recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Būtingėn öljyterminaali Liettuan luoteisrannikon edustalla Itämerellä  
Būtingėn öljyterminaali Liettuan luoteisrannikon edustalla ItämerelläBūtingėn öljyterminaaliBūtingėn öljyterminaalin sijainti
**Būtingėn öljyterminaali** (liett. *Būtingės naftos terminalas*, LOCODE: LT BOT; YK:n listalla paikka kirjattu nimellä Botingé, ei Butingé) on Liettuan luoteisosassa lähellä Latvian rajaa sijaitseva raakaöljyn maahantuontiterminaali. Terminaali on rahtimäärältään Liettuan toiseksi suurin merisatama, vaikkei terminaaliin kuulukaan varsinaisia satamalaitureita rannalla.

Poiju öljytankkerille avomerellä ja öljysäiliöt maissa
------------------------------------------------------

Būtingėn terminaalin öljytankkerin purkupaikka on käytännössä 7,3 kilometriä rantaviivasta avomerelle päin sijaitseva tuulensuojaton tankkerin kiinnittäytymispoiju lastausputkistoineen. Poiju sijaitsee noin merimailin Latvian merirajan eteläpuolella. Maahantuotava raakaöljy siirretään säiliöalukselta poijulta alkavaa siirtoputkea pitkin rannikolla oleviin öljyterminaalin säiliöihin; purkua ohjataan osaltaan öljyterminaalin maalla sijaitsevalta kontrolliasemalta. Tyypillisesti 1–2 hinaajaa avustaa tankkeria kiinnittäytymisen ja purkamisen aikana.

Öljyterminaali ja sieltä Mažeikiaihin johtava yli 80 kilometrin öljyputkilinja rakennettiin aikoinaan, kun Liettuan pohjoisrajan tuntumassa sijaitsevan, Baltian maiden ainoan eli *Mažeikiain öljynjalostamo*n käyttämän raakaöljyn toimitukset Ystävyys-öljyputken Baltian haaran kautta kangertelivat ja sittemmin loppuivat Valko-Venäjää pidemmälle. Tämä öljyputken haara johtaa Venäjän Brjanskin alueelta ensin Valko-Venäjän Navapolatskiin, josta se jatkaa Biržain kautta Latvian Klaipėdaan ja Liettuan Mažeikiaihin.*selvennä*

Öljyterminaali ja öljynjalostamo ovat nykyään osa liettualaista ORLEN Lietuva -öljy-yhtiötä, joka kuuluu puolalaiseen PKN Orlen -öljykonserniin.

Rahtimäärät
-----------

Būtingėn terminaali on rahtimäärältään Liettuan toiseksi suurin satama Klaipėdan sataman jälkeen. Joskus liettualaisissa tilastoissa öljyterminaalin rahtimäärät luetaan osaksi Klaipėdan sataman tilastoarvoja.

**Būtingėn öljyterminaalin vuosittainen rahtimäärä:**  


| vuosi | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 1–8/2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| miljoonaa tonnia | 10,7 | 7,2 | 6,1 | 5,9 | 4,6 | 9,1 | 8,4 | 9,0 | 8,9 | 5,1 |

Lähteet
-------

1. ↑  United Nations Code for Trade and Transport Locations (UN/LOCODE) (YK:n koodi kauppa- ja liikennepaikoille (UN/LOCODE)) unece.org. Viitattu 3.3.2013. (venäjäksi)
2. 1 2  Review of cargo handling in Klaipėda and other eastern coast Baltic sea ports January – August of 2012 Klaipėdan satama, portofklaipeda.lt.  Arkistoitu 24.5.2015. Viitattu 15.10.2012. (englanniksi)
3. 1 2  2011 Report on cargo handling in Klaipėda state seaport (pdf) Klaipėdan satama, portofklaipeda.lt.  Arkistoitu 22.12.2014. Viitattu 15.10.2012. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Öljyputkiyhtiön kuvaus terminaalista (pdf) (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi) (pipelinesystems.com)
* Orlen Lietuva (englanniksi) (orlenlietuva.lt)
Frederician satama Tanskassa  
Frederician satama TanskassaFrederician satamaFrederician sataman sijainti
Kuivalastialus Frederician satamassa
**Frederician satama** (tansk. *Fredericia havn*, LOCODE: DK FRC) on Tanskan Frederician kaupungissa sijaitseva, vuonna 1808 perustettu merisatama. Satama on Tanskan suurimpia yleissatamia. Sataman toiminnasta on vuodesta 2000 lähtien vastannut *Associated Danish Ports (ADP)* -osakeyhtiö, jonka huolehtii myös naapurikuntien Nyborgin ja Middelfartin pienemmistä satamista. ADP on näiden kolmen kunnan yhteisesti omistama (Fredericia 89,0 %, Nyborg 10,6 % ja Middelfart 0,4 % osakepääomasta).*lähde?*

Rahdin määrä
------------

Fredericia oli vuosina 2008–2009 kokonaisrahtimäärällä mitattuna maansa suurin satama, mutta vuosina 2009–2011 ADP:n satamien rahtimäärä laski ja Aarhusin satama on lähestynyt Fredericiaa maan suurimpana satamana.

**Fredericia sataman*selvennä* vuosittainen rahtimäärä:**
  


| vuosi | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tavaraliikenne yht.(milj. t.) |  |  | 17,1 | 16,1 | 15,3 | 14,4 | 13,2 |  |  |

Lähteet
-------

1. ↑  United Nations Code for Trade and Transport Locations (UN/LOCODE) (YK:n koodi kauppa- ja liikennepaikoille (UN/LOCODE)) unece.org. Viitattu 3.3.2013. (venäjäksi)
2. 1 2 3  Facts About Shipping 2011 (Table 8.4: The 10 largest ports in Denmark recorded by cargo turnover; Huom. 2011= 2010 julkaisu uudelleen nimettynä) Danish Maritime Authority, dma.dk. Viitattu 20.12.2012. (englanniksi)
3. ↑  Associated Danish Ports A/S: Resultater[vanhentunut linkki]

Aiheesta muualla
----------------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Frederician satama**.
* ADP - Ports - Fredericia (englanniksi) (tanskaksi) (adp-as.dk)
* Port maps (Arkistoitu – Internet Archive) (tanskaksi) (adp-as.dk)
EyjafjallajökullKraatteri maaliskuussa 2013.

|  |  |
| --- | --- |
| Tyyppi | 
lakijäätikköView and modify data on Wikidata  |
| Sijainti | 
Islanti |
| Korkeus merenpinnasta | 
1 666 m |
| Purkautunut viimeksi | 
Maaliskuu 2010 |

Kartta

|  |  |
| --- | --- |
| Koordinaatit | 
63° 38′ P, 19° 36′ LView and modify data on Wikidata  |

muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa WikidataaTietolaatikon dokumentaatioNäytä Wikidatasta tulevat arvot

Jäätikön sijainti Islannissa  
Jäätikön sijainti IslannissaEyjafjallajökull
**Eyjafjallajökull** ([ˈɛɪjaˌfjatlaˌjœkʏtl]; Is-Eyjafjallajökull.oga kuuntele**(ohje)**) on jäätikkö Islannin eteläosassa. Sen alla on jäätikön mukaan nimetty Eyjafjallajökull-niminen tulivuori, joka on purkautunut vuosina 920, 1612, 1821–1823 ja 2010.

Jäätikkö kuuluu Islannin korkeimpiin; sen korkein huippu kohoaa 1 666 metriin. Alas vuoren pohjoisreunaa ulottuu kaksi pitkää kielekettä: Gígjökull ja Steinsholtsjökull.

Vuoden 2010 purkauksessa ilmakehään levisi laaja tuhkapilvi, jonka vuoksi lähes koko Euroopan lentoliikenne jouduttiin pysäyttämään muutamaksi päiväksi. Purkauksen jälkeen läheistä Katla-tulivuorta tarkkailtiin, koska näillä kahdella on ollut taipumus aktivoitua samoihin aikoihin.

Etymologia
----------

Nimi *Eyjafjallajökull* on yhdyssana, joka koostuu sanoista: 

* *eyja* (monikon genetiivi sanasta **ey**: saari kuten englannin eyot, ’pieni saari joessa’, tai sanan island ("ey-land", ’saari’) alkuosa)
* *fjalla* (monikon genetiivi sanasta **fjall**, jonka nominatiivin monikko on **fjöll**, tunturit tai vuoret) ja
* *jökull* (tarkoittaa jäätikköä, samaa alkuperää kuin englannin sanan icicle ("ice-icle", ’jääpuikko’) loppuosa).

Kirjaimellinen käännös olisi "saarivuorten jäätikkö". Nimi Eyjafjöll kuvaa tulivuoren massiivin eteläistä puolta pienine vuorineen, jotka muodostavat tulivuoren alaosan. Skógarin kylä ja museo ovat Eyjafjallajökullin alapuolisella alueella.

Islannissa puhutaan jäätiköstä ja tulivuoresta samalla nimellä, sillä tulivuoria syntyy tällä Pohjois-Amerikan ja Euraasian mannerlaattojen rajavyöhykkeellä monenlaisiin paikkoihin, eivätkä ne muuta paikan nimeä. Kraatterit voidaan tarvittaessa nimetä myöhemmin.

Kuvia
-----

* Näkymä Sólheimajökull-jäätiköltä, Katlan suunnasta.Näkymä Sólheimajökull-jäätiköltä, Katlan suunnasta.
* 
* Þórsmörk ja Eyjafjallajökull; näkymä pohjoisesta.Þórsmörk ja Eyjafjallajökull; näkymä pohjoisesta.

Lähteet
-------

1. ↑  Eyjafjallajokull glacier *Nordic Adventure Travel*.  Arkistoitu 18.2.2016. Viitattu 30.1.2016. (englanniksi)
2. ↑  Jopa 17 000 lentoa peruuntui perjantaina Euroopassa *YLE Uutiset*.  16.4.2010. Yleisradio Oy. Viitattu 20.4.2010.
3. ↑  Kauhanen, Anna-Liina: Tulivuorenpurkaus voimistuu Islannissa. *Helsingin Sanomat*, s. B3. 26.3.2010.
4. ↑  Icicle (n.) *Etymonline.com*. Online Etymology Dictionary. Viitattu 30.1.2016. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Eyjafjallajökull** Wikimedia Commonsissa
**Kvadrantidit** eli bootidit ovat meteoriparvi, jonka suurin aktiivisuus osuu 1.–5. tammikuuta väliselle ajalle. Niitä voi kuitenkin havaita Joulukuun lopulta noin Tammikuun puoliväliin.

Meteorit näyttävät tulevan Karhunvartijan tähdistön yläosista, kymmenkunta astetta Otavan kauhan varren päästä vasemmalle. Parven meteorien nopeus on n. 37 km/s. Kvadrantideja voi näkyä tunnissa kymmeniä tai enemmän. Varsinainen maksimi on lyhytaikainen kestäen vain joitakin tunteja.

Kvandrantidien nimi juontuu Quadrans Muralis- eli Seinäkvadrantti-nimisestä tähdistöstä, jonka tähtitieteilijä J. J. de Lalande hahmotteli alueelle, mutta jota ei enää ole tähtitaivaan kartoissa.

Parvi on liitettävissä 2003 EH1 -nimiseen asteroidiin. Sen radassa on havaittu huomattavia yhtäläisyyksiä komeettaan C/1490 Y1, ja pidetään mahdollisena, että 2003 EH1 on muodostunut tästä komeetasta sen hajotessa. Itse komeettaa havaittiin vuonna 1490 Kiinassa, Japanissa ja Koreassa, minkä jälkeen havaintoja komeetasta ei ole tehty.

Katso myös
----------

* Luettelo meteoriparvista

Lähteet
-------

* Kari Kaila - Tähtitaivaan opas URSA 1980 2. painos ISBN 951-9269-08-8
* B.E. Seljo - Tähtiharrastuskirja Otava 1969
* Tähdet 2023 URSA ISBN 978-952-7443-12-5

### Viitteet

1. ↑  toim.Mäkelä, Karttunen, Hotakakainen, Suhonen: *Tähdet 2023*. Ursa Sivu 31.
2. ↑  Seljo s.84
3. ↑  Tähdet 2023 s.31
4. ↑  Seljo
5. ↑  Jenniskens, P.: 2003 EH1 Is the Quadrantid Shower Parent Comet.  *The Astronomical Journal*, toukokuu 2004, 127. vsk, nro 5, s. 3018–3022. doi:10.1086/383213. Artikkelin verkkoversio (PDF). Viitattu 6.10.2012.  (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* URSAn sivut aiheesta (Arkistoitu – Internet Archive)
* URSAn meteorijaosto
Hotelli Rosendahl on toiminut näköalapaikalla Tampereen Pyynikillä, Pyhäjärven rannalla vuodesta 1977.
**Hotelli Rosendahl** on Tampereen Pyynikillä, Pyhäjärven rannalla sijaitseva kongressihotelli. Hotellin rakennutti rakennutti Alkon tytäryhtiö Yhtyneet Ravintolat; valmistuessaan hotelli oli Suomen suurin. Marraskuussa 1977 pidetyissä hotellin avajaisissa presidentti Urho Kekkonen vihki rakennuksen käyttöön.

Kongressihotelli rakennettiin arkkitehtikilpailun voittaneiden Jaakko Laapotin ja Martti Kukkosen suunnitelmien mukaan. Se sijaitsee aiemman ravintola Rosendahlin puutarhan ja ravintolan paikalla. Johan Ludvig Rosendahl oli toiminut ravintoloitsijana Pyynikillä vuodesta 1861 lähtien. Hän perusti oman ravintolansa vuonna 1866. Rosendahlin kuoltua 1876 hänen vaimonsa Henrika Rosendahl jatkoi ravintolan pitäjänä. Vuonna 1888 hän rakennutti läheiselle näköalapaikalle uuden ravintolarakennuksen. Tampereen kaupunki osti rakennuksen vuonna 1918 ja vuokrasi sitä uusille ravintoloitsijoille. Tämä Rosendahlin ravintola toimi vuoteen 1969 saakka, ja purettiin 1970.

Ruotsalainen Scandic-hoteliketju osti Rosendahlin Arctialta vuonna 1998.*tarvitaan parempi lähde* Tämän jälkeen hotellin markkinointinimenä on ollut *Scandic hotelli Rosendahl* tai *Scandic Rosendahl*. Vuodesta 2001 hotellia on isännöinyt kansainvälinen Hilton-hotelliketju.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Tampereen keskustan rantojen käytön historia 1700-luvulta lähtien (pdf) (s. 32 (Pyhäjärven ranta: 6. Pyynikki) ja s. 35 (6.5 Ravintola Rosendahl))  2013. Tampereen kaupunki, tampere.fi. Viitattu 24.7.2021.
2. ↑  Jari Mylläri: Hotelli Rosendahl on historiansa suurimman remontin kourissa: koko ravintolakerros on purettu – Tampereen ensimmäinen yökerho jatkaa retrolinjalla *Aamulehti, aamulehti.fi*.  14.2.2019. Viitattu 24.7.2021.
3. 1 2 3  Unto Hämäläinen (teksti), Hannes Paananen (kuvat): Unto Hämäläinen: Muistojen hotelli Rosendahl – Kun Kekkonen tykkäsi uunilahnasta, kaikki tykkäsivät uunilahnasta *Apu, apu.fi*.  17.11.2020. Viitattu 24.7.2021.
4. ↑  Petri Lassheikki: Korona kurittaa hotelleja kovalla kädellä – Tampereella uskotaan nousuun jo ensi kesänä  14.12.2020. Yleisradio, yle.fi. Viitattu 24.7.2021.
Liederbachin sijainti Main-Taunuksen piirikunnassa. Pienemmässä kuvassa piirikunnan sijainti Hessenin osavaltiossa.
**Liederbach am Taunus** on kunta Main-Taunuksen piirikunnassa Hessenin osavaltiossa keskisessä Saksassa. Se on osa Reinin–Mainin konurbaatiota, ja kuuluu Frankfurt am Mainin läntiseen esikaupunkialueeseen.

Maantiede
---------

Liederbach am Taunus rajoittuu etelässä Frankfurt am Mainiin, muissa ilmansuunnissa on Liederbachin kaltaisia pienehköjä, tiheäänasuttuja esikaupunkikuntia. Etäisyys Frankfurtin keskustan Hauptwachelta on neljätoista kilometriä länteen.

Liederbach muodostuu osa-alueista Niederhofheim ja Oberliederbach. Ne olivat aiemmin itsenäisiä kuntia, jotka liitettiin toisiinsa 1971. Osa-alueet ovat kasvaneet yhteen, rakennetun alueen sisällä on niin kutsuttu Grüne Mitte. Se on laajahko viheralue, jonka halki virtaa Lieberbach, joka on Mainin 16-kilometrinen sivujoki.

Historia
--------

Niederhofheim, Oberliederbach ja Unterliederbach perustettiin todennäköisesti vuoden 550 tienoilla. Ensimmäinen alueeseen liittyvä asiakirjamaininta on vuodelta 791 muodossa Leoderbach. Oberliederbach ja Niederhofheim päätyivät 1800-luvun alussa osaksi Nassaun herttuakuntaa, ja sitä myöten osaksi Preussia vuonna 1866.

Liederbachissa on useita historiallisia ristikkotaloja.

Talous ja liikenne
------------------

Liederbachin talousmaantieteellinen sijainti on suotuisa. Paikkakunta sijaitsee 1902 avatun Königsteiner Bahn -rautatien varrella. Asemia on kaksi: Liederbach Süd paikkakunnan eteläosan liiketoiminta-alueella ja Liederbach Bahhhof paikkakunnan keskustan eteläreunalla. Moottoritie BAB 66 kulkee Liederbachin eteläpuolitse.

Lähteet
-------

1. ↑  Statistik Hessen : Tabellen Bevölkerung : Bevölkerung in Hessen am 30.09.2020 nach Gemeinden *Statistik.hessen.de*. Hessisches Statistisches Landesamt.  Arkistoitu 2.4.2019. Viitattu 10.5.2021. (saksaksi)
2. ↑  Liederbach-am-Taunus, Hessen, DEU\_ *Luftlinie.org*. Viitattu 10.5.2021. (saksaksi)
3. ↑  Geschichte *Liederbach.eu*. Gemeinde Liederbach am Taunus. Viitattu 10.5.2021. (saksaksi)
4. ↑  Bahnhof Bahnhof in Liederbach am Taunus *Haltestellen-suche.de*. Viitattu 10.5.2021. (saksaksi)
5. ↑  Wirtschaft *Liederbach.eu*. Gemeinde Liederbach am Taunus. Viitattu 10.5.2021. (saksaksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Liederbach am Taunus, Hessen, Saksa — Sunrise, Sunset and Daylength

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Liederbach am Taunus**.
Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.   
Alkuperäinen artikkeli: de:Liederbach am Taunus 

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Saksa
* Israel

 |

 |
**Heikki Lankinen** (3. maaliskuuta 1898 Käkisalmi – 23. huhtikuuta 1948 Jyväskylä) oli suomalainen arkkitehti.

Henkilöhistoria ja ammattiura
-----------------------------

Lankisen vanhemmat olivat ajuri Matti Lankinen ja Maria Immonen ja puoliso vuodesta 1930 Ilta Maria Öberg. Lankinen kirjoitti ylioppilaaksi Käkisalmen yhteiskoulusta vuonna 1918 ja opiskeli sen jälkeen Teknillisessä korkeakoulussa Helsingissä. Arkkitehdiksi hän valmistui 1924. Lankinen toimi Oulun läänin apulaisarkkitehtina vuosina 1924–1927 ja edelleen vuoteen 1932 saakka virkaatekevänä lääninarkkitehtina. Huhtikuussa 1932 Lankinen siirtyi Viipurin läänin rakennuskonttorin palvelukseen ja työskenteli Viipurissa talvisodan loppuvaiheeseen maaliskuuhun 1940 saakka. Hän toimi muun muassa virkaatekevänä piiriarkkitehtina, joka oli entinen lääninarkkitehdin virka. Hän vastasi myös muun muassa ilman urakoitsijaa rakennetun Viipurin maakunta-arkiston työmaan johtamisesta.

Lankinen piti myös omaa toimistoa, jossa hän toteutti suunnittelu- ja rakennuttamistöitä, teki asemakaavoituksia ja muun muassa osallistui Kemin kaupungin rakennusjärjestyksen laadintaan. Talvisodan jälkeen Lankinen työskenteli Turussa ja palasi jatkosodan myötä jälleen perheineen Viipuriin. Sodan jälkeen hän toimi vuosina 1944–1945 vastaperustetun Lahden teollisuuskoulun ensimmäisenä rehtorina ja vuonna 1946 kolmen kuukauden ajan Turun rakennustarkastajana, kunnes hänen oli pakko siirtyä eläkkeelle vakavien sydänvaivojen vuoksi. Lankinen vietti viimeiset vuotensa maaseudulla Jyväskylän maalaiskunnassa ja kuoli Jyväskylässä 50-vuotiaana huhtikuussa 1948.

Töitä
-----

* Oulun tuomiokirkon saneeraus (1932)
* Tornion seminaari, Tornio
* Virolahden kunnantalo, Virolahti
* Terijoen kunnantalo, Terijoki
* Suomen Vapaakirkon rukoushuone, Viipuri (1935)
* Turun sataman tullirakennus

Katso myös
----------

* Kalevi Lankinen

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Meurman, Otto-Iivari 1976. Viipurin arkkitehdit, ss. 45–49. Viipurin Suomalainen Kirjallisuusseura, Lappeenranta. ISBN 951-95402-2-9 (Arkistoitu – Internet Archive)
2. ↑  "Engelin kuvajainen" Kaleva 22.10.1996. Viitattu 25.11.2014.
**Robin Bryntesson** (s. 17. lokakuuta 1985 Sollefteå) on ruotsalainen maastohiihtäjä, joka edustaa Sockertoppen IF -seuraa.

Nuorten MM-kilpailuissa Strynissä vuonna 2004 Bryntesson saavutti kultaa vapaan hiihtotavan sprintissä. Alle 23-vuotiaiden MM-kilpailuissa Tarvisiossa 2007 Bryntesson voitti kultaa perinteisen hiihtotavan sprintissä ja Malles Venostassa 2008 kultaa vapaan hiihtotavan sprintissä.

Maastohiihdon maailmancupissa Bryntesson kilpaili ensimmäisen kerran Tukholmassa helmikuussa 2004. Ensimmäiset maailmancupin pisteensä hän saavutti Borlängen vapaan hiihtotavan sprintissä maaliskuussa 2006 oltuaan 24:s. Kymmenen parhaan joukkoon hän sijoittui ensimmäisen kerran Rybinskin vapaan hiihtotavan sprintissä joulukuussa 2007 oltuaan kymmenes. Hänen paras henkilökohtainen sijoituksensa on seitsemäs sija Tukholman perinteisen hiihtotavan sprintistä helmikuussa 2008. Tammikuussa 2009 Bryntesson voitti Vancouverin parisprintin Emil Jönssonin kanssa.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Robin Bryntesson Kansainvälinen hiihtoliitto (FIS).  (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Robin Bryntesson**.
* Robin Bryntessonin kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
**Saint-Gervais-les-Bains** on kunta itäisessä Ranskassa Haute-Savoien departementissa Auvergne-Rhône-Alpesin alueella. 

Kunta on tunnettu matkailukeskus. Mont Blancin läheisyys ja lukuisat laskettelukeskukset tuovat alueelle matkailijoita.

Liikenne
--------

Kunnan rautatieasema *Gare de Saint-Gervais-les-Bains-Le Fayet* on matkustajajunien pääteasema. Asemalta pääsee kuitenkin jatkamaan Mont Blancille hammasratajuna *Tramway du Mont-Blanc*illa (TMB), joka on korkeimmalla kulkeva hammasrata Euroopassa. Pääteasema *Gare de Nid d'Aigle* (kotkanpesä) sijaitsee 2362 metrin korkeudessa.

Nähtävyyksiä
------------

Kunnan nähtävyyksiä ovat 1600-luvulta peräisin oleva Saint-Gervaisin kirkko sekä 1200-luvun linnoitettu Hautetourin talo.

Urheilu
-------

Paikallinen jääkiekkojoukkue on nimeltään Hockey Club Mont-Blanc.

  

* Kotkanpesän asemaKotkanpesän asema
* Saint-Gervaisin kirkkoSaint-Gervaisin kirkko
* Hautetourin linnoitettu taloHautetourin linnoitettu talo

Lähteet
-------

1. ↑  Insee
2. 1 2 3  Tour de France 2016

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Saint-Gervais-les-Bains** Wikimedia Commonsissa
**August Michael Schauman** (27. syyskuuta 1852 Helsinki – 30. tammikuuta 1950 Helsinki) oli suomalainen juristi, pormestari ja valtiopäivämies.

Schaumanin vanhemmat olivat professori, piispa Frans Ludvig Schauman ja Fredrika Kristina Gylich ja puoliso vuodesta 1886 Johanna Boman (k. 1937). Schauman tuli ylioppilaaksi 1872 ja suoritti oikeustutkinnon 1879. Hän tuli Suomen sotakomissariaatin kanslistiksi 1870 ja Porvoon oikeusneuvosmieheksi 1883. Porvoon pormestarina Schauman toimi 1895–1915, joskin hän oli virasta erotettuna 1903–1906. Hän toimi Porvoossa myös Yhdyspankin konttorin hallituksessa. Schauman edusti sukuaan aatelissäädyssä valtiopäivillä 1885 ja 1894.

Schaumanin veli oli virka- ja valtiopäivämies Karl Frans Johan Schauman.

Lähteet
-------

1. 1 2  Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899: August Michael Schauman (Viitattu 12.11.2020)
2. ↑  *Kuka kukin on 1909. Julkisuudessa esiintyvien kansalaisten elämäkertoja*, s. 293. Helsinki: Kustannusosakeyhtiö Kansa, 1908.
3. ↑  Kuolleita. *Helsingin Sanomat*, 1.2.1950, s. 7.
4. ↑  Biografia-sampo: Frans Ludvig Schauman Viitattu 3.8.2021.


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt Muokkaa Wikidatassa | 
* Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899

 |

 |
**Pyhän Nikolaoksen kirkko** (kreik. Ναός Αγίου Νικολάου στον Όρμο, *Naós Agíou Nikoláou ston Órmo*) on bysanttilaisaikainen ortodoksinen kirkko Ágios Nikólaoksen kaupungissa Kreetan saarella Kreikassa. Se on omistettu Pyhälle Nikolaokselle (*Ágios Nikólaos*), ja se on antanut nimensä koko kaupungille.

Kirkko sisältä.
Kirkko on rakennettu 600-luvulla Kreetan ensimmäisellä bysanttilaisella kaudella, mikä tekee siitä yhden Kreetan vanhimmista säilyneistä kirkoista. Se on säilynyt nykyaikaan suhteellisen alkuperäisessä asussaan. Kirkko sijaitsee Nisín eli Mpouroúnin niemellä kaupungin koillispuolella. Sen viereinen lahti toimi keskiajalla satamana, ja tunnetaan venetsialaisaikaisissa kartoissa nimellä *Porto di San Nicolo*. Kirkko suojeli merenkulkijoita, sillä Pyhää Nikolaosta pidetään merenkulkijoiden suojelijana.

Kirkossa on suuri kupoli, laaja apsis ja pienet ovet ja ikkunat. Sisältä kirkko on ollut alun perin koristeltu geometrisilla ja kasviaiheilla, minkä perusteella koristelu on tehty ikonoklasmin aikana 700- tai 800-luvulla. Kirkkorakennus kunnostettiin vuoden 1303 maanjäristyksen jälkeen ja koristeltiin tyypillisillä kirkon pyhiä esittävillä seinämaalauksilla.

Nykyisin kirkon lähellä on useita suuria hotelleja.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Ιερός Ναός Αγίου Νικολάου στον Όρμο *Orthodox Crete*.  Arkistoitu 25.2.2020. Viitattu 1.9.2021.
2. 1 2 3  Βυζαντινός ναός Αγίου Νικολάου *Cretan Beaches*. Viitattu 1.9.2021.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Pyhän Nikolaoksen kirkko** Wikimedia Commonsissa
**Maria Jauhiainen** (s. 1971) on suomalainen muotoilija ja itsenäinen taiteilija, jonka töitä on hankittu arvostettuihin kokoelmiin Suomessa ja ulkomailla.

Maria Jauhiainen valmistui taiteen maisteriksi Lontoon arvostetun Royal College of Artin metalli- ja korutaiteen osastolta vuonna 2000. Hopeasepäksi Jauhiainen valmistui Lahden muotoiluinstituutista 1996. Hänen töitään on ollut esillä useissa näyttelyissä muun muassa Lontoossa, New Yorkissa, Pariisissa ja Tukholmassa.

Maria Jauhiaisen töissä usein esiintyviä teemoja ovat lehdet ja kasvien suonirakenteet. Vuonna 2003 Jauhiaisen tarjoiluastia Lehti voitti Oxo Peugeot Design Award –palkinnon ja se on hankittu mm. maailman suurimman designmuseon, Lontoon Victoria & Albert Museumin pysyvään kokoelmaan. Maria Jauhiaisen töitä on lisäksi myös mm. New Yorkin MOMAssa sekä Pariisin Musée des Arts Décoratifsissa.

Julkisia teoksia Maria Jauhiainen on toteuttanut kaksi, molemmat Tianjinin Shangri La –hotellin sisääntuloaulaan vuonna 2014. Lukuisia teoksia on hankittu yksityiskokoelmiin.

Maria Jauhiainen tunnetaan myös koruistaan. Hänen uniikkikorunsa palkittiin Design Forum Finlandin Nuorten Foorumin jurypalkinnolla 2004.  Rintakoru Sydänpilvi (2009) löytyy mm. Designmuseon valikoimista.

Lähteet
-------

1. ↑  [ MoMa Artists – Maria Jauhiainen.
2. ↑  Muotoilija Maria Jauhiainen kilpailee pääpalkinnosta brittiläisessä muotoilukilpailussa[vanhentunut linkki]. UM. Viitattu 10.5.2017.
3. ↑ . Turun Sanomat. Viitattu 10.5.2017.

Aiheesta muualla
----------------

* Muotoilija Maria Jauhiainen kilpailee pääpalkinnosta Britanniassa Kaleva. Viitattu 10.5.2017.

  


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Saksa

 |
|  |
| Taiteenala | 
* KulturNav
* Museum of Modern Art

 |

 |
**Maialen Chourraut Yurramendi** (s. 8. maaliskuuta 1983 Lasarte-Oria) on espanjalainen koskimelonnan olympiavoittaja.

Ura ja elämä
------------

Chourraut kilpaili aikuisten arvokilpailuissa ensimmäisen kerran vuonna 2002. Ensimmäisen arvokisamitalin hän sai kotimaassaan Espanjassa La Seu d'Urgellissa vuonna 2009 järjestetyissä MM-kilpailuissa, joissa hän voitti hopeaa koskimelonnan kajakkiyksiköiden kilpailussa. Kaksi vuotta myöhemmin hän sai pronssia Bratislavassa maailmanmestaruuskilpailuissa. Euroopan-mestaruuskilpailuissa hän on saanut kolme mitalia (yksi kulta ja kaksi hopeaa).

Ensimmäisen olympiamitalinsa, pronssin, Chourraut sai Lontoossa vuonna 2012. Olympiakultaa hän voitti Riossa 2016. Viisi vuotta myöhemmin Chourraut saavutti Tokion olympialaisissa olympiahopeaa.

  

Chourraut on naimisissa Xabier Extanizin kanssa, ja heillä on tytär Ane (s. 2013).

Lähteet
-------

1. 1 2  Canoeslalom profile canoeslalom.net. Viitattu 22.12.2017. (englanniksi)
2. ↑  World championships 2009 canoeslalom.net. Viitattu 22.12.2017. (englanniksi)
3. ↑  Canoe slalom world championships 2011 popflock.com. Viitattu 22.12.2017. (englanniksi)[vanhentunut linkki]
4. ↑  Sports-reference profile sports-reference.com.  Arkistoitu 18.4.2020. Viitattu 22.12.2017. (englanniksi)
5. 1 2  ICF profile canoeicf.com. Viitattu 22.12.2017. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Maialen Chourraut** Wikimedia Commonsissa
**Amersfoort** on kaupunki Utrechtin provinssissa Alankomaissa Eemjoen varrella. Kaupungissa on 138 048 asukasta (1.7.2006) ja kaupunkialueella (stadsgewest) 266 716.

Amersfoort sai kaupunkioikeudet 1259 Utrechtin piispalta Hendrik van Viandenilta. Kaupunki kehittyi keskustorin, *Hof*, ympärille. Piispa perusti sinne hovinsa, jonka ympärille kaupunki kasvoi. Ensimmäinen muuri valmistui noin vuonna 1300 tiilestä ja kaupungin kasvaessa aloitettiin uuden muurin rakennus 1380, mikä valmistui 1450.

Amersfoortin halki virtaava joki
Kirkon ja sen 98-metrisen *Onze-Lieve-Vrouwentoren*-tornin rakennus alkoi 1444. Kirkon tuhosi räjähdys 1787, mutta torni säilyi ja se on Alankomaiden topografikunnan RD-koordinaattijärjestelmän peruspiste. Keskiajalla kaupunki oli tekstiiliteollisuuden keskus ja siellä oli runsaasti panimoita. 1700-luvulla siitä tuli tupakkateollisuuden keskus. Toisen maailmansodan aikana kaupungin lähellä oli keskitysleiri *Polizeiliches Durchgangslager Amersfoort*. Sen johtaja Joseph Kotälla tuomittiin sodan jälkeen kuolemaan.

Taidemaalari Piet Mondrian (*Mondriaan*) syntyi Amersfoortissa 1872.

Amersfoortissa järjestetään joka heinäkuu tenniksen ATP-turnaus. Turnaus on järjestetty yli 30 vuoden ajan.

Ystävyyskaupungit
-----------------

Amersfoortilla on vain yksi ystävyyskaupunki:

* Tšekki Liberec

Lähteet
-------

1. ↑  Population dynamics; birth, death and migration per region: Amersfoot  10.3.2010. Central Bureau voode Statistik.
2. ↑  Mondriaanhuis (Arkistoitu – Internet Archive)
3. ↑  Get Tennis

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Amersfoort** Wikimedia Commonsissa

* 

Kartta Amersfoortin kunnasta. Rajat esittävät osoitteiden ja rakennusten perusrekisterin mukaisia asuinpaikkoja (*Basisregistratie Adressen en Gebouwen (BAG) woonplatsen*).

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Utrechtin provinssin kunnat |
| --- |
|  |
| 
* Amersfoort
* Baarn
* Bunnik
* Bunschoten
* De Bilt
* De Ronde Venen
* Eemnes
* Houten
* IJsselstein
* Leusden
* Lopik
* Montfoort
* Nieuwegein
* Oudewater
* Renswoude
* Rhenen
* Soest
* Stichtse Vecht
* Utrecht
* Utrechtse Heuvelrug
* Veenendaal
* Vijfheerenlanden
* Wijk bij Duurstede
* Woerden
* Woudenberg
* Zeist

 |  |

 |
**August Artur Jusélius** (28. huhtikuuta 1857 Karuna – 16. elokuuta 1925 Turku) oli suomalainen pankinjohtaja, tuomari ja valtiopäivämies.

Henkilöhistoria
---------------

Juséliuksen vanhemmat olivat kappalainen August Gabriel Jusélius ja Kristina Magdalena Dickman ja puoliso vuodesta 1888 Anna Elise Jusélius. Hän tuli ylioppilaaksi 1873, suoritti oikeustutkinnon 1880 ja sai varatuomarin arvon 1882. Auskultantti Turun hovioikeudessa Jusélius oli vuodesta 1980, kanslisti vuodesta 1886, ylimääräinen viskaali 1889, notaari vuodesta 1890 ja asessori vuodesta 1896. Virastaan hänet oli erotettu 1903–1907. Jusélius tuli takaisin tuomioistuimeen hovioikeudenneuvokseksi 1907–1913 ja uudelleen 1918–1925. Vuonna 1918 hänestä tuli myös valtiorikosylioikeuden jäsen. Turun kaupunginvaltuuston sihteerinä Jusélius toimi 1882–1892 ja oli valtuuston jäsen 1905–1907 sekä 1916–1918. Vuosisadan vaihteessa hän toimi kahteen otteeseen Pohjoismaiden Osakepankin Porin ja Turun konttoreiden johtajana. Hänellä oli myös useita luottamustehtäviä. Valtiopäivillä Jusélius edusti porvarissäädyssä Naantalia 1897, Helsinkiä 1900 ja Turkua 1904–1905 sekä 1905–1906.

Juristi, valtiopäivämies ja Turun kunnallispormestari August Ferdinand Juselius oli August Artur Juséliuksen veli.

Julkaisuja
----------

* *Asetus työväen tapaturmavakuutuksesta annettu elokuun 18 p:nä 1917 sekä lyhyt historiikki, selostus ja asialuettelo*, 1918, Jon Hartman ja August Jusélius

Lähteet
-------

1. ↑  Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899: August Artur Jusélius Viitattu 5.11.2020.
2. ↑  *Aikalaiskirja. Henkilötietoja nykypolven suomalaisista*, s. 197. Helsinki: Tietosanakirja-Osakeyhtiö, 1920.
3. ↑  Sigurd Nordenstreng: *Porvarissäädyn historia Suomen valtiopäivillä 1809–1906: Osa V*, s. 154–156. Helsinki: Otava, 1921.
4. ↑  Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899: August Ferdinand Juselius Viitattu 5.11.2020.


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Suomi (KANTO)

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899

 |

 |
**M/S Mimer** (IMO 9002647) on ahvenanmaalaiseen Godby Shipping -ryhmään kuuluvan Minicarriers Ab:n omistukseen rekisteröity ro-ro-rahtialus. Se on rakennettu vuonna 1990 J.J. Sietaksen telakalla Hampurissa, Saksassa. Kuollutta painoa aluksella on 4 491 tonnia ja jääluokitus on 1A eli alus pystyy useimmissa jääolosuhteissa kulkemaan yksin. *Mimer* on rekisteröity Suomen lipun alle ja sen kotisatama on Brändö. Nykyisin laiva on aikarahdattu UPM-Kymmenen liikenteeseen, reitille Rauma–Hamina–Rouen. Lastina alus kuljettaa yleensä paperituotteita, kappaletavaraa ja roro-yksiköitä.

Mimerin sisaralus on M/S Midas.

Käyttöhistoria
--------------

16. helmikuuta 1990 vastavalmistunut alus luovutettiin ahvenanmaalaisen Minicarriers Ab:n omistukseen, joka rekisteröi aluksen Suomen lipun alle. Kotisatamaksi tuli Ahvenanmaalla sijaitseva Brändö. Tuolloin aluksen nimi oli *Bore Star*. 26. helmikuuta alus aikarahdattiin Bore Linen liikenteeseen, reitille Helsinki–Kotka–Terneuzen–Rotterdam–Chatham. Vuonna 1992 Bore Star aikarahdattiin Finncarriersin liikenteeseen, linjalle Rauma–Rostock–Lyypekki.

Vuonna 1993 rahtaussopimus päättyi ja alus sai nykyisen *Mimer* -nimensä. Tämän jälkeen uudelleenkastettu Mimer aikarahdattiin Transfennican liikenteeseen, Suomen ja Länsi-Euroopan välille. Lokakuussa 1995 alus siirtyi Hangon ja Lyypekin väliseen liikenteeseen. Marraskuussa 1996 Mimer aloitti liikennöinnin linjalla Suomi–Britannia–Ranska. Jo joulukuussa reitti vaihtui jälleen; Hanko–Lyypekki. Helmikuun alussa 1997 Mimer siirtyi Lyypekin ja Rauman välille ja jälleen syyskuussa 1997 Suomen ja Britannian välille.

Alus liikennöi kesästä 2015 lähtien sisaraluksensa Midaksen tapaan Karibian merellä. Se on rahdattu ranskalaisella CMA CGM:lle sekä amerikkalaiselle Marinex Cargo Linelle Karibian linjaliikenteeseen.

Esiintyy Nicolas Cagen tähdittämässä elokuvassa PRIMAL vuodelta 2019.

Lähteet
-------

Godby Shipping Ab

1. 1 2  Details for the ship Mimer Vesseltracker.com. Viitattu 1.5.2008. (englanniksi)
2. 1 2 3  mv Mimer Godby Shipping.  Arkistoitu 23.1.2016. Viitattu 9.11.2007. (englanniksi)
3. 1 2 3 4  M/S BORE STAR Fakta om Fartyg. Viitattu 1.5.2008. (ruotsiksi)
4. ↑  Dan Mikkola: Godby Shipping tilaa kaksi roro-alusta UPM:n tuotekuljetuksiin  24.2.2005. Godby Shipping Ab.  Arkistoitu 8.4.2004. Viitattu 9.10.2007.
5. 1 2 3  Dan Mikkola: Kuljetussopimus UPM-Kymmenen kanssa linjalle Rauma – Hamina - Rouén  20.9.2004. Gogby Shipping.  Arkistoitu 8.4.2004. Viitattu 9.10.2007.

Aiheesta muualla
----------------

* Fakta om Fartyg – M/S Bore Star (ruotsiksi)
* Godby Shipping: mv Mimer (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
* Kuvia Mimeristä (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Weinstadtin sijainti Rems-Murrin piirikunnassa.
**Weinstadt** on kaupunki Stuttgartin metropolialueella Baden-Württembergin osavaltiossa Saksan lounaisosassa. Se muodostettiin 1970-luvulla viidestä aiemmin itsenäisestä maalaiskunnasta ja nimensä se sai alueella harjoitetusta viininviljelystä.

Maantiede
---------

Weinstadt sijaitsee Rems-joen laaksossa Baden-Württembergin itäisessä keskiosassa 15 kilometriä Stuttgartin keskustasta itään.

Weinstadt muodostettiin vuonna 1975 liittämällä kunnat Beutelsbach, Endersbach, Großheppach ja Schnait toisiinsa. Viides kunta eli Strümpfelbach oli liitetty Endersbachiin jo 1973. Beutelsbach ja Endersbach ovat väekkäimmät Weinstadtin viidestä kaupunginosasta. Weinstadt rajoittuu luoteessa Rems-Murrin piirikunnan hallintokaupunkiin Waiblingeniin.

Historia
--------

Strümpfelbach
Beutelsbach mainitaan asiakirjassa ensi kerran vuonna 1080 muodossa Butelspach, Endersbach mainitaan ensi kerran 1278 muodossa Andrespach, Großheppach 1236 muodossa Hegnesbach, Schnait 1238 muodossa Snait ja Strümpfelbach 1265 muodossa Striumphilbach. Weinstadtin väkimäärä kasvoi voimakkaasti toisen maailmansodan jälkeen.

Weinstadtin historiallisiin rakennuksiin kuuluu muun muassa kirkko Stiftskirche Beutelsbach. Sen historia alkaa keskiajalta ja nykyinen myöhäisgotiikkaa edustava kirkkorakennus on vuodelta 1522.

Talous ja liikenne
------------------

Weinstadtin keskeinen elinkeino on kaupungin nimen mukaisesti viininviljely. Kaupungissa harjoitetaan myös sähkötekniikkaa, hienomekaniikkaa ja koneenrakennusta.

Weinstadtissa on kolme rautatieliikennepaikkaa: Stetten-Beinstein, Endersbach ja Beutelsbach. Ne sijaitsevat rataosuudella Stuttgart-Bad Cannstatt–Nördlingen. Maantieliikenteen tärkein yhteys on Bundesstraße 29.

Lähteet
-------

1. ↑  Bevölkerung, Gebiet und Bevölkerungsdichte *Statistik-bw.de*. Statistisches Landesamt Baden-Württemberg. Viitattu 21.11.2022. (saksaksi)
2. ↑  Entfernung von Weinstadt, Deutschland nach Stuttgart, Deutschland *Entfernungsrechnerkm.com*. Viitattu 21.11.2022. (saksaksi)
3. ↑  Zahlen, Daten, Fakten *Weinstadt.de*. Stadt Weinstadt. Viitattu 21.11.2022. (saksaksi)
4. ↑  Weinstadt *Leo-bw.de*. Landesarchiv Baden-Württemberg. Viitattu 21.11.2022. (saksaksi)
5. ↑  Einige Informationen zur Kirche Evangelische Kirchengemeinde Beutelsbach. Viitattu 21.11.2022. (saksaksi)
6. ↑  Standort Weinstadt *Weinstadt.de*. Stadt Weinstadt. Viitattu 21.11.2022. (saksaksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Weinstadt, Baden-Württemberg, Saksa — Sunrise, Sunset and Daylength

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Weinstadt**.
Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.   
Alkuperäinen artikkeli: de:Weinstadt 

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Saksa
* Israel
* Yhdysvallat

 |
|  |
| Maantieteelliset | 
* MusicBrainz area

 |

 |
**Hinterzarten** on matkailukohteena tunnettu kunta lounaisessa Saksassa Baden-Württembergin osavaltiossa. Se sijaitsee keskellä Schwarzwaldia. Kunnan asukasluku oli kesäkuun 2022 lopussa 2 695, ja sen pinta-ala on 33,37 neliökilometriä.

Hinterzarten on tunnettu talviurheilukaupunki. Siellä sijaitsee muun muassa nelimäkinen mäkihyppykeskus sekä monia muita urheilukeskuksia. Pohjoismaisten hiihtolajien nuorten MM-kilpailut järjestettiin tammikuussa 2010 Hinterzartenissa. Hinterzartenista on kotoisin monia menestyneitä mäkihyppääjiä, kuten muun muassa olympiavoiton saavuttaneet Dieter ja Georg Thoma sekä Sven Hannawald.

Lähteet
-------

* Kunnan verkkosivut (saksaksi)

### Viitteet

1. 1 2  Daten & Fakten Gemeinde Hinterzarten. Viitattu 29.6.2023. (saksaksi)
2. 1 2  Bevölkerung der Gemeinden Baden-Württembergs am 30. Juni 2022 (PDF) (s. 11) Statistisches Landesamt Baden-Württemberg. Viitattu 29.6.2023. (saksaksi)

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
Lohr am Mainin sijainti Main-Spessartin piirikunnassa.
**Lohr am Main** on kaupunki Main-Spessartin piirikunnassa Baijerin osavaltiossa eteläisessä Saksassa. Se kuuluu Baijerin luoteisosan kattavaan Unterfrankenin alueeseen.

Maantiede
---------

Lohr am Main sijaitsee Spessartin vuoriston itärinteellä Main-joen varrella. Lohr on Mainin 19-kilometrinen sivujoki. Linnuntie-etäisyys Münchenistä on 250 kilometriä luoteeseen. Vastaava etäisyys Frankfurt am Mainista on 70 kilometriä itäkaakkoon ja Würzburgista 35 kilometriä luoteeseen.

Lohr am Mainin kantakaupunki on Lohr. Siihen liitettiin vuonna 1972 kunnat Halsbach, Rodenbach, Ruppertshütten, Sackenbach, Steinbach ja Wombach. Sendelbach oli liitetty jo 1939 ja Pflochsbach liitettiin 1978.

Historia
--------

Kirkko Steinbachissa
Lohr mainitaan asiakirjassa ensimmäisen kerran vuonna 1295 muodossa Lare. Kaupunkioikeudet Lohr sai 1333. Rieneckin kreivisuku piti Lohria pääpaikkanaan aina vuoteen 1559. Kun Rieneckin suku sammui, Lohrista tuli osa Mainzin vaaliruhtinaskuntaa. Vuonna 1814 siitä tuli osa Baijerin kuningaskuntaa. Nykyinen Lohr am Main syntyi 1970-luvulla kuntaliitosten seurauksena.

Lohrin historiallisia rakennuksia ovat muun muassa vanha raatihuone (1599–1602) ja Lohrer Schloss, jonka vanhimmat osat ovat 1300-luvulta. Kaupungin maamerkki on noin 40 metriä korkea Bayersturm. Se on osa 1800-luvulla purettua kaupunginmuuria.

Talous ja liikenne
------------------

Lohr am Mainin teollisuudenaloja ovat koneen- ja järjestelmänrakennus, sähköteollisuus, puuntyöstö ja lasinvalmistus. Terveysalan toimijoita on runsaasti.

Lohr am Mainin rautatieasema, Bahnhof Lohr am Main, sijaitsee rataosuudella Würzburg–Aschaffenburg. Bundesstraße 26 ja Bundesstraße 276 risteävät Lohrissa. Lähimmät moottoritiet ovat BAB 3 ja BAB 7. Maantie-etäisyys Frankfurt am Mainin lentoasemalle on 85 kilometriä.

Lähteet ja viitteet
-------------------

1. ↑  Bevölkerung: Gemeinden, Stichtage *Statistikdaten.bayern.de*. Bayerisches Landesamt für Statistik. Viitattu 18.6.2021. (saksaksi)
2. ↑  Entfernung von Lohr-a.-Main, Bayern, DEU nach\_ *Luftlinie.org*. Viitattu 18.6.2021. (saksaksi)
3. 1 2  Lohrer Stadtgeschichte *Lohr.de*. Stadt Lohr a.Main. Viitattu 18.6.2021. (saksaksi)
4. ↑  Wirtschaftsstandort Lohr a.Main *Lohr.de*. Stadt Lohr a.Main. Viitattu 19.6.2021. (saksaksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Lohr a.Main, Baijeri, Saksa — Sunrise, Sunset, and Daylength

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Lohr am Main**.
Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.   
Alkuperäinen artikkeli: de:Lohr am Main 

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Israel
* Yhdysvallat
* Tšekki

 |
|  |
| Muut | 
* IdRef

 |

 |
**Vidar Magnussen** (s. 6. joulukuuta 1977 Bergen) on norjalainen näyttelijä, koomikko ja teatteriohjaaja.

Magnussen opiskeli näyttelijäksi Webber Douglas Academy of Dramatic Artsissa, Lontoossa (2000-2004).

Magnussenin ensimmäinen norjalainen teatterirooli oli Henrik Ibsenin *Hedda Gablerissa* (Riksteatret 2006). Sen jälkeen hänellä on ollut rooleja Den Nationale Scene -teatterissa: *Panikk i kulissene* (2008), *Farlige Verbindelser* (2008), *Kurjat* (2008), *Rett i lommen* (2009), *Mascarade* (2010), *Viidakkokirja* (2010) ja *Lainahöyhenissä* (2011) ja Det Norske Teatret -teatterissa: *Tida og Rommet* (2011), *Viidakkokirja* (2012), *Felix' Fantastiske Orkester* (2012), *Norja-Brasilia* (2012) ja *Hamlet* (2014).

Magnussen sai vuoden 2014 Hedda-palkinnon parhaan miesnäyttelijän kategoriassa roolistaan seremoniamestarina elokuvassa *Shockheaded Peter*. Vuonna 2010 hän voitti komediapalkinnon vuoden läpimurron kategoriassa esiintymisestään näytelmässä *Mascarade* Den Nationale Scene -näyttämöllä ja sai Bergenin Pernille-patsaan 2010 suorituksestaan *Viidakkokirjassa* samassa teatterissa. Hänellä on ollut useita tv-rooleja, muun muassa komediallisessa lyhytelokuvassa *Plassmangel* (2003), ja komediasarjassa *Halvseint* (2007). Vuonna 2013 hän osallistui NRK:n viihdeohjelmaan *Underholdningsavdelingen* ja tilannekomediaan *Side om side*. Joulukuussa 2016 alkoi NRK:n joulukalenteri *Snøfall*, jossa Magnussen näyttelee joulupukin sihteeriä Ole Winteriä. Magnussen esittää myös pääroolia käsikirjoittamassaan tv-sarjassa Magnus, joka sai ensi-iltansa NRK1:llä tammikuussa 2019.

Lähteet
-------

1. ↑  Vidar Magnussen - Deichman.no *deichman.no*. Viitattu 3.9.2023. (norjaksi)
2. ↑  Heddaprisen: 2014 *Heddaprisen*.  3.4.2017. Viitattu 3.9.2023. (hepreaksi)
3. ↑  Vidar Magnussen - Andre Buskevekster *andrebuskevekster.no*. Viitattu 3.9.2023.
4. ↑  Mer heder til Vidar Magnussen *www.bt.no*.  13.2.2011. Viitattu 3.9.2023. (norjaksi)
5. ↑  Bikset, Lillian: Vidar Magnussen *Store norske leksikon*.  21.4.2023. Viitattu 2.9.2023. (norjaksi)
6. ↑  Plassmangel *www.filmfront.no*. Viitattu 3.9.2023.
7. ↑  Halvseint *www.filmfront.no*. Viitattu 3.9.2023.
8. ↑  Vidar Magnussen *filmweb.no*.  Arkistoitu. Viitattu 3.9.2023.
9. ↑  Nicolay Woldsdal: Slik er det å hente barna når du er skurken i «Snøfall» *NRK*.  14.12.2016. Viitattu 3.9.2023. (norjaksi)
10. ↑  Anders Grønneberg: «Side om side»-profilen avslører ny og absurd NRK-serie: - Har brukt tre år *dagbladet.no*.  28.12.2017. Viitattu 3.9.2023. (norjaksi)


|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Norja

 |

 |
**Marcia Rodd** (s. 8. heinäkuuta 1940 Lyons, Kansas) on yhdysvaltalainen näyttelijä.

Rodd syntyi Lyonsissa, Kansasissa ja hänen vanhempansa olivat Rosetta (o.s. Thran) ja Charles C. Rodd. Hän opiskeli draamaa Northwestern-yliopistossa. 1950-luvulla hän muutti New York Cityyn ja alkoi esiintyä lavoilla. 1960-luvun Rodd vietti esiintymällä Broadway-teatterissa sellaisissa esityksissä, kuin Neil Simonin näytelmässä *The Last of the Red Hot Lovers*. Vuonna 1971 hän esiintyi draamaelokuvassa *Rakasta minua, rakasta minua* (*T.R. Baskin*) Candice Bergenin kanssa, sekä *Little Murders* -elokuvassa vastanäyttelijänään Elliott Gould.

1970-luvun aikana Rodd esiintyi muutamissa elokuvissa sekä televisiota varten tehdyissä tuotannoissa ja jatkoi myös esiintymistä televisio-ohjelmissa. Hän esiintyi esimerkiksi sarjassa *M\*A\*S\*H* kapteeni Lorraine Andersonina, joka oli majuri Margaret Houlihanin (Loretta Swit) aiempi luokkatoveri.

Roddin viimeisin rooli on vuoden 2003 esiintyminen yhdessä sarjan *Ilman johtolankaa* jaksossa.

Lähteet
-------

1. 1 2  Marcia Rodd Biography (1940-) *Film Reference*. Viitattu 25.8.2023. (englanniksi)
2. ↑  Marcia Rodd *Internet Broadway Database – IBDB*. Viitattu 25.8.2023. (englanniksi)
3. ↑  Rodd, Marcia 1940– *Encyclopedia.com*. Viitattu 25.8.2023. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Marcia Rodd Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
* Marcia Rodd *NNDB*. Viitattu 25.8.2023. (englanniksi)

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Saksa
* Yhdysvallat
* Puola

 |
|  |
| Taiteenala | 
* MusicBrainz

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Elonet

 |
|  |
| Muut | 
* SNAC

 |

 |
Isabelle Pedersen
**Isabelle Pedersen** (s. 27. tammikuuta 1992 Bergen) on norjalainen pika-aitajuoksija.

Alle 18-vuotiaiden MM-kisoissa 2009 Pedersen voitti kultaa ajalla 13,23 (76,2 cm:n aidat). Samalla hän otti Norjan kaikkien aikojen ensimmäisen maailmanmestaruuden alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa. Hänen aikansa oli alle 18-vuotiaiden kaikkien aikojen tilastoissa kolmanneksi nopein. Alle 20-vuotiaiden EM-kilpailuissa 2009 hän sijoittui toiseksi ajalla 13,49.

Alle 20-vuotiaiden MM-kisoissa 2010 Pedersen voitti kultaa ajalla 13,30. Samalla hän rikkoi Christina Vukicevicin hallussa pitämän Norjan nuorten ennätyksen. Pariisin EM-hallikisoissa 2011 Pedersen debytoi aikuisten arvokisoissa karsiutuen 60 metrin aitojen alkuerissä. Tallinnan alle 20-vuotiaiden EM-kilpailuissa 2011 hän sijoittui toiseksi ajalla 13,37.

Pedersen karsiutui 100 metrin aitajuoksun alkuerissä Helsingin EM-kilpailuissa 2012. Seuraavana vuonna hän karsiutui Göteborgin EM-hallikisoissa 60 metrin aitajuoksun välierissä. Hän voitti 100 metrin aitajuoksun alle 23-vuotiaiden Euroopan-mestaruuden Tampereella ajalla 13,12. Moskovan MM-kilpailuissa 2013 ja Zürichin EM-kilpailuissa 2014 hän karsiutui alkuerissä.

Pedersen sijoittui Prahan EM-hallikilpailuissa viidenneksi 60 metrin aitajuoksussa ajalla 7,96. Pekingin MM-kisoissa 2015 hän eteni 100 metrin aitajuoksun välieriin. Hän karsiutui loppukilpailusta ennätysajallaan 12,86. Vuonna 2016 hän karsiutui välierissä sekä Amsterdamin EM-kilpailuissa että Rio de Janeiron olympialaisissa. Hän sijoittui 60 metrin aitajuoksussa viidenneksi Belgradin EM-hallikilpailuissa 2017. Hän karsiutui 100 metrin aitajuoksun välierissä Lontoon MM-kilpailuissa 2017. Hän sijoittui kuudenneksi Birminghamin sisäratojen MM-kilpailuissa 2018 ajalla 7,94. Berliinin EM-kilpailuissa 2018 hän karsiutui välierissä.

Pedersen juoksi 100 metrin aitajuoksuennätyksensä 12,72 s Lontoossa 22. heinäkuuta 2018. 60 metrin aidat hän on juossut hallissa aikaan 7,86 Birminghamin MM-hallikisojen välieräjuoksussa 3. maaliskuuta 2018.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Isabelle Pedersen Kansainvälinen yleisurheiluliitto.  (englanniksi)
2. ↑  Arcoleo, Laura: World Youth gold is more than a dream come true for Pedersen  9.7.2009. IAAF. Viitattu 28.8.2015. (englanniksi)
3. ↑  20th European Athletics Junior Championships European Athleticss.  Arkistoitu 9.7.2015. Viitattu 28.8.2015. (englanniksi)
4. ↑  Pedersen Brings Gold Medal back Home  23.7.2010. The Nordic Page Norway. Viitattu 28.8.2015. (englanniksi)
5. 1 2 3 4  Isabelle Pedersen Tilastopaja (vaatii kirjautumisen, maksullinen palvelu).  (englanniksi)
6. ↑  100 Metres Hurdles Women *15th IAAF World Championships*. IAAF. Viitattu 28.8.2015. (englanniksi)

  


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt Muokkaa Wikidatassa | 
* World Athletics
* Tilastopaja 🔒

 |

 |