Saamelaisten perinteinen asuinalue Euroopassa.
**Saamenmaa** (pohjoissaameksi *Sápmi* tai *Sámeeana(n)*, inarinsaameksi *Säämi* tai *Sämieennâm*, koltansaameksi *Sääʹmjânnam*) tarkoittaa saamelaisten asuttamaa aluetta Fennoskandiassa. Saamenmaa ulottuu Suomen Lapin, keskisen Ruotsin, keski-Norjan ja Venäjän Kuolan niemimaan alueelle.

Suomessa Saamenmaa, saamelaisalue sekä perustuslaissa edellytetty saamelaisten kotiseutualue tarkoittavat kaikki saamelaisten yhtenäisesti asuttamaa aluetta Enontekiön (*Eanodat*), Inarin (*Aanaar*) ja Utsjoen (*Ohcejohka*) kunnissa sekä Sodankylän (*Soađegilli*) Lapin paliskunnassa. Yleisesti ottaen Saamenmaa tarkoittaa aluetta, jossa on saamelaisia, saamelaista kulttuuria ja saamea puhuvia. Hallinnollinen Saamenmaa käsittää vain osan saamelaisten perinteisistä asuinalueista.

Nimen historia ja käyttö
------------------------

Suuri osa Saamenmaasta sijaitsee Pohjoiskalotin alueella, mutta huomattava osa saamelaisista asuu nykyään perinteisen asuinalueen ulkopuolella, esimerkiksi Helsingissä. Saamelaiset ovat Euroopan unionin alueen ainoa alkuperäiskansa. Puhuttuja saamen kieliä on yhdeksän. Saamelaisia on laskutavasta riippuen 60 000 – 100 000, Suomessa saamelaisia asuu noin 10 000. Suomen saamelaisia kieliryhmiä ovat pohjoissaamelaiset, inarinsaamelaiset ja kolttasaamelaiset.

Etenkin saamelaisille Saame on maa. Saamenmaa ei ole valtio, vaikka saamelaisilla on ollut oma hallintomuoto: siida eli lapinkylä. Siidat toimivat osittain edelleen poronhoidon yhteydessä Norjassa ja Ruotsissa. Poronhoito on keskeinen saamelainen elinkeino, joskin vain 10–15 % saamelaisista työskentelee poronhoidon piirissä. Poronhoitoalue on määritelty laissa.

Saamelaiskäräjät toimivat saamelaisten virallisina edustajina kussakin valtiossa. Norjan saamelaiskäräjät avattiin vuonna 1989, Ruotsin saamelaiskäräjät 1993 ja Suomen saamelaiskäräjät 1996. Venäjällä ei ole saamelaisten kansanedustuslaitosta.

Saamelaisasiain komitean mietintö (1952) käytti termiä saamelaisalue, vuoden 1995 saamelaislaki termiä Saamelaisten kotiseutualue. Molemmat tarkoittavat samaa aluetta. Valtioiden käytännön kannalta Saamenmaa merkitsee lähinnä kunkin valtion omaa Saamenmaata. Saamenmaan sijaan käytetään muita nimityksiä kuten Lapin maakunta, Tromssan ja Finnmarkin lääni tai Norrbottenin lääni.

Saamenmaan nimiä ovat *Saemie* (eteläsaame), *Sábmie* (uumajansaame), *Sábme* (piitimensaame ja luulajansaame), *Соаме/Soame*, (kildininsaame) ja *Sámme* (turjansaame). Nimen Sápmi suomennettua muotoa Saamenmaa on käytetty 1900-luvun lopulta alkaen. Nimen tavallinen taivutusmuoto on *Saamenmaassa : Saamenmaasta : Saamenmaahan*.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5  Saamenmaa: mihin nimi viittaa? *Kielitoimiston ohjepankki*. Kotimaisten kielten keskus. Viitattu 21.6.2022.
2. ↑  Saamenmaa *YSO-paikat*. Finto. Viitattu 21.6.2022.
3. ↑  Läspä, Laura: Saamenmaan maisemat eivät ole meidän kansallismaisemiamme *Keskipohjanmaa*.  3.8.2021. Viitattu 21.6.2022.
4. 1 2 3  Roto, Johanna: Saamelaiset ja Saamenmaa kartalla (PDF)  2015. Nordregio. Viitattu 21.6.2022.
5. ↑  UKK *Fáktalávvu*. Viitattu 4.11.2022.
6. 1 2  Magga, Päivi & Tervaniemi, Saara: Kotiseutuna *Sápmi* – Saamenmaa. Vuosikirjassa *Kotiseutu 2017*, s. 126–143. Suomen Kotiseutuliitto, 2017. Teoksen verkkoversio.
7. 1 2  Kuokkanen, Rauna ym.: Hyvää syntymäpäivää, Suomi *Politiikasta.fi*.  5.12.2017. Viitattu 21.6.2022.
8. ↑  Kuokkanen, Rauna: "Miksi Saami ei ole maa vaikka Suomi on?" *Politiikasta.fi*.  26.4.2017. Viitattu 21.6.2022.
9. 1 2  Johdanto saamelaiskulttuuriin *Saamelaiskulttuurin ensyklopedia*. Viitattu 21.6.2022.