**Arvo Antero Vartia** (vuoteen 1892 **Kyttä**; 13. toukokuuta 1881 Harjavalta – 11. toukokuuta 1963 Helsinki) oli suomalainen urheilujohtaja, opettaja ja pitkäaikainen valtion urheilulautakunnan puheenjohtaja vuosina 1927–51, joka sai professorin ja kouluneuvoksen arvonimet. Hän toimi myös voimistelunopettajana ja kouluhallituksen tarkastajana.

Arvo Vartia kuului Suomen urheilun varhaisvaihdeiden nuoriin urheilujohtajiin. Kuvassa SVUL:n ensimmäinen toimitusvaliokunta - jäsenet vasemmalta: Juho Tamminen, Ivar Wilskman, Arvo Vartia, Gösta Wasenius, Aksel Ek ja Kaarle Majantie.

Ura
---

### Suomen nuoren urheilun keskeisenä toimijana

Vartia opiskeli Keisarillisessa Aleksanterin-yliopistossa voimisteluopettajaksi vuonna 1906 ja suoritti vuonna 1910 filosofian maisterin tutkinnon. Opintojensa loppuvaiheessa hän toimi vuosina 1909–1912 yliopiston voimistelulaitoksen voimistelunopettajana. Vartia oli aktiivisti yhdessä Lauri Pihkalan kanssa urheiluseuratoiminnan kehittämisessä. Vartia oli aktiivi toimija myös SVUL:n alaisen naisurheilun kehittämisessä ja määrittelyssä.

Arvo Vartia nousi voimisteluopettajaksi valmistumisen aikoihin yhdeksi keskeisimmistä suomalaisen joukkuevoimistelun kehittäjistä. Vartia oli saanut Viktor Heikelin oppilaana voimistelulaitoksessa ja Ivar Wilskmanin vaikutuksen alaisena Ylioppilasvoimistelijoissa hyvän koulutuksen. Vuosien 1908 Lontoon ja 1912 Tukholman olympialaisissa Vartia oli Suomen miesten voimistelujoukkueen johtotehtävissä, Lontoossa varajohtaja ja Tukholmassa johtaja. Myös Vartian kirjallinen toiminta oli merkittävää, sillä voimisteluoppaassaan hän esitti luomansa voimistelusuuntauksen periaatteita ja voimisteluohjelmissaan hän jätti tuleville voimistelijapolville liikeaineistoa.

Helsingissä ollessaan hänestä tuli Ivar Wilskmanin seuraaja myös Suomen Urheilulehden päätoimittajana viiden vuoden ajaksi vuosina 1908–1913. Vartia, Lauri Pihkala ja Väinö Tiiri omistivat yhdessä Urheilulehden muutaman vuoden ajan. Vuosina 1907–1910 Vartia toimi myös vasta perustetun Suomen Voimistelu- ja Urheiluliiton sivutoimisena sihteerinä vuosina 1907–1910 ja edelleen SVUL:n toimitusvaliokunnassa ja liittohallituksessa 1911–1926. Liittojohtokunnassa hän oli vuosina 1928–1929.

### Opettajana Jyväskylässä

Vartia siirtyi vuonna 1913 Jyväskylän seminaarin voimistelun ja terveysopin lehtoriksi. Tässä tehtävässä hän oli aina vuoteen 1926. Hänen Jyväskylä-aikanaan Keski-Suomen urheilutoiminta koki voimakkaan nousun, jossa hänen roolinsa oli aivan ratkaiseva. Vartia johti SVUL:n Keski-Suomen piiriä vuosina 1914–1926. Tänä aikana Vartia osallistui myös SVUL:n liittohallitukseen, ja hän otti Levälahden kanssa tiukan kielteisen kannan kansalaissodassa punakaartissa taistelleiden jäsenyyteen SVUL:ssä.

### Suomen urheilun päätöksentekijänä

Vuonna 1926 Arvo Vartia palasi Helsinkiin ja toimi vuosina 1926–1951 kouluhallituksen voimistelun ja terveydenhoidon tarkastaja. Seuraavana vuonna Helsinkiin paluun jälkeen hänet valittiin Wilskmanin seuraajana Valtion Urheilu- ja Voimistelulautakunnan eli nykyisen valtion liikuntaneuvoston puheenjohtajaksi. Tätä tehtävää hän hoiti vuosina 1927–1951. Lautakunnan keskeiseksi tehtäväksi tuli mm. vuodesta 1931 lähtien Suomen urheilukenttäverkoston kehittäminen ja avustamiseen myönnettyjen valtion urheilumäärärahojen jakamisehdotuksen tekeminen. Vartia toimi vuosina 1929–1932 Suomen Luistinliiton puheenjohtajana ja vuosina 1931–1932 Suomen Olympiakomitean hallituksen jäsenenä.

Kouluhallituksen tarkastajat yhteiskuvassa vuonna 1943. Tarkastajien takana taulussa pitkäaikainen Kouluhallituksen yliohtaja Oskari Mantere, joka oli kuollut juuri edellisenä vuonna joulukussa 1942. Seisomassa henkilöt vasemmalta: Urho Kierimo, Anni Collan, Sievä Karttunen, Toivo Salervo ja Arvo Vartia.
1920- ja 30-luvuilla Vartia oli aktiivi toimija kahdessa merkittävässä urheilupoliittisessa tapahtumassa. SVUL:ssa oli 1920-luvun lopulla käynnistynyt keskustelu lajiliittorakenteeseen siirtymisestä, ja tässä keskustelussa Vartia kannatti pysymistä vanhassa keskusjärjestökeskeisessä toimintamallissa. Erikoisliittoratkaisuun päädyttiin kuitenkin 1930-luvun alussa. Toinen asia oli Suomen urheilun keskusliitto, johon oli tarkoitus saada mukaan myös Työväen Urheiluliitto (TUL). Näissä neuvotteluissa Vartialla oli keskeinen asema kouluhallituksen tarkastajatehtävän ja Valtion Urheilu- ja Voimistelulautakunnan puheenjohtajuuden vuoksi. Näissä neuvotteluissa ei keskusliittoajatus edennyt. SVUL ja TUL sopivat kuitenkin yhteistyöstä ennen vuodeksi 1940 Helsinkiin myönnettyjä, pitämättä jääneitä kesäolympialaisia.

### Kirjallinen toimija

Kirjallisessa toiminnassa Vartia oli myös hyvin tuottelias. Suomen Urheilulehden päätoimittajuuden lisäksi hän oli vuosina 1928–1934 päätoimittajana Werner Söderström Oy:n kustannuksella ilmestyneessä kaupallisessa urheilulehdessä nimeltä "*Urheilija*" yhdessä Martti Jukolan ja Akseli Kaskelan kanssa.

Ohessa Vartian julkaisutoiminta:

* Arvo Wartia: *Voimisteluohjelmia I, Sauvaliikkeitä*. Helsinki: Urheilijain Kustannus Oy, 1915.
* Arvo Vartia: *Voimisteluopas*. Helsinki: Urheilijain Kustannus Oy, 1916.
* Arvo Vartia (toim.): *Riemun maille, tarmon tanterille, Kesäurheilukirja nuorille ja vanhoille*. Jyväskylä: Gummerus Oy, 1920.
* Arvo Vartia (toim.): *Riemun maille, tarmon tanterille, Kesäurheilukirja nuorille ja vanhoille*. Hämeenlinna: Karisto Oy, 1920.
* Arvo Vartia: *Miksi voimistelen ja urheilen? : Suomen V. ja U. liiton palkitsema kirjoitus jonkun verran laajennettuna*. Jyväskylä: Gummerus Oy, 1921.
* Artturi Salokannel - Arvo Vartia: *Terveysoppi*. Helsinki: WSOY, 1933.
* Arvo Vartia: *Voimisteluohjelmia : 2, Vapaa-, seura- ja permantoliikkeitä*. Helsinki: Otava Oy, 1921.
* Artturi Salokannel - Arvo Vartia: *Terve elämä - Terveyden, työkunnon ja elämänilon ohjeita nuorisolle*. Helsinki: WSOY, 1936.
* Arvo Vartia: *Esteettinen liikunta*. Jyväskylä: Otava Oy, 1938.
* Arvo Vartia: *Kouluhygienia*. Jyväskylä: Otava Oy, 1945.
* Arvo Vartia: *Urheilun aateluus*. Jyväskylä: Valistus, 1947.
* H. J. Viherjuuri - Arvo Vartia: *Joulu-sauna*. Helsinki: Otava Oy, 1945.

### Tunnustuksia

Arvo Vartialle myönnettiin tunnustuksena pitkästä urasta suomalaisen urheilun hyväksi Suomen liikuntakulttuurin ja urheilun suuri ansioristi vuonna 1948. Hänelle myönnettiin myös professorin (1951) ja kouluneuvoksen (1941) arvonimet.

Perhe
-----

Vartian puoliso oli Niini Johanna Kuutti. Vanhempi poika oli säveltäjänä ja pitkän ammatillisen uran ulkomailla työskennelleenä lehtimiehenä toiminut Antero Vartia. Nuorempi poika oli miekkailija Ilmari Vartia, jonka poika on puolestaan taloustieteilijä Pentti Vartia ja tämän veljen Esko Vartian poika taas kansanedustaja Antero Vartia. Toisesta pojasta Kaarlo Olavi Vartiasta (s. 1920) tuli lääketieteen ja kirurgian tohtori, joka toimi muun muassa Alkon ylilääkärinä.

Kirjallisuus
------------

* Aimo Halila, Paul Sirmeikkö: *Suomen Voimistelu- ja Urheiluliitto SVUL 1900–1960*. Helsinki: Suomen Voimistelu- ja Urheiluliitto, 1961.
* Hentilä, Seppo: *Suomen Työläisurheilun Historia I - 1919–1944*. Hämeenlinna: Työväen Urheiluliitto ja Karisto Oy, 1982. ISBN 951-2009-6.

Lähteet
-------

1. ↑  Erkki Vasara: *Koritalkoot*, s. 35. Helsinki: Suomen Koripalloliitto, 1990. ISBN 951-95976-1-1.
2. ↑  Halila-Sirmeikkö: SVUL 1900-60, s. 105
3. ↑  Halila-Sirmeikkö: SVUL 1900-60, s. 118
4. ↑  Halila-Sirmeikkö: SVUL 1900-60, s. 124
5. ↑  Halila-Sirmeikkö: SVUL 1900-60, s. 125
6. ↑  Kuka kukin on 1954
7. ↑  Halila-Sirmeikkö: SVUL 1900-60, s. 253
8. ↑  Hentilä: TUL Historia I, s. 68
9. ↑  Hentilä: TUL Historia I, s. 317
10. ↑  Halila-Sirmeikkö: SVUL 1900-60, s. 524
11. ↑  Hentilä: TUL Historia I, s. 364
12. ↑  Hentilä: TUL Historia I, s. 175
13. ↑  Hentilä: TUL Historia I, s. 374-376
14. ↑  Halila-Sirmeikkö: SVUL 1900-60, s. 516
15. 1 2  Juhani Kirpilä, Sisko Motti, Anna-Marja Oksa (toim.): *Suomen lääkärit 1962*, s. 722. Helsinki: Suomen Lääkäriliitto, 1963.

Aiheesta muualla
----------------

* Keijo K. Kulha: / Vartia, Arvo (1881 - 1963) *Kansallisbiografia-verkkojulkaisu (maksullinen)*.  30.7.2007. Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura.

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Suomen liikuntakulttuurin ja urheilun suuren ansioristin saajat |
| --- |
|  |
| Nykyiset haltijat | 
* 1994 Carl-Olaf Homén
* 2003 Pirjo-Liisa Vilenius
* 2009 Veikko Puputti
* 2010 Marja-Liisa Kirvesniemi
* 2010 Lasse Virén
* 2015 Pertti Karppinen
* 2016 Kalervo Kummola
* 2022 Marie Lundmark

 |
|  |
| Aikaisemmat saajat | 
* 1947 Elli Björkstén
* 1947 Hannes Kolehmainen
* 1947 Paavo Nurmi
* 1948 Anni Collan
* 1948 Erik von Frenckell
* 1948 Lauri Pihkala
* 1948 Viktor Smeds
* 1948 Arvo Vartia
* 1949 Kustaa Levälahti
* 1949 Eino Pekkala
* 1950 Urho Kekkonen
* 1951 Jukka Rangell
* 1954 Kaarina Kari
* 1957 Toivo Aro
* 1958 Akseli Kaskela
* 1963 Hilma Jalkanen
* 1963 Bruno Nyberg
* 1964 Kauno Kleemola
* 1964 Väinö Lahtinen
* 1965 Liisa Orko
* 1966 Heikki Savolainen
* 1966 Yrjö Valkama
* 1967 Clas Thunberg
* 1974 J. O. Söderhjelm
* 1976 Veikko Hakulinen
* 1978 Väinö Soininen
* 1979 Lennart Kivi
* 1980 Kalle Kaihari
* 1982 Erkki Kivelä
* 1983 Sulo Kolkka
* 1983 Jukka Uunila
* 1987 Hannu Koskivuori
* 1987 Unto Siivonen
* 1988 Impi Jokinen
* 1988 Martti Karvonen
* 1989 Sulo Hostila
* 1989 Nils-Erik Nyman
* 1989 Paavo Pekkanen
* 1990 Osmo Niemelä
* 1995 Matti Ahde
* 1997 Peter Tallberg
* 1998 Pentti Linnosvuo
* 2001 Tapani Ilkka
* 2003 Kalevi Tuominen
* 2009 Siiri Rantanen
* 2022 Ilkka Kanerva

 |

 |

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Suomi (KANTO)

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Kansallisbiografia
* Biografiasampo

 |

 |