recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Andreas Carlgren** (s. 8. heinäkuuta 1958 Upplands-Bro, Ruotsi) on Ruotsin keskustapuolueen poliitikko. Hän toimi Ruotsin ympäristöministerinä vuosina 2006–2011.

Carlgren on ollut Keskustapuolueen nuorisojärjestön liittopuheenjohtaja vuosina 1984–1987, Ekerön kunnanhallituksen puheenjohtaja (kunnanneuvos) 1990–1994, puolueen varapuheenjohtaja 1992–2000 ja kansanedustaja 1994–1998. Tammikuusta 2000 lokakuuhun 2006 hän toimi Ruotsin integraatioviraston (Integrationsverket) johtajana.

Carlgren kertoi vuonna 1995 julkisesti olevansa homoseksuaali. Hän oli keskustapuolueen ensimmäinen julkisesti homoseksuaali korkea-arvoinen edustaja. Yhdessä Tobias Billströmin kanssa hän on myös Ruotsin ensimmäinen avoimesti homoseksuaalinen ministeri.

Lähteet
-------

1. 1 2  Andreas Carlgren *Nationalencyklopedin*. Viitattu 19.7.2022. (ruotsiksi)

Aiheesta muualla
----------------

* *Andreas Carlgren* Ruotsin valtiopäivien verkkosivuilla (ruotsiksi)

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Andreas Carlgren** Wikimedia Commonsissa

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Ruotsi

 |

 |

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.   
Alkuperäinen artikkeli: sv:Andreas Carlgren
**Janita Oy** oli Seinäjoella vuoteen 2018 asti toiminut, naisten jalkineita valmistanut yritys. Sen perusti 1959 teollisuusneuvos Kalevi Salmi (1937–2010) nimellä **Suomen Kenkätehdas Oy**. Yrityksen toimintaa jatkoivat hänen poikansa Jari ja Jarmo Salmi. Jalkineiden valmistuksessa he edustivat neljättä sukupolvea, sillä jo Kalevi Salmen isä ja isoisä olivat suutareita. 

Lapväärtissä syntynyt Kalevi Salmi tutustui teolliseen kengänvalmistukseen ensin Tampereella ja sitten Kankaanpäässä. Hän aloitti kenkäkaupan Seinäjoen kauppatorilla 1958 ja pian ryhtyi myös valmistamaan kenkiä. 1960-luvun lopulla Salmen kenkätehdas työllisti jo lähes 30 työntekijää. Salmi päätti eriyttää kenkäkaupat ja valmistuksen ja rakennutti 1985 uuden 200 työntekijän kenkätehtaan Seinäjoelle. Valmistavan yrityksen nimeksi tuli siihen saakka tuotemerkkinä käytetty Janita Oy.

Janita Oy:n tuotannosta lähes 90 prosenttia meni vientiin, etupäässä Venäjälle, Baltian maihin, Ruotsiin ja Norjaan. Yritys aloitti vientitoiminnan vuonna 1967 ensin Ruotsiin ja 1974 Neuvostoliittoon. Tuolloin idänkauppaan tehtiin kenkiä suuria määriä, kun taas 1990-luvulta alkaen Venäjän-viennissä panostettiin korkeaan laatuun. Yrityksen lippulaivatuotteita olivat lammasturkiksella vuoratut pitkävartiset naisten saappaat.

Vuonna 1997 Janita Oy sai Tasavallan Presidentin kansainvälistymispalkinnon.

Janita Oy:n tehdas suljettiin vuoden 2018 lopussa Venäjän-kaupan hiivuttua. Yrityksen toiminta loppui elokuussa 2020.

Lähteet
-------

1. 1 2  Lähde: Suomen Asiakastieto: Janita Oy Fonecta Finder. Viitattu 27.10.2012.
2. 1 2  Leiwo, Hanne: Kenkätehtaan toiminnan loppuminen varmistui – Janita Oy irtisanoo 66 työntekijää *Yle Uutiset*.  25.6.2018. Viitattu 28.4.2023.
3. 1 2  Janitan laatua joka askeleella - Made in Finland - Janita Oy:n tuotannosta lähes yhdeksänkymmentä prosenttia menee vientiin: Venäjälle, Baltiaan, Ruotsiin ja Norjaan (pdf) (sivu 10) *Tahto, Seinäjoen seudun elinkeinokeskuksen tiedotuslehti*.  2/2010. Seinäjoki:  Seinäjoen seudun elinkeinokeskus SEEK. Viitattu 27.10.2012.
4. 1 2  Jari Salmi: Kalevi Salmi 937–2010  toukokuu 2010. Helsingin Sanomat. Viitattu 27.10.2012.
5. 1 2  Kauko Ainasoja: Janitalta kenkiä Tatjanan makuun.  *Kiteet, Kemianliittolaisten äänenkannattaja*, 8.9.2009, 2009. vsk, nro 9.  Kemianliitto – Kemifacket ry. arkisto. Viitattu 27.10.2012.
6. ↑  Timo Poropudas: Finpro murtaa myytin konkurssilinkistä – Presidentin palkinto ei olekaan kuoleman suudelma  15.2.2008. Digitoday.fi. Viitattu 27.10.2012.
7. ↑  Janita Oy *YTJ*. Viitattu 28.4.2023.
*Tämä artikkeli käsittelee ortodoksisen kirkon pyhimystä. Daumantas nimellä tunnetaan myös liettualainen suuriruhtinas.*

**Daumantas** eli **Pyhä Timofej** (k. 27. toukokuuta 1299) oli liettualainen ruhtinas ja myöhemmin Pihkovain ruhtinas ja ortodoksisen kirkon pyhimys. Daumantas tunnetaan myös liettualaisen suuriruhtinas Mindaugasin murhaajana.

Elämäkerta
----------

Daumantas oli vuoteen 1263 saakka Nalšian ruhtinas. Liettuaa johti tuolloin Mindaugas, jonka vaimo Morta oli kuollut. Mindaugas kaappasi uudeksi vaimokseen tämän sisaren, joka oli kuitenkin jo Daumantasin vaimo. Niinpä Daumantas surmasi Mindaugasin ja kaksi tämän poikaa Mindaugasin kilpailija Treniotan rohkaisemana vuonna 1263 näiden ollessa sotaretkellä Brjanskissa. Murhan jälkeen Mindaugasin poika Vaišvilkas otti vallan Treniotalta ja karkotti Daumantasin Pihkovaan. Pihkovassa Daumantas kastettiin ortodoksiseen uskoon ja hän otti nimen Timofej. Vielä ennen kuolemaansa vuonna 1299 hänet valittiin myös Pihkovan ruhtinaaksi vuonna 1266. Valtakautenaan hän taisteli useaan otteeseen menestyksekkäästi Liivinmaan ritarikuntaa vastaan.

Kuoleman jälkeen
----------------

Daumantasin kuoleman jälkeen ortodoksinen kirkko julisti hänet pyhimykseksi. Ensimmäinen tunnettu hänelle pyhitetty kirkko on rakennettu vuonna 1374 Pihkovaan. Pihkovan ja Liettuan suhteiden lähennyttyä 1300-luvulla Timofejista tuli molempien maiden suojelupyhimys. Hän saikin kuolemansa jälkeen maineen ortodoksisuuden puolustajana ja lännen uhan torjujana. Suuriruhtinaan murhaa ei juurikaan muisteltu. Vaikka Daumantas oli Aleksanteri Nevskiä vanhempi hahmo, hän jäi tämän varjoon. Daumantasia ei myöskään kanonisoitu Nevskin tavoin Venäjän kirkon synodeissa 1540- ja 1550-luvuilla, sillä hän painotti Pihkovan itsenäisyyttä Moskovan sijaan. Iivana Julma käytti Daumantasin liettualaistaustaa myöhemmin syynä hyökätä Liettuaan. Hän väitti Liettuan kuuluneen Daumantasin kautta ortodoksiseen maailmaan ja sitä myöten Moskovan olevan oikeutettu valloittamaan tämän.

Lähteet
-------

* Aulis Kallio: *Liettuan historia*. Tampere: Jagellonica-kulttuuriyhdistys ry, 2009. ISBN 978-951-98665-3-6.
* Jukka Korpela: *Itä-Euroopan historia keskiajalta 1700-luvulle*. Helsinki: Gaudeamus, 1999. ISBN 951-662-772-2.

### Viitteet

1. ↑  Kallio 2009, s. 41
2. 1 2  Korpela 1999, s. 62
3. ↑  Daumantas *Gimtoji istorija*. Viitattu 27.1.2011. (liettuaksi)


|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Saksa
* Tšekki

 |

 |
**Energia Egyptissa** käsittelee Egyptin energian tuotantoon, kulututukseen ja jakeluun liittyviä asioita.

Egypti tuottaa vientiin sekä raakaöljyä että jalostettua öljyä, kivihiiltä, maakaasua ja sähköä.

Energiantuotanto
----------------

Vuosina 2019–2021 Egypti tuotti 660 800 barrelia öljyä päivässä, 64 292 955 000 kuutiometriä maakaasua ja 262 000 tonnia kivihiiltä vuodessa.

Egyptin sähköntuotannosta 88,7% perustuu fossiilisiin polttoaineisiin, 7,7% vesivoimaan, 2,5% tuulivoimaan ja 1% aurinkoenergiaan (vuonna 2020). Laajassa, tuulisessa ja aurinkoisessa maassa olisi paljon kapasiteettia uudistuvan energiantuotannon tarpeisiin.

Energian kulutus
----------------

Koko Egypti on sähköverkon piirissä. Energinkulutus henkeä kohti on 40,063 miljoonaa BTU:ta, eli maailmassa sijalla 106, Afrikan maiden joukossa kuudennella sijalla.

Energiantuotanto, tuonti ja hiilidioksidipäästöt
------------------------------------------------


| Energia Egyptissä  |
| --- |
|  | Väestö | Prim. energia | Tuotanto | Vienti  | Sähkö | CO2-päästö |
|  | milj.as. | TWh | TWh | TWh  | TWh | Mt |
| 2004 | 72,6 | 662 | 752 |  71  | 88 | 141 |
| 2007 | 75,5 | 782 | 957 |  153  | 111 | 169 |
| 2008 | 81,5 | 822 | 1 018 | 180  | 116 | 174 |
| Kasvu | 12,3 % | 24 % | 35 % | 153 % | 32 % | 23 % |
|  Mtoe = 11,63 TWh  |

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Egypt: Energy & Economy *CIA World Factbook*. Viitattu 28.12.2022.
2. ↑  Electricity and Renewable Energy *Egypt - commercial guide*.  8.8.2022. Viitattu 28.12.2022.
3. ↑  IEA Key energy statistics 2010 (Arkistoitu – Internet Archive)
4. ↑  Key world energy statistics 2009 (Arkistoitu – Internet Archive)
5. ↑  Key world energy statistics 2006 (Arkistoitu – Internet Archive)
Daulatdian satamaa
**Daulatdia** on Bangladeshissa sijaitseva kylä, joka tunnetaan yhtenä maailman suurimmista bordelleista. Daulatdian bordellikylä sai aikansa brittiläisen siirtomaavallan aikana. Kylässä asuu noin 2 000 seksityössä työskentelevää naista ja tyttöä, joiden asiakkaina käy päivittäin tuhansia miehiä. Daulatdia sijaitsee lauttasataman ja rautatieaseman yhteydessä. Prostituoitujen lisäksi alueella sijaitsee kauppoja, kauneussalonkeja ja uhkapelipaikkoja. Daulatdia sijaitsee noin sata kilometriä Dhakasta länteen.

Bangladeshin laki sallii seksityön yli 18-vuotiaille, mutta Daulatdiassa osa alaikäisistä lapsistakin on pakotettu myymään itseään. Parittajien tiedetään pakottaneen lapsia käyttämään lääkeaineita, joilla heidät saadaan näyttämään isokokoisemmilta ja vanhemmilta. Paikallisten lääkärien mukaan aineita käyttää noin 90 prosenttia Daulatdian tytöistä. Daulatdiassa on toiminut vuodesta 1997 alkaen Pelastakaa Lapset -järjestön koulu, jonka tarkoituksena on tarjota lapsille koulutuksen kautta mahdollisuus parempaan elämään. Koulu on kylän ensimmäinen ja ainoa.

Vuonna 2020 Daulatdiassa työskennelleestä ja kuolleesta Hamida Begumista tuli maansa ensimmäinen prostituoitu, jolle myönnettiin islamilaiset hautajaiset. Uskonnollisesta vastustuksesta johtuen kuolleiden prostituoitujen ruumiit on tavallisesti hävitetty heittämällä ne jokeen tai hautaamalla ne nimettömiin hautoihin.

Lähteet
-------

1. 1 2  Rashid, Tania & Auer, Soraya: 'I Am Not Like Before': Sex Workers in Bangladesh's Mega-Brothel Are Stuck in a Life of Drugs and Slavery *Vice*.  5.2.2015. Viitattu 1.9.2020.
2. ↑  Inside one of the world's largest licensed brothels *BBC*.  25.9.2019. Viitattu 1.9.2020.
3. ↑  Boyack, Nicholas: Education the only way out for children in huge Bangladesh brothel *Stuff*.  27.10.2018. Viitattu 1.9.2020.
4. ↑  Myöhänen, Ulriikka: Bangladeshissa seksityöntekijä sai vihdoin kunnialliset hautajaiset, työkaverit pitävät tapausta läpimurtona – "Äitiäni kohdeltiin kuin ihmistä" *Yle uutiset*.  12.2.2020. Viitattu 1.9.2020.
**Leo Olavi Lindsten** (17. heinäkuuta 1943 Lauritsala – 11. heinäkuuta 1988 Helsinki) oli suomalainen kriitikko, runoilija ja kuvataiteilija joka oli mukana 1960-luvun liikehdinnässä mutta ei tiukasti poliittisesti sitoutuneena.

Lindsten julkaisi ensimmäiset runonsa 1965 muutettuaan Lappeenrannasta Helsinkiin. Kirjoittamisen lisäksi pop-taiteilijaksi itseään kutsunut Lindsten maalasi tauluja ja toimi Kansan Uutisten taidearvostelijana 1964-1971.

Lindsten oli mukana 1965 Helsingin Kulttuuritalolla järjestetyssä protestinäyttelyssä johon osallistuivat Suomen Taideakatemian kolmivuotisnäyttelystä reputetuksi tulleet nuoret taiteilijat. Heitä olivat Lindstenin lisäksi Igor Eriksson, Alpo Karjalainen, Kari Jylhä, Niilo Hyttinen ja Mikael Stierncreutz. Lindsten maalasi aluksi sarjakuvaruutuja esikuvanaan amerikkalainen pop-taiteilija Roy Lichtenstein mutta siirtyi 1960-luvun lopulla tekemään omia muunnelmiaan suomalaisten taiteilijoiden tunnetuista teoksista kuten Ferdinand von Wrightin Taistelevat metsot-maalauksesta. 

1970-luvun alussa Lindsten teki amerikkalaisten pop-taiteilijoiden esimerkin mukaan muotokuvia kuuluisista suomalaisista henkilöistä - tässä tapauksessa Mannerheimista, Armi Kuuselasta, Urho Kekkosesta ja runoilija Pentti Saarikoskesta.

Lindsten tutki myös kirjailija Maiju Lassilan elämää ja julkaisi tästä kirjan sekä oli mukana tekemässä käsikirjoitusta Lassilan elämänvaiheita kuvanneeseen Tulipää-elokuvaan. 1980-luvulla Lindsten sai huomiota omaelämäkerrallisella *Istuja pitkän illan*-romaanillaan
jossa hän kuvasi omaa alkoholismiaan 1960- ja 1970-luvun tapahtumien taustaa vasten.

Teokset
-------

* *Äänisen aallot: Runoja*. Helsinki: WSOY, 1971.
* *Uppoavia jättiläisiä: Runoja ja kronikoita*. Helsinki: WSOY, 1973. ISBN 951-0-00921-0.
* *Realismin kasvot: 18 taiteilijamuotokuvaa*. Helsinki: WSOY, 1976. ISBN 951-0-07316-4.
* *Maiju Lassila: Legenda jo eläessään*. Helsinki: WSOY, 1979. ISBN 951-0-08201-5.
* *Liekehtivä Vanha: Runoja*. Helsinki: WSOY, 1981. ISBN 951-0-10462-0.
* Lindsten, Leo & Koski, Markku: *Armin vuodet*. Helsinki: Love Kirjat, 1982. ISBN 951-835-063-9.
* *Istuja pitkän illan: Erään juomarin kehitystarina*. Helsinki: WSOY, 1985. ISBN 951-0-12807-4.

Lähteet
-------

1. ↑   (Arkistoitu – Internet Archive)
2. ↑   (Arkistoitu – Internet Archive)

Aiheesta muualla
----------------

* Leo Lindstenin elämäkerta Kansallisbiografiassa
* Kimmo Tyyskä : *"Aika vaatii attentaatteja kaikkia vastaan" : elonkorjaajat, Leo Lindsten ja Markus Heikkerö 1960- ja 1970-lukujen vaihteen suomalaisessa kuvataidekentässä*, Taidehistorian pro gradu-tutkielma, Jyväskylän yliopisto 1999

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Suomi (KANTO)
* Alankomaat

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Kansallisbiografia
* Uppslagsverket Finland
* Biografiasampo

 |
|  |
| Muut | 
* IdRef

 |

 |
**Janne-Olli Järvenpää** (s. 1971) on suomalainen yritysjohtaja, joka on toiminut vuodesta 2015 Mehiläinen Oy:n toimitusjohtajana. Ennen Mehiläisen toimitusjohtajan tehtävää hän johti vuosina 2006–2015 perustamaansa sosiaali- ja terveysalan yritystä Mediverkkoa.

Ura
---

Ennen em. tehtäviään Mehiläisessä ja Mediverkossa Järvenpää toimi johtotehtävissä Suomessa ja Baltiassa kansainvälisen tietoliikennealan yrityksen Cisco Systemsin palveluksessa. Muuta kansainvälistä kokemusta hänellä on liikkeenjohdon konsultin tehtävistä Bain & Companyn Tukholman, Lontoon sekä San Franciscon toimistoista.

Koulutus
--------

Oulusta kotoisin olevalla Järvenpäällä on MBA-tutkinto Ranskasta kansainvälisestä liikkeenjohdon instituutista INSEAD:ista. Lisäksi hän on suorittanut ranskalaisen ekonomin tutkinnon (Diplôme de l`Ecole Supérieure de Commerce de Dijon) sekä kauppatieteiden maisterin tutkinnon Helsingin kauppakorkeakoulussa.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Mehiläisen verkkosivusto *mehilainen.fi*.  Arkistoitu 2.7.2017. Viitattu 30.6.2017.
2. 1 2 3  Kauppalehden artikkeli: Mehiläinen tähyää vakuutustoimintaan *kauppalehti.fi*.

Aiheesta muualla
----------------

* Mediverkon myynti Mehiläiselle toi miljoonatulot
**HK Riga 2000** oli latvialainen jääkiekkoseura. Sen kotipaikka oli Riika, ja seura oli toiminnassa vuosina 2000–2009. Tuona aikana seura voitti Latvian mestaruuden viidesti.

Historia
--------

HK Riga 2000 perustettiin vuonna 2000. Sen runkona toimi lakkautettu Juniors Riika. Seura voitti ensimmäisenä vuotenaan Latvian mestaruuden. Seura osallistui myös Itä-Euroopan jääkiekkoliigaan sarjan lakkauttamiseen saakka 2004. Toisen mestaruutensa HK Riga 2000 voitti kauden 2003–2004 päätteeksi.

Itä-Euroopan jääkiekkoliigan lopetettua HK Riga 2000 pelasi Valko-Venäjän Ekstraligassa kaksi kautta, joiden jälkeen seura keskittyi pelkästään Latvian pääsarjaan. HK Riga 2000 oli Latvian mestari neljä kertaa putkeen 2004, 2005, 2006 ja 2007.

Kaudeksi 2008–2009 HK Riga 2000 siirtyi ainoastaan Ekstraligaan. Seura aloitti myös farmiyhteistyön uuden KHL-joukkueen Dinamo Riian kassa. Kausi jäi seuran viimeiseksi sillä seura oli ajautunut talousvaikeuksiin ja sen toiminta ajettiin alas. Useat seuran pelaajista siirtyi Dinamo Riian organisaatioon.

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.   
Alkuperäinen artikkeli: de:HK Riga 2000
Gleb Kržižanovski.
**Gleb Maksimilianovitš Kržižanovski** (24. tammikuuta (J: 12. tammikuuta) 1872 Samara, Venäjän keisarikunta – 31. maaliskuuta 1959 Moskova, Neuvostoliitto) oli venäläinen vallankumouksellinen ja neuvostoliittolainen poliitikko. 

Kržižanovski oli koulutukseltaan insinööri ja bolševikkipuolueen ensimmäisiä jäseniä. Hän työskenteli MOGES:issa (Moskovan kaupungin sähkövoimala, Sidorovich GES-1), joka oli lähellä hänen Sadovnitšeskajakadun asuntoaan, jossa pidettiin Neuvostoliiton teollistamiseen tarvitun sähköistämisohjelman GOELRO:n suunnittelukokoukset. Kržižanovski oli puheenjohtajana komiteassa, joka suunnitteli GOELRO:n. 

Suunnitelma ja sen toimeenpano olivat mallina miten käytännössä toteutetaan sosialistista taloutta, josta oli keskussuunnittelulla eliminoitu epäjatkuvuutta aiheuttavat markkinavaihtelut ja jota käytettiin Neuvostoliiton jälkeenjääneisyyden umpeen kuromiseen. Vuosien 1926-1928 voimakkaassa talouspoliittisessa keskustelussa NEP-kauden lopulla hän kannatti teleologista lähestymistapaa, jonka mukaan taloussuunnittelun tuli heijastaa rakennemuutosta ja tavoitetiloja ennemmin kuin jo taloudessa itsessään vallitsevia suuntauksia. Käytännössä tämä tarkoitti tiukkojen tavoitteiden asettamista ja niiden kurinalaista valvomista Neuvostoliiton raskaaksi teollistamiseksi nopeasti maaseudun kustannuksella. Tästä oli seurauksen maatalouden kollektivisointi, koska maata yksityisesti omistavat viljelijät eivät suostuneet maataloustulon voimakkaaseen alentamiseen raskaan teollistamisen rahoittamiseksi omavaraisesti Neuvostoliiton kansallisin varoin ilman ulkomaanvelkaa.

Kržižanovski oli Neuvostoliiton valtiollisen suunnittelukomitean Gosplanin puheenjohtaja 1921–1923 ja 1925–1930.

Vallankumouksen alkuajoista Leninin ystävänä ollut Kržižanovski kirjoitti Leninin elämäkerran *Velikii Lenin* (Moskova, 1968).

Katso myös
----------

* Ensimmäinen viisivuotissuunnitelma

Lähteet
-------

1. ↑  The House of Gleb Krzhizhanovsky (Arkistoitu – Internet Archive)um.mos.ru, viitattu 17.7.2019
2. ↑  Lenin: A New Biograph (näyteteksti teoksesta Dmitri Volkogonov, Lenin: A New Biography, Erenow.net viitattu 17.7.2019


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Norja
* Saksa
* Israel
* Suomi (KANTO)
* Yhdysvallat
* Latvia
* Japani
* Tšekki
* Alankomaat
* Puola

 |
|  |
| Taiteenala | 
* MusicBrainz

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Trove

 |
|  |
| Muut | 
* SNAC
* IdRef

 |

 |
**Leo Laker**, myös **Switchblade**, (Leo Järveläinen, s. 1980, Espoo) on suomalainen teknomusiikin tuottaja.

Leo Laker tutustui lapsena monenlaiseen musiikkiin ja alkoi 13-vuotiaana tehdä omia kappaleitaan Amigan Protracker-ohjelmalla. Pari vuotta myöhemmin hän hankki ensimmäiset levysoittimensa ja alkoi oppia DJ:n taitoja. Jeff Millsin, Adam Beyerin ja Cari Lekebuschin jalanjäljissä hän alkoi tehdä omaa tekno-musiikkiaan ja lähetti vuonna 1996 Tresor-yhtiölle Berliiniin c-kasetilla näytteitä tuotannostaan. Positiivisen vastaanoton myötä Leo Lakerin ensimmäinen EP-levy nimeltä *6 am* julkaistiin vuonna 1998.

Vuonna 2001 hän julkaisi nimeä Switchblade käyttäen EP:n nimeltä *Switched to Blades* 4x4 records -yhtiön kautta. Levyä on pidetty yhtenä hardtechno- tai schranz-tyylin uranuurtajana. Myöhemmin EP-julkaisuja on ilmestynyt yli 30 kappaletta.

Leo Laker on tehnyt DJ-keikkoja ympäri maailmaa ja tehnyt yhteistyötä monien nimekkäiden artistien, kuten puolalaisen Tomash Geen kanssa. Hänellä on oma teknoa julkaiseva levymerkki, LKR Music.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Leo Laker Trivialbookings-sivustollaViitattu 23.7.2023
**Hasardimaantiede** (*uhkamaantiede*) on yksi maantieteen tutkimuskentistä. Hasardimaantieteessä tutkitaan sekä luonnononnettomuuksia että ihmisten aiheuttamien ympäristöonnettomuuksia, niiden uhkia, riskejä, esiintymistä ja seurauksia.

Luonnonhasardit
---------------

Luonnonhasardien aiheuttajana on luonto itse ja ne syntyvät äkillisesti. Useimpia niistä ei voida estää, mutta varautumalla voidaan vähentää tuhoja.

Esimerkkejä luonnonhasardeista:

* Ilmakehän hasardit:
	+ Myrskyt
	+ El Niño
	+ Rankkasateet
	+ Kuivuus
	+ Kylmyys
	+ Helle
* Vesikehän hasardit:
	+ Tulvat
	+ Jäätiköt
	+ Tsunamit
	+ Jäävuoret
	+ Merivirtojen muuttuminen
* Maankamaran hasardit:
	+ Maanjäristykset
	+ Massaliikunnot
	+ Geologinen eroosio
	+ Lumivyöryt
	+ Lentohiekka
* Avaruuden hasardit

Ihmisen toimintaan liittyvät hasardit
-------------------------------------

### Ihmisen ja luonnon vuorovaikutus

Jotkut hasardit johtuvat siitä, että ihminen vaikuttaa toiminnallaan luonnon normaaliin kiertokulkuun ja aiheuttaa siten häiriöitä luonnon tasapainoon. Ne heikentävät elinympäristön laatua ja vähentävät luonnon monimuotoisuutta. Ihmisen ja luonnon vuorovaikutukseen liittyvät hasardit kehittyvät hiljalleen ja niitä on vauhtiin pääsemisen jälkeen vaikeaa pysäyttää, mutta niitä on mahdollista vähentää tai poistaa ihmisen omalla toiminnalla - toisin kuin luonnonhasardeja.

Esimerkkejä:

* Ilmastonmuutos
* Auringon tulosäteilyn väheneminen maan pinnalla
* Otsonikato
* Ihmisen aiheuttama eroosio
* Vesipula

### Sosiaaliset hasardit

Sosiaaliset hasardit syntyvät, kun ihminen vaikuttaa käytöksellään omaan elinympäristöönsä eli heikentää ympäristöään ja lisää siihen liittyviä uhkia ja riskejä.

Esimerkkejä:

* Väestönkasvu
* Kaupungistuminen
* Globalisaatio
* Terrorismi
* Sodat
* Köyhyys
* Aliravitsemus
* Matkailu

### Teknologiset hasardit

Teknologisten hasardien syynä on inhimillinen virhe tai teknologian väärinkäyttö ja niiden aiheuttajana toimii ihminen eikä koneet. Niiden määrä on kasvussa, koska erilaisia koneita ja laitteita on käytössä yhä enemmän. Seurauksena on ihmishenkien menetyksiä ja omaisuusvahinkoja sekä vaikutukset voivat olla paikallisia, alueellisia tai globaaleja.

Koneita käytetään uusilla aloilla esimerkiksi kemianteollisuudessa, joten laitteiden käytön riskeistä ei ole aikaisempaa kokemusta. Erityisesti teollisuusmaissa voidaan vähentää inhimillisten virheiden mahdollisuutta tietokoneilla ja automaatiolla. Onnettomuuksien määrä on lisääntynyt, kun tekniset laitteet ovat yleistyneet kehitysmaissa ja syynä on osittain olemattomat turvamääräykset.

Esimerkkejä:

* Öljyonnettomuudet
* Säteilyonnettomuudet
* Liikenneonnettomuudet
* Rakennelmien sortumiset
* Teollisuusonnettomuudet
* Tulipalot

Lähteet
-------

1. ↑  YSA[vanhentunut linkki]
2. 1 2 3  Etälukio: Luonnonhasardit (Arkistoitu – Internet Archive)
3. 1 2 3 4  Etälukio: Ihmisen ja luonnon vuorovaikutukseen liittyvät hasardit (Arkistoitu – Internet Archive)
4. 1 2  Etälukio: Sosiaaliset hasardit (Arkistoitu – Internet Archive)
5. 1 2 3 4 5 6 7  Etälukio: Teknologiset hasardit (Arkistoitu – Internet Archive)
**Glaukos** (m.kreik. Γλαῦκος) oli kreikkalaisessa mytologiassa Minoksen ja Pasifaen poika.

Eräänä päivänä Glaukoksen ollessa leikkimässä pallolla[1] tai jahtaamassa hiirtä[2] hän yllättäen hävisi. Hänen vanhempansa kävivät kysymässä neuvoa tietäjilltä, jotka kertoivat heidän keskuuteensä syntyneen väriä vaihtavan vasikan, joka kolme kertaa päivässä vaihtoi väriään valkoisesta punaiseen ja siitä edelleen mustaksi, ja kuka tahansa, joka keksisi sen yhdenkaltaisuuden, löytäisi myös lapsen. Polyidos vertasi sen samankaltaisuutta mulperipuun hedelmään[2] tai karhunvatukkaan[1], ja Minos lähetti hänet etsimään lasta.

Etsiessään poikaa Polyidos näki pöllöin ajavan mehiläisiä ulos viinikellarista Minoksen palatsissa. Viinikellarissa oli tynnyrillinen hunajaa, ja Glaukos kuolleena sen sisällä. Minos vaati Polyidosta herättämään poikansa takaisin henkiin, ja vaikka Polyidos vastusteli, Minoksella oli hyvät perusteet pitäytyä vaatimuksessaan; oraakkeli oli kertonut näkijän palauttavan lapsen eloon. Niin Minos telkesi Polyidoksen pojan ruumiin kanssa samaan tilaan. Kun paikalle ilmestyi käärme, Polyidos tappoi sen kivellä[1]. Pian kuitenkin sitä etsimään saapui toinen käärme, ja nähtyään kumppaninsa kuolleena, se lähti ja palasi mukanaan yrtti, jolla se herätti ensimmäisen käärmeen takaisin eloon. Seuraten tätä esimerkkiä, Polyidos käytti samaa yrttiä herättääkseen myös Glaukoksen kuolleista[2].

Minos kieltäytyi päästämästä Polyidosta lähtemään Kreetalta, ennen kuin hän olisi opettanut Glaukokselle selvinnäkemisen taidon. Polyidos teki näin, mutta viime hetkellä ennen lähtöään hän pyysi Glaukosta sylkäisemään suuhunsa. Tämän teki ja samalla unohti kaiken oppimansa.[3]

Hyginus tosin kertoo tarinasta myös toista versiota, jossa Polyidoksen sijasta Glaukoksen herätti henkiin Asklepios, lääketieteen jumala, joka tappoi käärmeen sauvallaan[4], mikä selittää myös lääketieteen tunnuksen – sauvan ympärille kietoutuneen käärmeen.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Apollodoros, *Bibliotheke* ('Kirjasto') 3.3.1 (engl. käännös)
2. 1 2 3  Hyginus, *Fabulae* cxxxvi (engl. käännös)
3. ↑  Apollodoros, *Bibliotheke* ('Kirjasto') 3.3.2 (engl. käännös)
4. ↑  Hyginus, *Astronomica* ii.14 (engl. käännös)
**Hasan Gökhan Şaş** (s. 1. elokuuta 1976 Karataş) on turkkilainen uransa päättänyt jalkapalloilija. Pelipaikaltaan molempijalkainen Şaş oli oikea keskikenttäpelaaja.

Şaş aloitti uransa Turkin Superliigan Adana Demirsporissa, jossa hän pelasi kaudella 1994–1995 neljä ottelua. Vuodet 1995–1998 hän edusti saman sarjan Ankaragücüä, pelaten 80 ottelua, joissa syntyi yhdeksän osumaa. Vuonna 1998 Şaş siirtyi Superliigan Galatasarayhyn, jossa hän voitti muun muassa viisi Turkin mestaruutta ja UEFA Cupin sekä UEFA Super Cupin vuonna 2000. Kaudella 1998–1999 hän debytoi seuran paidassa myös Mestarien liigassa. Yhteensä Şaş pelasi Galatasarayn paidassa 234 Turkin Superliigan ottelua viimeistellen niissä 28 maalia. Şaş lopetti uransa Galatasarayn paidassa vuonna 2009.

Şaş kuului Turkin jalkapallomaajoukkueeseen vuodet 1998–2006. Vuonna 2002 hän oli mukana voittamassa pronssia MM-kilpailuista. Şaş pelasi turnauksessa kuudessa ottelussa onnistuen maalinteossa Brasiliaa ja Kiinaa vastaan. Hänet äänestettiin myös turnauksen tähdistöjoukkueeseen. MM-turnauksen maalit jäivät Şaşin ainoiksi maaleiksi hänen 40 ottelua kestäneellä maajoukkueurallaan.

Uransa jälkeen Şaş on toiminut TV-kommentaattorina. Vuodet 2011–2013 hän toimi myös pitkäaikaisen seuransa Galatasarayn apuvalmentajana.

Saavutukset
-----------

**Seurajoukkuetasolla**

* Turkin Superliiga: 1998–1999, 1999–2000, 2001–2002, 2005–2006, 2007–2008
* Turkin cup: 1998–1999, 1999–2000, 2004–2005
* Turkin supercup: 2008
* UEFA Cup: 2000
* UEFA Super Cup: 2000

**Maajoukkuetasolla**

* MM-kilpailut: pronssia (2002)

**Henkilökohtainen**

* Vuoden 2002 MM-kilpailuiden tähdistöjoukkue

Lähteet
-------

1. 1 2  Hasan Şaş Transfermarkt-sivustolla (englanniksi)
2. ↑  Hasan Şaş National Football Teams -sivustolla (englanniksi)
3. ↑
4. ↑  Mamrud, Roberto: Turkey - Record International Players  10.1.2019. RSSSF. Viitattu 25.5.2019. (englanniksi)

  

Turkin joukkue – Jalkapallon MM-kilpailut 2002
1 Rüştü |
2 Emre Aşık |
3 Bülent |
4 Fatih |
5 Alpay |
6 Arif |
7 Okan |
8 Tugay |
9 Hakan Şükür |
10 Baştürk |
11 Hasan Şaş |
12 Ömer |
13 Izzet |
14 Tayfur |
15 Nihat |
16 Ümit Özat |
17 İlhan |
18 Ergün |
19 Abdullah |
20 Hakan Ünsal |
21 Emre Belözoğlu |
22 Ümit Davala |
23 Zafer |
Valmentaja Güneş
**Merkkinen mitta** on mittateoriassa hyödyllinen mitan yleistys. Se kulkee kirjallisuudessa myös nimellä *täysadditiivinen joukkofunktio*.

Se määritellään muuten kuten (positiivinen) mitta, mutta arvojen pitää olla reaalilukuja, tai joissain määritelmissä myös {\displaystyle \pm \infty } on sallittu.
Tässä artikkelissa nämä määritelmät erotellaan toisistaan termeillä "äärellinen merkkinen mitta" ja "yleistetty merkkinen mitta".

Määritelmä
----------

Olkoon X joukko ja {\displaystyle {\mathcal {A}}} sigma-algebra perusjoukolla X. Kuvaus {\displaystyle \sigma :{\mathcal {A}}\rightarrow \mathbb {R} \cup \{+\infty \}} on **yleistetty merkkinen mitta**, jos se toteuttaa seuraavat ehdot

1. Tyhjän joukon mitta on nolla, eli {\displaystyle \sigma (\emptyset )=0}
2. Jos joukot {\displaystyle A\_{i}\in {\mathcal {A}}}, {\displaystyle i\in I}, missä I on numeroituva joukko, ovat erillisiä ja summa {\displaystyle \sum \_{i\in I}\sigma (A\_{i})} on olemassa, niin {\displaystyle \sigma \left(\bigcup \_{i\in I}A\_{i}\right)=\sum \_{i\in I}\sigma (A\_{i})}.

**Yleistetty merkkinen mitta** voi olla myös kuvaus {\displaystyle {\mathcal {A}}\rightarrow \mathbb {R} \cup \{-\infty \}}. Kuvaus {\displaystyle {\mathcal {A}}\rightarrow \mathbb {R} \cup \{-\infty ,+\infty \}} ei kuitenkaan ole mielekäs kaavan

{\displaystyle \sigma (A)+\sigma (B\setminus A)=\sigma (B)+\sigma (A\setminus B)}
vuoksi, jos olisi {\displaystyle \sigma (A)=+\infty } ja {\displaystyle \sigma (B)=-\infty }.

**Äärellinen merkkinen mitta** määritellään samoin paitsi että vaaditaan {\displaystyle \sigma :{\mathcal {A}}\rightarrow \mathbb {R} }.

Yleensä "merkkinen mitta" tarkoittaa äärellistä merkkistä mittaa, mutta tämä artikkeli ei sitä vaadi.

Ominaisuuksia
-------------

Mikäli merkkinen mitta on ei-negatiivinen kaikilla sigma-algebran alkioilla, on se selvästi mitta (eli positiivinen mitta).

Merkkiselle mitalle {\displaystyle \sigma } voidaan jokaisessa joukossa A \subset X määritellä niin sanotut *ylä*- ja *alavariaatiot*

{\displaystyle V^{\*}(A):=\sup\{\sigma (E):E\in {\mathcal {A}},E\subset A\}} ja {\displaystyle V\_{\*}(A):=\inf\{\sigma (E):E\in {\mathcal {A}},E\subset A\}.}

Kuvaukset V^\* ja {\displaystyle V\_{\*}} ovat itse asiassa myös merkkisiä mittoja, jos rajoitumme sigma-algebran alkioihin. 

Näiden avulla voidaan osoittaa, että jokainen merkkinen mitta {\displaystyle \sigma } voidaan lausua muodossa

{\displaystyle \sigma =V^{\*}+V\_{\*}}.
Tästä itse asiassa seuraa niin sanottu *Jordanin esityslause*, jonka mukaan jokainen merkkinen mitta on jonkin kahden mitan erotusfunktio.
**Merkintöjä Jerusalemista** on Guy Delislen sarjakuva. Alkuperäinen sarjakuvaromaani on ilmestynyt ranskaksi nimellä *Chroniques de Jérusalem*. Englanninkielinen käännös kulkee nimellä *Jerusalem: Chronicles from the Holy City*. Sarjakuvakirjan on tehnyt quebeciläinen Guy Delisle. *Jerusalem* on kuvitettu matkapäiväkirja Delislen kokemuksista Israelissa ja palestiinalaisalueilla. Delisle asui vuoden Jerusalemissa pitkäaikaisen kumppaninsa Nadègen ja heidän yhteisten lastensa kanssa elokuusta 2008 alkaen. Delisle muutti Jerusalemiin Nadègen työkomennuksen takia; Nadège työskentelee Lääkärit ilman rajoja -järjestölle.

Juoni
-----

Kanadalainen Guy Delisle muuttaa asumaan Jerusalemiin kumppaninsa työkomennuksen johdosta. Kirjassa Delisle matkustaa ympäri Israelia ja palestiinalaisalueita tavaten matkansa varrella monenlaisia ihmisiä. Delisle tekee kirjassa paljon havaintoja ympäristöstään ja ihmisistä ympärillään: Jerusalem on pyhä kaupunki niin juutalaisille, kristityille kuin muslimeillekin.

Vastaanotto
-----------

Merkintöjä Jerusalemista on monien Delislen aikaisempia teoksia lukeneiden mielestä tämän parhaita teoksia..

Lähteet
-------

1. ↑  Delisle, Guy: Jerusalem: Chronicles from the Holy City. Drawn and Quarterly. 2012
2. ↑   Haettu 26.1.2015
3. ↑   Haettu 26.1.2015
**Kari Pekka Ahonen** (s. 31. elokuuta 1966 Kuopio) on suomalainen kilpakävelijä. Hän edusti Korson Kaikua ja häntä valmensi Immo Rintala.

Ahonen edusti Suomea Splitin EM-kilpailuissa 1990. Hän sijoittui 20 kilometrin kilpailussa 14:nneksi ajalla 1.28.57, mutta keskeytti 50 kilometrin kilpailun. Hän edusti Suomea kahdessa maaottelussa sijoittuen parhaimmillaan kolmanneksi 5 000 metrillä ulkoratamaaottelussa Tampereella 1987. Ahonen saavutti SM-kilpailuissa 20 kilometrillä kultaa 1989, 1990 ja 1993, hopeaa 1988 ja 1991 sekä pronssia 1986. 50 kilometrillä hän sai kultaa 1989 ja 1990 sekä hopeaa 1988. Sisäratojen SM-kilpailuissa hän saavutti 5 000 metrin kävelyssä kultaa 1989 ja pronssia 1988 ja 1990.

Ahonen valmensi kävelijä Jarkko Kinnusta vuosina 1999–2015.

Henkilökohtaiset ennätykset
---------------------------

### Ulkoradat

| *Laji* | *Aika* | *Paikka* | *Päivä* |
| --- | --- | --- | --- |
| 3 000 m kävely | 11.19,52 | Helsinki | 9. kesäkuuta 1989 |
| 5 000 m kävely | 19.51,58 | Imatra | 28. heinäkuuta 1988 |
| 10 000 m kävely | 41.14,1 | Mynämäki | 21. heinäkuuta 1993 |
| 20 000 m kävely | 1.25.39,0 | Bergen | 28. huhtikuuta 1991 |
| 10 km kävely | 41.30 | Tampere | 2. heinäkuuta 1989 |
| 20 km kävely | 1.23.29 | Tampere | 2. heinäkuuta 1989 |
| 30 km kävely | 2.13.24 | Eura | 11. syyskuuta 1988 |
| 50 km kävely | 3.57.23 | Tuusula | 2. syyskuuta 1989 |

### Sisäradat

| *Laji* | *Aika* | *Paikka* | *Päivä* |
| --- | --- | --- | --- |
| 5 000 m kävely | 20.14,96 | Tampere | 28. tammikuuta 1989 |

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Kari Ahonen Tilastopaja (vaatii kirjautumisen, maksullinen palvelu).
2. ↑  Jarkko Kinnunen Tilastopaja (vaatii kirjautumisen, maksullinen palvelu).
3. ↑  Valentin Konosesta Jarkko Kinnusen uusi valmentaja *Kestävyysurheilu.fi*.  23.9.2015.  Arkistoitu 7.3.2016. Viitattu 10.2.2016.


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt Muokkaa Wikidatassa | 
* World Athletics

 |

 |
Hasdrubalin muistomerkki
**Hasdrubal** (270–221 eaa.) oli Hamilkar Barkan vävy ja seuraaja Hispaniassa. Hän tuli Hispanian sodan johtoon 229 eaa. ja teki roomalaisten kanssa rajasopimuksen, jossa Ebro-joesta tuli Rooman ja Karthagon valtapiirien raja.

Hasdrubal tunnettiin Karthagon aristokratian vastustajana, ja hän oli hyvin suosittu tavallisen kansan keskuudessa. Hasdrubal toimi Hamilkarin alaisena ja apulaisena useilla onnistuneilla sotaretkillä Iberian niemimaalla vuodesta 237 vuoteen 228 eaa, jolloin Hamilkar kuoli väijytyksessä. Hasdrubal seurasi appeaan Hispanian kuvernöörinä, ja hän alkoi painottaa diplomatiaa sodankäynnin sijasta. Hasdrubal perusti Uuden Karthagon pääkaupungikseen (nyk. Cartagena. Vuonna 226–225 eaa hän sopi roomalaisten kanssa, että Ebro-joesta tulisi Karthagon valloittaman Hispanian pohjoisraja. Vuonna 221 eaa. Hasdrubalin murhasi kelttiläinen salamurhaaja.

Lähteet
-------

* Paavo Castrén ja Leena Pietilä-Castrén: Antiikin käsikirja. Otava, 2000. ISBN 951-1-12387-4.

### Viitteet

1. ↑  Castrén & Pietilä-Castrén 2000, s. 201
2. ↑  Hasdrubal *Encyclopaedia Britannica. Britannica Academic*. Encyclopædia Britannica Inc. Viitattu 22.11.2015.
**Juha Petteri Hiltunen** (s. 25. huhtikuuta 1976 Eno) on suomalainen kreikkalaisroomalaisen tyylin painija. Hän edusti aiemmin Joensuun Voimailu-Kerhoa ja nykyisin Ilmajoen Kisailijoita. Häntä valmentavat Seppo Yli-Hannuksela ja Juha Virtanen.

Hiltunen sijoittui MM-kilpailuissa 66 kg:n sarjassa 23:nneksi 2005, 42:nneksi 2007 ja 12:nneksi 2009. EM-kilpailuissa hän oli samassa sarjassa kolmastoista 2007. Kadettien MM-kilpailuissa hän oli 1992 viides sarjassa 55 kg ja opiskelijoiden MM-kilpailuissa 1998 kuudes sarjassa 63 kg.

Hiltunen on voittanut Suomen-mestaruuden 66 kg:n sarjassa 2007. SM-hopeaa hän on saanut 62 kg:n sarjassa 1995, 63-kiloisissa 1997 ja 1998, 66 kg:n painoluokassa 2003 ja 2004 sekä 69-kiloisissa 2000 ja 2001. SM-pronssia hän on saanut 66-kiloisissa 2005 ja 2009. Vapaapainin SM-kilpailuissa hän sai pronssia 76 kg:n sarjassa 2000.

Hiltunen oli voittamassa beachfutiksen Suomen-mestaruutta FC Nötkötin joukkueessa 2005.

Lähteet
-------

1. 1 2  Hiltunen Juha Petteri *painiliitto.net*.  Arkistoitu 23.11.2008. Viitattu 21.9.2009.
2. ↑  Hiltunen, Juha Petteri *iat.uni-leipzig.de*. International Wrestling Database. Viitattu 27.9.2009. (englanniksi)
3. ↑  Historiaa ja tilastoja *painiliitto.net*.  Arkistoitu 7.8.2008. Viitattu 21.9.2009.
**Debre Damo** on luostari Etiopiassa Tigrayn osavaltion pohjoisosassa. Se sijaitsee kallion päällä, jonne pääsee kiipeämään vain köysien avulla. Kansanperinteen mukaan 500-luvulta peräisin olevalla luostarilla on ollut huomattava vaikutus Etiopian ortodoksisen kirkon kirkkohistoriassa. Etiopian vanhimman alkuperäiskuntoisen kirkon lisäksi luostarilla on esimerkiksi huomattava käsikirjoitusten kokoelma.

Kohde
-----

Kallio, jolla luostari sijaitsee.
Debre Damo sijaitsee Etiopian Tigrayn osavaltiossa ylängöllä lähellä Adigratin kaupunkia ja noin 48 kilometriä Aksumista itään. Luostari on hyvin vaikeakulkuisella paikalla. Luostarille pääsemiseksi on noustava pitkin noin 15 metriä korkeaa kallionjyrkännettä. Kiipeäminen onnistuu köyden avulla. Luostarilla asuu munkkeja ja naisten ei sallita siellä vierailla.

Luostarialueella sijaitseva Abuna Aregawin kirkko on Etiopian tiettävästi vanhin alkuperäiskunnossaan säilynyt kirkko. Kirkon sisätiloja on koristeltu puukaiverroksin, joiden aiheet esittävät esimerkiksi ympäröivältä alueelta jo muuten kadonneita eläimiä. Luostarialue käsittää sen lisäksi toisen toissijaisen kirkon, luostarirakennuksia, vesisäiliöitä ja erakkoluolia. Luostarilla on myös yksi Etiopian huomattavimmista käsikirjoitusten kokoelmista.

Historia
--------

Luostarin uskotaan olevan peräisin 500-luvulta. Kansanperinteen mukaan luostarin perusti Syyriasta Etiopiaan saapunut Abuna Aregawi. Abuna Aregawi oli yksi kaikkiaan yhdeksästä kansanperinteen Etiopiaan Syyriasta saapuneesta pyhimyksestä. Abuna Aregawin kirkko rakennettiin aksumilaiseen tyyliin. Luostarilla on ollut huomattava vaikutus Etiopian ortodoksisen kirkon kirkkohistoriassa. Vaikeapääsyisenä paikkana luostari on ajan saatossa toiminut myös Aksumin hallitsijasuvun miesjäsenten pidätyspaikkana. Hallitsijat halusivat näin estää suvun miesjäseniä suunnitelemasta hallitsijan vallastasyöksyä. 1500-luvulla luostari oli puolestaan Etiopian keisari Lebna Dengelin ja kuningatar Seble Wengelin pakopaikka Adalin sulttaani Ahmad ibn Ibrahim al-Ghazin sotaretkien aikana. Keisari kuoli luostarilla vuonna 1540.

Tigrayn kriisin aikana vuonna 2021 eritrealaisten sotilaiden uutisoitiin pommittaneen luostaria ja ryöstelleen sen arvoesineitä.

* Reitti ylös.Reitti ylös.
* Abuna Aregawin kirkko.Abuna Aregawin kirkko.
* Munkkien asuintiloja.Munkkien asuintiloja.
* Munkki ja kuvitettu Raamattu.Munkki ja kuvitettu Raamattu.

Lähteet
-------

1. ↑  Ethiopia : Access Map - Tigray Region (pdf) OCHA. Viitattu 23.8.2021. (englanniksi)
2. 1 2 3 4  David H. Shinn ja Thomas P. Ofcansky: *Historical dictionary of Ethiopia*, s. 117-118. Scarecrow Press, 2013. ISBN 978-0-8108-7457-2. (englanniksi)
3. ↑  Debre Damo Lonely Planet. Viitattu 23.8.2021. (englanniksi)
4. ↑  Lalibela, an Ethiopian UNESCO World Heritage Site Famed for Its Rock-Cut Churches, Has Been Seized by Military Forces Unesco. Viitattu 23.8.2021. (englanniksi)
5. ↑  Jane Flanagan: Ancient monastery ‘looted and bombed’ in Ethiopia *The Times*. Viitattu 23.8.2021. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Debre Damo** Wikimedia Commonsissa
**Juha Matti Hyyppä** (s. 2. toukokuuta 1964 Espoo) on suomalainen professori Maanmittauslaitoksen Paikkatietokeskuksessa (ent. Geodeettinen laitos). Hän väitteli Teknillisessä korkeakoulussa tohtoriksi sähkötekniikasta vuonna 1994.

Tutkimustyössään hän ja hänen tutkimusryhmänsä kehittää laserkeilauksen menetelmiä eri sovellusaloille, kuten metsien mittaukseen ja kaupunkien 3D-mallinnukseen, yhteistyössä yritysten ja muiden yhteistyökumppanien kanssa.

Hyyppä johtaa Suomen Akatemian Laserkeilauksen huippuyksikköä. Hän on julkaissut yli 400 tieteellistä tai teknistä artikkelia kaukokartoituksen, laserkeilauksen, tutkatekniikan ja pistepilviaineiston käsittelyn aloilta.

Tunnustukseksi tutkimustyöstään hänet kutsuttiin Ruotsin maatalousyliopiston metsätieteiden kunniatohtoriksi vuonna 2015. Keväällä 2017 hän oli vierailevana professorina Japanin Shinshun yliopistossa, jonka vuoritieteen laitoksen kanssa Paikkatietokeskuksen tutkijat tekevät tutkimusyhteistyötä.

Juha Hyypän isä oli professori Jussi Hyyppä.

Lähteet
-------

1. 1 2  Ellonen, Leena (toim.): *Suomen professorit 1640–2007*, s. 205. Helsinki: Professoriliitto, 2008. ISBN 978-952-99281-1-8.
2. ↑   (Arkistoitu – Internet Archive)
3. ↑
4. ↑  Kunniatohtorin arvonimellä arvostetaan tutkimusta  20.10.2015. Maanmittauslaitos.
5. ↑  Open special lecture held – Distinguished Visiting Prof. Juha Hyyppä, Institute of Mountain Science  5.4.2017. Shinshun yliopisto.  (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Juha Hyyppä. Google Scholar.
* 

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa | 
* VIAF
* WorldCat

 |

 |
Sohlbergin suunnittelema asuinrakennus Viipurissa
**Bruno Gerhard Sohlberg** (24. syyskuuta 1862 Pohja – 10. syyskuuta 1923 Villarrica, Paraguay) oli suomalainen arkkitehti. 

Sohlbergin isä oli Pohjan kirkkoherrana toiminut Herman Fredrik Sohlberg. Hänellä oli kymmenen sisarusta, joista tunnettuja ovat vuorineuvos Seth Sohlberg ja kansanedustaja Hedvig Sohlberg. Sohlberg avioitui vuonna 1895 Tukholmassa haminalaisen Rachel Kuschakin kanssa. Perheeseen syntyi Paraguayssa kolme lasta.

Tammisaaressa koulunsa käynyt Sohlberg opiskeli myöhemmin Turun teknillisessä reaalikoulussa. Valmistuttuaan hän toimi aluksi arkkitehtina Viipurissa ja sen jälkeen 1895–1902 Paraguayn pääkaupungissa Asunciónissa. Vuodesta 1902 lähtien Sohlberg vaikutti jälleen Viipurissa kahdentoista vuoden ajan, kunnes muutti vuonna 1914 takaisin Etelä-Amerikkaan ja työskenteli kaupunginarkkitehtina Paraguayn Villaricassa. Sohlbergin elämästä ja urasta ei tiedetä paljoakaan, esimerkiksi hänet myöhemmät vaiheensa Etelä-Amerikassa ovat Suomessa tuntemattomat.

Suomessa Sohlberg suunnitteli lukuisia asuin- ja liikerakennuksia eri puolille Viipuria sekä laati muun muassa Viipurin synagogan ensimmäiset piirustukset. Viipurin lisäksi hän suunnitteli rakennuksia ainakin Sortavalaan.

Lähteet
-------

1. ↑  Sisarukset Sohlberg  15.5.2009. Juhan suku-uutiset. Viitattu 5.11.2014.
2. 1 2 3  Meurman, Otto-Iivari 1976. Viipurin arkkitehdit, s. 167-169. Viipurin Suomalainen Kirjallisuusseura, Lappeenranta. ISBN 951-95402-2-9 (Arkistoitu – Internet Archive)
3. ↑  Karjalan Rauta Oy / Ossi Kivinen (Arkistoitu – Internet Archive) The Virtual Sortavala. Viitattu 6.11.2014.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Gerhard Sohlberg** Wikimedia Commonsissa
**Juha Anton Kalervo Harjula** (20. kesäkuuta 1942 Helsinki – 12. maaliskuuta 2020 Helsinki) oli suomalainen koripalloilija. Harjula voitti Torpan Pojissa Suomen mestaruuden vuonna 1960 ja yhteensä viisi miesten SM-mitalia. Suomen miesten maajoukkueessa Harjula pelasi Tokion kesäolympialaisissa 1964 ja vuoden 1963 EM-kilpailuissa ja voitti Pohjoismaiden mestaruuden vuonna 1964.

Elämä ja ura
------------

Harjula edusti koko pääsarjauransa ajan Torpan Poikia. Hän voitti seurassa Suomen mestaruuden vuonna 1960 ja saavutti lisäksi SM-hopeaa vuosina 1962, 1963 ja 1964 sekä SM-pronssia vuonna 1961. Nuorten Suomen mestaruuden Harjula voitti vuonna 1961.

Harjula kuului Suomen miesten maajoukkueen kokoonpanoon Tokion kesäolympialaisissa 1964 ja vuoden 1963 EM-kilpailuissa. Lisäksi hän pelasi maajoukkueessa Tokion-olympiakarsintoja ja voitti vuonna 1964 Pohjoismaiden mestaruuden. Yhteensä Harjula pelasi miesten maajoukkueessa 43 ottelussa 2,4 pisteen keskiarvolla. Lisäksi hän pelasi neljä alle 18-vuotiaiden maaottelua.

Harjula kuoli Helsingissä 77-vuotiaana 12. maaliskuuta 2020.

Lähteet
-------

* *Urheilumme Kasvot Osa 3 Palloilu*, s. 831. Oy Scandia Kirjat Ab, 1973.
* Juha Harjula Suomen Koripalloliitto
* Maajoukkuetilastot Suomen Koripalloliitto
* Juha Harjula Bio, Stats, and Results Olympics at Sports-Reference.com (englanniksi)

### Viitteet

1. 1 2 3  Urheilumme Kasvot Osa 3 Palloilu, 831
2. ↑  Juha Harjula – Suomen Koripalloliitto
3. ↑  Erkki Vasara: *Koritalkoot*, s. 169. Helsinki: Suomen Koripalloliitto, 1990. ISBN 951-95976-1-1.
4. ↑  Maajoukkuetilastot – Suomen Koripalloliitto
5. ↑  Kuolinilmoitus. *Helsingin Sanomat* 5.4.2020, s. C 20
6. ↑

Aiheesta muualla
----------------

* Juha Harjula Olympic Stats Basketball-Reference.com (englanniksi)
* Juha Harjula Kansainvälinen olympiakomitea.  (englanniksi)
* Toinen FIBA-profiili (englanniksi)

Suomen joukkue – Koripallon EM-kilpailut 1963
4 Manninen |
5 K. Liimo |
6 Lampén |
7 Laanti |
8 M. Liimo |
9 Harjula |
10 Siljola |
11 Ailus |
12 Kauppinen |
13 Pilkevaara |
14 Kuusela |
15 Vartia |
Valmentaja Tuominen

Suomen joukkue – Koripallo kesäolympialaisissa 1964
4 Manninen |
5 K. Liimo |
6 Lampén |
7 Laanti |
8 M. Liimo |
9 Lindholm |
10 Harjula |
11 Kala |
12 Kauppinen |
13 Pilkevaara |
14 Finneman |
15 Vartia |
Valmentaja Tuominen
**Juha Huikari** (s. 8. tammikuuta 1960) on suomalainen entinen jääkiekkoilija, laskentatoimen yliopisto-opettaja sekä kunnallispoliitikko.

Huikari edusti kausina 1978–1990 SM-liigassa Oulun Kärppiä ja JyP HT:tä. Hän voitti Kärppien riveissä Suomen mestaruuden vuonna 1981. Lisäksi hän voitti urallaan kaksi SM-hopeaa ja neljä SM-pronssia. SM-liigassa hän pelasi 421 runkosarjaottelua, joissa hän teki 122 maalia ja 126 syöttöpistettä eli yhteensä 248 tehopistettä. Pudotuspeleissä, joita hän pelasi 66 kappaletta, hänen tehopisteensä olivat 14+22=36.

Huikari kuului Suomen 18-vuotiaiden maajoukkueeseen, joka voitti vuonna 1978 Helsingissä Euroopan-mestaruuden – Suomen kaikkien aikojen ensimmäisen jääkiekon arvokisavoiton kaikki ikäluokat huomioon ottaen. Loppuottelu Neuvostoliittoa vastaan ratkesi vasta toisella jatkoajalla, ja Huikari viimeisteli sekä 3–3-maalin, jonka ansiosta Suomi selviytyi ensimmäiselle jatkoajalle, että 5–5-maalin, jolla Suomi pääsi toiselle jatkoajalle.

Kaudella 2008–2009 Huikari valmensi oululaista Suomi-Sarjan jääkiekkojoukkuetta Kiekko-Laseria, jonka riveissä pelasi hänen poikansa Matias Huikari. 

Siviiliammatiltaan Huikari toimii opettajana Oulun yliopiston kauppakorkeakoulussa. Huikari kuuluu myös Oulun kaupunginvaltuustoon, jonka Keskustan valtuustoryhmää johti vuosina 2008–2017.

Keväällä 2018 mestarivalmentaja Pentti Matikainen, Kärppien silloinen urheilutoimenjohtaja Harri Aho sekä oululainen jääkiekkotoimittaja Jouko Vuorjoki valitsivat Huikarin Kärppien kaikkien aikojen joukkueen ensimmäiseen kenttään yhdessä Kai Suikkasen, Kari Jalosen, Jussi Jokisen ja Reijo Ruotsalaisen kanssa.

Lähteet
-------

1. ↑   Viitattu 2.2.2016.
2. ↑  Huikari, Juha *www.oulu.fi*. Viitattu 20.1.2020.
3. ↑  Valtuustokonkari Juha Huikari ikävöi sujuvaa yhteispeliä: "Oulun valtuustossa ei ole tarpeeksi asiaosaamista" *Kaleva.fi*. Viitattu 20.1.2020.
4. ↑  Torvinen, Jukka (vt. päätoim.): *Jääkiekkokirja 2007–2008*, s. 300. Egmont Kustannus Oy Ab, 2007. ISBN 952-469-617-7.
5. ↑  Valtuustokonkari Juha Huikari ikävöi sujuvaa yhteispeliä: "Oulun valtuustossa ei ole tarpeeksi asiaosaamista" *Kaleva.fi*. Viitattu 20.1.2020.
6. ↑  Juha Huikari johtaa keskustan ryhmää Oulussa *Kaleva.fi*. Viitattu 20.1.2020.
7. ↑  SM-liigafinaali kuumenee Kärppien ja Tapparan välillä – mutta kumpi voittaisi seurahistorian unelmakokoonpanolla? *Ilta Sanomat*.  21.4.2018. Viitattu 20.1.2020.

Aiheesta muualla
----------------

* Juha Huikari The Internet Hockey Databasessa (englanniksi)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä:**Reijo LeppänenHarry Nikander** | **Matti Keinonen -palkinnon voittaja**19811987 | Seuraaja:**Timo NummelinRisto Jalo** |