**Kaarle-herttua herjaa Klaus Flemingin ruumista** on Albert Edelfeltin öljymaalaus vuodelta 1878. Sitä pidetään suomalaisen realistisen historiamaalauksen merkkiteoksena ja huipentumana. Sigismundin ja Kaarlen valtataistelun aikaan sijoittuva maalaus kuvaa Kaarle-herttuaa tarttumassa Klaus Flemingin ruumiin partaan. Tapahtumapaikkana on Turun linnan Sturen kirkko. Arkku on avattu ja paikalla on myös vainajan leski Ebba Stenbock. Valo nostaa kuvan keskiosan tapahtumat esille samalla kun reunat jäävät varjoon.

Maalauksen aihe
---------------

Maalauksen aihe perustuu Zachris Topeliuksen *Maamme kirjaan* (1875) sisältyvään tarinaan. Sen mukaan Kaarle-herttua olisi vallattuaan Turun linnan syyskuussa 1597 avauttanut Flemingin arkun linnan kappelissa varmistaakseen tämän kuolleen, vetänyt vainajaa parrasta ja sanonut "Jos nyt eläisit, ei pääsi olisi kovin lujassa", mihin leski Ebba Stenbock oli vastannut "Jos minun autuas herravainajani eläisi, ei Teidän armonne olisi koskaan päässyt tänne asti". Tarina lienee vain osittain totta: Eräs aikalaislähde kyllä mainitsee Kaarlen avauttaneen Flemingin arkun Turun linnassa, tarttuneen ruumiiseen ja sanoneen, että olisi halunnut saada Flemingin elävänä käsiinsä, mutta parrasta vetämistä tai Kaarlen ja Ebba Stenbockin välistä sananvaihtoa ei mainita tunnetuissa aikalaislähteissä.

Maalauksen historia
-------------------

Edelfeltin opiskeluaikana historiamaalaus oli auktoriteettien suosiossa, ja hänestä toivottiin merkittäviä isänmaallisia aiheita maalaavaa historiamaalaria. Edelfelt sai stipendin opiskellakseen historiamaalauksen keskuksessa Antwerpenin taideakatemiassa 1873. Hän siirtyi kuitenkin jo seuraavana vuonna Pariisiin taideakatemiaan, mutta jatkoi historiamaalauksen parissa Jean-Léon Gérômen johdolla.

*Kaarle-herttua herjaa Klaus Flemingin ruumista* sai alkunsa Pariisissa. Edelfelt sai Pariisissa oppia myös Jules Bastien-Lepagelta, johon tutustuttuaan hän alkoi kuvata arkielämää ulkoilmamaalauksen hengessä. Bastien-Lepage kommentoi myös tätä maalausta, ja kehui keskeisten hahmojen kuvausta.

*Kaarle-herttua herjaa Klaus Flemingin ruumista* otettiin hyvin vastaan Pariisin salongissa, vaikka historiamaalauksen aika oli varsinaisesti Pariisissa jo ohi. Tuolloin kuitenkin erilaiset kuolemaan liittyvät aiheet olivat muodissa. Kiinnostavimpana pidettyä ulkoilmarealismia Edelfelt pian sovelsikin *Lapsen ruumissaatossa*. Edelfelt ehti silti maalaamaan uransa alussa muitakin historiamaalauksia, kuten *Kuningatar Blanka* (1877), *Poltettu kylä* (1879) ja *Porilaisten marssi* (1892).

Maalaus hankittiin Ateneumin kokoelmiin pian sen valmistuttua, ja se sijoitettiin Turun linnaan vuonna 1960. Vuonna 2010 se sijoitettiin turvallisuussyistä lasivitriiniin linnan aulan ylätasanteelle. Taulu on vakuutettu usean miljoonan euron summasta.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Albert Edelfelt: Kaarle-herttua herjaa Klaus Flemingin ruumista, 1878 Kansallisgalleria. Viitattu 1.11.2020.
2. 1 2 3  Edelfeltin arvomaalaus palasi Turun linnaan  3.6.2012. Yle. Viitattu 1.11.2020.
3. 1 2 3 4  Magnusson, C.: Taiteilija Albert Edelfelt *Albert Edelfeltin ateljee*.  2011. Albert Edelfeltin säätiö. Viitattu 1.11.2020.
4. 1 2  Ateneum-opas selkokielellä[vanhentunut linkki]
5. ↑  Anneli Mäkilä-Alitalo: / Stenbock, Ebba (K 1614) *Kansallisbiografia-verkkojulkaisu (maksullinen)*.  4.5.2001 (päivitetty 7.8.2009). Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura.
6. ↑  Anu Lahtinen: Mitä Kaarle-herttua todella sanoi? Vita Historica -blogi 10.3.2017. Viitattu 27.8.2020.
7. 1 2 3  Kulta-aika Albert Edelfelt (Arkistoitu – Internet Archive)
8. ↑   Frank Claustrat, 2000, Albert Edelfeltin teokset ja niiden vastaanotto Ranskassa vuosina 1877–1889, Ateneumin taidemuseon näyttelyteoksessa Tuntematon horisontti – Suomen taidetta 1870–1920, Helsinki: Ateneumin taidemuseo
9. ↑  Kultakausi, Porilaisten marssi 1808-09 (Arkistoitu – Internet Archive)

Kirjallisuutta
--------------

* Hertig Karl, skymfande Klas Flemings lik *Albert Edelfelts brev. Elektronisk brev- och konstutgåva (Albert Edelfeltin kirjeet. Elektroninen julkaisu)*.  2014−2020. Maria Vainio-Kurtakko & Henrika Tandefelt & Elisabeth Stubb, Svenska litteratursällskapet i Finland.  (ruotsiksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Kaarle-herttua herjaa Klaus Flemingin ruumista** Wikimedia Commonsissa

* Teos Atenemin sivuilla[vanhentunut linkki]
* Harjoitelmia ja luonnoksia maalaukseen: [vanhentunut linkki], [vanhentunut linkki], [vanhentunut linkki]

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Albert Edelfelt |
| --- |
|  |
| Luettelo Albert Edelfeltin maalaamista taideteoksista |
|  |
| Maalaukset | 

|  |  |
| --- | --- |
| Historia | 
* Porilaisten marssi
* Poltettu kylä
* Kuningatar Blanka
* Kaarle-herttua herjaa Klaus Flemingin ruumista
* Horatius ja Lydia
* Kristus ja Mataleena

 |
|  |
| Maisema | 
* Kaukolanharju auringonlaskun aikaan
* Nyländska Jaktklubbenin soutusatama Helsingissä

 |
|  |
| Kansanelämä | 
* Lapsen ruumissaatto
* Eukko pärekoreineen
* Ruokolahden eukkoja kirkonmäellä
* Maitotyttö
* Merellä
* Veräjällä

 |
|  |
| "Auringonpaistekuvat" | 
* Leikkiviä poikia rannalla

 |
|  |
| Kaupunkielämää | 
* Lukeva pariisitar
* Pariisin Luxembourgin puistossa

 |
|  |
| 
* Naismalli, akatemiaharjoitelma
* Louis Pasteurin muotokuva
* Ellan Edelfeltin muotokuva
* Taiteilijan sisaren Ellen Edelfeltin muotokuva

 |

 |  |
|  |
| Lähipiiri | 
* Carl Albert Edelfelt
	+ isä
* Ellan de la Chapelle
	+ vaimo
* Erik Edelfelt
	+ poika

 |
|  |
| Muistomerkit | 
* Albert Edelfeltin ateljeemuseo
	+ Porvoo
* Albert Edelfeltin patsas
	+ Helsinki

 |

 |