Elisabetintorni, jossa Big Ben sijaitsee.
Kellotaulu lähikuvassa.
**Big Ben** (virallisesti *The Great Bell*) on Lontoon parlamenttitalon kellotorniin asennettu tasatunnit lyövä kello. Se otettiin käyttöön vuonna 1859.

Kellotorni
----------

Kellotorni, johon Big Ben on sijoitettu, on 96,3 metriä korkea, ja se sijaitsee Westminsterissä Thamesjoen varrella. Se on muodostunut Lontoon ja koko Yhdistyneen kuningaskunnan symboliksi. Kellotornin suunnittelivat Charles Barry ja Augustus Pugin. Tornin rakennustyöt kestivät 13 vuotta, ja se valmistui vuonna 1856. Torni oli alun perin viralliselta nimeltään Kellotorni (engl. *Clock Tower*), vaikka nimen on myös usein virheellisesti luultu olevan Pyhän Tapanin torni (engl. *St. Stephen’s Tower*). Kuningatar Elisabet II:n 60-vuotisen hallituskauden kunniaksi torni nimettiin vuonna 2012 hänen mukaansa **Elisabetintorniksi** (engl. *Elizabeth Tower*). Joskus saatetaan virheellisesti nimittää myös koko tornia Big Beniksi. Kellotornia on aiemmin käytetty kansanedustajien vankilana. Viimeinen vankeuteen joutunut oli kansanedustaja Charles Bradlaugh, joka kieltäytyi vuonna 1880 vannomasta valaa käsi Raamatulla. Elisabetintornin huipulle johtaa 334 kiviaskelmaa. Tornissa käy vuosittain 12 000 vierailijaa. Kun parlamentin istunto on käynnissä, tornin huipulla loistaa Ayrtonin valoksi kutsuttu lamppu, joka näkyy yli Lontoon.

Kellot
------

Big Ben painaa 13,7 tonnia ja sen vasaran paino on 200 kilogrammaa. Mitoiltaan Big Ben on 2,2 metriä korkea ja 2,7 metriä leveä. Ensimmäiseen kelloon tuli särö, kun sitä testattiin. Uudelleen valettu kello löi ensimmäisen tuntinsa 11. heinäkuuta 1859. Tornissa on myös neljä pienempää kelloa, jotka ilmoittavat neljännestunneista. Ne soittavat melodiaa, joka perustuu Georg Friedrich Händelin *Messias-oratorioon*: *All thought this hour / Lord be my guide / that by Thy power / No foot shall slide*.

Tarinan mukaan Big Ben on saanut nimensä Lontoon julkisten rakennustöiden päällikkönä ja nimenantoasian puheenjohtajana toimineen kookkaan sir Benjamin Hallin mukaan. Toisen teorian mukaan nimi olisi annettu Ben Cauntin mukaan, joka oli siihen aikaan tunnettu raskaan sarjan nyrkkeilijä.

Kellon lyönnit kuuluvat kautta maailman British Broadcasting Corporationin radiolähetyksissä sekä tunnuksena uutislähetyksissä.

Kellotaulut
-----------

Kellotornissa olevat neljä kellotaulua ovat valurautaisia ja seitsemän metriä korkeita. Jokaisessa kellotaulussa on 312 palaa himmeää lasia. Tuntiviisari on asemetallia, ja sen pituus on 2,7 metriä ja paino 300 kilogrammaa. Minuuttiviisari on kuparia, ja sen pituus on 4,2 metriä ja paino 100 kilogrammaa.

Kellon mekanismi
----------------

Kellon mekanismi
Kellon mekanismi perustuu painovoimaan ja muodostuu kolmesta koneistosta: kellotaulut, varttikellot ja iso kello. Koneistot on liitetty riippupainoihin, jotka riippuvat alapuolella teräsvaijereissa. Kun paino putoaa, sylinterit kääntyvät, mikä johtaa viisareiden ja kellojen liikkumiseen. Valurautaisen mekanismin paino on 10 tonnia ja mitoiltaan se on 4,7 metriä pitkä ja 1,4 metriä leveä. Heilurin pituus on 4,4 metriä ja paino 310 kiloa. Kelloa säädetään lisäämällä vanha pennyn kolikko heilurin yläosassa olevalle reunukselle tai ottamalla sieltä kolikko pois. Tämä muuttaa heilurin painopistettä siten, että yhden kolikon vaikutus on 0,4 sekuntia vuorokaudessa. Kello täytyy vetää käsin kolme kertaa viikossa. Toimenpide vie yli tunnin, koska sitä ei voi tehdä kellon soidessa. Kellon suunnitteli lakimies, parlamentin jäsen ja amatöörikelloseppä Edmund Beckett Denison, joka sai apua kuninkaalliselta tähtitieteilijältä George Biddell Airylta. Kellon rakensi Edward Dent.

Kellon seisaukset
-----------------

* Vuonna 1941 kello oli seisahduksissa 12 tuntia, sillä ilmapommituksista kellotaululle aiheutunutta vahinkoa korjanneelta työmieheltä putosi sen koneistoon vasara.
* Vuonna 1962 kello löi uutena vuotena 10 minuuttia myöhemmin, koska viisareihin oli kertynyt paljon lunta ja jäätä.
* Vuonna 1976 kello pysäytettiin 26 päiväksi yhdeksän kuukauden aikana. Soittomekanismi oli vaurioitunut metallin väsymisen vuoksi.
* Vuonna 2005 kellomekanismi pysäytettiin kahdeksi päiväksi jarruakselin toiminnan tarkastamiseksi.
* Neljännestunnin välein lyövät kellot pysäytettiin 5. kesäkuuta 2006 neljäksi viikoksi. BBC Radio 4 käytti lähetyksissään tänä aikana kellojen soiton sijasta linnunlaulua.
* Vuonna 2007 mekanismi korvattiin sähkömoottorilla kuuden viikon huollon ajaksi. Kellotaulut puhdistettiin ja korjattiin.
* Vuonna 2013 Big Ben hiljentyi Margaret Thatcherin hautajaisten ajaksi.

Vuoden 2017 kunnostustyöt
-------------------------

Rakennustelineet kasattuina Elizabeth Towerin ympärille.
Big Benin kellot hiljennettiin 21. elokuuta 2017 neljäksi vuodeksi, jotta tornin välttämättömät entisöintityöt voitiin suorittaa. Päätös kellojen hiljentämisestä tehtiin kunnostustyöntekijöiden kuulon suojelemiseksi, vaikkakin päätös sai kritiikkiä kansanedustajilta ja pääministeri Theresa Maylta. Kellojen soittaminen tärkeissä tilaisuuksissa, kuten uudenvuodenaattona ja muistosunnuntaina, hoidettiin tällöin sähkömoottorin avulla; Vähintään yksi neljästä kellotaulusta pysyi aina näkyvissä kunnostustöiden aikana. Tornin ympärille pystytettiin telineet heti kellojen hiljentymisen jälkeen. Kunnostustöiden kustannusten arvioitiin aluksi maksavan noin 29 miljoonaa puntaa, mutta hinta kaksinkertaistui yli 69 miljoonaan puntaan.

Helmikuussa 2020 vahvistettiin, että kunnostustyöt paljastivat, että Elizabeth Tower oli kärsinyt oletettua suuremmat vauriot toukokuun 1941 pommi-iskussa, joka tuhosi viereisen alahuoneen. Muita löytöjä olivat tornin asbesti, lyijymaalin "laaja" käyttö, kellontaulun lasin särkyminen ja tornin monimutkaisten kivikaiverrusten vakava rappeutuminen ilmansaasteiden vuoksi. Uusien paljastuneiden ongelmien ratkaisemiseen arvioitiin lisää rahaa 18,6 miljoonaa puntaa, jolloin Elizabeth Towerin entisöinnin kokonaisbudjetti oli lähes 80 miljoonaa puntaa.

Korjaustyössä poistettiin ja kunnostettiin valurautaiset 2 567 kattotiiltä. Jotta torniin päästäisiin ylös nopeammin, sinne asennettiin hissi sekä wc, jossa on ensimmäistä kertaa juokseva vesi. Samalla purettiin tornin huipulla oleva Ayrton-valo, jonka on tarkoitus palaa parlamentin istuessa ja se kunnostettiin kellotornin muiden valojen kanssa. Yksi näkyvimmistä tornin muutoksista on ollut kellotaulun kehyksen palauttaminen alkuperäiseen väriin, preussinsiniseen, jota käytettiin tornin rakentamisen yhteydessä vuonna 1859. Varttikellot ja Big Ben soivat ensimmäistä kertaa uudestaan muistosunnuntaina 2022.

Elizabeth Tower toukokuussa 2022, jolloin rakennustelineet oli poistettu juuri kokonaan

Lähteet
-------

1. ↑  The Great Bell - Big Ben *UK Parliament*. Viitattu 2.11.2018. (englanniksi)
2. 1 2  Burman, Tom: *Väärien käsitysten sanakirja*, s. 17 (s.v. Big Ben). Suomentanut Kalevi Haikara. Otava, 1977. ISBN 951-1-04422-2.
3. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13  Peuhkuri, Lea: Big Benistä tulee hiljainen maamerkki.  *Aamulehti*, 11.5.2016, s. A22–A23.  Aamulehti.
4. ↑  Frequently asked questions: Big Ben and Elizabeth Tower *Living Heritage*. UK Parliament.  (englanniksi)
5. ↑  Parliament clock tower, home of Big Ben, to become Elizabeth Tower *The Telegraph*.  26.6.2012.  (englanniksi)
6. 1 2  Yrjämä-Rantinoja, Tellervo: Lontoon Big Ben täytti 150 vuotta.  *Helsingin Sanomat*, 1.6.2009, s. B3. Artikkelin verkkoversio.
7. ↑  Bong! Big Ben rings in its 150th anniversary *NBC News*.  29.5.2009.  (englanniksi)
8. ↑  Great Clock facts *Big Ben*.  13 November 2009. UK Parliament.  Arkistoitu 7 October 2009. Viitattu 23 November 2009.
9. 1 2 3 4 5  Big Ben Stops (Arkistoitu – Internet Archive), *Headlong*
10. ↑  Taussi, Sari: Lontoon maamerkki Big Ben hiljenee vuosiksi – katso suora lähetys viimeisistä lyönneistä alkaen klo 13.30 *Yle Uutiset*.  21.8.2017. Viitattu 21.8.2017.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Big Ben** Wikimedia Commonsissa

* What's inside Big Ben? (Elizabeth Tower) Animaatio, joka havainnollistaa tornin rakennetta kolmiulotteisen mallin avulla
* Big Ben. Kellonsoitto, jota koko maailma kuulee. Tarina kuuluisasta ajanmittarista, Helsingin Sanomat Viikkoliite, 03.09.1933, nro 36, s. 5, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot

  



|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Saksa
* Israel
* Yhdysvallat

 |

 |