**Varsinaiskarjala** on uralilaisen kielikunnan itämerensuomalaiseen ryhmään kuuluva kieli tai murre. Se muodostaa yhdessä livvin- eli aunuksenkarjalan ja lyydin kanssa karjalan kielen murrejatkumon, jossa alueelliset erot ovat hyvin suuret. Varsinaiskarjala polveutuu muinaiskarjalasta.

Murteet
-------

Varsinaiskarjala jakautuu kahteen päämurteeseen, jotka ovat vienankarjala eli pohjoiskarjala ja eteläkarjala. Nimityksiä pohjoiskarjala ja eteläkarjala pyritään usein välttämään, koska ne aiheuttavat turhaa sekaannusta Suomen maakuntien, Pohjois-Karjalan ja Etelä-Karjalan kanssa. Kaksi päämurretta jakautuvat alamurteiksi seuraavasti:

|  |  |
| --- | --- |
| vienankarjala (viena, pohjoiskarjala)
* Kieretin murre
* Oulangan murre
* Kiestingin murre
* Vitsataipaleen murre
* Pistojärven murre
* Uhtuan murre
* Vuokkiniemen murre
* Hietajärven murre
* Kuivajärven murre
* Kontokin murre
* Jyskyjärven murre
* Paanajärven murre
* Usmanan murre

 | eteläkarjala
* Itä-Karjalan keskiosan ja Raja-Karjalan murteet
	+ Tunkuan murre
	+ Suikujärven murre
	+ Repolan murre
	+ Rukajärven murre
	+ Paatenen murre
	+ Mäntyselän murre
	+ Porajärven murre
	+ Ilomantsin murre
	+ Korpiselän murre
	+ Suojärven murre
	+ Suistamon murre
	+ Impilahden murre
* tytärkarjalaiset murteet
	+ Tihvinän murre, tihvinänkarjala
	+ Valdain murre, valdainkarjala
	+ Tverin murre, tverinkarjala
		- Doržan murre
		- Maksuatihan murre
		- Ruameškan murre
		- Tolmatšin murre
		- Vesjegonskin murre

 |

Tverin-, tihvinän- ja valdainkarjalasta käytetään yhteisnimityksiä tytärkarjala, saarekekarjala tai saarekemurteet erotuksena Karjalan tasavallan ja Suomen alueella puhuttavista eteläkarjalan murteista.

### Vienankarjala

Vienankarjalan puhuma-alue on kattanut laajimmillaan koko Karjalan tasavallan pohjoisosan sekä Suomesta Suomussalmen Hietajärven ja Kuivajärven kylät sekä Kuhmon Rimmin kylän. Suomessa vienankarjalaisten kieli on vaihtunut paikallisiksi suomen murteiksi ja samoin Karjalassa se on paikoin väistynyt venäjän tieltä. Nykyisin vienankarjalaa puhutaan pääasiassa Kalevalan kansallisen piirin, Louhen piirin sekä Kostamuksen kaupunkipiirin alueilla. Vienankarjala ei poikkea merkittävästi suomen kielen itäisistä murteista. Suomalainen ymmärtääkin sitä vaivatta ja pysyy täysin kommunikoimaan vienalaisen kanssa. 

### Eteläkarjala

Eteläkarjalaa on puhuttu Karjalassa laajimmillaan nykyisen Karjalan tasavallan keskiosissa, eli Pohjois-Aunuksessa sekä Laatokan pohjois- ja länsipuolella. Laatokan länsipuolinen väestö siirtyi suurelta osin Venäjän sisäosiin Tverin, Valdain ja Tihvinän alueille 1600-luvulla. Muuton syynä oli Ruotsin harjoittama taloudellinen, uskonnollinen ja hallinnollinen painostus. Vuoteen 1650 mennessä muutti pois 25 000 henkeä. Raja-Karjalan eli Laatokan pohjoispuolisen luovutetun Karjalan eteläkarjalainen väestö on hajaantunut evakkoina toisen maailmansodan jälkeen ympäri Suomea. Evakoista oli eteläkarjalan puhujia noin 15 000 henkeä, mutta kieli ei ole enää juuri siirtynyt jälkipolville hajaantumisen jälkeen.

Eteläkarjalaa puhutaan nykyisin lähinnä Mujejärven ja Suojärven piireissä Karjalan tasavallassa sekä tverinkarjalaisten asuma-alueella Tverin ja Tihvinän seuduilla Sisä-Venäjällä. Karjalaisalueita nimitetään Tverin Karjalaksi. Valdain alueelta eteläkarjalan murre on kadonnut. Ennen toista maailmansotaa sitä puhuttiin myös Suomen puolella Raja-Karjalassa Ilomantsissa, Suojärvellä, Suistamolla, Korpiselillä ja Impilahdessa.

Eteläkarjalan murteista on kaikkein merkittävin tverinkarjala, jonka puhujia lasketaan olevan 23 000.*lähde?* Tverinkarjalaisia on kuitenkin huomattavasti enemmän: Lihoslavlskin, Spirovskin, Rameškovskin ja Etelä-Maksatihan hallintopiirin yhteisellä alueella heitä asui ennen toista maailmansotaa peräti 100 000,*lähde?* sekä Vesjegonskin, Sandovskin, Krasnoholmskin hallintopiirien alueella noin 30 000.*lähde?* Tihvinänkarjalan puhujia on noin 2 000.*lähde?*

Eteläkarjalaa ei pidä sekoittaa Suomen Etelä-Karjalan maakuntaan eikä siellä puhuttaviin suomen kaakkoismurteisiin.

Aiheesta muualla
----------------

* Varsinaiskarjalan Wikipedia Wikimedia-hautomossa
* Raamatun tekstejä luettavissa ja kuunneltavissa vienankarjalaksi

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Karjalan historiallisen maakunnan vaakuna Karjala Karjalan tasavallan vaakuna |
| --- |
|  |
| Alueet | 

|  |  |
| --- | --- |
| Suomi | 
* Etelä-Karjala
* Pohjois-Karjala

 |
|  |
| Venäjä | 
* Tasavalta
* Aunus
* Itä-Karjala
* Karjalankannas
* Kauko-Karjala
* Laatokan Karjala
* Tver
* Viena
* Ääninen

 |
|  |
| Historia | 
* Historiallinen maakunta
* Luovutettu Karjala
	+ Karjalankannas
	+ Laatokka
	+ Raja-Karjala

 |

 |
|  |
| Väestö | 
* Suomessa: Karjalaiset
* Siirtoväki
* Suomen karjalankieliset
* Venäjällä: Karjalan kansa
	+ djoržan karjalaiset
	+ lyydiläiset
	+ tihvinänkarjalaiset
	+ tverinkarjalaiset
	+ valdainkarjalaiset

 |
|  |
| Kieli | 
* Kaakkoismurteet
* Karjalan kieli
	+ aunuksenkarjala
	+ lyydi
	+ varsinaiskarjala

 |
|  |
| Symbolit | 
* Karjalaisten laulu
* Karjalan vaakuna
* Itä-Karjalan lippu
* Karjalan tasavallan lippu
* Karjalan tasavallan hymni
* Karjalan tasavallan vaakuna

 |
|  |
| Järjestöt | 
* Karjalaisen Kulttuurin Edistämissäätiö
* Karjalan Kielen Seura
* Karjalan liitto
* Karjalan sivistysseura

 |
|  |
| Lisää aiheesta | 
* Karelianismi
* Karjalainen ruokaperinne
* Karjalan historia
* Karjala-kysymys
* Karjalatalo

 |

 |


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Uralilaiset kielet |
| --- |
|  |
| Itämerensuomalaiset | 
* inkeroinen
* karjala
	+ aunuksenkarjala
	+ lyydi
	+ varsinaiskarjala
* liivi
* suomi
	+ kveeni
	+ meänkieli
* vatja
* vepsä
* viro
	+ eteläviro: võro, mulgi, seto, tarto

 |
|  |
| Saamelaiskielet | 

|  |  |
| --- | --- |
| Länsisaamelaiset | 
* eteläsaame
* luulajansaame
* piitimensaame
* pohjoissaame
* uumajansaame

 |
|  |
| Itäsaamelaiset | 
* akkalansaame †
* inarinsaame
* kainuunsaame †
* keminsaame †
* kiltinänsaame
* koltansaame
* turjansaame

 |

 |
|  |
| Mordvalaiset | 
* ersä
* mokša

 |
|  |
| Mari | 
* mari
	+ niittymari
	+ vuorimari

 |
|  |
| Permiläiset | 
* komi
	+ komipermjakki
* udmurtti

 |
|  |
| Hanti | 
* hanti

 |
|  |
| Mansi | 
* mansi

 |
|  |
| Unkari | 
* unkari

 |
|  |
| Samojedikielet | 

|  |  |
| --- | --- |
| Pohjoissamojedilaiset | 
* enetsi
* juratsi †
* nenetsi
* nganasani

 |
|  |
| Eteläsamojedilaiset | 
* kamassi †
* matori †
* selkuppi

 |

 |
|  |
| Luokittelemattomat | 
* merja †
* meštšera †
* muroma †
* bjarmi †

 |
|  |
| 
* Kielten alueellisia nimityksiä tai kiisteltyjä ryhmittelyjä: suomalais-ugrilaiset
* suomalais-permiläiset
* suomalais-volgalaiset
* volgalaiset
* suomalais-saamelaiset
* ugrilaiset
* obinugrilaiset

 |

 |