**Passio** on sävellysmuoto, joka käsittelee Raamatun evankelistojen esittämän Kristuksen kärsimyksen musikaalinen tulkinta. Teksti pohjautuu yleensä johonkin Uuden testamentin neljästä evankeliumista. Passio voi olla laajamuotinen teos, jolloin se muistuttaa oratoriota tai pienimuotoinen, jolloin se on samantyyppinen teos kuin kantaatti.

Passion historiaa
-----------------

Jo 300-luvulla tiedetään pappien esittäneen kärsimyshistoriaa kantilloiden (puhelaulu) sen tekstiä. Tämä tehtiin dramaattisesti vaikuttavammaksi, kun Jeesuksen vuorosanat esitettiin matalammalla kantillointiäänellä kuin kertojan ja kansanjoukkojen sanat.

1100-luvulta alkaen passioteksti jaettiin kolmen henkilön esittämäksi, useimmiten kertoja (evankelista), Jeesus ja kolmas esittäjä, joka lauloi muiden henkilöiden vuorosanat. Kun moniäänisyys kehittyi etenkin 1400-luvulta alkaen, alettiin kansanjoukon osuudet esittää moniäänisinä kuoroina.

Myöhemmin saattoi kuoro laulaa kertovatkin tekstiosuudet. 1600-luvulta alkaen oratorio ja ooppera vaikuttivat myös passioon. Siitä kehittyi liturginen draama. Vuorosanat jaettiin eri henkilöiden esitettäväksi, evankeliumin kertomuksen lomaan lisättiin aarioita ja kuorolauluja sekä koraaleja,yleensä kärsimysvirsien virrensäkeistöjä, joihin seurakunta saattoi yhtyä. Laulajilla on oma sävelalueensaː Jeesuksen osa on yleensä kirjoitettu bassolle ja evankelistan, kertojan osuus tenorille. Henkilöosista tuli vähitellen täysin solistisia rooleja. Urkujen ohella säestyksessä käytetään orkesterisoittimia.

Passiot nimetään sen evankeliumin mukaan, jonka teksti teoksen pohjana on. On myös olemassa "passiokantaatteja", joissa teksti on Raamatun tekstin pohjalta kirjoitettua vapaata tekstiä. Italialaisen Pietro Metastasion (1698– 1782) passioteksti *La passione di Gesù Cristo* on yksi aikanaan eniten käytettyjä passiokantaatteja, siitä on säilynyt noin 70 sävellystä. 

Passioiden esittäminen oli ja on osa hiljaisen viikon jumalanpalveluksia siten, että määrättynä päivänä esitetään eri evankelistojen passiotekstit. Katolisen kirkon perinteen mukaisesti palmusunnuntaina luetaan *Matteuspassio*, hiljaisen viikon tiistaina *Markuspassio*, keskiviikkona *Luukaspassio* ja pitkäperjantaina *Johannespassio*. Luterilaisessa perinteessä, esimerkiksi Saksassa, passiot olivat joko kiirastorstain tai pitkänperjantain jumalanpalveluksia. 1700-luvulta alkaen passio sulautui oratorioon, ja passioita esitetään ja sävelletään edelleen. Nykyään passioita esitetään myös muulloin, etenkin paastonaikana.

Passioperinne Suomessa
----------------------

Suomessa on passioita esitetty jo ennen reformaatiota, ja perinne jatkui myös reformaation jälkeen. Turussa on 1600- ja 1700-luvulla esitetty saksalaisen Melchior Wulpiuksen Matteusspassiota. Vuonna 1921 esitettiin J. S. Bachin Matteuspassio Heikki Klemetin suomentamana Helsingissä ja Suomen laulu -kuoro on esittänyt sen vuosittain kiirastorstaina Helsingin Johanneksen kirkossa. Vanhin Suomessa sävelletty passio on Ilmari Krohnin Johannespassio vuodelta 1940.

Tunnetuimmat passiosävellykset ovat Johann Sebastian Bachin Matteuspassio, BWV 244 ja Johannespassio, BWV 245.

Esimerkkejä eri aikakausilla sävelletyistä erityyppisistä passioista
--------------------------------------------------------------------

Orlando di Lasso

* *Markuspassio* (1582)
* *Luukaspassio* (1582)
* *Matteuspassio* (1575)
* *Johannespassio* (1575)

Johann Walter

* *Matteuspassio* (n.1530)
* *Johannespassio* (n.1530)

Melchior Vulpius

* *Matteuspassio* Das Leiden und Sterben Unsers Herrn Erlösers Jesu Christi auß dem heiligen Evangelisten Matthäo (1613)

Heinrich Schütz

* *Matteuspassio* (1666)
* *Luukaspassio* (1653)
* *Johannespassio* (1665/66)

Johann Sebastian Bach

* *Johannespassio* (1724), BWV 245
* *Matteuspassio* (1727/29), BWV 244
* *Markuspassio* (1731), BWV 247
* 

Carl Heinrich Graun

* *Der Tod Jesu* 1755

Gottfried August Homilius

* *Passiokantaatti* "Ein Lämmlein geht und trägt die Schuld" Passions-Cantate, nach der Poesie des Herrn Buschmann, HoWV 1.2
* *Matteuspassio* "Ein Lämmlein geht und trägt die Schuld", HoWV 1.3
* *Johannespassio* "Der Fromme stirbt", HoWV 1.4
* *Luukaspassio* "Du starker Keltertreter", HoWV 1.5
* *Markuspassio* "So gehst du nun, mein Jesu hin" Die Gesichte des Leidens und Sterbens unseres Heilandes Jesu Christi nach der Bescheribung des Evangelisten Marcus, HoWV 1.10

Antonio Salieri

* *La passione di Gesù Cristo*, teksti Pietro Metastasio (1777)

Giovanni Paisiello

* *La passione di Gesù Cristo*, teksti Pietro Metastasio (1782)

Ludwig van Beethoven

* *Christus am Ölberge* (1803)

Krzysztof Penderecki

* *Luukaspassio* (1962–1965)

Ilmari Krohn

* *Johannespassio* (1940)

Andrew Lloyd Webber

* *Jesus Christ Superstar* (1971)

Jukka Kankainen

* *Luukaspassio* (1982)

Fredrik Sixten

* *En svensk Markuspassion. För Soli, två Körer och Kammarensemble* (2003)

Lähteet
-------

1. ↑  Passio *evl.fi*. Viitattu 18.4.2020.
2. ↑  Paavo Helistö, Erkki Pohjola, Ellen Urho: *Musiikki eilen ja tänään I, Musica IV*, s. 210. Musiikki Fazer, Helsinki ISBN 951-757-031-7, 1973.
3. ↑  Juha Auvinen (toim): *Laulun siivin*
Kirkkokuorolaisen käsikirja*, s. 100,101. Kirjapaja ISBN 951-621-385-5, 1982.*
4. ↑  Messun lukukappaleet *katolinen.fi*. Viitattu 17.4.2022.
5. 1 2 3  Reijo Pajamo, Erkki Tuppurainen: *Kirkkomusiikki*, s. 86,87, 400,401. Suomen musiikin historia. Werner Söderström Osakeyhtiö ISBN 951-0-27707-x, 2004.
6. ↑   *hs.fi*. Viitattu 19.4.2020.
7. ↑  Mix av folkmusik och barock *gd.se*. Viitattu 19.3.2020.


|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Kirkkomusiikki |
| --- |
|  |
| 
* Antifonit
* Graduaalit
* Koraalit
* Latinalainen kirkkolaulu
	+ Ambrosialainen kirkkomusiikki
	+ Gallikaaninen kirkkomusiikki
	+ Gregoriaaninen kirkkolaulu
* Litaniat
* Liturginen musiikki
* Magnificatit
* Messut
	+ Offertoriumit
	+ Requiemit
* Motetit
* Ortodoksinen kirkkomusiikki
* Passio
* Vesperit
* Vigiliat
* Virret

 |

 |