (2004)

Lähteet
-------

1. ↑  Tuhtia tuotantoa, sielukasta solismia, sivaltavia soundeja, sopivan siveettömiä sanoituksia! (Internet Archive) *kaksio.fi*.  2004. Viitattu 20.1.2010.
2. ↑  Hirn, Jouni: Kaksio tahtoo kaataa raja-aitoja *mesta.net*.  18.6.2004. Viitattu 20.1.2010.
3. 1 2  Aamupoikien Anssi Honkanen ei usko Kaksion paluuseen *Findance.com*.  8.5.2009. Viitattu 20.1.2010.
4. ↑  Kaksio: Ajattelen sua Musiikkituottajat ry.
5. ↑  Kaksio: Tyttö tanssii vaan Musiikkituottajat ry.
6. ↑  Kaksio: Lähikuvia Musiikkituottajat ry.
7. ↑  Pärssinen, Manu: Iloa ja inspiraatiota, Jo Angel *V2.fi*.  1.7.2010. Viitattu 21.6.2013.
8. ↑  Biografia *joangel.fi*. Viitattu 20.1.2010.
9. ↑  Anssi Honkanen Novan iltapäiviin *Länsi-Uusimaa*.  8.2.2016. Viitattu 14.10.2020.
Jet
**Jet** on Melbournesta, Australiasta kotoisin oleva rockyhtye, jonka musiikkiin ovat vaikuttaneet mm. Oasis, AC/DC, The Rolling Stones, The Who, You Am I, The Stooges, Faces ja The Beatles.

Veljekset Nic ja Chris Cester perustivat yhtyeen vuonna 2001 Nicin koulukaverin Cameron Munceyn sekä Doug Armstrongin kanssa. Vuonna 2002 he tapasivat Mark Wilsonin ja ottivat tämän basistiksi alkuperäisen tilalle.
Jetin debyyttialbumi *Get Born* julkaistiin vuonna 2003, ja se on myynyt yli neljä miljoonaa kopiota maailmanlaajuisesti. Toinen pitkäsoitto *Shine On* julkaistiin vuonna 2006. Kolmas albumi *Shaka Rock* julkaistiin vuonna 2009.

Yhtye hajosi vuonna 2012, mutta sen jäsenet palasivat yhteen uudelleen vuonna 2016.

Jäsenet
-------

* Nic Cester – laulu, kitara (2001-)
* Cameron Muncey – kitara, taustalaulu (2001-)
* Mark Wilson – basso, koskettimet (2002-)
* Chris Cester – rummut, taustalaulu, kitara (2001-)

Diskografia
-----------

### Studioalbumit

* *Get Born*  (2003, Elektra Records)
* *Shine On*  (2006, Atlantic Records)
* *Shaka Rock*  (2009, EMI)

### EP:t

* *Dirty Sweet2003*  (Elektra Records)
* *Shine On*  (2006, Atlantic Records)

### Kokoelma-albumit

* *Rare Tracks*  (2004, Elektra Records)

### Singlet

* Are You Gonna Be My Girl (2003)
* Rollover DJ (2003)
* Look What You've Done (2004)
* Cold Hard Bitch (2004)
* Get Me Outta Here (2004)
* Put Your Money Where Your Mouth is (2006)
* Bring it on Back (2006)
* Rip it Up (2006)
* Shine On (2007)
* Stand Up (2007)
* The Wild One (2008)
* She's a Genius (2009)
* Black Hearts (On Fire) (2009)
* Seventeen (2010)
* My Name is Thunder (2017)

Lähteet
-------

1. ↑  Llewellyn, Stan: Jet.  *Total Guitar*, marraskuu 2006, s. 66–68.
**Frans Edvard Conradi** (21. helmikuuta 1812 Jokioinen – 29. helmikuuta 1888 Vaasa) oli suomalainen opettaja.

Conradin vanhemmat olivat värjäri Frans Wilhelm Conradi ja Maria Kristina Ståhlberg. Hän tuli ylioppilaaksi 1832, mutta ei suorittanut koskaan yliopistollista loppututkintoa. Conradi valittiin opettajaksi Helsingin yksityislyseoon 1838 ja Mustialan opistoon 1847. Vaasan teknillisen reaalikoulun johtaja ja samalla Uudenkaarlepyyn ruotsalaisen seminaarin ensimmäinen johtaja hänestä tuli 1873, missä toimessa hän työskenteli vuoteen 1880 asti. Conradia pidettiin taitavana opettajana, jolla oli monipuoliset tiedot ja oppilaita ymmärtävä järjestyksenpitotapa.

Conradin puoliso vuodesta 1849 oli Agnes Emma Gustafva Renvall (k. 1876).

Lähteet
-------

* Ilmari Heikinheimo: *Suomen elämäkerrasto*. Helsinki: Werner Söderström Osakeyhtiö, 1955.  Sivu 124.

Aiheesta muualla
----------------

* Kotivuori, Yrjö: Frans Edvard Conradi. *Ylioppilasmatrikkeli 1640–1852*. Helsingin yliopiston verkkojulkaisu 2005. Viitattu 28.12.2013.
Halvdanshaugen, yksi Halvdanin hautapaikoista.
**Halvdan Musta** (muinaisnorjaksi *Halfdanr Svarti*) oli 800-luvulla elänyt norjalainen päällikkö ja Vestfoldin lääninherra sekä Norjan ensimmäisen kuninkaan Harald Kaunotukan isä. Halvdania koskevat tiedot ovat peräisin saagoista ja legendoista ja osin ristiriitaisia. Tarinoiden mukaan Halvdan Musta kuului tarunomaiseen Ynglinga-suvun norjalaiseen haaraan. Halvdan kuoli upottuaan jäihin Randsfjordenilla.

Ynglingien saaga mainitsee Halvdanin olleen Gudröd Metsästäjän ja tämän toisen vaimon Åsan, Agderin kuninkaan tyttären, poika. Saagan kirjoittajan Snorri Sturlusonin mukaan Halvdanin isän kuoltua hänen äitinsä vei pojan Agderiin, jossa Halvdanista tuli kuningas täytettyään 18 vuotta. Silloin hän meni Vestfoldiin ja jakoi kuninkuuden velipuolensa Olafin kanssa. Halvdan ulotti valtansa myös muualle Norjan itäosiin sekä mahdollisesti myös länsirannikolle Sognevuonon alueelle. Halvdan Mustan saagan mukaan useat kunnat halusivat hänen kuoltuaan kunnian saada haudata Halvdanin omalle alueelleen. Sen vuoksi hänen ruumiinsa jaettiin neljään osaan, ja osat haudattiin Raumarikiin, Ringarikiin, Hedmarkiin ja Vestfoldiin.

Lähteet
-------

1. ↑  Halvdan Svarte *Nationalencyklopedin*. Viitattu 1.5.2018. (ruotsiksi)
2. ↑  Halvdan Svarte - norsk småkonge *Store norske leksikon*. snl.no. Viitattu 20.10.2021. (norjaksi)
3. ↑  KINGS of NORWAY 872-1319 *Foundation for Medieval Genealogy*. Viitattu 15.6.2022. (englanniksi)
4. ↑  Norseng, Per G: Gudrød den gjeve Veidekonge *Store norske leksikon*. Viitattu 16.6.2022. (norjaksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Halvdan svartes historia Heimskringla (ruotsiksi)
**Halvar John August Hacklin** (29. joulukuuta 1899 Pori – 30. tammikuuta 1982 Pori) oli suomalainen yrittäjä ja yritysjohtaja, joka sai kauppaneuvoksen arvonimen.

Hacklinin vanhemmat olivat työnjohtaja Karl Hacklin ja Olga Maria Lillås ja puoliso vuodesta 1923 Sylvi Agnes Virtanen. Halvar Hacklin, joka oli kauppaneuvos Werner Hacklinin veljenpoika, aloitti uransa juoksupoikana. Hän oli sittemmin O. W. Hacklin & Co:n, vuodesta 1933 O. W. Hacklin & Co Oy ja nykyään Oy Hacklin Ltd, konttoripäällikkö vuodesta 1921 ja yhtiön toimitusjohtaja ja johtokunnan puheenjohtaja 1944–1970. Hän oli myös Oy Hacklin Holding Co. Ab:n toimitusjohtaja ja hänellä oli useita luottamustehtäviä. Werner Hacklinin säätiön puheenjohtajana Halvar Hacklin toimi vuodesta 1958 ja Tanskan varakonsulina Porissa 1948–1969. Hän sai kauppaneuvoksen arvonimen 1964.

Lähteet
-------

1. 1 2  Halvar Hacklin *Biografiasampo*. Viitattu 7.10.2022.
2. ↑  Kuolleita. Kauppaneuvos Halvar Hacklin.  *Uusi Suomi*, 17.2.1982, nro 46, s. 5. Kansalliskirjasto. Viitattu 7.10.2022.
**Frans Floris**, oikealta nimeltään **Frans de Vriendt** (1520 Antwerpen – 1. lokakuuta 1570 Antwerpen) oli flaamilainen taidemaalari.

Elämä ja ura
------------

Alkujaan Floris omistautui kuvanveistolle, mutta siirtyi 20-vuotiaana maalaustaiteeseen ja tuli Lambert Lombardin oppilaaksi Liègessä. Valmistuttuaan mestariksi vuonna 1540 hänestä tuli Antwerpenin killan jäsen. Pian tämän jälkeen hän matkusti Italiaan, jossa Michelangelon teokset tekivät häneen erityisen vaikutuksen. Koska hän meni naimisiin vuonna 1547, hänen on täytynyt palata Antwerpeniin samoihin aikoihin. Hän piti Antwerpenissa suurta koulua, josta sanotaan valmistuneen 120 oppilasta, sai tilauksia kirkollisilta tahoilta ja ruhtinailta ja liikkui parhaissa piireissä, esimerkiksi Oranian ruhtinaan sekä Egmontin ja Hoornin kreivien kanssa. Alkoholismin vuoksi hänelle kertyi velkoja, joita ei ollut vielä maksettu, kun hän kuoli 1. lokakuuta 1570.

Floris on tunnetuin ja taitavin italialaisen suuntauksen edustaja Antwerpenin maalaustaiteessa. Hänen erittäin laajasta tuotannosta ei ole säilynyt kovin paljon, eikä hän saanut aikalaisilta kiitosta omaperäisyydestä. Hänen vaikutuksensa on kuitenkin suuri ennen kaikkea tavassa, jolla taidetta tuotettiin työnjakoon perustuen hänen suuressa työpajassaan. Hän painotti taiteessa erityisesti liikettä, joka oli ennen hänen esiintymistään alankomaalaisessa taiteessa saanut vain vähän tai ei lainkaan huomiota. Aikalaiset pitivät hänen pääteoksenaan *Enkelien lankeemusta*, jonka hän maalasi vuonna 1554. Hänen muotokuvistaan *Haukan kouluttaja* vuodelta 1588 on saanut suurimman maineen.

* Kapinoivien enkelien lankeemus*Kapinoivien enkelien lankeemus*
* Van Berchemin perheen muotokuva*Van Berchemin perheen muotokuva*
* Haukan kouluttaja*Haukan kouluttaja*

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Frans Floris *Encyclopedia Britannica*.  1911. Viitattu 10.03.2023.
2. 1 2 3  Frans Floris *Allgemeine Deutsche Biographie*.  1896. Viitattu 10.03.2023.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Frans Floris** Wikimedia Commonsissa

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Espanja
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Israel
* Belgia
* Yhdysvallat
* Tšekki
* Australia
* Alankomaat
* Puola

 |
|  |
| Taiteenala | 
* KulturNav
* Victoria
* Prado
* RKD Artists
* Städel
* ULAN

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Alankomaat
	+ 2
* Deutsche Biographie
* Trove

 |
|  |
| Muut | 
* Europeana
* SNAC
* IdRef

 |

 |
**Piia Annukka Lehti-Teder** (21. syyskuuta 1973 Halikko – 6. helmikuuta 2017) oli suomalainen taidegraafikko.

Lehti vietti lapsuutensa Halikossa ja opiskeli lukion jälkeen valokuvausta Kuusamon kansanopistossa 1992–1993. Hän vietti nuoruudessaan vuoden Meksikossa, jossa tutustui taidegrafiikkaan. Taidealaa Lehti opiskeli Virossa Tallinnan taideakatemiassa (Eesti Kunstiakadeemia) 1995–1999, jossa opiskeli myös virolainen taiteilija Ramo Teder, jonka kanssa Piia Lehti avioitui. Lehti palasi Suomeen opiskelemaan Taideteolliseen korkeakouluun vuosiksi 1999–2001, jolloin valmistui taiteen maisteriksi.

Opintojen jälkeen Lehti asettui perheineen asumaan Teijon kylään Salon kaupunkiin Varsinais-Suomeen. Kasvimaa oli luontoa rakastavalle Lehdelle tärkeä rentoutumispaikka, jossa hän havainnoi kasvien kasvua. Hän ja hänen perheensä pyrkivät arjessaan toteuttamaan ekologista elämänmuotoa. Taiteessaan Lehti yhdisti ihmisen, eläimet ja kasvit niin, että niiden rajapinnat yhtyivät. Hän saattoi tutkia teoksissaan esimerkiksi ihmisen ja puun samankaltaisuutta piirtämällä oksat ja juuret osaksi ihmisen sisäelimiä ja verenkiertoa.

Piia Lehden teoksia on ollut monissa yhteis- ja ryhmänäyttelyissä sekä kotimaassa että ulkomailla. Hänen yksityisnäyttelynsä on järjestetty Salon taidemuseossa 1999, Galleria Justissa Turussa 2000, Galleria Mariassa Helsingissä 2000, Galleria Duetossa Helsingissä 2001 ja Kunstihoone galeriissa Tallinnassa Virossa 2001. Sittemmin hän on pitänyt yksityisnäyttelyitä Helsingissä, Kuopiossa, Salossa, Tampereella, Turussa, Valkealassa sekä ulkomailla Tallinnassa, Viljandissa ja Islannin pääkaupungissa Reykjavikissa.

Piia Lehti kuoli syöpään 43-vuotiaana.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Lönn, Rauha (toim.): *Kuvataiteilijat 2004*, s. 440. Helsinki: Suomen Taiteilijaseura / Kustannus Oy Taide, 2004. ISBN 951-608-063-4.
2. 1 2 3 4 5 6 7 8 9  Valtonen, Anni: Piia Lehti 1973–2017: Taidegraafikon teoksissa ihminen ja puut olivat yhtä.  *Helsingin Sanomat*, 14.2.2017, s. B 13. Helsinki:  Sanoma Media Finland Oy. ISSN 0355-2047.
3. 1 2  Piia Lehti: CV *piialehti.com*.  2017. Viitattu 17.2.2017.
4. 1 2  Huhtala-Fiskars, Anna-Liisa: Graafikko Piia Lehti: Kasvun ihme.  *Kodin Pellervo*, 19.3.2009, nro 3. Helsinki:  Pellervo-seura ry. ISSN 1456-7210. Artikkelin verkkoversio. Viitattu 17.2.2017.

Aiheesta muualla
----------------

* Piia Lehti *Kuvataiteilijamatrikkeli*. Suomen Taiteilijaseura. Viitattu 16.4.2022.
Sokerikakku
**Sokerikakku** on sokeria, kananmunia, leivinjauhetta ja vehnäjauhoja sisältävä makea leivonnainen, josta leikattuja paloja syödään tavallisesti kahvin tai teen kanssa. Se voi olla joko ilman pehmeää täytettä ja päällystettä oleva kuivakakku tai täytekakun pohjaksi käytettävä tavallisesti pyöreä kakku, joka leikataan vaakasuunnassa levyiksi. Sokerikakkutaikinasta voidaan leipoa myös leivoksia, kääretorttuja ja paistoksia.

Taikinaa tehtäessä kananmunat ja sokeri vatkataan vaahdoksi, johon sekoitetaan vehnäjauhot ja leivinjauhe. Maustamiseen voi käyttää kaakaojauhetta, kookoshiutaleita, mantelirouhetta, pähkinärouhetta, vaniljaa tai likööriä. Kuivakakkua tehtäessä käytetään tavallisesti rengasvuokaa tai joskus suorakaiteen muotoisesta vuokaa, ja täytekakkua tehtäessä yleensä pyöreää vuokaa. Vuoka voidellaan ja korppujauhotetaan sekä paistetaan heti taikinan vuokaan kaadon jälkeen.

Sokerikakusta on myös versio, jota tehtäessä kananmunat ja sokeri vaahdotetaan sekä lisätään jauhot ja leivinjauhe. Sitten seokseen lisätään maitoa ja sulatettua voita tai margariinia.

Lähteet
-------

1. ↑  *sokerikakku.* *Kielitoimiston sanakirja*. Helsinki: Kotimaisten kielten keskus, 2022.
2. ↑  *kakku.* *Kielitoimiston sanakirja*. Helsinki: Kotimaisten kielten keskus, 2022.
3. 1 2 3  Turtia, Kaarina: *Gastronomian sanakirja*, s. 542–543. Helsinki: Otava, 2009. ISBN 978-951-1-18546-8.
**Sysmän työväentalo Nurkkala** sijaitsee Sysmän kunnan keskustassa.

Historia
--------

Työväentalo on rakennettu talkoilla. Rakentaminen on rahoitettu lainoituksella.

Lapuanliikkeen aikana tuotiin pihaan lautakuorma naulausta varten, mutta yhdistyksen jäsenet pitivät vartiota ja naulaus saatiin estettyä.

Rakennus
--------

Talo on hirsirunkoinen. Ulkovuoraus on lapepaneelia. Katteena on pelti. Sisäseinät ovat lastulevyä ja pahvia, ja sisäkatto on paneelia. Talossa on uunilämmitys ja vuonna vuonna 1972 on laitettu sähkölämmitys. Vuonna 1965 taloon on tehty vesijohto, viemäri ja wc:t. Taloa on remontoitu viimeksi vuosina 2009-2011.

Talossa on juhlasali näyttämöineen, ravintola, keittiö, eteinen, kaksi huonetta ja kahden huoneen ja keittiön asunto.

Toimintaa työväentalolla
------------------------

Talo on ollut osittain omassa käytössä ja osittain vuokrattuna. Talossa on järjestetty kokouksia, tansseja, elokuvanäytöksiä, bingoa ja juhlia. (1982)

Talon vuokralaiset ovat kauppiaita, eläkeläisiä, juhlijoita ja tanssikursseja.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5 6  Båsk-Ekholm, Katia & Häyry, Kaj: *Suomen työväentaloja koskeva selvitys*. Helsinki: Opetusministeriö, 1982.
2. 1 2 3 4  Leskelä, Anssi: *SDP:n työväentalot*. Työväen Sivistysliitto, 2018.
3. ↑  Sysmän Työväentalo *seurantalot.fi*. Viitattu 20.2.2023.