**Saksan keisarikunnan laivasto**, virallisesti **Keisarillinen laivasto** (saks. *Kaiserliche Marine*), oli keisarillisen Saksan meripuolustuksesta vastannut puolustushaara vuodesta 1871 vuoteen 1918.

Nykyaikaisen keisarillisen laivaston luominen
---------------------------------------------

Keisarillisen laivaston lippuja.
Alfred von Tirpitz tuli keisarillisen Saksan laivastoministeriksi 15. kesäkuuta 1897, mitä voidaan pitää nykyaikaistamisen alkuhetkenä. Hän loi kaksi suunnitelmaa, jotka Saksan valtiopäivät hyväksyivät 28. maaliskuuta 1898 (I Saksan laivastolaki) ja 12. kesäkuuta 1900 (II Saksan laivastolaki). Ajatuksensa von Tirpitz kiteytti sanontaan, jonka mukaan Saksan laivaston olisi tulevan sodan voittamiseksi kyettävä voittamaan meritaistelu Pohjanmerestä. Tämä tarkoitti Kuninkaallisen laivaston lyömistä taistelussa.

Laivastoministeriö ehdotti kuuden taistelulaivan rakentamista, mutta tämän hyväksyntä valtiopäivillä olisi ollut vaikeaa, jollei mahdotonta. Von Tripitz muutti hankinnan käsittämään kuusi panssariristeilijää. Tämän suunnitelman toteuttamisen seurauksena syntyi niin sanottu vuoden 1900 laivastolain ensimmäinen lisäys 9. toukokuuta 1906. Lisäys antoi laivastolle valtuudet hankkia viisi uutta panssariristeilijää sekä kuudennen varaosiksi, 48 torpedovenettä. Lisäksi annettiin muutaman miljoonan kultamarkan varaus sukellusveneaseen kehittämiseen.

Tärkeämmäksi muodostui kuitenkin 26. toukokuuta tehty päätös, joka salli normaalin laivastobudjetin lisäksi hankkia kaksi 18 000 tonnin taistelulaivaa sekä 15 000 tonnin panssariristeilijän. Lisäksi varattiin varat Kielin kanavan laajentamiseen, suurempaan telakkaan sekä Wilhelmshavenin sotasataman kehittämiseen.

Vuonna 1906 valmistui brittiläinen taistelulaiva HMS *Dreadnought*, joka oli raskaasti panssaroitu ja aseistettu pelkästään raskaalla tykistöllä. Asiantuntijoiden yleisen näkemyksen mukaan uusi laivakonsepti muutti kaikki aiemmat taistelulaivatyypit teknisesti vanhanaikaisiksi. Tämä antoi von Tirpitzille erinomaisen tilaisuuden, koska aiemmin ylivoimaisen Britannian laivaston taistelulaivat vanhenivat. Näin laivastoaan vasta rakentamassa ollut Saksa sai tasoitusta Britanniaan verrattuna. Myös kevyempien taisteluristeilijöiden kehitys antoi tilaisuuden muuttaa aiemmat panssariristeilijät vastaamaan taisteluristeilijöitä.

Valtiopäivät vaativat uutta laivastolakia muuttuneen poliittisen ilmapiirin seurauksena. Von Tirpitz teki ehdotuksen, joka hyväksyttiin valtiopäivillä 27. maaliskuuta 1908 (Vuoden 1900 laivastolain toinen lisäys).

Lisäyksen seurauksena siirrettiin poistettaviksi vanhentuneina:

* Siegfied-luokan rannikkotaistelulaivat (romutettiin vasta 1919): *Siegfried*, *Beowulf*, *Frithjof*, *Heimdall*, *Hildebrand* ja *Hagen*
* vanhentuneet *Oldenburg*-luokan alukset
* *Brandenburg*-luokan taistelulaivat (kaksi Turkille 1910 ja kaksi romutettu 1919): *Kurfürst Friedrich Wilhelm*, *Brandenburg*, *Weissenburg* ja *Wörth*

Kaikki poistettavat alukset päätettiin korvata pikaisesti.

Alustavat keskustelut kolmannesta lisäyksestä vuoden 1900 laivastolakiin aloitettiin 1912. Keskustelujen aikana laivastoministeriön listalta poistettiin kolme panssariristeilijää. Näin saatu versio hyväksyttiin valtiopäivillä 21. toukokuuta 1912. Lisäyksen jälkeen laivaston vahvuus olisi ollut:

* aktiivilaivasto
	+ laivaston lippulaiva
	+ 3 viirikköä, joissa kussakin 8 taistelulaivaa
	+ 8 taisteluristeilijää
	+ 18 kevyttä risteilijää
* reservi
	+ 2 viirikköä, joissa kummassakin 8 taistelulaivaa
	+ 2 panssariristeilijää
	+ 12 kevyttä risteilijää
* meren takaiset alueet
	+ 8 panssariristeilijää
	+ 10 kevyttä risteilijää
* laivueet
	+ 3 laivueen johtajaa
	+ 108 torpedovenettä
	+ 54 sukellusvenettä
* materiaalivarasto
	+ 36 torpedovenettä
	+ 18 sukellusvenettä
	+ 1 laivueen johtaja

Ensimmäinen maailmansota
------------------------

*Hochseeflotte* vuonna 1917. Oikealla taisteiluristeilijä SMS *Von der Tann*.
*Pääartikkeli: Ensimmäinen maailmansota*
Alfred von Tirpitz komensi ensimmäisen maailmansodan aikana Saksan laivastoa. Huolimatta massiivisesta varusteluohjelmasta Saksan laivasto ei ollut lähellekään yhtä vahva kuin Britannian laivasto. Ympärysvallat tuhosivat sodan alussa siirtomaissa ja valtamerillä olleet saksalaisalukset sodan ensimmäisten kuukausien kuluessa ja laivaston pääosa vietti sodan ankkurissa. Samalla brittilaivaston päävoimat sitoutuivat vartioimaan Pohjanmerta ja estämään Saksan laivaston murtautumisen Atlantille. Saksan laivasto yritti tätä Skagerrakin taistelussa, mutta taistelu päättyi ratkaisemattomana. Britannian laivasto koki suuria tappioita, mutta kykeni pitämään Saksan laivaston poissa Pohjanmereltä.

Saksan laivaston merkittävimmiksi operaatioiksi nousivat sukellusveneoperaatiot, joiden tavoitteena oli katkaista Britannian kauppaliikenne. Saksalaissukellusveneen suorittama yhdysvaltalaisen matkustajalaiva RMS *Lusitanian* torpedointi vuonna 1915 käänsi osaltaan Yhdysvaltain yleistä mielipidettä Saksaa vastaan ja edisti maan liittymistä ympärysvaltojen puolelle pari vuotta myöhemmin.

Ankkurissa olleen laivaston miehistö turhautui ja radikalisoitui. Sodan päätyttyä Saksan tappioon vallankumoukselliset matruusit osallistuivat useisiin eri kumousliikkeisiin Weimarin tasavallan alkuvaiheen sekavissa oloissa.

Laivaston tuho Scapa Flow’ssa
-----------------------------

Taisteluristeilijä SMS *Hindenburg* uponneena Scapa Flow’ssa.
Aselepo astui voimaan 11. marraskuuta 1918. Aselepoehtojen XXIII artiklan mukaisesti kaksi Saksan kolmesta taistelulaivaviiriköstä saapui internoitaviksi yhdessä viiden taisteluristeilijän, kevyiden risteilijöiden ja 49 hävittäjän kanssa. Kaikki sukellusveneet tuli tuhota.

Saksan laivasto saapui Scapa Flow’hun 21. marraskuuta 1919, jonne niitä saattoi 370 Yhdistyneen kuningaskunnan alusta. Saksalaisalukset ankkuroitiin Scapa Flow’hun ja miehistöt palautettiin Saksaan. Toukokuussa 1919 sovittaessa Versailles’n rauhanehtoja selvisi, että internoitu laivasto oli tarkoitus jakaa voittajavaltioiden kesken sotakorvauksena. Avomerilaivaston esikunta antoi 17. kesäkuuta käskyn upottaa alukset.

Saksalaisen komennuskunnan johtaja, kontra-amiraali Ludwig von Reuter, käytti hyväkseen vartiomiesten supistamista harjoitusten vuoksi Scapa Flow’ssa ja laittoi käskyn täytäntöön 21. kesäkuuta pyrkimyksenään upottaa kaikki Scapa Flow’ssa olleet alukset. 

Uponneet alukset olivat (uppoamisjärjestyksessä):

* taistelulaivat *Friedrich der Große*, *König Albert*, *Kronprinz Wilhelm*, *Kaiser*, *Grosser Kurfürst*, *Prinzregent Luitpold*, *König*, *Kaiserin*, *Bayern*, *Markgraf* ja *Baden*
* taisteluristeilijät *Moltke*, *Seydlitz*, *Von der Tann*, *Derfflinger* ja *Hindenburg*
* kevyet risteilijät *Brummer*, *Dresden*, *Köln*, *Bremse*, *Karlsruhe*, *Emden*, *Frankfurt* ja *Nürnberg*
* torpedoveneet (hävittäjät)
	+ 1. laivue *G40*, *G86*, *G39*, *G38*, *V129*, *S32*
	+ 2. laivue *G101*, *G102*, *G103*, *G104*, *V100*, *B110*, *B112*, *B109*, *B111*
	+ 3. laivue *S54*, *S53*, *S55*, *V70*, *V73*, *V81*, *V82*, *G91*
	+ 6. laivue *S131*, *S132*, *V125*, *V126*, *V127*, *V128*, *V44*, *V43*, *V45*, *V46*, *S49*, *S50*
	+ 7. laivue *S56*, *S65*, *V78*, *V83*, *G92*, *S136*, *S135*, *S138*, *H145*, *G89*
	+ 9. laivue *V80*, *S36*, *S51*, *S52*, *S60*

Artiklan XXIII mukaisena korvauksena Saksan laivaston tuli toimittaa Scapa Flow’ssa upotettujen tilalle:

1. kevyet risteilijät *Pillau*, *Königsberg*, *Graudenz*, *Regensburg* ja *Straßburg* 60 päivän kuluessa
2. hyväkuntoisia kelluvia telakoita, nostureita, hinaajia ja proomuja yhteensä 400 000 tonnin edestä
3. kaikki sukellusveneisiin liittyvä materiaali

Jäljelle jääneestä kalustosta muodostettiin "uusi" Saksan laivasto Weimarin tasavaltaan. Alus kanta koostui rannikkopuolustuskalustosta:

* 8 vanhentunutta taistelulaivaa, joista kaksi reservissä
* 8 kevyttä risteilijää, joista kaksi reservissä
* 16 hävittäjää, joista neljä reservissä
* 16 torpedovenettä, joista neljä reservissä

Pääosa Saksalle jätetystä kalustosta oli poistettu käytöstä ensimmäisen maailmansodan aikana. Weimarin tasavallan alkuvuosina suuret määrät vanhentunutta kalustoa romutettiin tai muuten poistettiin käytöstä.

Sisäisten ongelmien ratkettua annettiin 31. maaliskuuta 1921 laki, jonka myötä perustettiin Saksan armeija eli Reichswehr ja laivasto eli Reichsmarine.

Saksan keisarikunnan laivaston aluksia
--------------------------------------

### Taistelulaivoja

*Brandenburg*-luokka (10 502 tonnia)

* SMS *Kurfürst Friedrich Wilhelm* 30. kesäkuuta 1891 – Turkille 12. syyskuuta 1910
* SMS *Brandenburg* 21. syyskuuta 1891 – romutettu 13. toukokuuta 1919
* SMS *Weißenburg* 14. joulukuuta 1891 – Turkille 12. syyskuuta 1910
* SMS *Wörth* 6. elokuuta 1892 – romutettu 13. toukokuuta 1919

*Kaiser Friedrich III* -luokka (11 599 tonnia)

* SMS *Kaiser Friedrich III* 31. heinäkuuta 1896 – romutettu 6. joulukuuta 1919
* SMS *Kaiser Wilhelm II* 14. syyskuuta 1897 – romutettu 6. joulukuuta 1919
* SMS *Kaiser Wilhelm der Große* 1. kesäkuuta 1899 – romutettu 17. maaliskuuta 1921
* SMS *Kaiser Karl der Große* 18. lokakuuta 1899 – romutettu 6. joulukuuta 1919
* SMS *Kaiser Barbarossa* 21. huhtikuuta 1900 – romutettu 6. joulukuuta 1919

*Wittelsbach*-luokka (12 596 tonnia)

* SMS *Wittelsbach* 3. heinäkuuta 1900 – romutettu 8. maaliskuuta 1921
* SMS *Wettin* 6. kesäkuuta 1901 – romutettu 11. maaliskuuta 1920
* SMS *Zähringen* 12. kesäkuuta 1901 – uponnut 18. joulukuuta 1944
* SMS *Schwaben* 19. elokuuta 1901 – romutettu 8. maaliskuuta 1921
* SMS *Mecklenburg* 9. marraskuuta 1901 – romutettu 25. tammikuuta 1920

*Braunschweig*-luokka (14 167 tonnia)

* SMS *Braunschweig* 20. joulukuuta 1902 – romutettu 31. maaliskuuta 1931
* SMS *Elsass* 26. toukokuuta 1903 – romutettu 31. maaliskuuta 1931
* SMS *Hessen* 18. syyskuuta 1903 – Neuvostoliitolle 1946
* SMS *Preussen* 30. lokakuuta 1903 – romutettu 5. huhtikuuta 1929
* SMS Lothringen 27. toukokuuta 1904 – romutettu 31. maaliskuuta 1931

*Deutschland*-luokka (13 994 tonnia)

* SMS *Deutschland* 19. marraskuuta 1904 – romutettu 1920-1922
* SMS *Hannover* 29. syyskuuta 1905 – romutettu 1944–1946
* SMS *Pommern* 2. joulukuuta 1905 – torpedoitu 1. kesäkuuta 1916
* SMS *Schlesien* 28. toukokuuta 1906 – romutettu 5. toukokuuta 1945
* SMS *Schleswig-Holstein* 7. joulukuuta 1906 – pommitus 18. joulukuuta 1944

*Nassau*-luokka (18 570 tonnia)

* SMS *Nassau*
* SMS *Westfalen*
* SMS *Rheinland*
* SMS *Posen*

*Helgoland*-luokka (22 440 tonnia)

* SMS *Helgoland* 24. joulukuuta 1908 – romutettu 1924
* SMS *Ostfriesland* 19. lokakuuta 1908 – maalilaiva, uponnut 21. heinäkuuta 1921
* SMS *Thüringen* 7. marraskuuta 1908 – romutettu 1923
* SMS *Oldenburg* 1. maaliskuuta 1909 – romutettu 1921

*Kaiser*-luokka (24 330 tonnia)

* SMS *Kaiser* joulukuu 1909 – romutettu 21. kesäkuuta 1919
* SMS *Friedrich der Grosse* 26 tammikuuta 1910 – romutettu 21. kesäkuuta 1919
* SMS *Kaiserin* marraskuu 1910 – romutettu 21. kesäkuuta 1919
* SMS *König Albert* 17. heinäkuuta 1910 – romutettu 21. kesäkuuta 1919
* SMS *Prinzregent Luitpold* tammikuu 1911 – romutettu 21. kesäkuuta 1919

### Hävittäjiä

*Sachsen*-luokka (7 800 tonnia)

* SMS *Sachsen*, 1877
* SMS *Bayern*, 1878
* SMS *Württemberg*, 1878
* SMS *Baden*, 1880

*Preußen*-luokka (6 800 tonnia)

* SMS *Preußen*, 1873
* SMS *Friedrich der Große*, 1874
* SMS *Großer Kurfürst*, 1875

Lähteet
-------

* Coward, B. R.: *Battleships & Battlecruisers of the Royal Navy Since 1861*. Runnymede, Englanti: Ian Allan Ltd, 1986. ISBN 0-7110-1573-2. (englanniksi)
* Gardiner, Robert (toim.): *Conway’s All the World’s Fighting Ships, 1906–1921*. Lontoo, Englanti: Conway Maritime Press, 1985. ISBN 0-85177-245-5. (englanniksi)
* Hore, Peter: *Battleships of World War I*. Lontoo, Englanti: Anness Publishing Ltd, 2006. ISBN 1-84476-377-3. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Saksan keisarikunnan laivasto** Wikimedia Commonsissa