**Joutsa** on Suomen kunta, joka sijaitsee valtatie 4:n varressa Keski-Suomen maakunnan kaakkoisosassa. Joutsa kuuluu Hartolan, Sysmän, Pertunmaan, Heinolan ja Luhangan ohella myös muinaiseen Itä-Hämeeseen. Kunnassa asuu noin 4 100 henkeä, ja sen lähimmät kaupungit ovat Jyväskylä, Lahti, Heinola ja Mikkeli. Ylintä päätöksentekovaltaa käyttää Joutsan kunnanvaltuusto.

Leivonmäki liitettiin Joutsaan 1. tammikuuta 2008. Joutsan ja Leivonmäen valtuustot hyväksyivät liitoksen 26. maaliskuuta 2007. Valtioneuvosto vahvisti päätöksen 14. kesäkuuta 2007.

Maantiede ja luonto
-------------------

Joutsa sijaitsee Keski-Suomen maakunnan kaakkoiskulmassa Etelä-Savon ja Päijät-Hämeen maakuntien rajalla. Sen naapurikuntia ovat Hartola, Hirvensalmi, Jyväskylä, Kangasniemi, Luhanka, Pertunmaa ja Toivakka.

Maaston keskikorkeus merenpinnasta on Joutsan alueella vaihdellen 100–150 metriä. Korkein maastonkohta on Tammimäki, jonka huippu on 241 metriä merenpintaa ylempänä. Joutsan länsiosan ja Leivonmäen halki kulkee lounaasta tuleva harjujakso.

Joutsassa on runsaasti järviä, yhteensä 192. Suurimmat niistä ovat Puula (yhteinen Kangasniemen, Hirvensalmen ja Mikkelin kanssa), Suontee (yhteinen Hirvensalmen ja Pertunmaan kanssa) ja Jääsjärvi (yhteinen Hartolan kanssa). Sysmän reitti -niminen järvireitti kulkee Joutsan läpi Päijänteeseen. Selänpohjan ja Kivisuon alueella sijaitsee vuonna 2003 perustettu Leivonmäen kansallispuisto. Puiston tyypillistä maisemaa ovat suot, rannat ja harjumetsät.
Geologinen tutkimuslaitos löysi marraskuussa 2015 kultaesiintymän Joutsan maastosta.

Joutsan Natura-kohteita ovat Haapasuo-Syysniemi-Rutajärvi-Kivijärvi, Rokasuo, Kälkäsuo-Lehmusuo, Harvastensuo, Angesselkä-Puttolanselkä, Suonteen pohjois- ja eteläosa, Keskisenlampi-Riionlampi ja Vällyvuori-Huuvuori-Haukkavuori.

### Kylät

Angesselkä, Etu-Ikola, Hankaa, Havumäki, Joutsa eli Jousa, Kivisuo, Kälä, Laitjärvi, Lapinkylä, Leivonmäki, Marjotaipale, Martinkylä, Mieskonmäki, Niemistenkylä, Pajumäki, Pappinen, Pylsy, Pärnämäki, Ruokoranta, Ruorasmäki, Rutalahti, Savenaho, Selänpohja, Taka-Ikola, Tammilahti, Tolvasniemi, Uimaniemi, Vallaspelto, Vähä-Joutsa ja Vehmaa.

### Etäisyyksiä Joutsasta

* Heinola 65 km
* Helsinki 200 km
* Jyväskylä 60 km
* Lahti 95 km
* Mikkeli 85 km
* Pieksämäki 85 km

Historia
--------

Joutsa kuului alkujaan Sysmän suurpitäjään ja oli keskiajalla ja uuden ajan alussa hämäläisten eräkäyntialuetta. Historiallisen Savon maakunnan raja kulki suunnilleen Joutsan nykyistä itärajaa, ja kunnan pohjoiskolkassa oleva Mieskonmäki mainittiin maakuntien rajapaikkana jo eräässä Kaarle Knuutinpojan vuonna 1446 antamassa tuomiokirjassa. Vuonna 1571 Joutsan alueella oli vain kolme taloa.

Vuosina 1846–1847 suoritettiin huomattava järvenlasku, jossa Suonteen pinta laski lähes kaksi metriä. Järvenlaskun tuloksena saatiin runsaasti viljelyskelpoisia vesijättömaita.

Joutsan sijainnista maakuntien rajalla johtuu, että pitäjää on useaan kertaan siirretty hallintoalueesta toiseen. Kuuluttuaan aluksi kauan Hämeeseen Joutsa joutui vuonna 1747 Kymenkartanon ja Savon sekä vuonna 1831 Mikkelin lääniin. Vuonna 1960 Joutsa liitettiin tuolloin perustettuun Keski-Suomen lääniin. Keski-Suomen läänin tultua lakkautetuksi vuonna 1997 Joutsa kuului Länsi-Suomen lääniin.

Joutsan seurakunta kuului aluksi Sysmään, sitten Hartolaan, ja itsenäistyi vuonna 1860. Oma kirkko valmistui vuonna 1813. Seurakunta on historiansa aikana kuulunut Viipurin, Porvoon ja Savonlinnan hiippakuntaan, kunnes se viime sotien jälkeen liitettiin Mikkelin hiippakuntaan.

Kansakouluopetus alkoi vuonna 1859. Oppikoulua varten alettiin kerätä rahaa 1900-luvun alussa, ja koulu aloitti toimintansa 1.9.1946.

Joutsaan asutettiin jatkosodan jälkeen Vuoksenrannan siirtoväkeä.

Angesselän rannalle valmistui vuonna 1968 Joutsenlammen lomakylä, johon kuului 250-paikkainen ravintola, 20-huoneinen hotelli ja 22 erillistä loma-asuntoa. Hotellissa ja loma-asunnoissa oli yhteensä 170 vuodepaikkaa. Rantasipi-ketjuun kuulunut Joutsenlampi oli niin kutsuttu korpihotelli, jollaisia rakennettiin eri puolille maata 1960-luvun lopulla ja 1970-luvulla. Vuodesta 2008 Joutsenlammen on omistanut pääomasijoitusyhtiö Capman. Hotelli ja ravintola olivat 2000-luvulla auki vain kesäisin, kunnes niiden toiminta päättyi kokonaan syksyllä 2011. Syksystä 2015 lähtien hotelli toimi pakolaisten vastaanottokeskuksena. Pääosa Joutsaan sijoitetuista pakolaisista oli kotoisin Irakista ja Afganistanista, minkä lisäksi oli pienempiä ryhmiä tai yksittäisiä henkilöitä Iranista, Syyriasta, Somaliasta ja Nigeriasta. Vastaanottokeskus suljettiin syksyllä 2016.

Hallinto
--------

Vuonna 2008 Joutsan kunnanvaltuustona toimi Joutsan ja Leivonmäen kuntien yhteisvaltuusto, jossa oli 44 jäsentä. Vuoden 2008 kuntavaaleissa valtuustoon valittiin jälleen lakisääteiset 27 jäsentä.*lähde?*

Nykyisin kunnanvaltuustossa on 23 paikkaa, joista yksitoista on keskustan hallussa kaudella 2021–2025.

Joutsan kunnanjohtaja vuodesta 2004 on Harri Nissinen.

Talous
------

Koska Joutsa sijaitsee kaukana suurista asutuskeskuksista, kuntakeskuksesta on muodostunut huomattava palvelujen keskittymä, jonka vaikutus heijastuu laajalti naapurikuntiin. Suuria teollisuuslaitoksia ei kunnassa ole koskaan ollut, ja pääosa työpaikoista on pienteollisuudessa, kaupassa ja palveluissa.

Vuonna 2015 kunnassa oli 1 393 työpaikkaa. Niistä 14,6 % oli alkutuotannossa (maa-, metsä- ja kalataloudessa), 59 % palveluissa ja 24 % jalostuksessa.

Vuonna 2016 eniten yhteisöveroa maksaneet yritykset olivat Rautia ja K-maatalousketjuun kuuluva Matti Perälä Oy, rakennusliike Insinöörityö Hentinen Oy ja Kuljetus ja Maanrakennus Reponen Oy.

Väestönkehitys
--------------

Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.


| Joutsan väestönkehitys 1980–2020 |
| --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1980 |    | 6 191 |
| 1985 |    | 6 045 |
| 1990 |    | 5 920 |
| 1995 |    | 5 859 |
| 2000 |    | 5 450 |
| 2005 |    | 5 213 |
| 2010 |    | 5 053 |
| 2015 |    | 4 688 |
| 2020 |    | 4 374 |
| Lähde: Tilastokeskus. |

### Taajamat

Vuoden 2017 lopussa Joutsassa oli 4 567 asukasta, joista 2 661 asui taajamissa, 1 855 haja-asutusalueilla ja 51:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Joutsan taajama-aste on 58,9 %. Joutsan taajamaväestö jakautuu kahden eri taajaman kesken:

| # | Taajama | Väkiluku(31.12.2017) |
| --- | --- | --- |
| 1 | **Joutsan kirkonkylä** | 2 292 |
| 2 | Leivonmäen kirkonkylä | 369 |

Kunnan keskustaajama on lihavoitu.

Seurakunnat
-----------

Vuoden 2018 aluejaon mukaan Joutsassa on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:

* Joutsan seurakunta
	+ Leivonmäen kappeliseurakunta

Seurakunta toimii myös Luhangan kunnan alueella.

Itsenäisinä helluntaiseurakuntina Joutsassa toimivat Joutsan helluntaiseurakunta ja Rutalahden helluntaiseurakunta.

Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Joutsan alueella toimii Saimaan ortodoksinen seurakunta.

### Entiset seurakunnat

Seuraavassa luettelossa on mainittu historiallisella ajalla lakkautetut seurakunnat Joutsan kunnan nykyisellä alueella.

* Leivonmäen seurakunta (liitetty Joutsan seurakuntaan 2008)

Palvelut
--------

Joutsassa annetaan perusopetusta Joutsan yhtenäiskoulussa, Kurkiauran ja Mieskonmäen kouluissa. Kurkiauran koulussa Leivonmäellä on kolme yhdysluokkaa (1-2, 3-4 ja 5-6). Mieskonmäen kyläkoulussa on kaksi opettajaa, toinen luokilla 0-2 ja toinen luokilla 3-6. Joutsan lukio toimii kirkonkylällä.

Joutsan pääkirjasto toimii kirkonkylällä, Leivonmäen lähikirjasto on auki kolmena päivänä viikossa ja Mieskonmäen ja Rutalahden lainausasemat kerran viikossa.

Terveyspalveluja tarjoaa muun muassa Joutsan terveysasema, joka on eräs Keski-Suomen seututerveyskeskuksen toimipisteistä.

Kulttuuri
---------

Joutsa on tunnettu heinäkuun toisena viikonloppuna järjestettävästä vuosittaisesta kesätapahtumastaan, Joutsan Joutopäivistä. Myös hiihtoseura Joutsan Pommi on ollut paljon esillä. Joutsalainen joukkue JoSePa pelaa futsalia toiseksi korkeimmalla sarajatasolla, Miesten Ykkösessä. 

Joutsassa sekä naapurikunnassa Luhangassa ilmestyy paikallislehti Joutsan Seutu.

Joutsan kotiseutuyhdistys ylläpitää Joutsan talomuseota (Museotie 2).

Sahtikulttuuri on Joutsassa vahva. Joutsan Sahti oli vuoteen 2010 asti teollisesti valmistettu perinnejuoma. Yksityishenkilöt valmistavat sahtia edelleen kyläkunnilla.

Joutsan pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla rantakalan kaltainen muikkuryöppä, limppurieska ja rapakalja.
Taidelaitos Haihatus toimii Joutsassa.

Vuonna 1985 Joutsassa järjestettiin Kansainväliset matematiikkaolympialaiset. Osallistujien joukossa oli mm. vuonna 2002 Fieldsin mitalilla palkittu matemaatikko Laurent Lafforgue.

Joutsa ja sen lähiseutu on vaikuttanut ainakin seuraavien elokuvien kuvamaailmaan: Mikko Niskasen Käpy selän alla (1966), Matti Kassilan Aatamin puvussa… ja vähän Eevankin (1971), Mika Kaurismäen Arvottomat (1982), Kari Franckin ja Hannu Kahakorven televisionäytelmän Juhani on kuumeessa (1985)

### Joutsa populaarikulttuurissa

Salatuissa elämissä Daniel Ojala muutti Pihlajakadulta Joutsaan hahmon poistuessa sarjasta. Myös Kummeli-sketsisarjan hahmo Mauno Ahonen on kertonut vitsin joutsalaismiehestä.

Liikenne
--------

Koska Joutsa sijaitsee melko kaukana rautateistä, maantieliikenteen merkitys on korostunut. Joutsan kautta kulkee valtatie 4 (aiemmin kantatie 59), ja kuntakeskus sijaitsee suunnilleen Heinolan ja Jyväskylän puolivälissä.

Linja-autojen kaukoliikenteen pikavuoroilla Joutsasta pääsee ilman autonvaihtoa Helsinkiin, Jyväskylään, Ouluun, Rovaniemelle, Pieksämäelle, Kouvolaan, Kotkaan, Sysmään ja Asikkalaan. Vakiovuorolla pääsee suoraan myös Mikkeliin.

Joutsan keskustaajaman lähin rautatieasema sijaitsee noin 60 kilometrin päässä Mäntyharjulla, ja Leivonmäeltä on lähimmälle rautatieasemalle matkaa noin 50 kilometriä Jyväskylään.

Lähimmälle lentoasemille kertyy Joutsasta matkaa noin 85 kilometriä Jyväskylään, ja Vantaalle on etäisyyttä noin 190 kilometriä. Mikkelin lentoasema ilman säännöllistä matkustajaliikennettä sijoittuu noin 80 kilometrin päähän.

Joutsaan liittyviä henkilöitä
-----------------------------

|  |  |
| --- | --- |
| * Arja Alho, poliitikko
* Onni W. Arima, toimittaja, kirjailija
* Matti Aulos, näyttelijä
* Aina Brummer, kirjallisuuden suomentaja
* Armas Brummer, taidemaalari
* O. J. Brummer, oppikoulunopettaja ja päätoimittaja
* Uno Brummer, toimittaja, suomentaja ja kirjailija
* Alfred Filip Danielson, valtiopäivämies
* Sigurd Wilhelm Forss, seminaarinlehtori
* Kalervo Friman, liikemies
* Päivi Honkapää, kirjailija
* Toivo Hossola, agronomi ja päätoimittaja
* Toivo Häkkinen, Mannerheim-ristin ritari
* Margareta Högman, ystäväliikkeen hengellinen johtaja
* Arto Ikonen, pituushyppääjä
* Yrjö Järvinen (eversti), sotilas ja sotakirjailija
* Elsa Kaarela, opettaja ja kirjailija
* Eino Kaipainen, näyttelijä
* Eino Kalmari, agronomi ja asutusneuvos
* Heikki Kauranen, maanviljelija ja valtiopäivämies
* Iivari Kauranen, jääkärieversti
* Toivo Koivisto, kaivosinsinööri
* Yrjö Koivisto, jääkäriluutnantti ja seiväshyppääjä
* Hannele Korhonen, teoreettinen fyysikko
* Väinö Kuisma (keihäänheittäjä), keihäänheittäjä
* Liisa Kukkanen, kirjailija
* Pirjo Kämppi, iskelmälaulaja
* Eero Lankia, agrologi ja poliitikko
* Virpi Lehto, kuvataiteilija
* Salamon Levämäki, Kotimaisen Työn Liiton Suomen liikeapulaisten liiton puheenjohtaja
 | * Heikki Mattila, pituushyppääjä
* Suvi Minkkinen, ampumahiihtäjä
* Juhana Minni, hallitusneuvos
* Mikko Moilanen, arkeologi, tietokirjailija ja seppä
* Harri Nykänen, rikoskirjailija, kesäjoutsalainen
* Kreetta Onkeli, kirjailija ja kolumnisti
* Ossi Ottela, moukarinheittäjä
* Jorma Pakkanen, kirkkoherra ja kirjailija
* Esko Raento, lääketieteen lisensiaatti ja kirjailija
* Erkki Ruuhinen, graafinen suunnittelija ja muotoilun taiteilijaprofessori
* Juhani Sams, juoksija
* J. G. von Schrowe, valtiopäivämies
* J. H. von Schrowe, valtiopäivämies, kauppias
* Hilda Seppälä, poliitikko
* Martti Servo, taiteilija
* Jussi Silvonen, psykologi ja kasvatustieteilijä
* John Sonck, lääkäri ja teosofi
* Jussi Sorjanen, teatteriohjaaja ja näyttelijä
* Kalevi Sorsa, poliitikko, pääministeri
* Markku Susimäki, kuvataiteilija ja lavastaja
* Paavo Valkonen, hiihtosuunnistusvalmentaja
* Heikki Vilander, nyrkkeilyn EM-mitalisti
* Henna Virkkunen, poliitikko
* Sisko Wilkama, pedagogi
* Aarne Wuorimaa, suurlähettiläs
* A. O. Wuorimaa, Leivonmäen kirkkoherra, valtiopäivämies ja kansanedustaja
 |

Katso myös
----------

* Luettelo Joutsan julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä
* Joutsalainen

Lähteet
-------

1. ↑  Pinta-alat kunnittain (Excel) 1.1.2022  1.1.2022. Maanmittauslaitos. Viitattu 29.1.2022.
2. 1 2  Väkiluku kasvoi eniten Uudellamaalla vuonna 2023  31.12.2023. Tilastokeskus. Viitattu 26.1.2024.
3. ↑  Väestö iän (1-v.) ja sukupuolen mukaan alueittain, 1972–2020  31.12.2020. Tilastokeskus. Viitattu 13.5.2021.
4. ↑  Väestörakenne  26.5.2022. Tilastokeskus. Viitattu 12.9.2023.
5. ↑  Kuntien ja seurakuntien tuloveroprosentit vuonna 2024  22.11.2023. Verohallinto. Viitattu 23.1.2024.
6. 1 2  Kuntavaalit 2021, Joutsa Oikeusministeriö. Viitattu 11.10.2021.
7. ↑  Kuntaliitto: Joutsa ja Leivonmäki  28.5.2007. Kunnat.net. Viitattu 9.7.2007.
8. ↑  Valtioneuvosto hyväksyi Leivonmäen kunnan liittämisen Joutsan kuntaan  14.6.2007. Sisäasiainministeriö.  Arkistoitu 12.10.2008. Viitattu 9.7.2007.
9. 1 2 3 4 5 6 7 8  Hannu Tarmio, Pentti Papunen ja Kalevi Korpela (toim.): *Suomenmaa 2: maantieteellis-yhteiskunnallinen tieto- ja hakuteos*, s. 336–340. Porvoo-Helsinki: WSOY, 1968.
10. ↑  Joutsa Järviwikissä. Viitattu 23.5.2017.
11. ↑  Sysmän reitti Järviwikissä. Viitattu 23.5.2017.
12. ↑  Henni Auvinen: Yle: Joutsasta löytyi kultaa - alkuperä selvitetään *Iltalehti*.  19.11.2015. Alma Media Oyj. Viitattu 19.11.2015.
13. ↑  Natura 2000 -alueet - Keski-Suomi (myös linkitetyt kohdesivut) *Ympäristö*. Viitattu 30.1.2018.
14. ↑  Joutsan seurakunnan historiaa *Joutsan seurakunta*. Viitattu 31.1.2018.
15. ↑  Historiikki *Joutsan lukio*. Viitattu 31.1.2018.
16. ↑  *Mitä Missä Milloin, Kansalaisen vuosikirja 1951*, s. 129. Helsinki: Otava, 1950.
17. ↑  Hotelli Joutsenlampi myytiin sijoittajille  27.2.2008. Joutsan Seutu.  [vanhentunut linkki]
18. ↑  Leppänen, Mikko: Hotelli Joutsenlampi odottaa autiona *areena.yle.fi*.  31.10.2011.
19. ↑  Makkonen, Markus: Joutsan hotelli Joutsenlampeen tulossa 150 henkilön vastaanottokeskus  14.9.2015. Keskisuomalainen.
20. ↑  Kuisma, Osmo: Joutsenlammen vastaanottokeskuksessa opetellaan arkea – korpihotelli täyteen asukkaita  21.11.2015. Itä-Häme.
21. ↑  Viuhko, Ari: Joutsan vastaanottokeskus kiinni, Heinolan paikkaluku supistuu  29.3.2016. Itä-Häme.
22. ↑  Harri Nissinen Joutsan kunnanjohtajaksi *Joutsan Seutu*.  2004.  Arkistoitu 1.2.2018. Viitattu 31.1.2018.
23. ↑  Kuntien avainluvut *Tilastokeskus*. Viitattu 26.1.2018.
24. ↑  Alueen Joutsa yhteisöverotiedot *Yle*. Viitattu 26.1.2018.  (tietoja myös yritysten kotisivuilta)
25. ↑  Väestö kielen mukaan sekä ulkomaan kansalaisten määrä ja maa-pinta-ala alueittain 1980 - 2016  29.3.2017. Tilastokeskus.  Arkistoitu 17.6.2018. Viitattu 12.1.2018.
26. ↑  Taajama-aste alueittain 31.12.2017  28.9.2017. Tilastokeskus.  Arkistoitu 16.7.2019. Viitattu 4.12.2018.
27. ↑  Taajama- ja haja-asutusalueväestö iän ja sukupuolen mukaan kunnittain 31.12.2017  28.9.2017. Tilastokeskus.  Arkistoitu 14.7.2019. Viitattu 4.12.2018.
28. 1 2  Yhteystiedot - Suomen evankelis-luterilainen kirkko evl.fi.  Arkistoitu 23.8.2018. Viitattu 23.8.2018.
29. ↑  Seurakunnat *Suomen helluntaikirkko*. Viitattu 6.9.2021.
30. ↑
31. ↑  Perusopetus (sekä linkatut koulujen sivut) *Joutsa*. Viitattu 25.2.2018.
32. ↑  Kirjasto *Joutsa*. Viitattu 25.2.2018.
33. ↑  Arkistoitu kopioJoutsan terveysasema Keski-Suomen seututerveyskeskus, seututk.fi.  Arkistoitu 26.6.2020. Viitattu 26.6.2020.
34. ↑  Suomen Palloliitto Suomen Palloliitto,. Viitattu 5.12.2023.
35. ↑  Joutsan talomuseo Joutsan kotiseutuyhdistys,. Viitattu 24.8.2019.
36. ↑  Kolmonen, Jaakko (toim.): *Kotomaamme ruoka-aitta: Suomen, Karjalan ja Petsamon pitäjäruoat*, s. 84. Helsinki: Patakolmonen, 1988. ISBN 951-96047-3-1.
37. ↑  IMO viralliset sivut *imo-official.org*. Viitattu 25.10.2020.
38. ↑  Kansallisen elokuvan Joutsa *tihkusade.blogspot.com*. Viitattu 22.9.2021.
39. ↑  Kummeli - Joutsalaismies *youtube.com*. Viitattu 22.9.2021.
40. ↑  Rikoskirjailija Harri Nykänen on Joutsan vapaa-ajanasukkaita *joutsanseutu.fi*.  Arkistoitu 25.10.2021. Viitattu 22.9.2021.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Joutsa** Wikimedia Commonsissa

* Joutsan kunnan kotisivu
* Tilastokeskus – Joutsan avainluvut
* Joutsan kalastusmahdollisuudet: Järvet ja kosket

Joutsan kylät

* Angesselkä
* Etu-Ikola
* Hankaa
* Havumäki
* Joutsa
* Kivisuo
* Kälä
* Laitjärvi
* Lapinkylä
* Leivonmäki
* Marjotaipale
* Martinkylä
* Mieskonmäki
* Niemistenkylä
* Pajumäki
* Pappinen
* Pylsy
* Pärnämäki
* Ruokoranta
* Ruorasmäki
* Rutalahti
* Savenaho
* Selänpohja
* Taka-Ikola
* Tammilahti
* Tolvasniemi
* Uimaniemi
* Vallaspelto
* Vähä-Joutsa


Itä-Häme

|  |
| --- |
| Nykyiset kunnat: Hartola • Heinola • Joutsa • Luhanka • Pertunmaa • Sysmä |
| Entiset kunnat: Heinolan maalaiskunta • Leivonmäki |



|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Keski-Suomen maakunnan kunnat |
| --- |
|  |
| Nykyiset kunnat | 
* Hankasalmi
* Joutsa
* Jyväskylä
* Jämsä
* Kannonkoski
* Karstula
* Keuruu
* Kinnula
* Kivijärvi
* Konnevesi
* Kyyjärvi
* Laukaa
* Luhanka
* Multia
* Muurame
* Petäjävesi
* Pihtipudas
* Saarijärvi
* Toivakka
* Uurainen
* Viitasaari
* Äänekoski

 |
|  |
| Entiset kunnat | 
* Jyväskylän maalaiskunta
* Jämsänkoski
* Konginkangas
* Korpilahti
* Koskenpää
* Kuorevesi
* Leivonmäki
* Längelmäki (osa)
* Pihlajavesi
* Pylkönmäki
* Sumiainen
* Suolahti
* Säynätsalo
* Äänekosken maalaiskunta

 |

 |

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Saksa
* Suomi (KANTO)

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Yle
* Uppslagsverket Finland

 |

 |