recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Kurt Schwertsik** (s. 25. kesäkuuta 1935) on itävaltalainen säveltäjä. Vaikka hän oli Karlheinz Stockhausenin oppilas, hän hylkäsi säveltäjänä sarjallisuuden. Innoitusta hän haki sen sijaan Erik Satien musiikista ja dadaismista. Hänellä on musiikissaan *Financial Timesin* mukaan liberaali, antiautoritaarinen poliittinen ulottuvuus. Wildner-levy-yhtiö on luonnehtinut Schwertsikiä yhdeksi aikojemme ainutlaatuisimmista säveltäjistä.

Schwertsik oli Pierre Boulez'n, Hans Werner Henzen ja Bruno Madernan opissa Darmstadtissa vuonna 1955 sekä Stockhausenin ja Mauricio Kagelin opissa Kölnissä vuosina 1959–60. Schwertsik teki säveltäjänä yhteistyötä muiden muassa Friedrich Cerhan ja Otto Zykanin kanssa; ensin mainitun kanssa hän perusti Die Reihe -nykymusiikkikokoonpanon vuonna 1958 ja jälkimmäisen kanssa Salon Konzerte -yhtyeen vuonna 1965. Hän muodostaa muiden muassa mainittujen säveltäjien ja Heinz-Karl Gruberin kanssa niin kutsutun kolmannen Wienin koulukunnan. Schwertsikin suuriin teoksiin kuuluu monia oopperoita.

Vuosina 1955–87 Schwertsik toimi käyrätorvensoittajana Wienin sinfoniaorkesterissa. Tämän jälkeen hän toimi Wienin musiikin ja esittävien taiteiden yliopiston professorina vuoteen 2003.

Teoksia
-------

### Oopperat

* *Der lange Weg zur grossen Mauer* (1974)
* *The Wondrous Tale of Fanferlizzy Sunnyfeet* (kymmenkohtauksinen satuooppera, 1982–83)
* *Café Museum* / *Die Erleuchtung* (1993)
* *Der ewige Frieden* (1995)
* *Die Welt der Mongolen* (1997)
* *Katzelmacher* (2003)

### Muita sävellyksiä

* *Irdische Klänge* (orkesterisarja, 1980–92)
* *Kafka America* (baletti, koreografia: Jochen Ulrich)
* konsertot viululle, kitaralle, trumpetille, marimballe, alppitorvelle, patarummuille ja huilulle
* laulusarjoja
* *Nachtmusiken* (orkesteriteos, 2009)
* neljä tanssiteosta yhteistyössä koreografi Johann Kresnikin kanssa
* *Roald Dahl's Goldilocks*, humoristinen teos orkesterille ja kertojalle tai orkesterille ja kahdeksalle kertojalle (1997)
* *Vienna Chronicles* (balettisarjoja orkesterille, 1976–77)

Lähteet
-------

1. ↑  Schott Music: Authors: Kurt Schwertsik
2. ↑  AllMusic.com: Kurt Schwertsik
3. 1 2 3  Boosey & Hawkes: Kurt Schwertsik
4. 1 2 3 4 5 6 7 8  Wildner Records: Kurt Schwertsik
5. ↑  Austrian Tourist Office: Music in Austria
6. ↑  Boosey & Hawkes: Schwertsik, Kurt: Roald Dahl's Goldilocks


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Norja
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Israel
* Yhdysvallat
* Tšekki
* Alankomaat
* Puola

 |
|  |
| Taiteenala | 
* BRAHMS
* MusicBrainz

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Deutsche Biographie

 |
|  |
| Muut | 
* Europeana
* SNAC
* IdRef

 |

 |
**Kouluterveyskysely** on Suomessa Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen tekemä kyselytutkimus, jolla kerätään seurantatietoa eri ikäisten lasten ja nuorten hyvinvoinnista, terveydestä, koulunkäynnistä ja opiskelusta, osallisuudesta sekä heidän palvelutarpeistaan.

Kyselyyn osallistuvat seuraavat ryhmät kokonaisuudessaan: 

* perusopetuksen 4. ja 5. vuosiluokan oppilaat
* perusopetuksen 8. ja 9. vuosiluokan oppilaat
* lukiokoulutuksen 1. ja 2. vuoden opiskelijat
* ammatillisten oppilaitosten 1. ja 2. vuoden opiskelijat (ammatillista perustutkintoa opiskelevat alle 21-vuotiaat)

Kouluterveyskysely tehdään joka toinen vuosi. Tietoja on kerätty perusopetuksen 8. ja 9. luokkaa käyviltä vuodesta 1996, lukioissa vuodesta 1999 ja ammatillisissa oppilaitoksissa vuodesta 2008 alkaen. Perusopetuksen 4. ja 5. luokkaa käyvät lapset ovat olleet mukana vuodesta 2017 alkaen. Perusopetuksen 4. ja 5. vuosiluokan oppilaiden huoltajat vastasivat kyselyyn vuosina 2017 ja 2019.

Lähteet
-------

1. 1 2  Kouluterveyskysely THL. Viitattu 17.9.2021.
Johann Kaspar Mertz
**Johann Kaspar Mertz** (17. elokuuta 1806 Pozsony – 14. lokakuuta 1856 Wien) oli unkarilainen säveltäjä ja kitaristi. Hän kiersi säännöllisesti Euroopassa ja saavutti esiintyjänä arvostusta. Hänen kitarateoksensa ovat pääasiassa transkriptioita ja sovituksia tunnetuista klassisista kappaleista, kuten kuudesta Franz Schubertin laulusta (1845). Hänen säveltämistään alkuperäisistä teoksista tunnetuin on *Bardenklänge*, vuonna 1847 julkaistu kokoelma, jossa on kuultavissa Robert Schumannin musiikin vaikutus.

Mertz osoitti lapsuudessaan lahjakkuutta sekä kitaran- että huilunsoitossa. Perheen köyhyys kuitenkin hidasti hänen kehittymistään. Hän toi jo 12-vuotiaana perheelleen tuloja toimimalla musiikinopettajana. Mertz suuntasi lopulta suurimman osan energiastaan kitaransoittoon, mutta vasta 34-vuotiaana hän siirtyi Wieniin luomaan uraa konserttikitaristina. Hän pääsi siellä hovin suojelukseen ja lähti pian ensimmäiselle Euroopan-kiertueelleen, johon sisältyivät käynnit Puolassa ja Venäjällä. Mertz käytti konserteissa yleensä 10-kielistä kitaraa. Eräällä kiertueistaan hän tapasi tulevan vaimonsa, pianisti Josephine Plantinin. Pari avioitui Prahassa vuonna 1842.

Vuosina 1846–1848 Mertzin esiintymisen esti neuralgian hoitoon otetun strykniinin yliannostuksesta johtunut sairastuminen. Toipuessaan hän sävelsi *Bardenklängen*. Myöhemmin Mertz esiintyi usein puolisonsa kanssa duona. Vuonna 1856 Mertz osallistui sävellyskilpailuun, jonka järjesti Brysselissä venäläinen aatelinen Nikolai Petrovitš Makarov. Mertz voitti ensimmäisen palkinnon, mutta tieto tästä julkistettiin vasta hänen kuoltuaan.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  AllMusic: Johann Kaspar Mertz


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Espanja
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Israel
* Suomi (KANTO)
* Belgia
* Yhdysvallat
* Ruotsi
* Tšekki
* Alankomaat
* Puola

 |
|  |
| Taiteenala | 
* MusicBrainz

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Trove

 |
|  |
| Muut | 
* Europeana
* RISM
* SNAC

 |

 |
**Asianomistaja** on luonnollinen tai oikeushenkilö, jonka oikeutta tai etua rikos on loukannut, tai johon rikos on kohdistunut. Suomessa toisin kuin lähes kaikissa muissa maissa asianomistajalla on toissijainen syyteoikeus, eli hän voi vaatia tuomioistuinta tuomitsemaan syytetylle rangaistuksen. Asianomistaja saa itse nostaa syytteen rikoksesta vain, jos virallinen syyttäjä on päättänyt jättää syytteen nostamatta tai jos esitutkintaviranomainen taikka syyttäjä on päättänyt, ettei esitutkintaa toimiteta tai että esitutkinta keskeytetään taikka lopetetaan. Virkarikosten ja väärän ilmiannon osalta asianomistajalla on kuitenkin syyteoikeus ilman syyttäjän edeltävää ratkaisua.

Asianomistajalla on oikeus yhtyä virallisen syyttäjän tai toisen asianomistajan nostamaan syytteeseen ja vedota uuteen seikkaan syytteen tueksi. Asianomistaja voi hakea muutosta asiassa annettuun ratkaisuun siitä riippumatta, onko hän käyttänyt asiassa puhevaltaa.

Asianomistajarikokset ovat sellaisia henkilön yksityisiin intresseihin liittyviä rikoksia, joiden osalta virallinen syyttäjä ei voi nostaa syytettä ilman asianomistajan tekemää syyttämispyyntöä.

Jos joku on rikoksen johdosta saanut surmansa, hänen leskellään ja lapsillaan on oikeus käyttää asianomistajan syyteoikeutta. Mikäli surmansa saaneella ei ole leskeä eikä lapsia, on hänen vanhemmillaan ja sisaruksillaan oikeus käyttää syyteoikeutta. Surmansa saaneen vanhemmilla ja sisaruksilla on oikeus käyttää syyteoikeutta myös siinä tapauksessa, että joku tai jotkut niistä, joilla on ensisijainen oikeus käyttää asianomistajan syyteoikeutta, on epäiltynä kyseisestä rikoksesta.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Laki oikeudenkäynnistä rikosasioissa 1 luku 14 §.. Ajantasainen lainsäädäntö. Finlex
2. ↑  Vuorenpää, Mikko: *Prosessioikeuden perusteet*, s. 131. Helsinki: Talentum, 2009.
3. ↑  Laki oikeudenkäynnistä rikosasioissa 1 luku 17 §. Ajantasainen lainsäädäntö. Finlex

Aiheesta muualla
----------------

* Helsingin Sovittelutoiminta: Asianomistajarikokset
Johann Hinrich Wichern.jpg
**Johann Hinrich Wichern** (21. huhtikuuta 1808 – 7. huhtikuuta 1881) oli saksalainen teologi ja hyväntekijä.

Wichern syntyi Hampurissa kaupunginnotaarin pojaksi 21. huhtikuuta 1808. 15-vuotiaana hän menetti isänsä ja huolehti tämän jälkeen yhdessä äitinsä kanssa perheen toimeentulosta opettamalla musiikkia ja kieliä suorittaen ohessa omia opintojaan. Tästä aiheutuneen liikarasituksen vuoksi hän sai elinikäisen päänsäryn. Wichern suoritti teologian kandidaatti-tutkinnon erinomaisesti vuonna 1831 ja liittyi pian pastori Rautenbergin alullepanemaan ryhmään, joka yritti ensimmäisenä pitää pyhäkoulua katupojille ja joka myös järjesti säännöllisiä kotikäyntejä köyhissä perheissä. Wichern tuli myös johtamaan tätä yhä laajenevaa toimintaa. Vuonna 1832 Wichern oli mukana perustamassa turvakotia kodittomille lapsille. Koti sai nimen Rauhes Haus ja Wichernistä tuli sen johtaja. Talo otettiin käyttöön vuoden 1833 syksyllä, ja vuoden lopussa siellä oli 12 poikaa - Wichernin kuollessa vuonna 1881 määrä oli 1453. Wichern sai aikaan myös sen, että turvakodin yhteyteen liitettiin sisälähetyksen työntekijöiden opisto, jossa olevat toimivat myös apulaisina turvakodissa. Vastaavia laitoksia perustettiin tämän esimerkin mukaan ympäri Saksaa sekä myös muihin maihin. Wichern itse edisti tätä matkustamalla laajasti, ja hän esimerkiksi perusti vuonna 1848 lavantaudin levitessä Sleesiassa sinne kaksi lastenkotia.

Viimeiset seitsemän elinvuottaan Wichern oli sairaalloinen ja muitten avun varassa. Muutama päivä ennen kuolemaansa, joka tapahtui 7. huhtikuuta 1881, hän oli kirjoittanut vaimolleen suljetun kirjeen, jossa hän kirjoitti mahdollisesta kuolemastaan: "Jos Jumala tahtoo ottaa minut kotiin luokseen, niin tietäkää, rakkaani, että ainoa rukoukseni on tulla autuaaksi Jeesuksessa ja tulla hänen luokseen saadakseni rauhan hänessä. Olen aina tunnustanut häntä, vaikka suuressa heikkoudessa. Mutta hän on antava anteeksi syntini, siitä olen varma, rakkautensa tähden ja suuren Golgatalla tapahtuneen rakkaudentekonsa tähden. Antakoon Vapahtaja minun kerran yhtyä kaikkien rakastamieni kanssa, kuten hän Joh. 17. luvussa on rukoillut minunkin puolestani".

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Yhdysvallat
* Latvia
* Japani
* Kreikka
* Alankomaat

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Deutsche Biographie

 |
|  |
| Muut | 
* SNAC
* IdRef

 |

 |
**Asianajotoimisto** on oikeusalan palveluita tarjoava yritys, jonka tulee asianajajalain mukaan aina olla asianajajan tai asianajajien omistama. Asianajajan ammattinimikettä saa käyttää vain Suomen Asianajajaliittoon kuuluva lakimies. Asianajaja on aina henkilökohtaisessa vastuussa toimiston asiakkaalle huolimattomuudella aiheutetusta vahingosta, vaikka toimisto olisi osakeyhtiömuotoinen. Asianajotoimistolla on oltava vastuuvakuutus asiakkaalle aiheutetun vahingon varalta.

Suomen suurimmissa asianajotoimistoissa oli yli sata lakimiestä. Valtaosassa toimistoja on kuitenkin vain yksi tai kaksi lakimiestä.

Suomessa on myös valtion omistamia julkisia oikeusaputoimistoja. Niissä toimivat julkiset oikeusavustajat voivat olla myös Asianajajaliiton jäseniä, eli asianajajia. Sen sijaan lakiasiaintoimistoissa työskentelevät lakimiehet eivät ole asianajajia. Niissä vastuu asiakkaalle aiheutuneesta vahingosta voi rajautua vain yhtiön osakepääomaan, eikä vastuuvakuutusta välttämättä ole. Suomessa on hieman yli 1000 asianajotoimistoa.

Vuonna 2013 tulleen lainmuutoksen myötä lakimiehiltä, paitsi asianajajilta, edellytetään lupaa toimia avustajana oikeudessa, ns. lupalakimies. Virallinen nimitys on luvan saanut oikeudenkäyntiavustaja. Lainmuutoksen myötä luvan saaneet oikeudenkäyntiavustajat siirtyivät samalla julkisen valvonnan alaisiksi, ja heidän toimintaansa valvoo Asianajajaliiton valvontalautakunta. Luvan saaneen oikeudenkäyntiavustajan valvonta on kuitenkin rajallista.

Poikkeuksen kuitenkin tekevät esim. julkishallinnossa työskentelevät ylemmässä asemassa olevat johtohenkilöt ja palkatut muut oikeustieteen ammattilaiset, joilla on oikeus esiintyä oikeudessa edustamaansa organisaatiota koskevissa asioissa.

Aiheesta muualla
----------------

Commons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Asianajotoimisto**.
* Suomen Asianajajaliitto
* Laki asianajajista
Johann Martin Schleyer
Litzelstettenin pappilassa oleva Schleyerin muistolaatta saksaksi ja volapükiksi.
**Johann Martin Schleyer** (18. heinäkuuta 1831 – 16. elokuuta 1912) oli saksalainen katolinen pappi, joka kehitti volapükin kielen. Hän syntyi Oberlaudassa Badenissa. Hanns Martin Schleyer oli Johann Martin Schleyerin veljen pojanpojan pojanpoika.

Schleyerin kertoman mukaan hän kehitti kielen tavattuaan saksalaisia talonpoikia, ja Jumala käski häntä unessa luomaan sen. Talonpojat kertoivat heidän Amerikkaan muuttaneen maamiehensä kohtaamista kielivaikeuksista ja siitä aiheutuneista ongelmista.

Elämä
-----

Schleyer toimi vuosina 1867–1875 Krumbachnin pastorina. Hän oli neljä kuukautta vankilassa, koska hän oli tukenut sosialismia Kulturkampfin aikana. Vuosina 1875–1885 oli Litzelstettenin kirkkoherra. Hän toimi katolilaisia runoutta julkaisevan *Sionsharfe* -lehden toimittajana. Toukokuussa 1879 hän julkaisi artikkelin volapükiksi Sionsharfessa. 

Vuonna 1880 hän julkaisi ensimmäisen kirjan volapükiksi. Kieli levisi ympäri Eurooppaa. Vuonna 1885 Schleyer jäi eläkkeelle papin ammatista, mutta jatkoi töitä volapükin kanssa. Vuonna 1894 Leo XIII antoi hänelle Vatikaanin siunauksen.

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Johann Martin Schleyer**.

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Norja
* Espanja
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Israel
* Yhdysvallat
* Alankomaat
* Puola

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Deutsche Biographie

 |
|  |
| Muut | 
* IdRef

 |

 |
Kreivi Fernánin patsas 
**Fernán González** oli Kastilian kreivi vuosina 923–970 ja loi kreivikunnastaan itsenäisen alueen. Hän taisteli yhdessä Leónin kuninkaan Ramiro II:n kanssa muslimihallitsijoita vastaan, mutta nousi 934 kapinaan. Ramiro II vangitsi tällöin omapäisen kreivinsä, mutta vapautti tämän muutaman vuoden kuluttua.

Leónin ylimykset vastustivat Fernán Gonzálezin johdolla Sancho I:n valintaa Leónin kuninkaaksi ja asettautuivat Alfonso IV:n pojan Ordoño IV:n puolelle.

Fernán Gonzálezia seurasi kreivinä hänen poikansa García Fernández.

Lähteet
-------

* O´Callaghan, J.F.: *A history of Medieval Spain*. United Kingdom: Cornell University, 1975. ISBN 0-8014-0880-6. (englanniksi)

### Viitteet

1. ↑  O´Callaghan, s. 123
2. ↑  O´Callaghan, s. 124
3. ↑  O´Callaghan, s. 125


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Israel
* Yhdysvallat

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Deutsche Biographie

 |
|  |
| Muut | 
* IdRef

 |

 |
Nuottakalastusta.
**Saartokalastus** on kalastustapa, jolla kalan liikkumista rajoitetaan siten, että saaliskala voidaan ottaa kiinni. Saartokalastusmuotoja ovat haavikalastaminen ja nuottakalastaminen.

Haavikalastaminen
-----------------

Haavikalastamisessa kala nostetaan haavin avulla veneeseen tai rannalle. Haavia käytetään myös muiden kalastuslajien pyydysten kokemisessa eli kalan poistamisessa pyydyksestä. Varretonta narulla nostettavaa haavia kutsutaan liipiksi. Liipiä käytetään Suomessa järvillä turoilla eli onkirisuilla kalastettaessa.

Nuottakalastaminen
------------------

Nuotta on kalaverkko, joka nostetaan vedestä kääntämällä, jolloin kalat jäävät nuottaan. Nuottakalastusta harjoitetaan myös järvenjäillä talvella. Kulteet ovat tasaliinaisia virtanuottia, joilla kalastetaan lohia ja siikoja. Vedat ovat pieniä nuottia, joilla kaksi tai kolme henkilöä voivat kalastaa kahlaten. Vedojen avulla saadaan lähinnä vain pikkukaloja. Kuuritsa on kolmen henkilön jäällä jalaksin vedettävä nuotta. Havaspussi tai toiselta nimeltään havaspovi on suuri nuotta, jota myötävirtaan kalojen takaa vetäen voidaan saada lohia ja siikoja. Keskipovisia nuottia käytetään sekä avovesissä että talvella jään alla. Kohonuotalla voidaan pyytää kesällä muikkuja. Kohonuotta pysyy pinnalla kannattimien avulla.
Androstenoni on miehen hiessä esiintyvä feromoni.
Estratetraenoli on naisten erittämä feromoni.
**Feromonit** ovat ihmisen tai eläimen lähettämiä kemiallisia viestiaineita, jotka vaikuttavat saman lajin muiden yksilöiden käyttäytymiseen tai hormonitoimintaan. Feromonit kuuluvat semiokemikaalien aineryhmään.

Seksuaaliferomonien avulla houkutellaan vastakkaisen sukupuolen edustaja paritteluun. Näistä sukupuolihormoneista käytetään joskus harvoin myös nimitystä *gamoni* (engl. gamones).
Koostumukseltaan nämä feromonit voivat toisinaan olla verrattain yksinkertaisiakin yhdisteitä kuten asetaatteja, estereitä, aldehydejä, ketoneita ja sekundäärisia alkoholeja. Tavallisesti niiden kemiallinen rakenne on kuitenkin paljon monimutkaisempi.

Ihminen aistii feromoneja nenän sierainten välissä sijaitsevalla vomeronasaalielimellä.

 Miehen hiessä oleva feromoni on androstenoni (C19H28O). Naisen emättimen erittämä feromoni on nimeltään kopuliini.

Muurahaiset merkitsevät polkunsa feromonien avulla osatakseen takaisin. Muurahaisilla on myös hälytysferomoneja, joilla ne varoittavat uhkaavasta vaarasta. Lisäksi ampiais- ja muurahaiskuningattaret erittävät feromonia, joka vaikuttaa muihin naaraisiin siten, että niiden sukupuolinen kehitys lakkaa ja niistä tulee työläisiä. Tuhohyönteisiä hävitetään seksuaaliferomonien avulla: tuoksun houkuttelemat koiraat tuhotaan kun ne ehtivät paikalle. Nykyään tosin käyttö keskittyy lähinnä tuholaisfrekvenssin (määrien) monitorointiin näytepyydyksien avulla ja varsinainen torjunta toteutetaan muilla keinoin.

Kissat merkitsevät reviiriä hankaamalla poskeaan ihmistä vasten. Kissan suupielissä sijaitsevat hajurauhaset, joista erittyvä aine, feromoni, on kissan keino merkitä sen reviiri, eli se on kissan tapa merkitä ihminen sen "omaisuudeksi".

Feromonien luokittelu
---------------------

Feromonit voidaan jaotella vaikutuksen perusteella ainakin seuraaviin ryhmiin:

* Kokoontumisferomonit, yhdisteitä, jotka lisäävät hyönteisten esiintymistiheyttä feromonin alkulähteellä
* Hälytysferomonit, yhdisteitä, jotka stimuloivat hyönteisten pakenemiskäyttäytymistä tai puolustautumista
* Sukupuoliferomonit, yhdisteitä, joiden avulla eri sukupuolet löytävät toisensa
* Jälkiferomonit, yhdisteitä, joiden avulla sosiaalisten hyönteisten työläiset merkitsevät esimerkiksi tien ravintolähteelle
* Merkitsemisferomonit, yhdisteitä, joilla hyönteiset merkitsevät reviirinsä rajat

Lähteet
-------

1. ↑  Miesten testosteronin hajoamistuote toimii feromonina ja saa muut miehet anteliaammiksi  6.6.2013. Turun yliopisto.  Arkistoitu 20.8.2013. Viitattu 1.12.2014.

Aiheesta muualla
----------------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Feromoni**.
* Pherobase, tietokanta feromoneista ja semiokemikaaleista (englanniksi)
* Compound index (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
**UY Scuti** on punainen ylijättiläinen ja muuttuva tähti Kilven tähdistössä. Sen säteen on laskettu olevan jopa 1 708 kertaa suurempi kuin Auringon. Se on tähän mennessä toiseksi suurin ihmiskuntamme tiedossa oleva tähti Stephenson 2-18n jälkeen. Se on myös yksi valovoimaisimpia tiedossa olevista tähdistä. Ympärysmitaltaan se on noin 2,4 miljardia kilometriä, ja tilavuudeltaan 5 miljardia kertaa suurempi kuin Aurinko.*lähde?*

Etäisyydeltään UY Scuti on 2,9 kiloparsekia (9 500 valovuotta) Maasta. Tähti sijaitsee niin pitkän matkan päässä aurinkokunnastamme, että on vaikeaa sanoa sen tarkkaa mittaa. *lähde?*

Kokovertailua
-------------

Koska UY Scutin säde on jopa 1 708 kertaa suurempi kuin Auringon, jonka säde taas on Maahan nähden 109-kertainen, on laskettavissa, että UY Scutin säde on Maan säteeseen verrattuna jopa yli 186 000-kertainen. Tähti on mitoiltaan niin valtava, että jos Maa olisi nuppineulan pään kokoinen, Aurinko vastaisi halkaisijaltaan jalkapalloa kun taas UY Scuti olisi noin 375-metrinen eli lähes Empire State Buildingin korkuinen. Jos taas jättiläistähden kutistaisi Maapallon kokoon, olisi (varsinainen) maapallo noin 69 metriä korkea, eli vain vähän Tukholmassa sijaitsevaa Globen-areenaa pienempi. 

Jos UY Scutin sijoittaisi aurinkokuntaamme Auringon tilalle, se yltäisi Jupiterin kiertoradalle saakka, tai ehkä jopa Saturnukseen saakka sillä sen mittoja ei ole pystytty hahmottamaan riittävän tarkasti. Samaten, jos Maa sijaitsisi suhteessa yhtä kaukana UY Scutista, kun se sijaitsee Auringosta, olisi kahden kappaleen välinen matka keskimäärin noin 186 173 astronomista yksikköä, siis noin 27 850 935 000 000 000 kilometriä eli lähes kolme valovuotta. Se on reilusti yli puolet Auringon ja sen lähimmän tähden Alfa Centaurin välisestä etäisyydestä.

Lähteet
-------

1. 1 2  UY Scuti Universe Guide.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **UY Scuti** Wikimedia Commonsissa

* SIMBAD (englanniksi)

  

Kilven tähdistö (Scutum) » luettelo tähdistä, luokka

|  |  |
| --- | --- |
| Tähdet | α Sct, β Sct, ζ Sct, γ Sct, δ Sct, η Sct, ε Sct, R Sct, Struve 2325, PSR 1829-10 |
| Eksoplaneetat |  |
Strootman vuonna 2016
**Kevin Strootman** (s. 13. helmikuuta 1990 Ridderkerk, Alankomaat) on alankomaalainen jalkapalloilija, joka edustaa ranskalaisseura Olympique de Marseillea. Pelipaikaltaan hän on keskikenttäpelaaja.

Ura
---

Strootman aloitti ammattilaisuransa Sparta Rotterdamin riveissä, jonka jälkeen hän on pelannut myös FC Utrechtissä sekä PSV Eindhovenissa.

Vuonna 2013 Strootman siirtyi Italian pääsarjaan Serie A:han AS Roman joukkueeseen noin 17 miljoonan euron siirtosummalla.*lähde?*

Vuonna 2018 Strootman siirtyi Ranskaan Marseillen joukkueeseen.

Strootman pelasi ensimmäisen ottelunsa Alankomaiden A-maajoukkueessa helmikuussa 2011 Itävaltaa vastaan. Hän teki ensimmäisen maaottelumaalinsa syyskuussa 2011 Helsingin olympiastadionilla EM-karsintaottelussa Suomea vastaan. Hänet valittiin Alankomaiden joukkueeseen vuoden 2012 EM-kilpailuihin mutta hän ei saanut turnauksessa peliaikaa. Toisen maaottelumaalinsa hän teki elokuussa 2013 ystävyysottelussa Portugalia vastaan ja kolmannen lokakuussa 2013 MM-karsintaottelussa Unkaria vastaan. Hän on marraskuun 2019 loppuun mennessä pelannut 46 maaottelua ja tehnyt kolme maaottelumaalia.

Lähteet
-------

1. ↑  Kevin Strootman *UEFA.com*.  18.6.2012. UEFA. Viitattu 4.7.2012. (englanniksi)
2. ↑  Kevin Strootman Transfermarkt-sivustolla (englanniksi)

  

Alankomaiden joukkue – Jalkapallon EM-kilpailut 2012
1 Stekelenburg |
2 van der Wiel |
3 Heitinga |
4 Mathijsen |
5 Bouma |
6 van Bommel |
7 Kuyt |
8 N. de Jong |
9 Huntelaar |
10 Sneijder |
11 Robben |
12 Vorm |
13 Vlaar |
14 Schaars |
15 Willems |
16 van Persie |
17 Strootman |
18 L. de Jong |
19 Narsingh |
20 Afellay |
21 Boulahrouz |
22 Krul |
23 van der Vaart |
Valmentaja van Marwijk
Kevin Vogt toukokuussa 2019.
**Kevin Vogt** (s. 23. syyskuuta 1991 Witten) on saksalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskuspuolustaja. Hän on pituudeltaan 194-senttimetrinen. Hän edustaa Saksan Bundesliigassa pelaavaa Hoffenheimia.

Vogt aloitti bundesliigauransa Bochumissa, jonka junioreista hän nousi edustusjoukkueeseen ensimmäisen kerran huhtikuussa 2009. Hän sai enemmän peliaikaa joukkueen pelatessa 2. Bundesliigassa kausina 2010–2012. Vuonna 2012 Vogt palasi pääsarjatasolle siirtyessään Augsburgin joukkueeseen. Vuonna 2014 hän siirtyi Kölniin ja vuonna 2016 Hoffenheimiin. Kevätkauden 2020 hän pelasi lainalla Werder Bremenissä. Vogt on tammikuun 2022 loppuun mennessä pelannut Bundesliigassa 269 ottelua ja tehnyt niissä kolme maalia, joista kaksi kärkipään joukkueisiin kuuluvaa Borussia Dortmundia vastaan. Hän pelasi kaudella 2017–2018 Eurooppa-liigassa viisi, kaudella 2018–2019 Mestarien liigassa neljä ja kaudella 2020–2021 Eurooppa-liigassa kuusi ottelua.

Vogt pelasi Saksan nuorisomaajoukkueissa alle 18-vuotiaista alle 21-vuotiaisiin.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Kevin Vogt Transfermarkt-sivustolla (englanniksi)

  

Hoffenheim – Bundesliiga
1 Baumann |
3 Kadeřábek |
4 Bičakčić |
5 Kabak |
6 Prömel |
7 Larsen |
8 Geiger |
9 Bebou |
10 Dabbur |
11 Angeliño |
12 Pentke |
13 Stiller |
14 Baumgartner |
16 Rudy |
18 Samassékou |
20 Becker |
21 Hübner |
22 Vogt |
24 Che |
25 Akpoguma |
26 Quaresma |
27 Kramarić |
29 Skov |
32 Bogarde |
33 Rutter |
34 Nsoki |
35 Damar |
36 Noll |
37 Philipp |
38 Posch |
39 Bischof |
41 Geschwill |
43 König |
44 Asllani |
  Elmkies |
Valmentaja Breitenreiter
**Kruunuvuorenselän haveri 1892** oli kahden aluksen yhteentörmäys, jossa kuoli 38 henkeä. Toisiinsa törmänneet alukset olivat S/S *Runeberg* ja höyryvene *Ajax*. Törmäys tapahtui 8.8.1892 klo 0.40.

Alukset olivat kuljettaneet kansaa Porvooseen viettämään kesäjuhlia 7.8.1892. Kaikkiaan kansaa kuljettaneita aluksia oli yhdeksän kappaletta. Aluksista suurin ja nopein oli *J. L. Runeberg*, joten se pääsi ensimmäisenä Helsinkiin ja oli törmäyksen tapahtuessa jo paluumatkalla kohti Porvoota. Vastaan tuli Kruunuvuorenselällä Vasikkasaaren kohdalla *Ajax*, jossa oli sallittujen 75 matkustajan sijaan noin 100 ihmistä. *Ajax* kulki niin lähellä Vasikkasaaren rantaa, ettei *Runeberg* päässyt siitä oikealta ohi, *Ajaxin* ja rannan välistä, sillä rannassa oli karikkoa. *Runeberg* väisti vasemmalle, mutta samaan suuntaan yritti väistöä myös *Ajax*, sillä seurauksella, että se oli törmäyksen tapahtuessa poikittain *Runebergin* edessä. *Ajax* repeytyi törmäyksessä lähes kahtia.

*Ajax* oli kevytrakenteinen höyryvene, jota käytettiin hinaukseen ja matkustajien kuljetukseen. Miehistöä oli kuusi henkeä.

*Ajaxissa* ei ollut kantta, ainoastaan peltikatto. Siitä oli ripustettu alas kankaita, suojaamaan matkustajia pärskeiltä. Nämä kankaat estivät matkustajia poistumasta laivasta, mikä lisäsi uhrilukua. Moni aluksen takaosassa olleista ihmisistä ei kankaiden vuoksi päässyt ulos aluksesta. Kaiken lisäksi *Ajaxin* koneenhoitaja avasi aluksen höyryhanat, joista purkautui kuuma höyryä surmaten osan veden varassa olleista ihmisistä.

*Ajax* päätyi meren pohjaan, missä sen hylyn jäänteet edelleen ovat.

*Ajaxin* kapteeni W. Grön tuomittiin myöhemmin aluksen ylilastauksesta sakkoihin.

Viitteet
--------

1. ↑  Tuomo Väliaho: Iloinen kesäretki Porvooseen päättyi tuhoon Kruunuvuorenselällä.  *HS Helsinki*, 6.8.2020, s. 12–13. Helsinki:  Sanoma Oyj.
**Rousseaceae** on kaksisirkkaisheimo lahkossa Asterales. Siihen kuuluu kaksi alaheimoa, neljä sukua ja 13 lajia, jotka kasvavat Mauritiuksella, Uudessa-Guineassa, Koillis-Australiassa ja Uudessa-Seelannissa.

Kasvien lehtilaidoissa on rauhashampaita. Yhdislehtinen emiö koostuu viidestä emilehdestä (heimon apomorfia) ja on enimmäkseen kehänpäällinen.

Alaheimo Rousseoideae
---------------------

Alaheimossa on vain yksi laji, Mauritiuksella kasvava *Roussea simplex*. Se on ainavihanta puuvartinen kasvi ja voi kasvaa pieneksi puuksi. Sen lehdet ovat kiehkuroissa sekä sahalaitaiset ja silmut ovat suomuisia. Kukat sijaitsevat yksittäin oksien päässä, ja niissä on kookas verhiö, joka säilyy myös hedelmässä. Heteet ovat pitkän nuolimaisia, kehänpäällinen sikiäin suippenee vähitellen tukevaksi ja hedelmäasteelle säilyväksi vartaloksi.

Alaheimo Carpodetoideae
-----------------------

Alaheimon kasvit ovat puita, ja niitä on 12 lajia, jotka jakaantuvat kolmeen sukuun. Puut kasvavat Uudessa-Seelannissa, Itä-Australiassa ja Uudessa-Guineassa. Versoissa on voimakkaasti taipuneita solukarvoja. Kukinto on röyhymäinen, kukat pieniä, 4–6-lukuisia. Terälehdet kasvavat toisista erilleen yhdislehtisestä alusta. Sikiäin koostuu 3–6 yhteen kasvaneesta emilehdestä, vartalo on lyhyt tai harvoin puuttuu. Hedelmä on kuiva, marjamainen tai rakokota, ja sisältää paljon siemeniä.

Heimon suvut
------------

Rousseaceae-heimon neljä sukua ovat:

* *Abrophyllum* Hook.f. (syn. *Brachynema* F.Muell.)
* *Carpodetus* J.R.Forst. & G.Forst.
* *Cuttsia* F.Muell.
* *Roussea* Sm.

Lähteet
-------

* Stevens, P. F. 2001–: Angiosperm Phylogeny Website.

### Viitteet

1. 1 2 3 4  Stevens 2001–, Viitattu 23.5.2012
2. ↑  List of Genera in Rousseaceae.


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Taksonitunnisteet | 
* Wikidata: Q132691
* Wikispecies: Rousseaceae
* APNI: 214638
* ATRF: Rousseaceae
* CoL: 626WM
* EoL: 6368261
* EPPO: 1RSAF
* FoAO2: Rousseaceae
* Fossilworks: 183085
* GBIF: 4894506
* GRIN: 973
* iNaturalist: 71614
* IRMNG: 115282
* ITIS: 896387
* NCBI: 85554
* NZOR: 88ee93ce-3dd3-406b-ae42-51b7cf7c7f16
* Open Tree of Life: 1084532
* POWO: urn:lsid:ipni.org:names:77126795-1
* Tropicos: 100352908
* Watson & Dallwitz: rousseac
* WFO: wfo-7000000533

 |

 |
**Krymtšakin kieli** (krymtšakiksi кърымчах тыльы *qrımçax tıl'ı*) on krymtšakkien puhuma uhanalainen turkkilainen kieli. Sen puhujia asuu lähinnä Ukrainassa Krimillä. Kielestä käytetään toisinaan nimitystä **judeo-krimintataari**. Vuoden 1989 väestönlaskennan mukaan krymtšakkeja oli Neuvostoliitossa 1 448 henkeä, joista krymtšakkia piti äidinkielenään vain 34,9 %. Kieltä osaavat etupäässä vanhukset muiden puhuessa venäjää. Vuonna 2007 puhujamääräksi arvioitiin vain 200. Kieltä kirjoitetaan sekä kyrillisillä että latinalaisilla aakkosilla. Kielelle on pyritty myös luomaan kirjakieli heprealaisilla aakkosilla.

Krymtšakki kuuluu turkkilaisten kielten luoteiseen eli kiptšakkilaiseen ryhmään. Sen lähimmät sukukielet ovat krimintataari, karaiimi, urum, karatšai-balkaari ja kumykki. Krymtšakkeja on usein pidetty krimintataaria puhuvina juutalaisina. Heidän kielessään on kuitenkin arkaaisia piirteitä, joiden perusteella sen voidaan katsoa olevan muinaisen kasaarien valtakunnan turkkilaisten kielten perillinen. 1800-luvun loppuun saakka krymtšakit käyttivät kielestään nimitystä *tšagatai*. 

Kulttikielenään krymtšakit käyttivät muinaishepreaa. Vanhimmat krymtšakinkieliset rukousten käännökset ovat 1400–1500-lukujen vaihteesta. Kielessä on paljon lainasanoja hepreasta. Krymtšakkia käytettiin myös kirjeenvaihdossa ja sillä laadittiin käsinkirjoitettuja kansanperinnekokoelmia. Kirjakieli perustui aramealaiseen kirjaimistoon. Vuosina 1902 ja 1907 Simferopoliin ja Karasubazariin (nykyinen Belohirsk) avattiin krymtšakinkieliset koulut. 1930-luvulla julkaistiin latinalaisella kirjaimistolla kolme oppikirjaa. Vuoden 1936 jälkeen käytettiin kyrillistä kirjaimistoa. Toisen maailmansodan aikana saksalaiset tuhosivat lähes 80 % kansasta. Vuonna 1989 krymtšakit perustivat *Qrymčahlar*-nimisen kulttuuriseuran, jonka tavoitteisiin kuuluu kielen elvyttäminen.

Lähteet
-------

1. 1 2  Krymchak language, alphabet and pronunciation *omniglot.com*. Viitattu 2.3.2021.
2. ↑  Did you know Krymchak is critically endangered? *Endangered Languages*. Viitattu 2.3.2021. (englanniksi)
3. ↑  ScriptSource - Krimchak *scriptsource.org*. Viitattu 2.3.2021.
4. ↑  Olach, Zsuzsanna: Emergence of a new written culture: the use of Hebrew script among the Krimchaks and the Karaim (pdf)  2014. Baltic Alliance for Asian Studies (BAAS) Conference 2014. Viitattu 1.3.2021. (englanniksi)
5. ↑  Glottolog 4.3 - Krymchak *glottolog.org*. Viitattu 2.3.2021.
6. ↑  *Jazyki Rossijskoi Federatsii i sosednih gosudarstv. Tom II*, s. 171–172. Moskva: Nauka, 2001. ISBN 5-02-011268-2.
**Victor Karl Paul Ferdinand Wrede** (1863 Spandau, Saksa – 1934 Marburg, Saksa) oli saksalainen kielentutkija, jonka erikoisalana olivat muinaiset germaaniset kielet ja niiden murteet ja murrealueet. Erityisesti hänet tunnetaan itägermaanisten kielten kuten vandaalin kielen tutkijana ja selvittelijänä. Hän toimi Marburgin Philipps-Universitätin dosenttina vuodesta 1891 kuolemaansa saakka. Hän osallistui myös suuren *Deutscher Sprachatlas* -teoksen toimitukseen.

Lähteet
-------

1. ↑  Wrede, Ferdinand *Katalog der Deutschen Nationalbibliothek*. Viitattu 24.6.2022 (saksaksi).

  


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Norja
* Saksa
* Israel
* Yhdysvallat
* Ruotsi
* Tšekki
* Australia
* Alankomaat
* Puola

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Deutsche Biographie
* Trove

 |
|  |
| Muut | 
* IdRef

 |

 |
**Kansainvälinen päivä kidutuksen uhrien puolesta** (engl. *International Day in Support of Victims of Torture*) on 26. kesäkuuta vietettävä kansainvälinen vuosipäivä kidutuksen uhrien hyväksi. Ensimmäisen kerran päivää vietettiin vuonna 1998.

Kansainvälinen päivä kidutuksen uhrien puolesta kuuluu Yhdistyneiden kansakuntien päiviin. Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokous valitsi päivän 26. kesäkuuta kahdesta syystä: 26. kesäkuuta 1945 allekirjoitettiin Yhdistyneiden kansakuntien peruskirja ja 26. kesäkuuta 1987 Yhdistyneiden kansakuntien kidutuksen vastainen sopimus astui voimaan.

Kansainvälinen päivä kidutuksen uhrien puolesta on vuodesta 2009 asti ollut yleinen vapaapäivä Bosnia ja Herzegovinassa.

Lähteet
-------

1. ↑  YK:n tapahtumakalenteri: Kansainväliset päivät UNRIC: Yhdistyneiden kansakuntien alueellinen tiedotuskeskus. Viitattu 15.12.2012.
2. ↑  Pääsihteerin tervehdys kansainvälisenä päivänä kidutuksen uhrien puolesta Suomen YK-liitto. Viitattu 15.12.2012. [vanhentunut linkki]

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Kansainvälinen päivä kidutuksen uhrien puolesta** Wikimedia Commonsissa

* Virallinen sivusto (englanniksi)

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
Päällystetty maantie Kitan ja Katin välillä vuonna 2006.
Huono osuus vanhalla Kayesin tiellä.
**Route nationale 24** eli **RN24** on valtatie Malissa. Se kulkee Kitasta Katin ja Kéniéban kautta Senegalin rajalle. Tien pituus on 427 kilometriä. Se on osa maan pääkaupungin Bamakon ja Dakarin valtamerisataman yhdistävää eteläistä liikennekäytävää.

Mali on sisämaavaltio, jonka vienti ja tuonti kulki vuoteen 2002 saakka etupäässä Norsunluurannikon Abidjanin sataman kautta. Norsunluurannikon sisällissodan takia puolet maan ulkomaankaupasta suuntautui Dakarin satamaan, mikä kuormitti tavattomasti Kayesin kautta kulkevaa pohjoista liikennekäytävää. Tilanteen helpottamiseksi Mali ja Senegal alkoivat suunnitella Afrikan kehityspankin ja Länsi-Afrikan yhteistyöjärjestöjen johdolla uutta eteläistä käytävää, johon liittyisi maantien rakentamisen ohella liikenteen helpottamiseen liittyviä toimenpiteitä sekä sosioekonomisia infrastruktuurihankkeita.

Vuosina 2008–2012 toteutetun projektin kokonaiskustannukset olivat 308 miljoonaa dollaria. Sen rahoittajina toimivat Afrikan kehityspankin ohella muun muassa Länsi-Afrikan kehityspankki, Islamilainen kehityspankki, Euroopan unioni, Japani, saksalainen KfW sekä Malin ja Senegalin hallitukset. Hankkeen teknisiin saavutuksiin kuuluvat Kitan ja Senegalin Kédougoun välinen uusi maantie, Bafing-, Balé- ja Faléméjoet ylittävät sillat, sata kilometriä maaseudun sivuteitä sekä karjan lepo- ja karanteenialueet. Alueen maaseutuyhteisöjä varten tehtiin kymmenen porakaivoa ja rakennettiin viisi terveyskeskusta. Katin ja Kitan välinen tieosuus oli uudistettu EU:n ja KfW:n tuella jo aiemmin.

Eteläinen liikennekäytävä on lyhentänyt Bamakon ja Dakarin välimatkaa kahdellasadalla kilometrillä, helpottanut maiden välistä kaupankäyntiä ja lisännyt maaseutuväestön ansaintamahdollisuuksia. Sen vaikutukset ovat tuntuneet erityisesti Kéniéban piirissä, jonne matkustaminen Bamakosta kesti aikaisemmin Kayesin kautta kaksi päivää. Nykyään matka taittuu viidessä tunnissa.

Lähteet
-------

1. ↑  Mali: Carte Routière *Reliefweb*.  2014. Viitattu 8.7.2018.
2. 1 2 3 4 5  Mali/Senegal: Road Development and Transport Facilitation Project: The Southern Bamako-Dakar Corridor *African Development Bank Group*. Viitattu 8.7.2018.
3. ↑  Vuoden 2012 kurssin mukaan, ks. African Development Bank Information Statement *afdb.org*. Viitattu 8.7.2018.
4. ↑  Inauguration de la route Kati-Kita *Malijet*.  18.7.2008. Viitattu 8.7.2018.
5. ↑  Monographie du Cercle de Kéniéba *wordpress.developpementlocal-sahel.org*.  2014. Viitattu 8.7.2018.
Asmodeus Collin de Plancyn teoksessa Dictionnaire Infernal.
**Asmodeus**, hepreaksi **Ashmedai** ja kreikaksi **Ασμοδαίος, Asmodaios**, on juutalaisessa mytologiassa demonien kuningas. Asmodeus on alun perin lainattu vanhasta iranilaisesta uskonnosta.Apokryfisessä Tobitin kirjassa kerrotaan, että Asmodeus oli rakastunut Raguelin tyttäreen Sarahiin, ja demoni tappoi peräjälkeen seitsemän Sarahin aviomiestä heidän hääöinään. Arkkienkeli Rafael neuvoi Tobiakselle, miten demonin pystyisi voittamaan. Tässä onnistuttuaan Tobias nai Saaran.

Talmudin mukaan Salomo vangitsi Asmodeuksen ja pakotti demonin orjatyöhön Jerusalemin ensimmäisen temppelin rakennustyömaalle. Muissa legendoissa Asmodeus kuvataan hyväntahtoisempana hahmona.

Lähteet
-------

* Manfred Lurker: A Dictionary of Gods and Goddesses, Devils and Demons. Routledge & Kegan Paul, 1987. ISBN 0-203-67189-9

### Viitteet

1. ↑  Lurker 1987, s. 21
2. 1 2  Asmodeus *Britannica Academic, Encyclopædia Britannica*. Encyclopædia Britannica Inc. Viitattu 24.5.2017. englanti
*Tämä artikkeli käsittelee mytologian hahmoa. Asopós voi viitata myös jokiin Kreikassa.*
**Asopos** (m.kreik. Ἀσωπός, *Asōpos*, lat. *Asopus*) oli kreikkalaisessa mytologiassa jokijumala, joka sai nimensä kahden eri joen (nykyisin Asopós) mukaan – toinen näistä virtasi Boiotiassa (Boiotian Asopos) ja toinen Sikyoniassa.

Asopoksen vanhemmiksi nimetään lähteestä riippuen Okeanos ja Tethys, Poseidon ja Pero tai Zeus ja Eurynome. Asopoksella itsellään oli puolisonsa Metopen kanssa kaksi poikaa ja joko kaksitoista tai kaksikymmentä tytärtä. Näiden nimet vaihtelevat eri lähteissä, mutta yleensä lähteet ovat yksimielisiä siitä, että Aigina oli hänen tyttärensä ja Aiakos siten hänen lapsenlapsensa.

Zeuksen siepattua Aiginan Asopos etsi turhaan tytärtään. Lopulta Sisyfos paljasti hänelle Zeuksen olevan teon takana, jolloin Asopos vannoi kostoa. Zeus kuitenkin pysäytti tämän hyökkäyksen salamallaan. Tämän tapahtuman kerrotaan olleen alkuperä joella oleville hiiliesiintymille.

Lähteet
-------

1. ↑  Pausanias: *Periegesis tes Hellados* ('Kreikan kuvaus') 2.5.1–2 (engl. käännös).
2. ↑  Diodoros Sisilialainen: *Historian kirjasto* 4.72.1 (engl. käännös).
3. 1 2  Apollodoros: *Bibliotheke* ('Kirjasto') 3.12.6 (engl. käännös).
4. ↑  Statius: *Thebaid* vii.309–339 (engl. käännös).
**Aspagur I** (georg. ასფაგურ I, nimen latinisoitu muoto *Aspacures*) oli Iberian (paikallisesti Kartlin eli muinaisen Itä-Georgian) kuningas Aršakiani-dynastiasta vuosina 265–284. 

Keskiaikaisten georgialaisten kronikoiden mukaan hän oli Iberian joko 23. tai 25. kuningas, ja hän vastusti yhdessä armenialaisten kanssa Persian sassanidien valtakunnan laajentumista Kaukasukselle. Hän hallitsi todennäköisesti samaan aikaan kun Rooman valtakunta sai jälleen alueen väliaikaisesti hallintaansa Aurelianuksen ja Caruksen johdolla. Hänen kerrotaan joutuneen kukistetuksi iranilaisten hyökkäyksessä ja kuolleen maanpaossa Alaniassa. Kronikan "*Kuninkaiden elämä*" mukaan hän oli dynastiansa viimeinen, mutta hänen tyttärensä Abešuran väitetään menneen naimisiin Mirianin kanssa, joka seurasi häntä valtaistuimelle ja josta tuli ensimmäinen kristinuskon omaksunut georgialainen kuningas.

Lähteet
-------

1. ↑  Rapp, Stephen H: *Studies In Medieval Georgian Historiography: Early Texts And Eurasian Contexts*, s. 293. Peeters Bvba, 2003. ISBN 90-429-1318-5.


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä:**Mirdat II** | **Iberian kuningas**265–284 | Seuraaja:**Mirian III** |
*Tämä artikkeli käsittelee suuren skisman aikaista vastapaavia. Johannes XXIII voi myös tarkoittaa 1900-luvulla elänyttä paavi Pyhä Johannes XXIII:tä*
Vastapaavi Johannes XXIII.
Vastapaavi **Johannes XXIII**, syntymänimeltään **Baldassare Cossa** (n. 1370 – 22. marraskuuta 1419) oli paavina Suuren skisman aikaan 1410–1415, mutta nykyaikana häntä pidetään vastapaavina, koska samaan aikaan Roomassa oli paavina Gregorius XII ja Konstanzin kirkolliskokous erotti hänet virastaan.

Baldassare Cossa oli vastapaaviksi tullessaan entinen napolilaissyntyinen merirosvoutta ammatikseen harjoittanut mies, jolla oli myös maine naistenmiehenä. Hänet valittiin 1409 edustamaan Pisan linjan vastapaaviutta. 

Vastapaavina Johannes XXIII oli ainoa kolmesta hallitsevasta paavista, joka saapui Konstanzin kirkolliskokoukseen. Kirkolliskokous päätti suuren skisman lopettaakseen erottaa kaikki kolme paavia viroistaan ja valita uuden paavin, ja varmistaakseen tämän onnistumisen Johannes XXIII:tä syytettiin siveettömästä elämästä, minkä perusteella hänet vangittiin.

Vastapaavi Johannes XXIII kuoli 22. marraskuuta 1419.

Lähteet
-------

* Simo Heininen: *Ihmistä suurempi: paaviuden historia*. Edita, 2004. ISBN 951-37-4184-2.

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Ranska
* BnF data
* Katalonia
* Saksa
* Yhdysvallat
* Ruotsi
* Latvia
* Tšekki
* Australia
* Alankomaat
* Puola

 |
|  |
| Taiteenala | 
* ULAN

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Italian People
* Deutsche Biographie
* Trove

 |
|  |
| Muut | 
* IdRef

 |

 |
**Leskenlehtisulkanen** (*Platyptilia gonodactyla*) on sulkaperhoslaji.

Koko ja ulkonäkö
----------------

Pienehkö, harmaanruskea sulkaperhonen. Etusiivet ovat kapeat, vaalean harmaanruskeat. Siiven kärkiosassa on selvästi erottuva tummanruskea, kolmiomainen laikku ja etummaisen kärkiliuskan kärki kaartuu ulospäin ja muodostaa siivelle terävän kärjen. Takasiivet ovat tumman harmaanruskeat ja niiden takimmaisen liuskan keskivaiheilla on pieni, tumma suomutupsu. Raajat ovat vaaleat, nivelten kohdalta ruskeat. Siipiväli 22–28 mm.

Levinneisyys ja lentoaika
-------------------------

Lajia tavataan koko palearktisella alueella. Suomessa leskenlehtisulkasta tavataan erittäin yleisenä maan etelä- ja keskiosissa ja harvinaisempana Pohjois-Lapissa. Se kuitenkin vaikuttaa puuttuvan Keski-Lapista. Perhoset lentävät kahtena sukupolvena, joista ensimmäisen yksilöitä tavataan toukokuun puolivälistä heinäkuulle ja seuraavaa heinäkuusta syyskuun lopulle.

Elinympäristö ja elintavat
--------------------------

Aukeilla paikoilla kuten niityillä ja joutomailla elävä perhonen. Aikuiset lentävät iltahämärässä ja tulevat valolle. Ensimmäisen sukupolven toukat elävät aluksi miinaajina lehtien sisällä, myöhemmin vapaina lehtien alapinnoilla ja koteloituvat sinne. Toisen sukupolven toukat ovat aluksi lehtimiinaajia, talvehtivat ravintokasvin varren sisällä ja elävät talvehtimisen jälkeen syöden kukintoja ja siemeniä. Toisen polven toukat koteloituvat ravintokasvin kukintoon.

Ravintokasvi
------------

Toukan ravintokasvi on leskenlehti (*Tussilago farfara*) sekä ruttojuuret (*Petasites*).

Lähteet
-------

1. ↑
2. ↑
3. 1 2
4. ↑   (Arkistoitu – Internet Archive)
5. ↑
6. ↑   (Arkistoitu – Internet Archive)

Aiheesta muualla
----------------

* Bestimmungshilfe des Lepiforums (saksaksi)
* Bladmineerders van Europa / Leafminers of Europe (Arkistoitu – Internet Archive) (hollanniksi) (englanniksi)
* koiraan genitaalit
* naaraan genitaalit

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Taksonitunnisteet | 
* Wikidata: Q1316808
* Wikispecies: Platyptilia gonodactyla
* BioLib: 49728
* BOLD: 179181
* CoL: 78334
* EoL: 937601
* EUNIS: 305408
* Fauna Europaea: 438289
* Fauna Europaea (new): c7fb8bf5-c4d4-4e90-813c-1716e45f228d
* GBIF: 1859177
* iNaturalist: 127432
* IRMNG: 10771275
* LepIndex: 1053
* LoB: 4568
* NBN: NHMSYS0021142889
* NCBI: 1101034
* PPE: platyptilia-gonodactyla

 |

 |
**Dion** (m.kreik. Δῖον, *Dīon*, lat. *Dium*) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (*polis*) Euboian saarella Kreikassa. Sen kaupunkikeskus sijaitsi saaren luoteispäässä, mutta sen tarkkaa sijaintia ei tunneta.

Maantiede
---------

Dion sijaitsi Euboian luoteisosassa lähellä Kenaionin (nyk. Licháda) niemen kärkeä. Sen kaupunkikeskuksen tarkkaa sijaintia ei kuitenkaan tunneta. Se on sijoitettu sekä lähellä nykyistä Lichádan kylää, joka sijaitsee jonkin verran sisämaassa; nykyiselle Kastrín kukkulalle niemen länsirannalle; sekä lähelle Kenaion-vuorta.

Dionin kaupunkivaltion hallussa ollut alue oli suhteellisen pienikokoinen, ja sen kooksi on arvioitu alle 25 neliökilometriä. Se käsitti vain osan Kenaionin niemestä, sillä niemellä sijaitsi myös toinen polis, Athenai Diades.

Historia
--------

Varhaisin maininta Dionista on Homeroksen *Iliaan* Laivaluettelossa, jossa sen kuvataan osallistuneen Troijan sotaan muiden Euboian kaupunkien mukana. Aioliin Kanain sanotaan olleen Dionin siirtokunta.

Klassisella kaudella 400-luvulla eaa. Dion kuului Ateenan johtamaan Deloksen meriliittoon ollen mahdollisesti yksi sen alkuperäisistä jäsenistä, ja se esiintyy liiton verotusluetteloissa useita kertoja vuosina 451/450–432/431 eaa. sekä vielä 425/424 eaa. 400-luvun eaa. lopulla Dion vaikuttaa olleen Histiaia/Oreoksen alaisuudessa ja samalla sen *demos*. Dion vaikuttaa saaneen itsenäisyytensä takaisin 300-luvulla eaa. sillä se kuului tuolloin toiseen Ateenan liittoon. Sen arvellaan jättäneen liiton noin vuonna 371 eaa. Myöhemmin 300-luvulla eaa. kaupunki tuli taas Histiaian alaisuuteen ja mainitaan sen demoksena 200-luvulla eaa.

Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymiä *Dieus* (Διεύς).

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Hansen, Mogens Herman & Nielsen, Thomas Heine: "364. Athenai Diades; 368. Dion", *An Inventory of Archaic and Classical Poleis*. An Investigation Conducted by The Copenhagen Polis Centre for the Danish National Research Foundation. Oxford: Oxford University Press, 2004. ISBN 0-19-814099-1.
2. 1 2 3 4 5  Smith, William: "Dium", *Dictionary of Greek and Roman Geography*. Boston: Little, Brown and Company, 1854. Teoksen verkkoversio.
3. 1 2  Dion? *Pleiades*. Viitattu 1.11.2021.
4. 1 2  "55 D3 Dion?", *Barrington Atlas of the Greek and Roman World*. Princeton University Press, 2000. ISBN 978-0691031699.
5. 1 2  Strabon: *Geografika* X s. 446; Plinius vanhempi: *Naturalis historia* 4.12; Klaudios Ptolemaios: *Geografia* 3.15.25.
6. ↑  Homeros: *Ilias* 2.538.