Hämeen härkätietä Pajulan kylän historiallisen kylätontin luona. Vasemmalla Pruukan talo.
**Pajula** on kylä ja aiempi koulupiiri Hämeen Härkätien (yhdystie 2802) varressa Somerolla. Kylän väkiluku vuonna 2011 oli 133, mikä teki siitä Someron väkiluvultaan seitsemänneksitoista suurimman kylän. Pajulan naapurikyliä ovat Kultela, Ylenjoki, Hirsjärvi, Kivisoja ja Somerniemen Palikainen Somerolla sekä Torro, Patamo ja Letku Tammelassa.

Nimi Pajula tulee niittyä tarkoittaneesta sanasta *paju*, joka esiintyy niitynnimien perusosana muun muassa Somerolla ja Jokioisilla. Lähtökohtana nimelle lienevät olleet kylän alapuolitse virtaavan Pajulanjoen laakson laajat niityt, jotka nykyään on kokonaan raivattu pelloksi. Isossajaossa Pajula muodosti oman jakokuntansa, mutta varhemmin sen on päätelty kuuluneen samaan jakokuntaan Ihamäen ja Kultelan kanssa, Ihamäen ollessa jakokunnan kantakylä ja Kultelan ja Pajulan tytärkyliä.

Pajulan keskiaikainen kylätontti on sijainnut Hämeen Härkätien varressa paikalla, jossa vielä ovat Juoten ja Pruukan talot, ja taloista myös Torkkomäki oli jo isonjaon ajankohtana nykyisellä paikallaan näiden läheisyydessä. Muita kylän kantataloja ovat Maasilta, Markkula ja Saksa, jotka on eri yhteyksissä siirretty omille jakolohkoilleen kylän vanhoilla kotitiluksilla vanhan kylätontin ympäristössä. Taloista Juoten rakennukset ovat historiallisesti ja maisemallisesti merkittäviä, Markula on rakennus- ja paikallishistoriallisesti merkittävä kokonaisuus, Pruuka on maisemallisesti ja paikallishistoriallisesti merkittävä ja Torkkomäki muodostaa maisemallisesti ja kulttuuri- ja rakennushistoriallisesti merkittävän kokonaisuuden. Isossajaossa muodostuneita uudistaloja on kylän pohjoisosassa Vahlionkulmalla; näistä 2000-luvulla matkailuyrityksenä toimiva Kärsälä on rakennus- ja paikallishistoriallisesti merkittävä ja hyvin säilynyt kokonaisuus, ja Pelto-Koivula on paikallishistoriallisesti merkittävä.

Pajulassa toimi kansakoulu, sittemmin peruskoulun ala-aste, vuosina 1906–2010, ja koulurakennuksessa oli vuoteen 2010 toiminnassa myös Somero-seuran ylläpitämä koulumuseo. Hämeen härkätien varrella sijaitseva kaksikerroksinen koulurakennus on maisemallisesti ja paikallishistoriallisesti merkittävä. Vuodesta 2010 koulu on ollut yksityisomistuksessa. Kylän julkisista rakennuksista vuonna 1928 valmistunut seuratalo Valola Härkätien varressa on niin ikään maisemallisesti ja paikallishistoriallisesti merkittävä.

Maisemallisesti Pajulan kylä sijoittuu Tammelan ylängön suurten suhteellisten korkeuserojen luonnehtimalle reunavyöhykkeelle, missä hallitsevia pinnanmuotoja ovat saven täyttämät kallioperän murroslaaksot, jollaisessa virtaa myös Pajulanjoki. Murroslaaksojen väliin jää korkeita kallioalueita, jollaisia Pajulassa on kylän pohjoisosassa Vahlionkulmalla. Siellä kallioiden välissä on myös paljon pieniä lampia.

Lähteet
-------

1. ↑  Kaipainen, Sauli: Somero on 48 kylän muodostama kaupunki.  *Somero*, 10.6.2011, 86. vsk, nro 43, s. 17.
2. ↑  *Peruskartta* 1:20 000. 2024 09 Riihivalkama.  Helsinki: Maanmittaushallitus, 1992.
3. ↑  *Peruskartta* 1:20 000. 2024 08 Palikainen.  Helsinki: Maanmittaushallitus, 1980.
4. 1 2  *Peruskartta* 1:20 000. 2024 05 Somero.  Helsinki: Maanmittaushallitus, 1980.
5. 1 2  *Peruskartta* 1:20 000. 2024 06 Torro.  Helsinki: Maanmittaushallitus, 1980.
6. ↑  Alanen, Timo: *Someron ja Tammelan vanhin asutusnimistö. Nimistön vakiintumisen aika*, s. 219-221.. Somero: Amanita, 2004. ISBN 952-5330-14-1.
7. 1 2 3  Lehtonen, Kaarin: *Someron ja Somerniemen kulttuurimaisema ja vanha rakennuskanta*, s. 350-364. Turku: Turun maakuntamuseo, 1990. ISBN 951-9125-77-9.
8. ↑  Kärsälän ruusutila Kärsälän ruusutila. Viitattu 2.2.2011.
9. ↑  Horila, Tapio (1982, toim.): Someron kunnan koululaitos 1882-1982. Someron kunta, Somero. s.62
10. ↑  Kaipainen Sauli: Pajulan koulu loppuu kesäkuussa.  *Somero*, 7.5.2010, 85. vsk, nro 35, s. 3. artikkelin tiivistelmä lehden verkkosivuilla. Viitattu 7.5.2010.  (Arkistoitu – Internet Archive)
11. ↑  Ryhtä, Merja: Valtuusto lakkautti Pajulan kyläkoulun yksimielisesti ja tosiasiat tunnustaen.  *Somero*, 28.5.2010, 85. vsk, nro 40, s. 6.
12. ↑  Koulumuseo Somero-Seura.  Arkistoitu 18.10.2012. Viitattu 2.2.2011.
13. ↑  Aartolahti, Toive: *Die Geomorphologie des Gebiets von Tammela, Südfinnland*. Fennia 97:7. Helsinki: Suomen maantieteellinen seura, 1968. (saksaksi)


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Somero |
| --- |
|  |
| Taajamat | 
* Someron keskustaajama

 |
|  |
| Rekisterikyliä Somerolla | 
* Harju
* Hirsjärvi
* Häntälä
* Härkälä
* Ihamäki
* Jaatila
* Joensuu
* Jurvala
* Kerkola
* Kimala
* Kivisoja
* Kultela
* Kärilä
* Lahti
* Lammi
* Lautela
* Ollila
* Pajula
* Paltta
* Pappila
* Pitkäjärvi
* Pusula
* Pyöli
* Rautela
* Ruunala
* Ryhtä
* Saarentaka
* Sillanpää
* Sylvänä
* Syvänoja
* Talvisilta
* Terttilä
* Viluksela
* Ylenjoki

 |
|  |
| Kulmakuntia Somerolla | 
* Isoniittu
* Kauraketo
* Koisthuhta
* Laitiainen
* Lehtimäenkulma
* Palojoki
* Uusi-Kaskisto

 |
|  |
| Rekisterikyliä Somerniemellä | 
* Härjänlahti
* Härjänoja
* Jakkula
* Kaskisto
* Keltiäinen
* Kopila
* Mäyrämäki
* Oinasjärvi
* Palikainen
* Salkola
* Suojoki
* Vesanoja
* Viuvala

 |

 |