recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Attila Repka** (s. 10. tammikuuta 1968 Miskolc) on unkarilainen kreikkalais-roomalaisen tyylin painija. Hän on olympiavoittaja, maailman- ja Euroopan-mestari. Hän edusti seuratasolla Diósgyőri Vasgyártak Testgyakorlók Köreä ja Diósgyöri BC:tä ja hänen valmentajanaan toimi Jozsef Gutman. Repka on ammatiltaan kalastaja ja pituudeltaan 171 cm. Hän kilpaili aikuisten arvokilpailuissa 68 kg:n painoluokassa.

Repka voitti olympiakultaa Barcelonassa 1992 kukistettuaan loppuottelussa Islam Dugutšijevin pistein 1–0. Hän sijoittui kahdeksanneksi Soulissa 1988. Hän saavutti MM-hopeaa Prahassa 1995, pronssia Ostiassa 1990 ja sijoittui viidenneksi 1989. Hän voitti Euroopan-mestaruuden Kolbotnissa 1988, Oulussa 1989, Ateenassa 1994 ja Budapestissa 1996, sai hopeaa Kööpenhaminassa 1992, pronssia Aschaffenburgissa 1991, oli neljäs 1990 ja kuudes 1987.

Repka sai vuoden 1986 nuorten MM-kilpailujen 65 kg:n painoluokassa kultaa kreikkalais-roomalaisessa painissa ja pronssia vapaapainissa. Saman vuoden vapaapainin nuorten EM-kilpailuissa hän sijoittui 68-kiloisissa kolmanneksi.

Lähteet
-------

1. 1 2  Attila Repka *sports-reference.com*.  Arkistoitu 12.8.2011. Viitattu 19.12.2013. (englanniksi)
2. 1 2 3  Attila Repka *International Wrestling Database*. Viitattu 19.12.2013. (englanniksi)
3. ↑  Wrestling at the 1992 Barcelona Summer Games: Men's Lightweight, Greco-Roman Final Round *sports-reference.com*.  Arkistoitu 12.11.2012. Viitattu 19.12.2013. (englanniksi)
**Sven Johan Backman** (30. lokakuuta 1801 Porvoo – 18. kesäkuuta 1844 Tukholman saaristo) oli suomalainen kirjastonhoitaja ja kirjailija.

Backmanin vanhemmat olivat kauppias Johan Backman ja Magdalena Charlotta Nymalm. Hän kävi Porvoon lukiota ja pääsi ylioppilaaksi Turussa vuonna 1819. Backman valmistui filosofian kandidaatiksi 1826 ja maisteriksi 1827.

Backman toimi Aleksanterin yliopiston kirjaston amanuenssina 1829–1840 sekä yliopiston apulaisena ja varakirjastonhoitajana 1840–1842. Hän oli myös Helsingin yksityislyseon opettajana 1836–1842. Backman oli Suomen opetuslaitosta järjestämistä pohtivan komission sihteerinä 1835 ja sensuurikomitean jäsenenä 1836.

Backman teki ulkomaanmatkan 1843–1844. Ollessaan palaamassa Suomeen hän kuoli höyrylaivalla Tukholman saaristossa Vaxholmin lähellä.

Teoksia
-------

* *Dissertatio Academica primordia Musei Alexandrini investigans*. 1840

Lähteet
-------

* Sven Johan Backman SKS:n kirjailijamatrikkelissa (toimimaton linkki)
* Kotivuori, Yrjö: Sven Johan Backman. *Ylioppilasmatrikkeli 1640–1852*. Helsingin yliopiston verkkojulkaisu 2005.
* Helsingin yliopiston opettaja- ja virkamiesmatrikkeli 1640–1917, osa A–G

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Saksa
* Suomi (KANTO)

 |

 |
**Attribuuttikielioppi** määrittelee attribuutit formaalin kielen pääte- ja välikesymboleille sekä produktioille ominaiset laskusäännöt, joissa attribuuttien arvoja käytetään. Laskusääntöjä kutsutaan myös semanttisiksi toiminnoiksi. Laskusäännöillä ei saa olla sivuvaikutuksia. Kieliopista voidaan muodostaa abstrakti syntaksipuu ja attribuuttien laskusäännöt ovat puun solmukohdissa. Attribuutit voivat olla joko *synteettisiä* tai *periytyneitä*. Synteettiset attribuutit ovat aina attribuuttien laskusääntöjen tuloksista saatuja ja periytyneet ovat vanhemmilta solmukohdilta saatuja.

Esimerkki
---------

Esimerkin Yhteydetön kielioppi kuvaa kielen, jolla voi kirjoittaa yksinkertaisia matemaattisia lauseita: 

| Kielioppi |
| --- |
| **Expr** → **Expr** + **Term** |
| **Expr** → **Term** |
| **Term** → **Term** \* **Factor** |
| **Term** → **Factor** |
| **Factor** → "(" **Expr** ")" |
| **Factor** → *integer* |

Alla esitettyllä attribuuttikieliopilla pystyy laskemaan lukuarvoja kirjoitetuista lausekkeista. Kielioppi käyttää vain synteettisiä attribuutteja, joten se on S-attribuuttikielioppi.

| Kielioppi | Semanttiset toiminnot |
| --- | --- |
| **Expr1** → **Expr2** + **Term** | [ **Expr1**.value = **Expr2**.value + **Term**.value ] |
| **Expr** → **Term** | [ **Expr**.value = **Term**.value ] |
| **Term1** → **Term2** \* **Factor** | [ **Term1**.value = **Term2**.value \* **Factor**.value ] |
| **Term** → **Factor** | [ **Term**.value = **Factor**.value ] |
| **Factor** → "(" **Expr** ")" | [ **Factor**.value = **Expr**.value ] |
| **Factor** → *integer* | [ **Factor**.value = stringToInteger(*integer*.string) ] |

Lähteet
-------

1. ↑  Aho, Sethi, Ullman: *Compilers: Principles, Techniques and Tools*. Addison-Wesley, 1987. englanti
Svetozar Marković
**Svetozar Marković** (21. syyskuuta (J: 9. syyskuuta) 1846 Jagodina, Serbia – 10. maaliskuuta 1875 Trieste, Itävalta-Unkari) oli serbialainen poliittinen kirjailija ja toimittaja, jonka on sanottu tuoneen sosialistisen ajattelun Serbiaan.

Marković opiskeli Belgradissa vuosina 1863–1866, Pietarissa 1866–1869 ja Zürichissä 1869–1870. Hän tutustui vallankumouksellisten toimintaan Venäjällä ja toimi Sveitsin-aikanaan ensimmäisen internationaalin venäläisessä osastossa. Marković sai vaikutteita venäläisten vallankumouksellisten, varsinkin Nikolai Tšernyševskin ajattelusta. Serbiaan palattuaan hän perusti vuonna 1871 maan ensimmäisen sosialistisen lehden, joka ilmestyi nimellä *Radenik* ("työläinen") ja painottui taloudellisiin kysymyksiin. Serbian hallitus lakkautti lehden, ja Marković oli jonkin aikaa maanpaossa, mutta palasi ja toimitti 1873 ja 1874 perustettuja entistä poliittisemmin painottuneita lehtiä *Javnost* ja *Glas Javnost* ("kansan ääni"). Vietettyään kirjoitustensa vuoksi yhdeksän kuukautta vankilassa hän toimitti vielä *Oslobdjenje* ("vapautuminen") -nimistä lehteä, kunnes joutui terveytensä murtumisen vuoksi lopettamaan työskentelyn. Hän kuoli 28-vuotiaana.

Koska Markovićin elinaikana Serbiassa ei ollut kehittynyttä kapitalismia, hän keskittyi kirjoituksissaan puolustamaan pientalonpoikia valtion virkakoneistoa vastaan ja visioi perinteisiin zadruga-yhteisöihin perustuvan agraarisen sosialismin mahdollisuuksista ilman kapitalistista vaihetta. Hän oli lahjakas poliittisten aatteiden kansanomaistaja, ja hänen vaikutuksestaan monet nuoret serbialaiset älyköt kiinnostuivat sosialismista. Marković kannusti massoja aktivoitumaan poliittisesti ja pyrki edistämään myös osuustoimintaliikettä. Hän vaikutti merkittävästi myös serbialaiseen kirjallisuuteen vahvistamalla realistista suuntausta. Markovićin kahdeksanosaiset kootut teokset julkaistiin vuosina 1891–1912.

Kommunistisessa Jugoslaviassa Marković tunnustettiin sosialistiseksi edelläkävijäksi, ja hänen kirjallinen tuotantonsa julkaistiin uudelleen.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5  Svetozar Marković (englanniksi) *Encyclopædia Britannica Online Academic Edition*. Viitattu 27.11.2013.
2. 1 2  V. G. Karasev: Marković, Svetozar (englanniksi) *The Great Soviet Encyclopedia* (1979). The Free Dictionary. Viitattu 27.11.2013.


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Israel
* Yhdysvallat
* Tšekki
* Alankomaat
* Puola

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Deutsche Biographie
* Trove

 |
|  |
| Muut | 
* Europeana
* Historical Dictionary of Switzerland
* IdRef

 |

 |
**Raymond Rogers** (14. toukokuuta 1971 – 28. maaliskuuta 1999), tunnettu paremmin nimellä **Freaky Tah**, oli MC, hype man ja promoottori. Freaky Tah oli Lost Boyz -nimisen rap-yhtyeen jäsen. Muita jäseniä olivat Mr. Cheeks, DJ Spigg Nice ja Pretty Lou. Freaky Tah syntyi, eli ja kuoli Queensissa, New York Cityssä.

Kuolema
-------

Freaky Tah kuoli takaraivoon saamansa luodin aiheuttamaan vammaan 28. maaliskuuta 1999 yhtyekaverinsa Mr. Cheeksin 28. syntymäpäiväjuhlien yönä. Freaky Tah oli menossa kohti Sheraton Hotelin uloskäyntiä, kun mies nimeltä Kelvin Jones ampui häntä päähän. Jones myönsi tekonsa. Freaky Tah ilmoitettiin kuolleeksi noin klo 4.20 aamuyöllä läheisessä Jamaica-sairaalassa. Pakoauton kuljettaja Raheem Fletcher tuomittiin seitsemäksi vuodeksi vankilaan. Freaky Tah oli kuollessaan 27-vuotias.

Diskografia
-----------

##### The Lost Boyzin albumit

* Diamond Dust (1994) Progressive
* Jeeps, Lex Coups, Bimaz & Benz [EP] (1995) Uptown
* Lifestyles of the Rich and Shameless [single] (1995) Uptown
* Renee [CD single](1996) PolyGram
* Legal Drug Money (1996) Uptown/Universal
* Love, Peace & Nappiness (1997) Uptown/Universal
* Me and My Crazy World (1997) Uptown/Universal
* LB IV Life (1999) Uptown/Universal
* Forever (2005) Contango Records/Legal Drug Money

Lähteet
-------

1. ↑  Freaky Tah *Allmusic.com*. Viitattu 30.7.2011. (englanniksi)


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Yhdysvallat

 |
|  |
| Taiteenala | 
* MusicBrainz

 |
|  |
| Muut | 
* Europeana

 |

 |
Svetozar Pribićević, vuonna 1936.
**Svetozar Pribićević** (26. lokakuuta 1875 Karlovac, Kroatia, Itävalta-Unkari – 15. syyskuuta 1936 Praha, Tšekkoslovakia) oli jugoslavialainen poliitikko, taustaltaan Kroatian serbi.

Pribićević oli ennen ensimmäistä maailmansotaa Itävalta-Unkarin serbiväestön poliittinen johtaja, Jugoslaviassa hän johti vuodesta 1924 perustamaansa Itsenäistä demokraattista puoluetta. Hän kannatti alkujaan Jugoslavian muodostamista keskusjohtoiseksi maaksi eikä eri kansallisuuksien liittovaltioksi. Toimiessaan Jugoslavian sisäministerinä hän muun muassa vangitutti Kroatian talonpoikaispuolueen johtajan Stjepan Radićin, joka vastusti yhtenäisvaltiota. Vuonna 1927 Pribićević kuitenkin kääntyi aiempien kantojensa vastaisesti federalismin kannalle. Hän ja Kroatian talonpoikaispuolueen uusi johtaja Vladko Maček pyysivät 5. tammikuuta 1929 kuningas Aleksanteri I:tä muuttamaan Jugoslavian liittovaltioksi. Seuraavana päivänä kuningas perustikin sitä vastoin diktatorisen hallinnon. Pribićević oli vangittuna vuoteen 1931, jolloin hän pääsi lähtemään maasta. Hän asui loppuikänsä maanpaossa.

Lähteet
-------

1. 1 2  Svetozar Pribićević (englanniksi) *Encyclopædia Britannica Online Academic Edition*. Viitattu 27.11.2013.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Svetozar Pribićević** Wikimedia Commonsissa

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Israel
* Yhdysvallat
* Tšekki
* Alankomaat
* Puola

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Deutsche Biographie

 |
|  |
| Muut | 
* IdRef

 |

 |
**Degerdal** on kylä Kemiönsaaren kunnassa. Kylä sijaitsee Kemiön luoteisosassa meren rannalla.

Degerdalin kyläalue ulottuu mereltä etelään Stormossenin luonnonsuojelualueelle. Kylän rannikkoalue on tasaista peltomaata, jota halkoo puro Degerdalbäcken. Maasto kohoaa etelään kuljettaessa laajaksi metsäiseksi kallioalueeksi. Degerdalin asutus keskittyy peltolaakson itäreunan mäelle, jonka läpi kulkee Mjösundintie. Matala ja rehevöitynyt salmi Degerdalsundet erottaa Piisaaren muusta kylästä. Huomattava osa Degerdalin vanhasta rakennuskannasta on säilynyt. Uutta kesäasutusta on rakennettu vain Piisaareen.

Degerdal on ollut keskiajalla verrattain iso, kahdeksan maatilan kokoinen, kylä. Taloluku on laskenut 1600-luvulla kuuteen. Isojako toteutettiin kylässä 1787, jolloin kylässä oli myös kaksi torppaa, kaksi vesimyllyä ja tuulimylly. 1800- ja 1900-lukujen taitteessa kylään alkoi syntyä uusia asuintiloja ja kyläkanta tiivistyi. Degerdaliin perustettiin ensimmäinen suomenruotsalainen osuuskassa Buskas Andelskassa vuonna 1904. 1930-luvulla kylän torpat itsenäistyivät ja kylään perustettiin kaksi kauppaa. Kylä on sittemmin hiljentynyt ja kaupat ja osuuskassa lakkautettu.

Lähteet
-------

1. ↑  Kansalainen karttapaikka Manamittauslaitos. Viitattu 7.1.2021.
2. 1 2  Turunmaa yhteinen kulttuuriympäristömme Lounaistiedon karttapalvelu. Viitattu 7.1.2021.


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Kemiö |
| --- |
|  |
| Taajamat | 
* Kemiön kirkonkylä

 |
|  |
| Rekisterikyliä Kemiössä | 
* Albrektsböle
* Berga
* Bjensböle
* Bogsböle
* Branten
* Brokärr
* Båtkulla
* Böle
* Dalby
* Dalkarby
* Degerdal
* Ekniemi
* Elmdal
* Engelsby
* Flugböle
* Fröjdböle
* Gammelby
* Gesterby
* Gräsböle
* Gundby
* Helgeboda
* Hova
* Hulta
* Högmo
* Kalkkila
* Kastkärr
* Kiila
* Kirkonkylä
* Koustar
* Kuggböle
* Kvarnböle
* Kylppy
* Kåddböle
* Kårkulla
* Labböle
* Lamkulla
* Lappdal
* Lemnäs
* Lillvik
* Linnarnäs
* Långholmen
* Lövböle
* Mainiemi
* Makila
* Mattböle
* Mattkärr
* Mjösund
* Måsa
* Nordvik
* Norrlångvik
* Norrsundvik
* Orrnäs
* Pajböle
* Pappila
* Pederså
* Pungböle
* Påvalsby
* Reku
* Rudå
* Rugnola
* Sjölax
* Skarpböle
* Skoböle
* Skogsböle
* Skålböle
* Skäggböle
* Smedaböle
* Smedsböle
* Stenmo
* Tavastrona
* Tjuda
* Tolvsnäs
* Torsböle
* Trotby
* Träskböle
* Träskö
* Vestlax
* Viks gård
* Viksvidja
* Villkärr
* Vreta
* Västankärr
* Västermark
* Östermark

 |
|  |
| Karunasta liitetty kylä | 
* Santasaari

 |
|  |
| Perniöön liitetyt kylät | 
* Germundsvidja
* Strömma

 |
|  |
| Muita alueita | 
* Suomenkulma

 |

 |
*Tämä artikkeli käsittelee antiikin aikaista juhlaa. Satien pianoteosta käsittelee artikkeli Gymnopédies*

**Gymnopaidiai** (yleensä monikossa m.kreik. Γυμνοπαιδίαι, yksikössä Γυμνοπαιδία, *Gymnopaidia*; lat. *Gymnopaedia/Gymnopaediae*; joskus *gymnopedia*) oli antiikin kreikkalainen juhla, jota vietettiin Spartassa Apollonin (Pythaios tai Karneios), Artemiin ja Leton kunniaksi. Siihen kuului voimistelukilpailuja.

Gymnopaidiai-juhla perustettiin mahdollisesti noin vuonna 665 eaa. Juhla järjestettiin aina kesäisin Hekatombeus-kuussa eli attikalaisen kalenterin Hekatombaion-kuun aikaan, toisin sanoen heinä-elokuussa, ja se kesti useita päiviä, mahdollisesti kymmenen päivää. Juhlan nimi on peräisin sanoista *gymnos* (γυμνός, 'alasti') ja *paidion* (παίδιον, 'lapsi').

Juhlaan kuului sen nimen mukaisesti alastomien nuorukaisten sotatanssiesityksiä. Ne sijoittuivat Spartan agoralle Apollonin, Artemiin ja Leton patsaiden ympärille. Tanssin liikkeet muistuttivat palaistralla tehtyjä harjoituksia ja pankrationia sekä tragedioihin kuulunutta *emmeleia* (ἐμμέλεια) -tanssia. Juhla oli luonteeltaan iloinen, ja sen aikaan Spartassa vieraili paljon muiden kaupunkien asukkaita. Ainoastaan ikääntyneitä poikamiehiä oli kielletty osallistumasta juhlaan.

Juhlan viimeisenä päivänä myös aikuiset miehet tanssivat ja lauloivat khoroksena. Esityksiin kuului muun muassa Thaletaan ja Alkmanin lauluja ja Dionysodotoksen paiaaneja. Kuoron johtaja piti tietynlaista seppelettä, jota kutsuttiin thyrealaiseksi seppeleeksi (στέφανοι θυρεατικοί, *stefanoi thyreatikoi*), ja sillä muistettiin niin kutsutussa 300:n taistelussa Thyreassa saatua voittoa. Myös laulut ylistivät kyseisessä taistelussa kaatuneita. Juhlalla oli suuri merkitys spartalaisen musiikkielämän kehityksessä.

Platon mainitsee teoksessaan *Lait* gymnopaidian kaltaiset harjoitukset erinomaiseksi koulutuskeinoksi, koska tanssimalla uuvuttavasti kesähelteellä nuorukaiset harjoittivat sekä musiikillisia kykyjään, että sotataitojaan.

Lähteet
-------

1. ↑  Liddell, Henry George & Scott, Robert: γυμνοπαιδίαι, αἱ *A Greek-English Lexicon*.  1940. Oxford:  Clarendon Press / Perseus Digital Library, Tufts University.  (englanniksi)
2. 1 2 3 4 5  Smith, William & Wayte, William & Marindin, G. E.: *A Dictionary of Greek and Roman Antiquities*. Boston: Little, Brown and Company, 1890. Teoksen verkkoversio.
3. ↑  Liddell, Henry George & Scott, Robert: γυμνός *A Greek-English Lexicon*.  1940. Oxford:  Clarendon Press / Perseus Digital Library, Tufts University.  (englanniksi)
4. ↑  Liddell, Henry George & Scott, Robert: παίδιον, τό *A Greek-English Lexicon*.  1940. Oxford:  Clarendon Press / Perseus Digital Library, Tufts University.  (englanniksi)
5. ↑  Pausanias: *Kreikan kuvaus* 3.11.7; Ksenofon: *Muistelmia* 1.2.61.
6. ↑  Liddell, Henry George & Scott, Robert: ἐμμέλεια, ἡ *A Greek-English Lexicon*.  1940. Oxford:  Clarendon Press / Perseus Digital Library, Tufts University.  (englanniksi)
7. ↑  Cartledge, Paul: *Spartan Reflections*, s. 20. University of California Press, 2003. ISBN 0520231244. Teoksen verkkoversio.
8. ↑  Platon: *Lait* 633c.
**František Ševčík** (11. tammikuuta 1942 Vilémovice, Tšekkoslovakia – 22. heinäkuuta 2017 Brno, Tšekki) oli Tšekkoslovakiaa edustanut jääkiekkoilija, pelipaikaltaan oikea laitahyökkääjä. Hän saavutti Tšekkoslovakian maajoukkueessa olympialaisissa hopeaa Grenoblessa 1968. Hän teki turnauksessa kolme maalia ja antoi kaksi maalisyöttöä, ja hänet valittiin tähdistökentälliseen. MM-kilpailuissa Ševčík saavutti hopeaa Tampereella 1965 ja Ljubljanassa 1966 sekä pronssia Tukholmassa 1969 ja Tukholmassa 1970. Parhaat tehopisteensä hän keräsi Tampereen MM-kisoissa, neljä maalia ja neljä syöttöä. Viimeisissä MM-kisoissaan 1970 hän teki neljä maalia ja sai yhden syöttöpisteen.

Ševčík edusti parhaat vuotensa kotimaansa pääsarjassa ZKL Brnota, joka hänen ensimmäisellä kaudellaan 1961–1962 oli vielä nimeltään Rudá hvězda Brno. Hän voitti viisi Tšekkoslovakian mestaruutta vuosina 1962–1966 ja kolme kertaa Euroopan cupin vuosina 1966–1968. Hän pelasi Brnossa vuoteen 1973 saakka ja päätti uransa alemmilla sarjatasoilla kausina 1973–1977.

Ševčík valittiin Tšekin jääkiekkoilun kunniagalleriaan vuonna 2014.

Lähteet
-------

1. 1 2  František Ševčík *Olympedia*.  (englanniksi)
2. 1 2 3  Frantisek Sevcik *Eliteprospects*. Viitattu 4.2.2021. (englanniksi)
3. ↑  Membres of Czech Hockey Hall of Fame *sinslavycslh.cz*. Viitattu 4.2.2021. (englanniksi)
**Degerbergstjärnen** (myös **Degerbergsfjärden**) on järvi Jomalassa Ahvenanmaan eteläosassa. Sen pinta-ala on 6,6 hehtaaria. Etäisyys Maarianhaminasta on kuusi kilometriä luoteeseen.

Maantiede
---------

Degerbergstjärnenin ulottuvuus etelästä pohjoiseen on 470 metriä. Rantaviiva on varsin suora vailla niemiä ja lahtia, järvi on myös melko tasaleveä. Saaria ei ole. Rannalla on kapea kaistale metsää ja suota, jonka takana avautuu peltoalueita. Idässä sijaitsee Degerberget, joka kohoaa 50 metriä merenpinnan yläpuolelle, eli lähes saman verran järven pinnan yläpuolelle. Degerbergstjärneniin virtaa laskuoja pohjoisesta, Degerbergstjärnenistä virtaa laskuoja etelään Bursfjärdeniin, joka on Ahvenanmeren pieni lahti.

Degerbergstjärnen (82.A34.1.001) kuuluu vesistöalueeseen 82.034A, joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Saaristomeren rannikkoalueen ja Ahvenanmaan päävesistössä (82). Degerbergstjärnen on alueen 82.034A ainoa järveksi luokiteltu vakavesi.

Jomalan alueella sijaitsee neljä järveä, joista Prästträsket on laajin. Kolme muuta ovat Kungsöfjärden, Degerbergstjärnen ja Katthavet. Vargsundetista osa sijaitsee Jomalassa.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Degerbergstjärnen, vakavesi, Jomala
2. 1 2 3 4  Ympäristö.fi : Ympäristötiedon hallintajärjestelmä Hertta Ympäristötiedon hallintajärjestelmä Hertta. Viitattu 12.6.2021.
3. ↑  Degerbergstjärnen. Järviwiki. Viitattu 12.6.2021.
4. ↑  Ahvenanmaalla (82.034A). Järviwiki. Viitattu 12.6.2021.
5. ↑  Jomala. Järviwiki. Viitattu 11.6.2021.
Valikoima intialaisia curryja.
**Curry** tai **karri** on tavallisesti riisin kanssa tarjottava kastikemainen liha- tai kasvisruoka, jossa on käytetty currymaustesekoitusta. Curry on osa intialaista ruokakulttuuria.

Curry voidaan valmistaa monenlaisesta lihasta, kanasta, kalasta tai kasviksista. Se kypsytetään padassa. Curry voidaan nauttia riisin ja naan-leivän kanssa, ja siihen voidaan lisätä myös yrttejä, pähkinöitä ja raita-kastiketta. Currymaustesekoituksen voimakkuutta voidaan pehmentää kermalla tai kookosmaidolla.

Britit käyttävät sanaa curry kuvaamaan mitä tahansa intialaista ruokalajia, samaan tyyliin kuin Suomessa kaikenlaista pastaa on sanottu makaroniksi. Curry-ruokia voidaan pitää ennemminkin eurooppalaisena versioina intialaisista ruokalajeista kuin oikeina intialaisina perinneruokina. Esimerkiksi tandooriuuneja on harvassa intialaisessa kodissa, joten tandoorikana tai naan-leipä eivät ole intialaista kotiruokaa.

Lähteet
-------

1. ↑  *karri.* *Kielitoimiston sanakirja*. Helsinki: Kotimaisten kielten keskus, 2022.
2. 1 2  Hanna Kuusisalo: Intialainen curry syntyy niin kanasta kuin kasviksistakin - kolme herkullista reseptiä *Kotiliesi*.  25.3.2017. Viitattu 30.11.2022.
3. ↑  Hanna Kuusisalo: Intialainen currykastike on helppo tehdä myös kotona – katso 5 erilaista ohjetta *Anna*.  17.8.2020. Viitattu 1.12.2022.
4. ↑  Glossary of Indian Restaurant Curries Curry House
5. ↑  Peter & Colleen Grove: The Origins of 'curry' - is it really English ? *Menu Magazine*. Viitattu 6.5.2012.
**Gyromagneettinen suhde** on hiukkasen tai systeemin suure, joka kertoo magneettisen momentin ja pyörimismäärän suhteen. Gyromagneettista suhdetta merkitään usein gamma-symbolilla {\displaystyle \scriptstyle (\gamma )} ja sen SI-yksikkö on radiaani jaettuna sekunnin ja teslan tulolla {\displaystyle \scriptstyle ({\frac {rad}{s\cdot T}})} tai yhtäpitävästi coulombi jaettuna kilogrammalla {\displaystyle \scriptstyle ({\frac {C}{kg}})}. Alkeishiukkasilla pyörimismäärää kuvaa niiden sisäinen pyörimismäärä spin.

Makroskooppisen varatun pyörivän kappaleen gyromagneettinen suhde klassisessa fysiikassa
----------------------------------------------------------------------------------------

Varatun kappaleen pyöriessä jonkin akselin ympäri sille voidaan määritellä sekä magneettinen momentti että pyörimismäärä. Jos kappaleen sähkövaraus ja massa ovat samalla tavoin jakautuneet, (esimerkiksi tasaisesti) niin kappaleen gyromagneettinen suhde voidaan laskea yhtälöllä 

{\displaystyle \gamma ={\frac {q}{2m}}},
missä {\displaystyle \scriptstyle q} on varaus ja \scriptstyle m massa. Nyt magneettinen momentti \scriptstyle \mu  voidaan ilmaista pyörimismäärän \scriptstyle L ja gyromagneettiseen suhteen avulla seuraavasti:

{\displaystyle {\vec {\mu }}=\gamma {\vec {L}}={\frac {q}{2m}}{\vec {L}}}.

Spin ja gyromagneettinen suhde
------------------------------

Alkeis- ja muille subatomisille hiukkasille voidaan pyörimismääräksi määritellä niiden spiniä kuvaava sisäinen pyörimismäärä {\displaystyle \scriptstyle {\vec {S}}}. Hiukkasen magneettinen momentti kirjoitetaan tällöin muodossa 

{\displaystyle {\vec {\mu }}=\gamma {\vec {S}}}.

Lähteet
-------

1. 1 2  Griffths, David J.: "4.4.2", *Introduction to Quantum Mechanics, 2. painos*, s. 178. Pearson, 2005. ISBN 0-13-191175-9. (englanniksi)
2. ↑  Hobbie, Russell K. & Bradley, J. Roth: *Intermediate physics for medicine and biology, 4. versio*, s. 516–517. Springer, 2007. ISBN 9780387309422. Google Book. (englanniksi)
**Britannian singlelistan** (engl. *UK Singles Chart*) kokoaa Official Charts Company brittiläisen musiikkiteollisuuden puolesta. Listaviikko alkaa sunnuntaina ja päättyy lauantaina. Lista kootaan sunnuntaina iltapäivällä. Useimmat singlet julkaistaan Britanniassa maanantaina. 

Britannian singlelistalla on 200 singleä, ja mukaan lasketaan sekä levymyynti että lataukset. Top 75:tä pidetään virallisena listana, mutta Top 40 on ollut enemmän yleisen mielenkiinnon kohteena. Listalle antaa myyntitiedot noin 6 500 brittiläistä jälleenmyyjää. Sille ei lasketa radiosoittoja. UK Charts Companyn virallisten tietojen mukaan listan kärjessä on ollut yhteensä 1 034 singleä 2. heinäkuuta 2006 mennessä. Tarkkaa lukua ei voi sanoa varmasti, sillä 1950-, 1960-, 1970- ja 1980-luvuilla oli useita kilpailevia listoja. Yleisesti kuitenkin käytetään *Guinness Book of British Hit Singles* -kirjan suosimaa listaa, jonka myös UK Charts Company otti käyttöön.

Aiheesta muualla
----------------

* Official Singles Chart Top 100
* Music Week -lehti
* Britannian ja Euroopan listat
* BBC Radio 1: The Official UK Top 40 Singles Chart
* Yahoo, Top 75 Britannian singlet
* everyHit-lista-arkisto
* ChartStats.com
* hit40uk
**Curran Walters** (s. 16. tammikuuta 1998 Oak park, Kalifornia, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen näyttelijä ja entinen malli. Hänet tunnetaan parhaiten Jason Toddin/Punahuppun esittämisestä HBO Max -supersankarisarjassa *Titans*.

Nuoruus
-------

Walters syntyi 16. tammikuuta 1998 Oak Parkissa Kaliforniassa ja kävi Oak Park High Schoolia. Hänellä on nuorempi sisko, Harlowe Walters.

Ura
---

Walters aloitti mallintyön muotibrändeille Tillys ja Lee. Hän aloitti näyttelijänuransa Samsung Galaxyn mainoksissa ja urheiluvideopelissä NBA 2K15. Hän teki televisiodebyyttinsä komediaelokuvassa Growing Up and Down vuonna 2014. Curran sai lisää rooleja televisiossa, mukaan lukien toistuvan roolinsa "nuorena Jacksonina" sarjassa Game of Silence vuonna 2016. Hän esiintyi myös "Girl Meets High School: Part 1" -elokuvan ensimmäisessä kaksiosaisessa jaksossa vuonna 2016 Girl Meets Worldin toisen kauden aikana. Hän on esiintynyt myös televisiosarjoissa *Kolme miestä ja tyttö* ja *Speechless*.

Hän teki toisen elokuvaesiintymisensä komediadraamassa *20th Century Women* vuonna 2016. Walters teki kolmannen elokuvaesiintymisensä televisiossa scifi-elokuvassa *Playing Dead* vuonna 2018.

Walters teki läpimurtonsa Jason Toddina, toisena Robinina, *Titansin* viidennessä jaksossa, ja hänellä oli toistuva rooli sarjassa koko ensimmäisen kauden ajan. Toisella kaudella 2019 Walters palasi sarjan vakituisena. Hän on ensimmäinen live action -näyttelijä Jason Toddista hahmon historiassa. Hän pääsi rooliin vain yhden koe-esiintymisen jälkeen. Joulukuussa 2019 hän palasi hahmoon CW:n *Supergirl for the Crisis on Infinite Earths crossover* -tapahtumassa. Hän ja Alan Ritchsonin Hawk ovat ensimmäiset Titans-hahmot, jotka esiintyvät hahmonaan Arrowverse-universumissa, sekä ensimmäiset hahmot korkealaatuisesta suoratoistopalvelusta, jotka on esitelty verkkotelevisiossa. Walters palasi Titans-sarjan kolmannelle tuotantokaudelle, jossa hänen hahmonsa otti punahupun nimen.

Hän esiintyi vuonna 2019 kauhuelokuvassa nimeltä *Do not reply*.

Lähteet
-------

1. ↑  Rorke, Robert: Childhood friends seek revenge in compelling ‘Game of Silence’ *nypost.com*. Viitattu 11.7.2022. (englanniksi)
2. ↑  Ridlehoover, John: Titans: Curran Walters Celebrates Season 3 with BTS Robin Photo *cbr.com*. Viitattu 11.7.2022. (englanniksi)
3. ↑  Adams, Tim: Titans' Curran Walters Goes Under the Red Hood of the Hero's Live-Action Debut *cbr.com*. Viitattu 11.7.2022. (englanniksi)
4. ↑  N'Duka, Amanda: Glynn Turman, Stephanie Turner To Topline ‘Justine’; Jackson Rathbone, Kerri Medders Cast In ‘Do Not Reply’ *deadline.com*. Viitattu 11.7.2022. (englanniksi)


|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Yhdysvallat

 |

 |
**Gamma Cephei Ab** on eksoplaneetta, joka kiertää oranssia alijättiläistähteä Gamma Cephei A noin 45 valovuoden päässä Maasta, Kefeuksen tähdistön suunnalla. Planeetan olemassaoloa arveltiin jo vuonna 1988, mutta se varmistettiin vasta vuonna 2002. Määritelmästä riippuen planeetta voi siis olla ensimmäinen koskaan löydetty eksoplaneetta.

Tutkimuksen historia
--------------------

### Mahdollinen planeetta

Ensimmäisen ehdotuksen planeetan olemassaolosta esittivät Bruce Campbell, Gordon Walker ja Stephenson Yang vuonna 1988. He olivat havainneet muutoksia Gamma Cephei A:n säteisliikkeessä ja päättelivät, että tähteä kiertää pienempi kohde (todennäköisesti planeetta). Tällöin kyseessä olisi ollut ensimmäinen havaittu eksoplaneetta. Vuonna 1992 julkaistu tutkimus kuitenkin selitti muutokset K-tyypin alijättiläisen tyypillisenä säteisnopeuden vaihteluna, ja planeetan olemassaolosta tuli kyseenalaista.

### Varmistaminen ja tutkimus

Gamma Cephei Ab:n olemassaolo varmistui vihdoin 24. syyskuuta 2002, kun joukko tähtitieteilijöitä analysoi vuosina 1981–2002 kerättyä dataa tähden säteisnopeuden muutoksista. Todennäköisimmäksi selitykseksi arveltiin, että tähteä kiertäisi noin 1,7 Jupiterin massainen planeetta 2,13 AU:n etäisyydellä.

Vuonna 2006 julkaistun tutkimuksen mukaan planeetan massan yläraja on 95 %:n todennäköisyydellä 13,3 Jupiterin massaa ja 99,73 %:n todennäköisyydellä 16,9 Jupiterin massaa. Se ei siis ole tähden kokoluokkaa (kuten Gamma Cephei B:n kaltainen punainen kääpiö).

Ominaisuudet
------------

Gamma Cephei Ab:n massaksi on arvioitu 1,85 ± 0,06 Jupiterin massaa. Planeetan täsmällistä luonnetta ei tunneta, mutta massan perusteella se on todennäköisesti kaasujättiläinen. Planeetan etäisyys emotähdestään on 2,05 AU, ja sen kiertoaika on 2,47 vuotta. Etäisyyden arvellaan vaihtelevan 1,7 ja 2,5 AU:n välillä, mikä vastaa Maan ja Marsin kiertoratojen etäisyyttä aurinkokunnassa. Kiertoradan eksentrisyys on noin 0,049 ja inklinaatio noin 5,7°.

Katso myös
----------

* 51 Pegasi b

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5 6  Hatzes *et al*.: A Planetary Companion to γ Cephei A *The Astrophysical Journal*.  20.12.2003. Viitattu 26.12.2013. (englanniksi)
2. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12  Zolotukhin, Ivan: Planet gamma Cephei b *The Extrasolar Planet Encyclopedia*.  11.12.2012. Viitattu 26.12.2013. (englanniksi)
3. 1 2  Errai 2 *solstation.com*.  2002. Sol Company. Viitattu 26.12.2013. (englanniksi)
4. 1 2  Torres, Guillermo: The Planet Host Star γ Cephei: Physical Properties, the Binary Orbit, and the Mass of the Substellar Companion *The Astrophysical Journal*.  19.7.2006. Viitattu 26.12.2013. (englanniksi)

  

Kefeuksen tähdistö (Cepheus) » luettelo tähdistä, luokka

|  |  |
| --- | --- |
| Tähdet | α Cep, γ Cep, β Cep, ζ Cep, η Cep, ι Cep, δ Cep, ε Cep, θ Cep, μ Cep, 2 UMi, ν Cep, ξ Cep, ξ Cep, κ Cep, π Cep, υ1 Cep, 11 Cep, ο Cep, 9 Cep, 24 Cep, 16 Cep, OV Cep, λ Cep, 19 Cep, 31 Cep, VV Cep, 78 Dra, 6 Cep, 30 Cep, 18 Cep, 20 Cep, 7 Cep, ρ Cep, 26 Cep, 12 Cep, 14 Cep, 4 Cep, 13 Cep, 25 Cep, 28 Cep, 77 Dra, δ Cep, RW Cep, V Cep, 15 Cep, υ Cep, T Cep, Kruger 60 |
| Eksoplaneetat | γ Cep Ab |
Gamma-jakauman tiheysfunktion kuvaajia eri parametriparein
Gamma-jakauman kertymäfunktion kuvaajia eri parametriparein
**Gamma-jakauma** on Poisson-prosessin insidenssien odotusaikojen jakauma.

Gamma-jakauma on jatkuva, ja sen arvojoukko on positiivisten reaalilukujen joukko. Jos satunnaismuuttuja X on *gamma-jakautunut*, merkitään

{\displaystyle X\sim \operatorname {Gamma} (\nu ,\lambda ).}
Jakauman parametrit toteuttavat ehdon {\displaystyle \nu ,\lambda >0}. Jos {\displaystyle n\in \mathbb {N} }, niin {\displaystyle \operatorname {Gamma} (n,\lambda )} on n:nnen insidenssin odotusajan jakauma Poisson-prosessissa, jonka intensiteetti on \lambda. Tiheysfunktio on arvojoukossa

{\displaystyle f\_{X}(x)={\frac {\lambda ^{\nu }}{\Gamma (\nu )}}x^{\nu -1}e^{-\lambda x},}
missä \Gamma on gammafunktio. Kertymäfunktiota ei voi yleisessä tapauksessa esittää suljetussa muodossa. Odotusarvo ja varianssi ovat 

{\displaystyle \operatorname {E} (X)={\frac {\nu }{\lambda }}} ja {\displaystyle \operatorname {Var} (X)={\frac {\nu }{\lambda ^{2}}}.}
Yhteydet eksponenttijakaumaan ja χ2-jakaumaan: 

{\displaystyle \operatorname {Gamma} (1,\lambda )=\operatorname {Exp} (\lambda ).}
ja jos {\displaystyle n\in \mathbb {N} \_{+}}, niin

{\displaystyle \operatorname {Gamma} \left({\frac {n}{2}},{\frac {1}{2}}\right)=\chi \_{n}^{2}.}

Aiheesta muualla
----------------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Gamma-jakauma**.
* Mathworld: Gamma Distribution

Todennäköisyysjakaumat

|  |  |
| --- | --- |
| Diskreettejä jakaumia | 
* Bernoullin jakauma
* Binomijakauma
* Geometrinen jakauma
* Hypergeometrinen jakauma
* Negatiivinen binomijakauma
* Poissonin jakauma

 |
| Jatkuvia jakaumia | 
* Beta-jakauma
* Cauchy-jakauma
* Eksponenttijakauma
* F-jakauma
* Gamma-jakauma
* Khii toiseen -jakauma
* Log-normaalijakauma
* Normaalijakauma
* Pareto-jakauma
* Studentin t-jakauma
* Tasajakauma
* Weibull-jakauma

 |
| Moniulotteisia jakaumia | 
* Dirichlet-jakauma
* Moniulotteinen Studentin t-jakauma
* Multinomijakauma
* Multinormaalijakauma

 |
**Määräämisperiaate** eli dispositiivinen periaate on tuomioistuimen ja asianosaisten suhteisiin liittyvä käsite, joka tarkoittaa, että asianosainen voi oman harkintansa perusteella ryhtyä tai olla ryhtymättä prosessitoimiin. Tuomioistuin toimii asianosaisen päätöksen mukaisesti. Jotkin prosessitoimet tuomioistuin suorittaa vain jommankumman asianosaisen tai molempien asianosaisten vaatimuksesta. Toisaalta jotkin toimet perustuvat tahdonvaltaiseen eli dispositiiviseen oikeusnormiin, jolloin tuomioistuin on velvollinen suorittamaan prosessitoimen vain silloin, kun asianosainen sitä pyytää. Määräämisperiaatteen vastakohta on virallisperiaate.

Määräämisperiaate, jota joskus kutsutaan asianosaisautonomian periaatteeksi, on vallalla niissä yksityisoikeudellisissa riita-asioissa, joissa osapuolet saavat tehdä keskenään sovinnon. Tällaista riita-asiaa nimitetään dispositiiviseksi asiaksi. Rikosasioissa ja indispositiivisissa riita-asioissa on pääsääntöisesti käytössä virallisperiaate, vaikka niidenkin jotkin prosessitoimet ovat määräämisperiaatteen mukaisia.

Määräämisperiaatteeseen liittyy olennaisesti se, että asianosainen saa päättää aloittaako hän oikeusprosessin eli nostaako hän kanteen. Muutoksenhakumenettely puolestaan alkaa asianosaisen tehdessä valituksen. Jos on valittavissa useampia menettelytapoja, saa asianosainen päättää, mitä tapaa käytetään. Asianosaiset voivat myös keskenään sopia, että dispositiivinen riita-asia annetaan välimiesten ratkaistavaksi. Asianosaiset voivat sopia tällaisen asian käsittelyn lopettamisesta tuomioistuimessa ja tuomioistuimen on noudatettava päätöstä. Kantaja voi luopua kanteesta ja vastaaja voi myöntää kanteen oikeaksi, jolloin oikeus ratkaisee asian myöntämisen mukaisesti. Asianosaiset voivat sopia riidan keskenään myös silloin, kun jutussa on haettu muutosta ylemmästä oikeusasteesta.

Väittämistaakka tarkoittaa, että asianosaisen vaatimukset sitovat tuomioistuinta. Se ei saa tuomita enempää tai muuta kuin mitä jutussa on vaadittu. Tuomio ei saa myöskään perustua sellaiseen oikeustosiseikkaan, johon asianosainen ei ole vedonnut (oikeudenkäymiskaari, 4/1734, 24:3). Dispositiivisessa asiassa voi vapaasti tunnustaa itselleen haitallisen seikan, jonka jälkeen seikkaan liittyvä todistelu on tarpeetonta. Tuomioistuin ei voi dispositiivisessa asiassa ilman kaikkien asianosaisten suostumusta kuulustella uutta todistajaa tai pyytää esitettäväksi uutta asiakirjaa (oikeudenkäymiskaari 17:8). Sen sijaan oikeudenkäyntimenettelystä päättäminen kuuluu pääsääntöisesti tuomioistuimelle. Tahdonvaltaiset prosessinedellytykset ovat kuitenkin väitteenvaraisia ja joissakin tapauksissa asianosainen voi valita yksipuolisen tuomion ja tuomion välillä (oikeudenkäymiskaari 12:11).

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  *Encyclopædia iuridica fennica,* Suomalainen lakimiesyhdistys 1994–1999, ISBN 951-855-135-9, osa IV palstat 45–48.
**Dillingham** on kaupunki Lounais-Alaskassa Nushagak Bayn rannalla. Vuoden 2000 väestönlaskennassa sen asukasluku oli 2 466. Näistä 52,55% edusti etnisesti Amerikan alkuperäiskansoja.

Dillingham tunnettiin ennen maailman lohipääkaupunkina. Nykyään kaupallinen kalastus ei ole enää yhtä tuottoisaa johtuen kalanviljelystä.

Historiaa
---------

Dillinghamin aluetta ovat asuttaneet sekä jupikit että athapaskat. Dillinghamista tuli kaupankäyntikeskus vuonna 1818 venäläisten rakennettua kauppa-aseman. Aluetta kutsuttiin nimellä Nushagak, Nushagakjoen mukaan. Nushagakista tuli paikka, johon Kuskokwimjoen, Alaskan niemimaan ja Cook Inletin ihmiset kerääntyivät kaupankäyntiä tai asumista varten. Vuonna 1837 Nushagakiin rakennettiin venäläinen ortodoksinen lähetysasema. 

Kun Alaska siirtyi vuonna 1881 Yhdysvalloille, Yhdysvaltojen viestijoukot (United States Signal Corps) rakensivat sääaseman Nushagakiin. Vuonna 1884 ensimmäinen lohenpakkaamo Bristol Bayn alueella rakennettiin nykyisen Dillinghamin itäpuolelle. Kymmenen muuta rakennettiin vuoteen 1900 mennessä. Vuonna 1904 kaupungin posti Nushagakin itäpuolella Snag Pointissa ja kaupunki nimettiin Yhdysvaltojen senaattorin Paul Dillinghamin mukaan. Tämä oli kiertänyt ahkeraan ympäri Alaskaa vuonna 1903.

Vuoden 1918 ja 1919 influenssaepidemiat jättivät vain noin 500 asukasta henkiin. Epidemian jälkeen sairaala ja orpokoti perustettiin Kanakanakiin kymmenen kilometriä etelään Dillinghamista. 

Nykyään Dillighamin tärkeimmät elinkeinot ovat ammatti- sekä urheilukalastus, kalanjalostus ja turismi.

Lähteet
-------

1. ↑  American FactFinder (Community facts -haulla *kaupungin nimi, piirikunta*) *US Census Bureau*.  (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Dillingham** Wikimedia Commonsissa

Alaskan osavaltio

|  |  |
| --- | --- |
| Alueet | 
* Aleutit
* Kenain niemimaa
* Matanuska-Susitnan laakso
* Yukon-Kuskokwimjoen suisto

 |
| Kaupungit (suurimmat) | 
* Anchorage
* Bethel
* Cordova
* Dillingham
* Fairbanks
* Homer
* **Juneau** (pääkaupunki)
* Kenai
* Ketchikan
* Kodiak
* Kotzebue
* Nome
* Palmer
* Seward
* Sitka
* Unalaska
* Utqiagvik
* Valdez
* Wasilla

 |
| Hallintoalueet | 

|  |  |
| --- | --- |
|  Piirikunnat | 
* Anchorage
* Bristol Bay
* Denali
* Fairbanks North Star
* Haines
* Aleutians East
* Juneau
* Kenai Peninsula
* Ketchikan Gateway
* Kodiak Island
* Lake and Peninsula
* Northwest Arctic
* Matanuska-Susitna
* North Slope
* Petersburg
* Sitka
* Skagway
* Wrangell
* Yakutat

 |
|  Väestönlaskenta-alueet | 
* Bethel
* Chugach
* Copper River
* Dillingham
* Hoonah-Angoon
* Southeast Fairbanks
* Aleutians West
* Nome
* Kusilvak
* Prince of Wales-Hyder
* Yukon-Koyukuk

 |

 |
Naina Jeltsina.
Naina ja Boris Jeltsin 1. helmikuuta 2006 Boris Jeltsinin syntymäpäivää viettämässä.
**Naina** (**Anastasija**) **Iosifovna Jeltsina** (ven. Наи́на (Анастаси́я) Ио́сифовна Е́льцина, o.s. **Girina** (ven. Гирина); s. 14. maaliskuuta 1932 Titovka, Orenburgin alue, Neuvostoliitto, nyk. Venäjä) on Venäjän presidenttinä vuosina 1991–1999 toimineen Boris Jeltsinin leski.

Elämäkerta
----------

Naina Jeltsina syntyi Iosif Aleksejevitšin (1910–1966) ja Maria Fedorovnan (1910–1944) perheeseen. Hän oli vanhin perheen kuudesta lapsesta. Syntymähetkellä hänet nimettiin Anastasijaksi, mutta häntä on aina kutsuttu Nainaksi. Vasta 25-vuotiaana hän muutti passiinsa nimen Naina, koska ei tottunut alkuperäisen nimensä käyttöön.

Vuonna 1955 hän valmistui Uralin ammattikorkeakoulun rakennustekniikan osastolta erikoisnimikkeellä "insinööri-rakentaja". Koulussa hän tutustui myös tulevaan puolisoonsa Boris Jeltsiniin, ja avioliitto solmittiin pian valmistumisen jälkeen vuonna 1956. Vuoteen 1985 saakka Naina Jeltsina työskenteli jäteveden puhdistamoiden suunnittelijana Sverdlovskin alueella. Vuodesta 1985 lähtien hän on asunut Moskovassa. 

Boris Jeltsinin presidenttikaudella Naina Jeltsina osallistui joillekin miehensä tekemille virkamatkoille, varsinkin Suomeen ja Ruotsiin  vuonna 1997 sekä matkalle Kiinaan vuonna 1999. Jeltsina ei koskaan pyrkinyt sekaantumaan miehensä poliittiseen toimintaan. Kuitenkin vuoden 1996 vaalitaistossa hän kohtasi äänestäjiä ja antoi haastatteluja medialle. Naina Jeltsinan merkittävin julkinen esiintyminen oli hänen miehensä hautajaisissa huhtikuussa 2007.

Vuodesta 2008 lähtien Jeltsina on toiminut miehensä muistoksi perustetun keskuksen hallituksessa ja toiminut muutenkin aktiivisesti miehensä muiston vaalimiseksi.

Vuonna 2017 Jeltsin esitteli muistelmiaan Jeltsin-keskuksessa ja sittemmin myös Moskovassa.

Lähteet
-------

1. 1 2  Биография Наины Ельциной // РИА Новости.
2. ↑  Visitors to Finland
3. ↑  The Swedish Royal Court, The Monarchy – State visits 1990–1999 (Arkistoitu – Internet Archive)
4. ↑  Russian President Leaves Beijing for Home
5. ↑  1932 – родилась Наина Иосифовна Ельцина
6. 1 2  Наина Ельцина читает фрагменты своих мемуаров
7. 1 2  Наина Ельцина представляет мемуары «Личная жизнь»

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Naina Jeltsina** Wikimedia Commonsissa

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Saksa
* Yhdysvallat
* Tšekki
* Puola

 |

 |
**Määräaikaistili** on pankkitili, jolle tehtyä **määräaikaistalletusta** ei yleensä voi nostaa kesken talletusajan. Määräaikaistilille tehdään ennalta määritellyksi ajaksi talletus, jonka määrä pysyy muuttumattomana koko talletusajan.

Määräaikaistalletusten pituus vaihtelee Suomessa kuukaudesta kymmeneen vuoteen. Vaikka määräaikaistalletusta ei lähtökohtaisesti voi purkaa kesken talletusajan, sopimusehdoissa voidaan kuitenkin määrätä, millä ehdoilla varat voi nostaa. Tällöin tilille ei yleensä makseta sovitun suuruista korkoa tai korkoa lainkaan.

Määräaikaistilille maksetaan ennalta sovittua korkoa. Korkoprosentti on usein sitä korkeampi, mitä suuremmasta ja pidempiaikaisesta talletuksesta on kyse. Talletuksen reaalikorko riippuu talletuskoron lisäksi inflaatiosta.

Suomessa määräaikaistalletusten suosio on romahtanut. Vuosina 2011–2015 määräaikaistalletusten euromäärä puolittui. Romahduksen syy oli talletuskorkojen lasku. Matalista koroista johtuen määräaikaistalletukset eivät enää olleet houkuttelevia. Syksyllä 2017 talletuskorot olivat Suomessa niin alhaalla, että osa pankeista ei maksanut 10 000 euron määräaikaistalletukselle lainkaan korkoa.

Lähteet
-------

1. ↑  *Taloustiedon taloussanasto*. Taloustieto r.y. 1987.
2. 1 2  Määräaikaistalletusten suosio romahti – korot laiskistavat rahaa *Yle Uutiset*. Viitattu 2.10.2017.
3. 1 2  Määräaikaistili *www.finanssivalvonta.fi*. Finanssivalvonta.  Arkistoitu 2.10.2017. Viitattu 2.10.2017.
4. ↑  Talletuskorot | Kauppalehti.fi *www.kauppalehti.fi*. Viitattu 2.10.2017.
**Dilbèr** (s. 2. lokakuuta 1958 Kašgar, Kiina) on sopraanolaulaja. Hän on kotoisin Luoteis-Kiinan Xinjiangin uiguurialueelta. Hän on Suomen kansalainen.

Dilbèr opiskeli Pekingin musiikkiakatemiassa ja on musiikin maisteri. Hän sijoittui toiseksi Mirjam Helin -laulukilpailussa 1984. Hän debytoi Suomen Kansallisoopperassa 1987. Roolina oli Giuseppe Verdin Rigoletton Gilda. Vuonna 1990 hän sai oopperaan vakituisen kiinnityksen.

Dilbèr opettaa Kiinan Xinjiangin Taidekorkeakoulussa ja Xinjiangin yliopistossa. Hänen aloittaessan opetuksen vuonna 2000 yliopistoon perustettiin Dilbérin vokaalimusiikin tutkimuskeskus. Kiinan musiikkiakatemian professuurin hän sai 2008.

Palkinnot ja tunnustukset
-------------------------

* Birgit Nilsson -stipendi 1997, 1998
* Golden Record Award
* Paras esiintyjä (Kiina) 2003

Lähteet
-------

1. ↑  Martti Haapakoski, Anni Heino, Matti Huttunen, Hannu-Ilari Lampila, Katri Maasalo: *Suomalaisen musiikin historia esittävä taide*. WSOY, 2002. ISBN 951-0-23564-4.
2. 1 2 3  Terhi Pietikäinen: Satakieli sirkuttaa nyt suomeksi.  *Helsingin Sanomat*, 2.10.2008.
3. ↑  Birgit Nilsson - stipendiet Birgitnilsson.com.  Arkistoitu 20.12.2013. Viitattu 6.11.2011. (ruotsiksi)


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Suomi (KANTO)
* Yhdysvallat

 |
|  |
| Taiteenala | 
* MusicBrainz

 |

 |
*Tämä artikkeli käsittelee ranskalaista elokuvayritystä. Éclair on myös kreemitäytteinen leivonnainen.*
Éclairin studio 1900-luvun alussa.
Éclair Caméflex-kamera vuonna 1952.
**Éclair** on vuonna 1907 perustettu ranskalainen elokuva-alan yritys.

Marcel Vandalin ja Charles Jourjonin perustama Société française des films Éclair sai alkunsa Ambroise Parnalandin konkurssiin menneestä yrityksestä. Vuonna 1908 Éclair rakensi Épinay-sur-Seineen elokuvastudion, joka tuotti näytelmä- ja dokumenttielokuvia sekä uutiskatsauksia. Ohjaaja-tuottaja Victorin Jassetin johdolla Éclairista tuli Pathén ja Gaumontin jälkeen Ranskan kolmanneksi suurin elokuvayhtiö. Sen suuria menestyksiä olivat kioskikirjallisuuteen perustuneet sarjaelokuvat kuten *Salapoliisien kuningas Nick Carter* (1908), *Morgan le pirate* (1909–1910), *Le Vautour de la Sierra* (1910), *Zigomar* (1911–1913) ja *Protéa* (1913–1917). Vuonna 1909 perustettu tytäryhtiö Association cinématographique des auteurs dramatiques (ACAD) tuotti taide-elokuvia Émile Chautardin johdolla. Vuonna 1912 alettiin julkaista viikoittaista uutiskatsausta *Éclair-Journalia* ja samaan aikaan perustettiin tiede-elokuvien sarja *Scientia*. Yhtiön komediasarjoja olivat Willy Sandersin *Willy* (1912–1914), Paul Berthon *Gavroche* (1912–1914) ja Lucien Bataillen *Casimir* (1913–1914). Georges Mauricen johtama tekninen osasto tuotti korkealaatuisia elokuvalaitteita. Éclairin yhdysvaltalainen tytäryhtiö rakensi tuotantolaitoksen New Jerseyn Fort Leehin, joka tuhoutui tulipalossa vuonna 1914.

Ensimmäisen maailmansodan jälkeen toimintaa jatkoi vuonna 1918 perustettu Société Industrielle Cinématographique Éclair, joka teki konkurssin vuonna 1920. Yhtiö jaettiin neljään osaan ja se lopetti näytelmäelokuvien tuotannon. Éclair oli Ranskan johtava elokuvakameroiden valmistaja aina 1960-luvulle saakka. Uutiskatsausten tuotanto päättyi vuonna 1940. Studio- ja laboratoriotoiminta on jatkunut 2000-luvulle saakka.

Lähteet
-------

1. ↑  Oscherwitz, Dayna & Higgins, MaryEllen: *Historical Dictionary of French Cinema*, s. 154–155. Plymouth: Scarecrow Press, 2007. ISBN 978-0-8108-6875-5.
2. ↑  Abel, Richard (ed.): *Encyclopedia of Early Cinema*, s. 285. Abingdon: Routledge, 2005. ISBN 0-415-23440-9.
3. ↑  Dictionnaire du cinéma français des années vingt.  *1895. Mille huit cent quatre-vingt-quinze*, 2001, nro 33, s. 241–276. Artikkelin verkkoversio.
4. ↑  Société Française des Films et Cinématographes Eclair *Ciné-Ressources*. Viitattu 3.3.2019.
**Kerimäen lukio** oli ensin Kerimäen kunnassa ja myöhemmin Savonlinnan kaupungin Kerimäen pitäjässä, Kerimäen koulukeskuksessa toiminut lukio. Sen toiminta lakkautettiin 1. elokuuta 2018. Ennen lukion lopettamista Kerimäen lukion opiskelijat olivat useamman vuoden ajan virallisesti Savonlinnan lyseon lukion opiskelijoita. Ennen vuoden 2013 kuntaliitosta Savonlinnan lyseon lukion Kerimäen toimipisteeksi nimetyssä Kerimäen lukiossa opiskeli 72 lukiolaista.

Lukion loppuvuosina Kerimäen lukion 1. ja 2. vuosikurssien opiskelijat opiskelivat Kerimäellä ja 3. vuosikurssin opiskelijat Savonlinnan lyseon lukiolla kantakaupungissa. Tällä järjestelyllä Kerimäen toimipisteen opiskelijamäärä putosi syyslukukaudella 2017 alle 20:n.

Lähteet
-------

1. 1 2  Jari Silvennoinen: Vanhat tanssivat vielä Kerimäen lukiossa *Puruvesi, puruvesi.net*.  16.2.2017. Viitattu 28.5.2020.
2. ↑  Lukion Kerimäen toimipisteen lakkauttaminen 1.8.2018 alkaen Savonlinnan kaupunki, savonlinna.fi. Viitattu 28.5.2020. [vanhentunut linkki]
3. ↑  Jaana Hänninen: Lukio loppuu Kerimäeltä *Itä-Savo, ita-savo.fi*.  13.11.2017. Viitattu 28.5.2020.
4. ↑  Lukiokoulutuksen oppilaat (xlsb) (tieto löytyy klikkaamalla opetuksen järjestäjää *Kerimäen kunta*, vuosi 2012) Opetushallinnon tilastopalvelu Vipunen, vipunen.fi. Viitattu 28.5.2020.