Dionysos-malja, Eksekiaan mustakuviotekniikalla maalaama kyliks noin vuodelta 530 eaa. Kuvitus esittää myyttiä, jossa Dionysos pakeni etruskikaappaajiaan muuttamalla nämä delfiineiksi. Hänen laivansa masto versoo viiniä.
**Antiikin Kreikan taide** voidaan jakaa kolmeen ajanjaksoon: arkaaiseen kauteen (n. 700–480 eaa.), klassiseen kauteen (n. 480–323 eaa.) ja hellenistiseen kauteen (n. 323–30 eaa.).

Varsinkin Kreikan rakennustaide oli korkealla tasolla jo esihistoriallisella ajalla, kuten Knossoksen, Mykenen ja Tirynsin valtavat linnan- ja palatsinrauniot 1000-luvulta eaa. osoittavat. Samoin taidekäsityö oli tasokasta. Kreikkalainen keramiikka alkoi kehittyä jälleen geometrisella kaudella noin 900–700 eaa. ja kukoisti 500–400-luvuilla eaa. Kreikkalainen maalaustaide tunnetaan ennen kaikkea keramiikan vaasimaalauksista, mutta siitä on säilynyt myös muita esimerkkejä. Kreikkalainen kuvanveisto ja temppelirakentaminen alkoivat alkoivat kehittyä arkaaisella kaudella ja nousivat suurimpaan kukoistukseensa klassisella kaudella 400–300-luvuilla eaa.

Keramiikka
----------

*Pääartikkeli: Antiikin Kreikan keramiikka*
Antiikin Kreikan keramiikka käsitti poltetusta savesta tehdyt astiat, lamput ja muut esineet. Kaikkein keskeisimpään rooliin niissä nousi kuitenkin maalauskuviointi, josta on tullut tärkeä osa antiikin ajan tutkimusta. Niiden kuva-aiheista saamme tietoa tuon ajan uskonnollisesta elämästä ja arjen tapakulttuurista, sekä urheilusta, merenkulusta, myyteistä ja sodankäynnistä. Nämä erilaiset astiat toimivat arkikäytössä ruoan ja erilaisten nesteiden säilytyksessä, mutta niillä oli usein myös aivan erityinen seremoniallinen merkitys.

Kreikkalainen keramiikka oli alun perin pääasiassa mustakuviokeramiikkaa, jossa koristeaiheet oli maalattu mustalla savenväristä taustaa vasten. Värit toisin päin kääntänyt punakuviokeramiikka sai alkunsa noin 530 eaa. ja syrjäytti mustakuviokeramiikan lähes kokonaan klassiselle kaudelle tultaessa. Muihin tekniikoihin kuuluu muun muassa valkopohjatekniikka.

* Olpe, mustakuvio, n. 640–630 eaa.Olpe, mustakuvio, n. 640–630 eaa.
* Amfora, mustakuvio, n. 560 eaa.Amfora, mustakuvio, n. 560 eaa.
* Amfora, punakuvio, n. 520–510 eaa.Amfora, punakuvio, n. 520–510 eaa.
* Amfora, punakuvio, n. 460–450 eaa.Amfora, punakuvio, n. 460–450 eaa.
* Krateeri, punakuvio, n. 420 eaa.Krateeri, punakuvio, n. 420 eaa.
* Lekyytti, valkopohja, n. 500–475 eaa.Lekyytti, valkopohja, n. 500–475 eaa.
* Apollon-kyliks, valkopohja, n. 460 eaa.Apollon-kyliks, valkopohja, n. 460 eaa.
* Pelike, Gnathia-tyyli, n. 360–300 eaa.Pelike, Gnathia-tyyli, n. 360–300 eaa.

Kuvanveisto
-----------

*Pääartikkeli: Antiikin Kreikan kuvanveisto*
Kuvanveisto tuli kreikkalaisessa taiteessa käänteentekeväksi, koska se otti alastoman ihmisruumiin kuvaamisen päätehtäväkseen. Taiteilijat eivät pyrkineet yksilölliseen näköisyyteen, vaan esittivät ihannetyyppejä, kuvasivat he sitten ihmisiä tai jumalia.

Arkaaisen kauden veistokset, kuten useat Apollon-jumalaksi tulkitut miesten kuvat, olivat aluksi jäykkiä ja tiukasti frontaalisia, mutta myöhemmät veistokset olivat jo melkoisesti vapaampia. Kädet kuvattiin suorina kylkiä vasten. Usein veistosten henkilöillä on arkaainen hymy. Myöhemmin patsaiden asennot ja niiden kasvojen ilmeet ja piirteet saivat lisää ilmeikkyyttä. Tunnettuja arkaaisen kauden veistoksia ovat neitopatsaat eli koret ja nuorukaiset eli kurokset. Tunnettuja esimerkkejä ovat muun muassa *Frasikleia-kore* ja *Kroisos-kuros*.

Persialaissotien jälkeen noin 480 eaa. alkaen sekä rakennustaiteen että kuvanveiston alalla vallitsi vilkas toiminta. Myronin, Feidiaan ja Polykleitoksen teoksia aateloi suurpiirteinen ylevyys. Seuraavan vuosisadan kuvanveistäjät Skopas, Praksiteles ja Lysippos esittivät teoksissaan yksilöllisempää kauneutta. Klassisen kauden tunnettuja veistoksia ovat muun muassa Parthenonin marmoriveistokset sekä *Kritioksen efebi*, *Artemisionin jumala*, *Doryforos*, *Diskobolos*, *Dionysos-lasta kantava Hermes* eli *Praksiteleen Hermes* sekä *Knidoksen Afrodite*.

Varsinkin hellenistisenä aikana taide joutui palvelemaan ruhtinaiden kauneudenhalua ja koristamaan uusia kaupunkeja, kuten Aleksandriaa, Rhodosta ja Pergamonia. Ylevyyden ja hillityn kauneuden sijalle astuvat intohimoisuus ja raju voima. Esimerkkeinä tuon ajan veistoksista voidaan mainita *Borghesen taistelija*, *Laokoon-ryhmä*, *Farnesen härkä*, sekä monet niin sanotut galliveistokset kuten *Kuoleva gallialainen*, joihin aiheet on saatu gallien noin vuonna 200 eaa. Vähään-Aasiaan tekemästä sotaretkestä. Attikalainen koulu säilyi muodoltaan loistavana, mutta tuli yleensä aistilliseksi ja imeläksi.

Antiikin veistoksista säilyi pitkään käsitys, että ne olivat puhtaan valkoisia, ja tätä valkoisuutta ihannoitiin. Ajatus sai alkunsa *Laokoon-ryhmän* löytymisestä vuonna 1509 Neron palatsin raunioista. Ajanlaskun alun aikaan veistetystä veistoksesta oli kaikki väri kulunut pois. Valkoisuuden ihannoinnin lujitti taidehistorian isä Joachim Winckelmann. Seurauksena oli, että museoissakin patsaiden värejä pestiin hapoilla pois. Lordi Elgin poistatti kaikki värijäljet Parthenonin friiseistä, jotta väri ei alentaisi niiden myyntihintaa. Tutkimusten perusteella on selvinnyt, että lähes kaikki veistokset ovat olleet maalattuja luonnollisilla tai varsin kirkkaillakin väreillä, jopa varsin moderniin tyyliin. Esimerkiksi leijonan harja saattoi olla sininen ja vartalo kirkkaan keltainen. Patsailla on toisinaan saattanut olla lasisilmät ja peruukki. Glyptoteket-museossa Kööpenhaminassa on meneillään antiikin taiteen tutkimushanke, jossa värejä on selvitetty.

* Kroisos-kuros (n. 530 eaa.).*Kroisos-kuros* (n. 530 eaa.).
* Kritioksen efebi (n. 480 eaa.).*Kritioksen efebi* (n. 480 eaa.).
* Artemisionin jumala (Zeus?), n. 460–450 eaa.*Artemisionin jumala* (Zeus?), n. 460–450 eaa.
* Polykleitos, Doryforos, n. 450–440 eaa. kopio (1. vuosisata eaa./jaa.).Polykleitos, *Doryforos*, n. 450–440 eaa. kopio (1. vuosisata eaa./jaa.).
* Praksiteleen Dionysos-lasta kantava Hermes, n. 340 eaa.Praksiteleen *Dionysos-lasta kantava Hermes*, n. 340 eaa.
* Atalanten Hermes (300-luku eaa.).*Atalanten Hermes* (300-luku eaa.).
* Apoksyomenos (n. 320 eaa.), kopio (1. vuosisata jaa.).*Apoksyomenos* (n. 320 eaa.), kopio (1. vuosisata jaa.).
* Artemisionin ratsastaja, 300–100 eaa.*Artemisionin ratsastaja*, 300–100 eaa.
* Laokoon-ryhmä (n. 180 eaa.?), kopio (n. 50 eaa.?).*Laokoon-ryhmä* (n. 180 eaa.?), kopio (n. 50 eaa.?).
* Milon Venus, n. 130–110 eaa.*Milon Venus*, n. 130–110 eaa.

Maalaus- ja mosaiikkitaide
--------------------------

*Pääartikkelit: Antiikin Kreikan maalaustaide ja Antiikin Kreikan mosaiikkitaide*
Maalaustaiteen asema oli Kreikassa huomattava, mutta vaasimaalauksia lukuun ottamatta tiedot siitä ovat niukat. Ensimmäinen huomattavampi mestari on Polygnotos, muita ovat Zeuksis ja varsinkin Apelles. Maalaustaiteesta tunnetaan parhaiten seinämaalaukset. Mosaiikkitaiteessa tehtiin erityisesti lattiamosaiikkeja.

* Yksi nk. Pitsán tauluista, n. 540 eaa.Yksi nk. Pitsán tauluista, n. 540 eaa.
* Nk. Amatsonien sarkofagi, n. 350–325 eaa.Nk. Amatsonien sarkofagi, n. 350–325 eaa.
* Dionysos-mosaiikki Pellasta, n. 325–300 eaa.Dionysos-mosaiikki Pellasta, n. 325–300 eaa.
* Kauriinmetsästystä esittävä mosaiikki Pellasta, n. 325–300 eaa.Kauriinmetsästystä esittävä mosaiikki Pellasta, n. 325–300 eaa.
* Afrodite Anadyomene Pompejista, mahdollisesti Apelleen maalauksen roomalainen jäljitelmä.*Afrodite Anadyomene* Pompejista, mahdollisesti Apelleen maalauksen roomalainen jäljitelmä.
* Kreikkalaistyylinen maalaus Herculaneumista.Kreikkalaistyylinen maalaus Herculaneumista.

Rakennustaide
-------------

*Pääartikkeli: Antiikin Kreikan arkkitehtuuri*
Kreikkalaisen rakennustaiteen luonteenomaisin tuote on kreikkalainen temppeli. Temppelit oli tarkoitettu jumalankuvien asunnoiksi, ja ne rakennettiin kivipengermälle suorakaiteen muotoisiksi. Temppeleiden keskiosassa oli suurehko pyhäkkö (*naos* eli *cella*), jossa on jumalankuva ja jommassakummassa tai molemmissa päissä avoin eteishalli (*pronaos*, *opisthodomos*). Pylväitä saattoi olla temppelin etu- tai myös takapäädyssä tai ympäri koko rakennuksen (*peristasis*). Niiden tehtävänä oli tukea kattoa. Päätykolmiot ja friisit oli kaunistettu veistoksilla.

Temppeleissä oli kolme päätyyliä, doorilainen, joonialainen ja korinttilainen. Puhtaasti kreikkalaisissa temppeleissä käytettiin yleensä doorilaista ja joonialaista tyyliä. Korinttilainen tyyli tuli suositummaksi roomalaisella kaudella. Tyylejä käytettiin temppelien lisäksi myös muissa rakennuksissa, kuten stoissa eli pylväshalleissa. Jotkut rakennukset yhdistelivät eri tyylejä.

Doorilaisen tyylin tunnettuja edustajia ovat muun muassa Parthenon Ateenan Akropoliilla, Hefaistoksen temppeli Ateenan Agoralla, Zeuksen temppeli Olympiassa sekä Akragaan ja Poseidonian eli Paestumin temppelit. Joonialaisen tyylin tunnettuja edustajia ovat muun muassa Artemiin temppeli Efesoksessa, Erekhtheion ja Athene Niken temppeli Ateenassa, Zeuksen alttari Pergamonissa sekä Halikarnassoksen mausoleumi. Korinttilaista tyyliä edustavat muun muassa Lysikrateen muistomerkki ja Olympoksen Zeuksen temppeli Ateenassa.

Muihin tunnettuihin rakennustyyppeihin kuuluvat kreikkalaiset teatterit, kuten Ateenan Dionysoksen teatteri ja Epidauroksen teatteri, sekä muun muassa gymnasionit, palaistrat ja stadionit.

* Parthenonin temppeli, Ateena.Parthenonin temppeli, Ateena.
* Korintin Apollonin temppelin rauniot.Korintin Apollonin temppelin rauniot.
* Efesoksen Artemiin temppelin ennallistus pienoismallina.Efesoksen Artemiin temppelin ennallistus pienoismallina.
* Athene Niken temppeli, Ateena.Athene Niken temppeli, Ateena.
* Attaloksen stoan ennallistettua pylväikköä.Attaloksen stoan ennallistettua pylväikköä.
* Epidauroksen teatteri.Epidauroksen teatteri.
* Delfoin stadion.Delfoin stadion.
* Olympian palaistraa.Olympian palaistraa.

Katso myös
----------

* Antiikin Kreikka
* Antiikin Kreikan kulttuuri

Lähteet
-------

1. ↑  Dammert, Lauri: Kuva antiikista on valkoinen valhe.  *Helsingin Sanomat*, 17.5.2011, s. D2.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **antiikin Kreikan taide** Wikimedia Commonsissa

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Taidesuuntauksia |
| --- |
|  |
| Esihistoriallinen taide | 
* Kalliopiirros
* Kalliomaalaus

 |
|  |
| Klassinen aika | 
* Mesopotamian taide
* Muinaisen Egyptin taide
* Antiikin Kreikan taide
* Hellenistinen taide
* Rooman valtakunnan taide

 |
|  |
| Bysantti | 
* Varhaiskristillinen taide
* Karolinginen renessanssi
* Bysantin taide

 |
|  |
| 1000–1300-luvut | 
* Ottolainen taide
* Romaaninen tyyli
* Gotiikan taide

 |
|  |
| Renessanssi 1400-luku | 
* Renessanssin taide

 |
|  |
| 1500-luku | 
* Manierismi

 |
|  |
| 1600-luku | 
* Barokki

 |
|  |
| 1700-luku | 
* Rokokoo
* Klassismi
* Romantiikka

 |
|  |
| 1800-luku | 
* Kansallisromantiikka
* Düsseldorfin koulukunta
* Hudson River -koulukunta
* Prerafaeliitit
* Estetismi
* Arts and crafts
* Naturalismi
* Realismi
* Impressionismi
* Postimpressionismi
* Akateeminen taide
* Piktorialismi
* Primitivismi
* Symbolismi
* Uusbarokki
* Uusgotiikka
* Uusklassismi
* Uusrenessanssi
* Jugend

 |
|  |
| Modernismi 1900 alkaen | 
* Jugend
* Naivismi
* Fauvismi
* Ekspressionismi
* Kubismi
* Dada
* Abstrakti taide
* Futurismi
* Suprematismi
* Konstruktivismi
* De Stijl

 |
|  |
| 1920 alkaen | 
* Uusasiallisuus
* Art deco
* Surrealismi
* Bauhaus
* Funktionalismi
* Yhteiskunnallinen realismi
* Regionalismi
* Sosialistinen realismi
* Totalitaristinen taide

 |
|  |
| 1945 alkaen | 
* Abstrakti ekspressionismi
* Cobra
* Informalismi
* Art brut
* Tasismi
* Konkretismi

 |
|  |
| 1960 alkaen | 
* Pop-taide
* Uusi realismi
* Fluxus
* Minimalismi
* Fotorealismi
* Op-taide
* Kineettinen taide
* Valotaide
* Prosessitaide
* Käsitetaide
* Arte povera
* Feministinen taide
* Postmodernismi

 |
|  |
| 1980 alkaen | 
* Uusekspressionismi
* Transavantgarde
* Uusminimalismi
* Neo-Geo
* Tila- ja ympäristötaide
* Mediataide
* Young British Artists
* Outsider-taide
* Performanssi
* Videotaide
* Yhteisötaide
* ITE-taide
* Graffiti

 |
|  |
| 2000 alkaen | 
* Abjektitaide
* Appropriaatio
* Artivismi
* Biotaide
* Katoava taide
* Paikkasidonnainen taide
* Relaatiotaide
* Äänitaide

 |
|  |
| Vuodesta 1000 alkaen kyseessä ovat länsimaiset taidesuuntaukset |

 |