**Skellefteå** (aikaisemmin suom. *Heletti*) on entinen kaupunki ja nykyinen Skellefteån kunnan keskustaajama. Skellefteå sijaitsee Perämeren rannikon läheisyydessä Pohjois-Ruotsissa. Se kuuluu Västerbottenin lääniin ja Västerbottenin historialliseen maakuntaan.

Historiaa
---------

Skellefteån alueen läpi virtaava Skelleftejoki (joskus suom. *Helettijoki*) oli aikoinaan rajajoki, jonka eteläpuolella asui helsinglantilaisia eli ruotsalaisia ja pohjoispuolella lappalaisia ja suomalaisia. Alueen suomalaista väestöä kutsuttiin keskiaikaisissa kirjoituksissa kveeneiksi ja heidän maataan Kvenlandiksi, esimerkiksi Ottar Haalogalantilaisen kuvauksessa noin vuodelta 890 sekä islantilaisen Níkulás Bergssonin *Leiðarvísir og borgarskipan* -nimisessä kuvauksessa pohjoisen kansoista vuodelta 1157.

Skellefteån alueen asukkaita yritettiin 1400-luvulla tuloksetta käännyttää kristityiksi*lähde?*. Norlantilaiset kääntyivät kristinuskoon vasta satoja vuosia myöhemmin, toisin kuin muualla Ruotsissa. Syy äkilliseen mielenkiintoon Skellefteån aluetta kohtaan oli ensisijaisesti lohi, jota tultiin kalastamaan alueelle.

Alueen vanhasta asutuksesta huolimatta Skellefteån kaupunki on Norlannin nuorimpia. Kaupungin perusti virallisesti kirkkoherra Nils Nordlander vuonna 1845. Vuonna 1967 kaupunkiin liitettiin Skellefteån maalaiskunta sekä Bureå, Byske ja Jörn. Kaupungin arvonimen Skellefteå menetti vuonna 1971, jolloin Ruotsissa siirryttiin yhteen kuntamuotoon. Vuonna 1974 Skellefteån kuntaan tulivat kuulumaan vielä Burträsk ja Lövånger. Nykyinen Skellefteån kunta on pinta-alaltaan ja väkiluvultaan paljon suurempi kuin entinen Skellefteån kaupunki.

Nykyään
-------

Nykyään Skellefteå on kehittynyt teollisuus- ja kaivoskaupungiksi ja monet vanhat puurakennukset ovat saaneet väistyä tiilitalojen tieltä. Kaupungin suurin työnantaja on kaivosyhtiö Boliden, joka työllistää noin 1 200 henkilöä.*lähde?* Skellefteåta kutsutaan joskus *kultakaupungiksi* (ruots. *guldstaden*) siellä kaivettavan kullan takia.

Vaakuna
-------

* Kaupungin vaakuna on nykyisin Skellefteån kunnan käytössä.Kaupungin vaakuna on nykyisin Skellefteån kunnan käytössä.

Väestönkehitys
--------------


| Skellefteån taajaman väestönkehitys 1960–2010 |
| --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1960 |    | 18 367 |
| 1965 |    | 23 899 |
| 1970 |    | 27 456 |
| 1975 |    | 29 353 |
| 1980 |    | 29 892 |
| 1990 |    | 31 051 |
| 1995 |    | 31 940 |
| 2000 |    | 31 742 |
| 2005 |    | 32 425 |
| 2010 |    | 32 775 |
| Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB). Skellefteå kasvoi yhteen Stämningsgårdenin kanssa vuonna 1965. |

Urheilu
-------

Skellefteåsta on kotoisin jääkiekkoseura Skellefteå AIK.

Media
-----

Skellefteåssa on Norran-sanomalehden päätoimitus.

Lähteet
-------

1. ↑  Tätorter 2010, korrigerad version 2012-11-14 (PDF) *MI38 Småorter och tätorter*.  14.11.2012. Statistiska centralbyrån. Viitattu 23.11.2012. (ruotsiksi)
2. ↑  Meänkielen sanakirja
3. 1 2 3  Kustaa Vilkuna: *Kansatieteilijän työpöydältä: Kainuu-Kvenland*.
4. ↑  Kyösti Julku: *Kvenland - Kainuunmaa*. Oulu, 1986.
5. ↑  Ohthere's story in *Old English Orosius* Ottarin matkakertomus muinaisenglannin ja englannin kielillä.
6. ↑  Rafn, C.C. *Antiquités Russes II*, sivut 404–405.
7. 1 2  Befolkning i tätorter 1960-2010 (XLS)  29.5.2012. Statistiska centralbyrån. Viitattu 12.12.2012. (ruotsiksi)

Aiheesta muualla
----------------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Skellefteå**.
* Skellefteå – Kaupungin viralliset sivut
* Destination Skellefteå – Matkailutoimisto, tietoa ruotsiksi, englanniksi ja espanjaksi

Västerbottenin läänin kuntien keskustaajamat

|  |
| --- |
| Bjurholm • Dorotea • Lycksele • Malå • Nordmaling • Norsjö • Robertsfors • Skellefteå • Sorsele • Storuman • Uumaja • Vilhelmina • Vindeln • Vännäs • Åsele |
| Katso myös: Luettelo Ruotsin taajamista • Luettelo Ruotsin kunnista |