recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Anders Lindhielm (Lindhjelm)**, ent. **Lindeberg** (14. syyskuuta 1634 Tukholma – 14. syyskuuta 1704 Viipuri) oli aatelinen hallintomies, joka toimi Viipurin ja Savonlinnan läänin maaherrana.

Lindhielmin vanhemmat olivat kamarikollegion sihteeri Grels Kustaanpoika ja Ellika Appelbom. Hän käytti vuoteen 1660 saakka nimeä Lindeberg. Palveltuaan Ruotsin lähetystössä Alankomaissa sekä Pommerissa Lindhielmistä tuli kamarikollegion sihteeri 1663. Hänet aateloitiin 1666 nimellä Lindhielm, kamarineuvos hänestä tuli 1875 ja Viipurin ja Savonlinnan läänin maaherra 1869. Puhuttuaan vuoden 1680 valtiopäivillä reduktion puolesta hän joutui toimimaan sen puolesta eri maakunnissa. Ruotujakolaitoksen mukaisesti järjestetty ratsurykmentti saatiin Viipuriin Lindhielmin työn tuloksena 1692 ja ruotujako uusittua täydellisesti vuoteen 1697 mennessä. 1692 Lindhielm korotettiin vapaaherraksi, 1699 hän oli mukana Moskovan matkanneessa suuressa lähetyskunnassa. 

Lindhielmin puoliso vuodesta 1667 oli Anna Engel Skyttehielm (k. 1726).

Lähteet
-------

* Ilmari Heikinheimo: *Suomen elämäkerrasto*. Helsinki: Werner Söderström Osakeyhtiö, 1955.  Sivu 467.

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Ruotsi

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Kansallisbiografia
* Biografiasampo

 |

 |
**Salokylä** on Liperin kylä Ylämyllyn ja Liperin kirkonkylän välisen tien (seututie 476) puolivälissä. Matkaa molempiin taajamiin on noin viisi kilometriä. 

Salokyläläiset ovat aiemmin saaneet toimeentulonsa maa- ja metsätaloudesta. Nykyään suurin osa työikäisistä kyläläisistä on palkansaajia ja he käyvät työssä myös naapurikunnassa. Suurin osa käy työssä Joensuun alueella. Salokylällä toimii useita yrityksiä ja niiden toimialojen kirjo on suuri. Kylällä toimii myös erilaisia yhdistyksiä, kuten kyläyhdistys ja vanhempainrengas.

Kylän keskus on kylätalo, jota voi myös vuokrata perhejuhliin ja kokouksiin. Kylätalo, joka on kunnostettu talkoilla vanhasta navetasta, sijaitsee toimivan kyläkoulun pihapiirissä Liperintien varrella (Liperintie 51 C)

Kylällä on runsaasti erilaisia liikuntapaikkoja ja retkeilypaikkoja, kuten laavu, urheilukenttä, luontopolku ja frisbeegolfrata. Kyläyhdistyksen sivut löytyvät osoitteesta www.salokyla.fi.

Lähteet
-------

Aiheesta muualla
----------------

www.salokyla.fi
Nevalainen 1880 -luvulla.
**Anders Juhaninpoika Nevalainen**, (1858 Pielisjärvi - 1933 Terijoki) oli suomalainen kultaseppä, joka työskenteli Fabergélla. 

Hän aloitti uransa olemalla oppipoikana niin Suomessa kuin Pietarissa vuonna 1874. Hän meni naimisiin Maria Karolina Liljerotin kanssa vuonna 1884. Heillä oli viisi lasta, joista yksi oli kellontekijä Arvid Nevalainen. Hän aloitti Pietarissa työskentelyn August Holmströmin koruateljeessa. Nopeasti hän eteni työpajan johtoon ja alkoi tehdä Fabergélle tuotteita. Hänen työpajansa teki Fabergélle hopeakoristeisia kehyksiä koivusta ja lakkatöistä, hopeisia ja kultaisia savukerasioita sekä kullattuja hopeisia emalirasioita. Hänen hopeamerkkinsä oli *A.N* useasti *K.Fabergé*-merkin vieressä. Perhe palasi Suomeen Venäjän vallankumouksen jälkeen 1917.

Lähteet
-------

* H.C. Bainbridge, *Peter Carl Fabergé: Goldsmith and Jeweller to the Russian Imperial Court* (1966)
* G.von Habsburg-Lothringen & A.von Solodkoff, *Fabergé - Court Jeweler to the Tsars* (1979) ISBN 0-914427-09-1
* Geoffrey Watts, *Russian Silversmiths' Hallmarks (1700 to 1917)* (2006)
* М.М. Постникова-Лосева, Н.Г.П. Платонова, Б.Л. Ульяноа, *ЗОЛОТОЕ И СЕРЕБРЯНОЕ ДЕЛО XV-XX вв.* (2003)
* Gerard Hill, G.G. Smorodinova and B.L. Ulyanova, *Fabergé and the Russian master Goldsmiths* (2008)
* Ulla Tillander-Godenhielm, *Personal and Historical Notes on Fabergé's Finnish workmasters and designers* (page 42.) (1980)

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* VIAF

 |
|  |
| Taiteenala | 
* Musée d'Orsay
* ULAN

 |

 |
Kuvasarja kotilon raastinkielen toiminnasta.
**Raastinkieli** eli *radula* on nilviäisillä tavattava anatominen rakenne, jolla ne hienontavat ruuan. Se on muodostunut kitiinisistä terävistä hampaista, jotka ovat riveissä. Sellainen on kaikilla muilla nilviäisillä, mutta suurimmalta osalta simpukoista se puuttuu, koska ne suodattavat ravintonsa vedestä.

Raastinkielen pinnassa on kitiinistä muodostuneita teräviä hampaita riveissä samaan tapaan kun raspissa. Kitiini on samaa ainetta, jota on esimerkiksi niveljalkaisilla ravuilla ja hyönteisillä on ulkoisessa tukirangassaan. Kielen ulkoreunan hampaat hajoavat vanhetessaan ja samalla keskelle kasvaa uusia, jotka vanhetessaan siirtyvät vuorostaan ulommaksi. Kielessä on sauvamainen lihas-rustoelementti (*odontofori*), joka tukee kieltä, kun se repii ja raastaa ruuan hienoksi, jotta nilviäinen voi niellä sen.

Mustekalat, kuten seepia, paloittelevat ruokansa papukaijamaisella nokallaan ennen kuin alkavat hienontaa sitä raastinkielellään.

Kuvia
-----

* Kotilon raastinkielen jättämiä jälkiä kasvihuoneessa kasvavassa vihreässä levässä.Kotilon raastinkielen jättämiä jälkiä kasvihuoneessa kasvavassa vihreässä levässä.
* Mikroskooppikuva viinimäkikotilon (Helix pomatia) raastinkielestä.Mikroskooppikuva viinimäkikotilon (*Helix pomatia*) raastinkielestä.
* Kalmarin raastinkieltä mikroskooppikuvassa.Kalmarin raastinkieltä mikroskooppikuvassa.
* Mikroskooppikuva rantaetanan (Deroceras laeve) kielestä.Mikroskooppikuva rantaetanan (*Deroceras laeve*) kielestä.
* Mikroskooppikuva Aplysia juliana ‑kotilon kielestä.Mikroskooppikuva *Aplysia juliana* ‑kotilon kielestä.
* Mikroskooppikuva Marstonia comalensis ‑kotilon kielestä.Mikroskooppikuva *Marstonia comalensis* ‑kotilon kielestä.

Lähteet
-------

1. ↑  Mehtola, Johanna: Ukkoetana on Euroopan suurin *Luonto -lehti*.  7/2014. Viitattu 1.12.2019. (englanniksi)
2. 1 2 3  Ahola, Aapo: Seepia on viisas.  *Seepia -lehti*, 1999,  . vsk, nro 1, s. 3-7.   . doi:. Artikkelin verkkoversio. Viitattu 1.12.2019.  (englanniksi)
3. ↑  Ocean Anilmals – Mollusks Missouri Botanical Garden. Viitattu 1.12.2019. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Karala, Maija: Ihmeellinen lihaskimppu *Geo -lehti*.  9.10.2019. Viitattu 1.12.2019. (englanniksi)
**Anders Pryss (nuorempi)** eli *Andreas Andreæ, Australis* (28. syyskuuta 1671 Turku – 22. lokakuuta 1746 Turku) oli suomalainen Turun akatemian runousopin professori, kirjastonhoitaja ja rehtori.

Pryssin vanhemmat olivat Kemiön kirkkoherra Anders Pryss (1640–1689) ja hänen ensimmäinen puolisonsa Margareta Kexlerus. Hän kävi Turun katedraalikoulua vuodesta 1685 alkaen ja pääsi ylioppilaaksi Turussa 1688. Pryss valmistui filosofian maisteriksi Turun akatemiasta 1694.

Pryss oli Turun akatemian varasihteerinä vuodesta 1695 ja samalla toisena filosofian apulaisena vuodesta 1698. Hän oli ensimmäinen filosofian apulainen ja akatemian sihteeri vuodesta 1702 sekä runousopin professori vuodesta 1706 ja samalla kirjastonhoitaja vuodesta 1720. Pryss jäi virkavapaalle professuurista vuonna 1746.

Pryss oli Turun akatemian rehtorina 1712–1713, 1726–1727 ja 1738–1739 sekä sijaisrehtorina 1718–1722. Hän oli lisäksi Satakuntalaisen osakunnan inspehtorina 1735–1746 (mahdollisesti jo vuodesta 1723) ja filosofisen tiedekunnan promoottorina 1726.

Pryss oli naimisissa 1701–1735 Katarina Charlotta Wallenstiernan (k. 1735) kanssa ja vuodesta 1737 Beata Munsterhjelmin (k. 1753) kanssa. Hänen poikiaan olivat Turun katedraalikoulun konrehtori Anders Pryss (1702–1761), Turun akatemian teologian professori, tuomiorovasti Samuel Pryss (1705–1779) ja Turun akatemian lainopin professori Olof Pryss (1708–1785).

Lähteet
-------

1. ↑  Kotivuori, Yrjö: Anders Pryss. *Ylioppilasmatrikkeli 1640–1852*. Helsingin yliopiston verkkojulkaisu 2005. Luettu 6.2.2015.


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Suomi (KANTO)
* Ruotsi

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Ylioppilasmatrikkeli 1640–1852

 |

 |
**iRacing** on iRacing.com Motorsport Simulationsin kehittämä ja julkaisema ajosimulaatiopeli. Peli on julkaistu vuonna 2008 Windowsille. 

Peliä julkaistaan tilauspohjaisena palveluna (Software as a Service). Pelaaja asetetaan tasonsa mukaiseen ryhmään (iRating-luokitus) kilpailussa muita pelaajia vastaan.
Radat ja autot maksavat ovat maksullisia.

Pelissä on yhteensä 74 laserskannattua rataa, joista yhdeksän on ilmaisia. Ilmaisista radoista neljä on ovaalin muotoisia ja kolme on tieratoja. Autoja on yhteensä 49, joista kahdeksan on ilmaisia.

iRacingin ympärille on rakennettu monipuolinen sivusto, jonka ympärillä koko homma toimii, statistiikkaa omasta ja muiden kuskien toiminnasta voi tarkkailla. Kisoja ja harjoituksia järjestetään jatkuvasti. iRacing on rakennettu valmiiksi paketiksi*selvennä*, jossa on mm. ranking systeemit ja törmäilyistä rangaistaan automaattisesti.

Lähteet
-------

1. ↑  Jordan Brown: iRacing.com Racing Simulator *caranddriver.com*.  9.12.2008. Viitattu 12.12.2021. (englanniksi)
2. ↑  Michael Passingham: Best PC sim racing games 2015 - Project CARS and more *expertreviews.co.uk*.  22.5.2015. Viitattu 12.12.2021. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Verkkosivut (englanniksi)

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.   
Alkuperäinen artikkeli: en:iRacing.com
**Persis Khambatta** (2. lokakuuta 1948 – 18. syyskuuta 1998) oli intialainen näyttelijä ja malli.

Mallin ura
----------

Vuonna 1965 Khambatta valittiin Miss Intiaksi hänen ollessaan 17-vuotias. Samana vuonna hän edusti maataan Miss Universum -kilpailussa. Tuon vuoden kilpailun voitti thaimaalainen Apasra Hongsakula. 

Khambatta esiintyi vuoden 1965 jälkeen muutamissa mainoksissa, muun muassa Revlonin mainoksissa.

Ura Bollywoodissa
-----------------

Vuosina 1965–1974 näyttelijän ura ei auennut, koska intialaisten mielestä hän muistutti liikaa länsimaista naista. 

Khambatta palasi Intiaan 1985 ja näytteli elokuvassa *Shingora*.

Näyttelijänä Hollywoodissa
--------------------------

Vuonna 1975 Khambatta sai pienen roolin elokuvasta *The Wilby Conspiracy*. Vuonna 1979 hän esiintyi ensimmäisessä *Star Trek* -elokuvassa, josta hänet muistetaan parhaiten. Hänen roolihahmonsa oli luutnantti Ilia. Tämän jälkeen hän näytteli elokuvissa *Nighthawks* (1981) ja *Megaforce* (1982). 

Yhden Bollywood-elokuvan jälkeen hän palasi takaisin Yhdysvaltoihin ja näytteli useita rooleja *Mike Hammerin* ja *MacGyverin* kaltaisissa tv-sarjoissa. Hänen viimeinen televisioroolinsa oli sarjassa *Teräsmieheni*.

Muuta
-----

Vuonna 1979 Khambatta oli ensimmäisenä intialaisena näyttelijänä ehdolla yhdysvaltalaisen elokuvapalkinnon voittajaksi. Palkinto oli Saturn, ja rooli oli elokuvasta *Star Trek: The Motion Picture*. Vuonna 1997 hän kirjoitti ja julkaisi "kahvipöytäkirjan", jonka englanninkielinen nimi on *Pride of India*. Kirjan kirjoittajina toimivat useat Miss Intia -kilpailun voittajat, ja kirjan myynnistä saadut tuotot menivät Missionaries of Charity -järjestölle. 

Vuonna 1998 Persis Khambatta vietiin sairaalaan Etelä-Mumbaissa, hän valitti rintakipuja. Muutaman päivän kuluttua hän kuoli sydänkohtaukseen. Khambatta oli kuollessaan vasta 49-vuotias.

Lähteet
-------

* (Arkistoitu – Internet Archive)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Persis Khambatta** Wikimedia Commonsissa

* Persis Khambatta Internet Movie Databasessa. (englanniksi)

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Espanja
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Yhdysvallat

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Deutsche Synchronkartei
* Elonet

 |
|  |
| Muut | 
* SNAC
* IdRef

 |

 |
**William Räisänen** (13. heinäkuuta 1885 Pielavesi – 10. marraskuuta 1935 Uusikirkko) oli suomalainen näyttelijä.

Räisänen aloitti näyttelijänä Elli Tompurin Salome-kietueella syksyllä 1906, oli mukana Kaarlo Braxénin kiertueella ja liittyi sitten näyttelijäksi Tampereen teatteriin syksyllä 1907. Räisänen oli Tampereen teatterissa seitsemän vuoden ajan vuoteen 1914 saakka, siirtyi sieltä kahdeksi vuodeksi Kansan Näyttämölle ja oli 1916–1917 Hilma Rantasen Uudessa teatterissa. Hän palasi sitten Tampereen teatteriin ja siirtyi sieltä 1923 takaisin Kansan Näyttämölle. Vuonna 1928 Räisänen perusti oman kiertueen Teatteri William Räisäsen, joka kiersi esiintymässä maaseudulla. Räisäsen tunnettuja teatterirooleja olivat muun muassa Simeon Seitsemässä veljeksessä ja Topias Nummisuutareissa.

Elokuvarooleja
--------------

* Pirteä ja kadonnut kori 1914, Karhu-Jussi
* Pohjalaisia 1925, siltavouti
* Kajastus 1930, kenraali Aleksei Kuropatkin
* Tukkipojan morsian 1931, Eetun toveri
* Herrat täysihoidossa 1933, herra Hermostunut
* Minä ja ministeri 1934, ulkoministeriön virkamies

Lähteet
-------

1. ↑  EloNet : William Räisänen
2. ↑  Kuolleita: Näyttelijä William Räisänen.  *Helsingin Sanomat*, 23.11.1935, nro 317, s. 2. Kansalliskirjasto. Viitattu 14.04.2021.
3. ↑  William Räisänen 20 vuotta näyttelijänä, Helsingin Sanomat, 20.02.1927, nro 50, s. 11, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
4. ↑  William Räisänen 15 vuotta näyttelijänä, Aamulehti, 12.10.1921, nro 235, s. 4, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
5. ↑  Teatteri William Räisänen, Häme, 11.10.1928, nro 117, s. 2, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt Muokkaa Wikidatassa | 
* Elonet

 |

 |
**Aleksandra Žvirblytė** (s. 31. heinäkuuta 1966) on liettualainen pianisti.

Žvirblytė piti 14-vuotiaana ensimmäisen täysimittaisen sooloresitaalinsa. Hän opiskeli Liettuan musiikki- ja teatteriakatemiassa ja Moskovan konservatoriossa. Hänen opettajiaan olivat Mihail Pletnev, Lev Vlasenko, Nikolai Suk ja Olga Šteinbergaitė. Žvirblytė saavutti kilpailumenestystä eri maissa. Hän on esiintynyt Liettuassa, Tanskassa, Ruotsissa, Ranskassa, Suomessa, Espanjassa, Puolassa, Saksassa, Ukrainassa, Sveitsissä, Yhdysvalloissa, Venäjällä, Ukrainassa, Latviassa, Virossa, Valko-Venäjällä, Bulgariassa ja Kazakstanissa. Kapellimestareita, joiden johdolla Žvirblytė on soittanut, ovat olleet Saulius Sondeckis, Gintaras Rinkevičius, Juozas Domarkas, Robertas Šervenikas, Mindaugas Piečaitis, Alvydas Šulčys, Pavel Berman ja Oliver Weder. Žvirblytėn muiden musiikillisten yhteistyökumppaneiden joukossa ovat olleet Inesa Linaburgytė, Algirdas Budrys, Dalia Stulgytė-Richter, Algirdas Verbauskas, Pavelas Giunteris, Veronika Vitaitė ja Oleg Molokojedov. Žvirblytė on kantaesittänyt monia liettualaisteoksia.

Žvirblytė on opettanut Liettuan musiikki- ja teatteriakatemiassa sekä Kansallisessa M. K. Čiurlionis -taidekoulussa ja pitänyt mestarikursseja eri maissa. Hän on istunut tuomariston jäsenenä kansainvälisissä kilpailuissa, kuten Pohjoismaisessa pianokilpailussa Ruotsissa. Žvirblytė perusti Palangassa ja Vilnassa järjestettävän kansainvälisen M. K. Čiurlionis -musiikkifestivaalin.

Lähteet
-------

1. ↑  Aleksandra Žvirblytė Lietuvos muzikų sąjunga
2. 1 2  Aleksandra Žvirblytė Vivace Vilnius


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa | 
* Europeana

 |

 |
Tuomas Ruuska
**Tuomas Ruuska** (s. 23. helmikuuta 1981) on suomalainen lentopalloilija, joka pelaa tällä hetkellä Kuutoset Volleyn riveissä, Lentopallon 1-sarjassa. Lentopallourallaan hän on pelannut myös kuusi kautta SM-liigassa.

Ura
---

Tuomas Ruuska aloitti lentopallouransa syntymäkaupungissaan Teuvalla. Hiljalleen alkoi hahmottua Ruuskan lahjakkuus ja nuorten maajoukkuevalmentajat kiinnostuivat nuoresta lentopalloilijan alusta. 16-vuotiaana nuorukaisena Ruuska lähti opiskelemaan ja harjoittelemaan valtakunnan parhaiden poikalentopalloilijoiden kanssa Varalan Urheilukioon, Tampereelle. 

### SM-liiga

Varalasta tie vei lopulta SM-liigaan, Muuramen Lentopallon riveihin. Ensimmäisen liigaottelunsa Ruuska pelasi kaudella 2002, 21-vuotiaana nuorukaisena. Muuramen Lentopallossa hän nousi nopeasti seuran runkopelaajaksi. Kaudella 2007 Ruuska oli isossa roolissa yhdessä liigan parhaimmaksi lentopalloilijaksi valitun Pekka Kortteisen kanssa, kun joukkue eteni historian ensimmäisen kerran pudotuspeleihin. 

Kauden 2007 jälkeen hän vaihtoi maisemaa Muuramesta takaisin Etelä-Pohjanmaalle, ja alkoi pelata liigajoukkue Vaasan Kiistossa. Kiistossa hän oli joukkueen tärkein lenkki läpi kauden. Pahoissa talousvaikeuksissa taistellut Kiisto menetti monia pelaajiaan kauden aikana, mutta Ruuska pysyi seurassa vaikka palkanmaksu hänelle takkusi paljon. Ruuska oli Kiiston paras pistemies koko kaudella.

### Jymy kutsuu

Kaudeksi 2008-09 Ruuska siirtyi Nurmon Jymyn riveihin Lentopallon 1-sarjaan.  Jymyläispaidassa hän on löysi kadoksissa olleen peli-ilonsa ja nousi uudelle tasolle urallaan. Hänet palkittiin muun muassa kentän parhaana peräti kuudessa ottelussa peräkkäin alkukauden aikana. Nurmolaisten kanssa Ruuska eteni aina ykkössarjassa puolivälieriin. Pohjoislohkossa joukkue oli neljäs.

### Kuutosten riveihin

Kaudella 2009-10 Tuomas Ruuska pelaa fuusioseurassa nimeltä Kuutoset Volley. Siihen kuuluu myös hänen edelliskauden seuransa Nurmon Jymy, jolta Kuutoset peri sarjapaikan kaudelle 2009-10.

Muuta
-----

Ruuska on kotoisin Etelä-Pohjanmaalta, Teuvalta ja asuu tällä hetkellä Jalasjärvellä. Hän on koulutukseltaan insinööri, ja toimiikin Kurikassa, Ruukki Engineeringillä töissä aina kun pelikentiltä hän ehtii. 192-senttinen ja 27-vuotias Ruuska on pelipaikaltaan yleispelaaja, jonka tehtävänä on nostaa pallot tarkasti passarille ja samalla kantaa iso vastuu laitahyökkäyksistä.

Henkilötiedot
-------------

* Syntymäaika: 23. helmikuuta 1981

* Pituus: 192cm

* Ulottuvuus: 340cm

* Pelirooli: yleispelaaja

* Ammatti: insinööri

* SM-kausia: 6. kautta

* SM-liigaottelut: 148. kappaletta

* 1. SM-liigaottelu: 6. syyskuuta 2002

Joukkueet
---------

* 2002-2003 Muuramen Lentopallo

* 2003-2004 Muuramen Lentopallo

* 2004-2005 Muuramen Lentopallo

* 2005-2006 Muuramen Lentopallo

* 2006-2007 Muuramen Lentopallo

* 2007-2008 Vaasan Kiisto

* 2008-2009 Nurmon Jymy

Lähteet
-------

1. ↑  Ruuska Jymyn riveihin *Lentopalloliitto*. Viitattu 14.7.2008.
2. ↑   Ruuska löysi peli-ilonsa Nurmon Jymyn paidassa, Ilkka 2008

Aiheesta muualla
----------------

* Nurmon Jymy (Arkistoitu – Internet Archive)
Xujiahuin puistossa (徐家汇公园) oleva kyltti, jossa teksti on sekä Hanzi-merkeillä että pistekirjoituksena.
**Mandariinikiinan pistekirjoitus** on sokeille ja heikkonäköisille tarkoitettu kirjoitusjärjestelmä, jota käytetään Manner-Kiinassa. Se perustuu sekä brailleen, että pinyiniin, joka on Manner-Kiinan virallinen latinisointijärjestelmä.

Kirjoittaminen
--------------

Kiinan pistekirjoituksessa kirjoitetaan äänteitä merkitysten sijasta. Sitä luetaan vasemmalta oikealle, kuten suomea. Standardimuotoiset konsonantit alukkeissa ja vokaalit lopukkeissa ovat kansainvälise standardi-braillen mukaisia, mutta lisäksi se käyttää venäjän kielen braillesta lainaamaansa ⠟ -merkkiä kuvastamaan *ch, sh* ja *zh* äänteitä. Lisäksi käytössä on Bopomofosta otettuja merkkejä.

Kiinan kielen 不 (bù) pistekirjoituksella|  | Aluke | Lopuke | Tooni | Tyhjää sanojen välissä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| **Pistekirjoitus** |  |  |  |  |
| **Pinyin** | B | u | ` (neljäs tooni) |  |

Jokainen tavu koostuu kolmesta pistekirjoitusmerkistä: ensin on alkuäänne eli aluke, sitten äänteen loppu eli lopuke ja kolmas merkki kertoo toonin, joskin kolmatta merkkiä ei usein käytetä. Sanojen välissä on tyhjä tila suomen kielen tavoin. Kun sekaannuksen vaaraa ei ole, jotkin alukkeet kirjoitetaan samalla tavoin (esimerkiksi g ja j tai h ja x)

Merkit
------

### Alukkeet mandariinikiinan pistekirjoituksessa

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pinyin | b | p | m | f | d | t | n | l | g/j | k/q | h/x | zh | ch | sh | r | z | c | s |
| Braille |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| Bopomofo | ㄅ | ㄆ | ㄇ | ㄈ | ㄉ | ㄊ | ㄋ | ㄌ | ㄍㄐ | ㄎㄑ | ㄏㄒ | ㄓ | ㄔ | ㄕ | ㄖ | ㄗ | ㄘ | ㄙ |
|

### Lopukkeet mandariinikiinan pistekirjoituksessa

*lisätään myöhemmin*

### Toonit mandariinikiinan pistekirjoituksessa

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tooni | 1 | 2 | 3 | 4 | neutraali |
| Pinyin | ¯ | ´ | ˇ | ` | *(ei mitään)* |
| **Zhuyin** | *(ei mitään)* | ˊ | ˇ | ˋ | ˙ |
| Braille |  |  |  |  | *(ei mitään)* |

Lähteet
-------

1. ↑  Pinyin: based on sound principles *the Guardian*.  21.2.2008. Viitattu 7.12.2020. (englanniksi)
2. 1 2 3 4 5  Braille for Chinese *omniglot.com*. Viitattu 7.12.2020.

Aiheesta muualla
----------------

* Kiinan pistekirjoitusjärjestelmän braille-merkit
Sami Juvonen
**Sami Juvonen** (s. 19. marraskuuta 1966) on suomalainen lentopalloilija, joka lopetti uransa kauteen 2009–2010. Hän pelasi pääsarjassa kaikkiaan 685 ottelua.

Pääsarjaura
-----------

Juvosen pääsarjaura alkoi kaudella 1988–1989 Varkauden Tarmossa ja palkintokaappiin napsahti heti SM-kulta. Hänet valittiin tulokaskaudellaan SM-liigan parhaimmaksi tulokkaaksi. Varkaudessa vierähti yhteensä viisi kautta; neljä Tarmossa ja yksi Paterissa ja mitalisaldo karttui kullan lisäksi kahdella hopealla. Tampereen Isku-Volleyn riveihin Juvonen siirtyi ensimmäistä kertaa kaudeksi 1993–1994 ja viihtyi viisi kautta uudessa seurassa voittaen kaksi hopeaa ja kaksi pronssia. 

Kaudet 1998–1999 ja 1999–2000 Juvonen pelasi ulkomailla Saksan Bundesliigassa Friedricshafenissa ja voitti molemmilla kausilla maan mestaruudet. Saksan ulkomaan visiittiä seurasi kolme kautta Isku-Volleyssa, suomalaispassarin mitalitilastoon kirjattiin kulta 2001–2002 ja hopea 2002–2003. Kolmannen Juvosen kotimaan "viisivuotiskauden" täydensi kaksi vuotta Vammalan Lentopallon riveissä.

Kuudennelletoista SM-liigakaudelleen 2005–2006 Juvonen palasi jälleen Isku-Volleyhin ja johdatti joukkueensa keväällä kultajuhliin. Kaudella 2008–2009 hän esiintyi Valkeakosken Isku-Veikkojen riveissä pelaten uransa viimeisen kokonaisen kauden. Juvonen nähtiin vielä kaudella 2009–2010 Isku-Volleyn riveissä muutaman kerran, mutta joukkueen vakiokokoonpanoon hän ei kuulunut.

Isku-Volley nosti Sami Juvosen paidan Pyynikin palloiluhallin kattoon joulukuussa 2012 kunnianosoituksena hänelle.

Ulkomaat
--------

Sami Juvonen pelasi ulkomaalaisvuosinaan Saksassa ammattilaisena huippujoukkue Friedrichshafenissa. Hän voitti joukkueen mukana Saksan liigan, Saksan cupin, sekä sijoittui Euroopan mestareiden liigassa kolmanneksi kaudella 1999. Kaudella 2000 Juvonen jatkoi huippuotteitaan saksalaisjoukkueessaan voittamalla jälleen Saksan liigan, lisäksi Juvonen hankki palkintokaappiinsa Lentopallon Mestareiden liigan hopean. Friedrichshafen joutui myöntämään Sisley Trevison paremmakseen finaalissa lukemin 3–1.

Maajoukkue
----------

Juvonen pelasi 1989–2003 välisenä aikana 150 miesten maajoukkueen A-maaottelua.

Juvonen pelasi Suomen maajoukkueessa EM-kotikisat 1993 ja Hollannin EM-kisat vuonna 1997. Myös MM- ja olympiakarsintoja hänellä on takanaan lukuisia.

Juvonen tunnettiin kentällä myös kovana piiskurina, joka ärähti, jos muut pelaajat lepsuilevat. Pelaajat olivat sitä mieltä, että Juvosesta teki niin hyvän pelaajan se, että "hänellä oli ääretön rohkeus ja itsevarmuus pelata omalla tyylillään – sekä into ja halu voittaa".

Saavutuksia
-----------

**Henkilökohtaiset:**

* SM-liigan paras pelaaja 2001
* SM-liigan all stars -passari 2001

**Ulkomailla:**

* Mestareiden liigan hopea 2000
* Mestareiden liiga pronssia 1999
* Saksan liigan voitto 1999, 2000
* Saksan cupin voitto 1999

**Suomessa:**

* 3 Suomenmestaruutta
* 6 SM-hopeaa
* 1 SM-pronssi
* 2 Suomen Cupin voittoa

Lähteet
-------

1. ↑  Miesten SM-ottelut ennen kautta 2015-2016 (pdf) Mestaruusliiga. Viitattu 17.7.2018.
2. ↑
3. ↑
4. ↑  Isku-Volley
5. ↑  Miesten A-maaottelutilasto (pdf)  1.5.2016. Suomen Lentopalloliitto. Viitattu 17.7.2018.
**Samantha "Sami Jo" Bridges** (o.s. **Small**; s. 25. maaliskuuta 1976 Winnipeg, Manitoba, Kanada) on kanadalainen 1990-, 2000- ja 2010-luvuilla pelannut jääkiekkoilija, jonka pelipaikka on ollut maalivahti. Hän pelasi Kanadan naisten jääkiekkomaajoukkueessa neljät maailmanmestaruuskilpailut, joista kaikissa hänen joukkueensa saavutti kultaa. Hänet valittiin MM-kilpailuissa turnauksen parhaaksi maalivahdiksi 1999 ja 2000, tähdistökentälliseen 1999. Hän myös pelasi MM-kilpailut 2000 parhaalla torjuntaprosentilla ja 2001 parhaalla päästettyjen maalien keskiarvolla.

Small pelasi myös olympialaisten naisten jääkiekkoturnauksessa kolmesti saavuttaen hopeaa vuonna 1998 Naganossa ja kultaa 2002 Salt Lake Cityssä sekä 2006 Torinossa. Small tosin pelasi vuoden 1998 olympialaisissa vain yhden ottelun eikä esiintynyt Salt Lake Cityssä tai Torinossa kertaakaan kentällä.

Bridges asuu Winnipegissä, Kanadassa. Hän on mennyt naimisiin kelkkajääkiekon olympiavoittaja Billy Bridgesin kanssa.

Lähteet
-------

1. 1 2  Sami Jo Small *Elite Prospects*. Everysport Media Group AB.  (englanniksi)
2. 1 2 3  Sami Jo Small *Team Canada*. Viitattu 16.4.2020. (englanniksi)
3. ↑  Sami Jo Small Bio, Stats and Results *Sport-Reference.com*.  Arkistoitu 18.4.2020. Viitattu 16.4.2020. (englanniksi)
4. ↑  Billy Bridges, Sami Jo Small: A match made in hockey heaven *The Guardian*.  30.9.2017. Viitattu 16.4.2020. (englanniksi)
Thomas William Rolleston: Milin poikien saapuminen. Kuvitusta teokseen Myths and legends – the Celtic race, 1910.
**Milesialaiset** eli **Milin pojat** ovat Irlannin mytologiassa kansa, joka ajoi jumalten heimon Tuatha Dé Danannin maan alle. Milesialaisten katsotaan olevan Irlannin kelttiläisen väestön esi-isiä, ja tarinoissa korostetaan, että heillä oli saapuessaan muinainen oikeus saareen. Milesialaiset löivät Tuatha Dé Danannin, ja sen jälkeen kansat sopivat jakavansa Irlannin kahtia: maanpäällinen osa kuului milesialaisille, maanalainen Tuatha Dé Danannille. Irlannin keskiaikaisten historioitsijoiden mukaan jumalat ajettiin vanhoihin hautakumpuihin, joissa heidän piti siitä lähtien elää. Hautakumpujen nimitys oli *side* tai *sidhe*, joka lausutaan *shee*, ja tätä sanaa on käytetty tuonpuoleisesta maailmasta irlantilaisissa taruissa. Siten esimerkiksi banshee tarkoittaa "hautakummun naista".

Katso myös
----------

* Aes Sidhe

Lähteet
-------

* Green, Miranda J. : Dictionary of Celtic Myth and Legend. Thames & Hudson 1997. ISBN 0-500-27975-6

### Viitteet

1. 1 2  Milesians *Britannica Academic, Encyclopædia Britannica*. Encyclopædia Britannica Inc. Viitattu 21.9.2018. (englanniksi)
2. 1 2  Green 1997, s. 216
**K-51** oli Neuvostoliiton laivaston K-luokan sukellusvene toisessa maailmansodassa

Valmistus
---------

*Pääartikkeli: K-luokka (sukellusvene, Neuvostoliitto)*
Alus tilattiin Leningradista Ordžikidzen telakalta, missä köli laskettiin 26. helmikuuta 1938 telakkanumerolla 454. Se laskettiin vesille 30. heinäkuuta 1939 ja otettiin palvelukseen 17. marraskuuta 1943.

Palvelus
--------

Saksan hyökätessä Neuvostoliittoon kesällä 1941 alus oli keskeneräinen. Syyskuun alussa Leningradin saarron alkaessa se liitettiin kaupungin puolustukseen. Joulukuussa alus oli kuitenkin edelleen keskeneräinen. Se varustettiin silti toimimaan kevääseen 1942 Itämeren eteläosissa, missä meri ei ollut jäässä. Alus lähti 18. joulukuuta Kronstadtista, mutta vaurioitui 23. joulukuuta Lavansaaren lähistöllä jäälauttoihin. Se joutui palaamaan Kronstadtiin jo joulukuun lopulla.

Työt saatettiin loppuun 1942–43 telakalla, mutta akkupula viivästytti valmistumista. Alus otettiin palvelukseen 17. marraskuuta 1943 Itämeren laivaston sukellusveneprikaatin 1. divisioonassa päällikkönään 3. luokan kapteeni V. A. Dorzdov. Alus lähti marraskuussa 1944 ensimmäiselle sotaretkelleen Pommerinlahdelle, missä se upotti 24. marraskuuta tykkitulella rahtialus *Hansan* (493 t) ja joulukuussa myös toisen aluksen. Se palasi tukikohtaansa joulukuun puolivälissä. Alus lähti 20. tammikuuta 1945 toiselle sotaretkelleen Pommerinlahdelle. Se upotti 28. tammikuuta Rugenwalden edustalla torpedolla kuljetusalus *Viborgin* (2 028 t). Alus palasi tukikohtaansa 21. helmikuuta.

Lähteet
-------

* Gardiner. Robert (toim.): *Conway's All the World's Fighting Ships 1922-1946*. Lontoo, Englanti: Conway Maritime Press, 1987. ISBN 0-85177-146-7. (englanniksi)
* Bagnasco, Erminio: *Submarines of World War Two*. Lontoo, Englanti: Arms and Armour Press, 1977. ISBN 0-85368-331-X. (englanniksi)
* Polmar, Norman & Noot, Jurrien: *Submarines of the Russian and Soviet navies, 1718-1990*. Annapolis: Naval Institute Press, 1991. ISBN 0-87021-570-1. (englanniksi)
* Twardowski, Marek: Katyusha - Soviet Submarine Cruisers.  *Warship 1989*, 1989, XIII. vsk, s. 106-125.  Conway Maritime Press. ISBN 0-85177-530-6.   (englanniksi)

### Viitteet

1. ↑  Polmar & Noot 1991 s. 264-265
2. ↑  Twardowski 1989 s. 117
3. 1 2  Twardowski 1989 s. 124

K-luokan sukellusveneet

|  |  |
| --- | --- |
| XIV sarja | *K-1* - *K-2* - *K-3* - *K-21* - *K-22* - *K-23* - *K-24* - *K-51* - *K-52* - *K-53* - *K-54* - *K-55* - *K-56* -*K-57* - *K-58* -*K-60* - *K-77* - *K-78* |

|  |
| --- |
| Edeltäjä: Stalinets-luokka – Seuraaja: Projekti 613 |
**Miletupolis** (m.kreik. Μιλητούπολις, *Milētūpolis* tai *Miletoupolis*, myös Μιλητόπολις, *Milētopolis*) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (*polis*) Myysiassa Vähässä-Aasiassa nykyisen Turkin alueella. Se sijaitsi lähellä nykyistä Bursan maakunnan Karacabeyn kaupunkia.

Maantiede
---------

Miletupolis sijaitsi Myysian pohjoisosassa lähellä Makestos (nyk. Simav) ja Rhyndakos (nyk. Mustafakemalpaşa) -jokien yhtymäkohtaa länteen kaupungista nimensä saaneesta Miletopolitis eli Apolloniatis (nyk. Ulubat Gölü) -järvestä. Järven rannalla Miletupoliista itään sijaitsi Miletuteikhoksen kaupunki. Miletupoliista länteen sijaitsi puolestaan Daskyleion.

Historia
--------

Miletupoliin kaupungin arvellaan nimen perusteella olleen Joonian Miletoksen siirtokunta. Sen perustamisajaksi arvellaan arkaaisen kauden 600- tai 500-luku eaa. Joissakin kaupungin lyömissä rahoissa olevan kirjoituksen perusteella kaupungin perustajan nimi saattoi olla myös Miletos, ja hän olisi ollut kotoisin Miletoksesta. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymiä *Milētopolitēs* (Μιλητοπολίτης).

Muutoin Miletupoliin historiasta ei tiedetä juuri mitään. Kaupunki on luetteloitu nykytutkimuksessa polikseksi eli itsenäiseksi kaupunkivaltioksi sillä perusteella, että monet seikat tukevat tällaista tulkintaa, vaikka sitä ei suoraan kutsutakaan polikseksi missään antiikin aikaisessa lähteessä. Eräs peruste on se, että kaupunki löi omaa pronssirahaa 300-luvulta eaa. lähtien. Samalla vuosisadalla Miletuteikhoksen kaupunki oletettavasti kuului Miletupoliin alaisuuteen.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5 6  Hansen, Mogens Herman & Nielsen, Thomas Heine: "750 Miletoupolis", *An Inventory of Archaic and Classical Poleis*. An Investigation Conducted by The Copenhagen Polis Centre for the Danish National Research Foundation. Oxford: Oxford University Press, 2004. ISBN 0-19-814099-1.
2. 1 2 3  Smith, William: "Miletopolis", *Dictionary of Greek and Roman Geography*. Boston: Little, Brown and Company, 1854. Teoksen verkkoversio.
3. ↑  Miletopolis *Pleiades*. Viitattu 1.11.2022.
4. ↑  Miletopolis (Mysia) 8 Karacabey - Μιλητούπολις *ToposText*. Viitattu 1.11.2022.
5. 1 2  "52 C4 Miletopolis", *Barrington Atlas of the Greek and Roman World*. Princeton University Press, 2000. ISBN 978-0691031699.
6. ↑  Strabon: *Geografika* XII s. 575, XIV s. 681; Stefanos Byzantionlainen: *Ethnika*, Μιλητόπολις; Plinius vanhempi: *Naturalis historia* 5.32, 5.40.
7. ↑  Hansen, Mogens Herman: Index of characteristics that indicate polis status of 541 communities not explicitly called polis in Archaic and/or Classical sources Copenhagen Polis Centre.  Arkistoitu 24.7.2011. Viitattu 2.11.2010.
Tilavat vetolaatikot ovat yhä suositumpia keittiökalusteiden alaosina ovella varustettujen alakaappien sijasta.
**Vetolaatikko** on säilytyskalusteissa käytettävä suorakulmainen, ylhäältä avoin säilytyslaatikko, joka voidaan vetää kalusteesta kohtisuoraan ulos jotta sen sisältöön päästään käsiksi. Vetolaatikoita käytetään yleensä useita päällekkäin muun muassa lipastoissa ja yöpöydissä, keittiön pöytäkaapeissa ja toimistopöytien, kirjahyllyjen ym. kalusteiden osana olevissa laatikostoissa.

Vetolaatikot valmistetaan yleensä samasta materiaalista kuin niitä ympäröivä kaluste. Perinteisiä vetolaatikoiden materiaaleja ovat massivipuu ja vaneri, muita voivat olla pelti ja muovi.

Koska vetolaatikot ovat valtaosan ajasta näkymättömissä kalusteen sisällä, perinteiset puulaatikot on yleensä viimeistelty vain etulevynsä ja sisäpintojen osalta. Puisten vetolaatikoiden kulmat ovat vanhoissa laatukalusteissa silti usein tehty lohenpyrstöliitoksin tai muuten huolellisesti kestävyyttä ajatellen.

Puisten vetolaatikoiden liukumekanismina on usein vain yksinkertaiset puulistat kalusteen rungossa, joita pitkin laatikko liukuu auki. Jos laatikko takeltelee, liukupintoja voidaan hangata kynttilällä tai muulla parafiinivahalla. Vetolaatikoiden liukumisen ja käytettävyyden nimissä on keksitty monia parannuksia, kuten pysäytinmekanismit, jotka estävät vetolaatikon putoamisen kiskoilta jos sitä vedetään liian pitkälle. Nykyaikaisissa keittiökaapistoissa ja muissa kalusteissa vetolaatikot liukuvat kevyesti ja sulkeutuvat pehmeästi ja äänettömästi erilaisten metallista tai muovista tehtyjen laakerointien ja muiden liukumekanismien avulla.

Avaaminen ja sulkeminen
-----------------------

Vetolaatikoiden avaamista helpottamaan kunkin laatikon etulevyyn asennetaan tai työstetään jonkinlainen vedin, josta sormet saavat otteen. Se voi olla etulevystä esiin työntyvä nuppi, lenkki tai kahva tai etulevyyn työstetty reikä, ura tai muu syvennys. Vetolaatikon sulkeminen tapahtuu etulevystä tai vetimestä työntämällä.

Etenkin toimisto- ja arkistolaatikostoissa on usein lukkomekanismi, jossa yhdellä avaimen käännöllä voi lukita tai avata kaikki laatikot yhtä aikaa.

Sisusteet
---------

Vetolaatikoiden tavaroiden pitämiseksi järjestyksessä laatikoiden sisään voidaan rakentaa väliseiniä tai asetella vierekkäin erilaisia rasioita. Erilaisia laatikonjakajia on saatavana myös valmiina.

Vetolaatikoiden sijoittaminen
-----------------------------

Tavallisia läpinäkymättömiä vetolaatikoita voidaan sijoittaa kalusteisiin ja muihin rakenteisiin suunnilleen ihmisen olkapään korkeudelle asti, sillä sitä ylempänä sijaitsevien laatikoiden sisältöä ei voi nähdä kurkottelematta. Vain läpinäkyviä ja keveitä vetolaatikoita, kuten ritiläkoreja, voi rajoitetusti käyttää silmien tasoa korkeammalla niin, että ne nostetaan alas kiskoiltaan käytön ajaksi.

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.   
Alkuperäinen artikkeli: en:Drawer (furniture)
**Argumentum ex silentio** eli hiljaisuuteen vetoaminen on argumentti, jossa henkilö esittää väitteen, ja mikäli sitä ei kumota, väite on tosi. Päättely on argumentointivirhe, jossa väitteen todistamisen taakka on virheellisesti siirretty kuulijalle. Kaava menee seuraavasti: 

1. Henkilö X esittää väitteen A.
2. Kukaan ei vastaa henkilön X argumentaatioon.
3. Siis väite A on tosi.

Argumenttia kuvaa sanonta "Vaikeneminen on myöntymisen merkki".

Historiatieteessä
-----------------

Historiatieteessä *argumentum ex silentio* tarkoittaa väitettä, että jotain asiaa ei ole tapahtunut, jos siitä ei ole aikalaislähteitä. Esimerkiksi Patricia Crone katsoo, että Mekka ei ollut pyhiinvaelluskohde eikä kauppateiden risteys 500-luvulla, koska mikään 500-luvun lähde ei mainitse Mekkaa. Samalla perusteella on epäilty Muhammedin historiallisuutta. Historiatieteessä *argumentum ex silentio* on normaalisti käytetty periaate, mutta sisältää virheen mahdollisuuden, sillä etenkin merkitykseltään vähäisistä asioista jää harvoin aikalaistodisteita.

Katso myös
----------

* Oikeus vaieta

Lähteet
-------

1. ↑  Patricia Crone: *Meccan Trade and the Rise of Islam.*, s. 136–137. Gorgias Press, 2004.
**Argumentum ad logicam** on argumentaatiovirhe, joka merkitsee premissivirhepäätelmää; se tunnetaan myös nimellä "argumentointi virhepäätelmään vedoten". Sen yleinen kaava on:

1. A: sta seuraa P
2. A on argumentointivirhe
3. Siispä P on epätosi

X: *Kaikki kissat ovat eläimiä. Misse on eläin. Siispä Misse on kissa.*
Y: *Eikä ole! Tuo on non sequitur! Kaikki eläimet eivät ole kissoja! Misse ei missään tapauksessa ole kissa!*
Tässä Y:n vastalause X:n non sequiturista on kyllä totta ja argumenttina validi, mutta siitä kuitenkaan ei seuraa, etteikö Misse voisi olla kissa. Loogisesti tämä tilanne on NOTin käyttöä tilanteessa, jossa operandin pitäisi olla OR. Siispä Y syyllistyy *argumentum ad logicamiin*.

X: *Olen saksalainen, koska puhun saksaa*.
Y: *Mutta myös itävaltalaiset puhuvat saksaa. Tuo on kytkykauppavirhe, saksan puhuminen ja saksalaisuus eivät millään muotoa kulje käsi kädessä, joten et ole saksalainen!*
Tässäkin oikea vastaus olisi et *välttämättä* ole saksalainen. Loogisesti tässä tilanteessa käytetään NOT AND tilanteessa, jossa operandin pitäisi olla OR.

Tästä argumentointivirheestä on olemassa myös käänteinen muoto:

1. A:n perustelu on P
2. A:sta seuraa Q
3. Siispä P on tosi, kun Q on tosi

*Kun pudotan tämän pallon, enkelit työntävät sitä alaspäin. Niinpä se saa kiihtyvyyden 9,81 metriä sekunnissa toiseen.*
Tässä johtopäätös Q (vapaasti putoava kappale saavuttaa putoamiskiihtyvyyden) on oikea, mutta sen perustelu P (enkelit työntävät sitä alaspäin) on virheellinen.
**Milica Nikolić** (s. 7. marraskuuta 1994 on serbialainen judoka. Hän on kilpaillut alle 48 kilogramman painoluokassa vuodesta 2010 lähtien.

Nikolić sijoittui nuorten MM-kilpailuissa viidenneksi 2014. Hän voitti alle 23-vuotiaiden Euroopan-mestaruuden 2015 ja 2016. Hän sijoittui vuonna 2017 Varsovan EM-kilpailuissa seitsemänneksi ja Budapestin MM-kilpailuissa viidenneksi. Hän saavutti 2018 pronssia Tel Avivin EM-kilpailuissa ja hopeaa Tarragonan Välimeren kilpailuissa. Minskin Euroopan kisoissa 2019 hän oli viides. Vuodelle 2021 siirretyissä Tokion olympialaisissa hän sijoittui jaetulle yhdeksännelle sijalle

Nikolić sijoittui Sofian EM.kilpailuissa 2022 viidenneksi. Hän saavutti samana vuonna hopeaa Oranin Välimeren kilpailuissa. Hän sijoittui seitsemänneksi MM-kilpailuissa Taškentissa 2022 ja Dohassa 2023.

Nikolić on voittanut kaksi IJF World Tourin kilpailua, sijoittunut seitsemän kertaa toiseksi ja 13 kertaa kolmanneksi. Maailmancupeissa / Continental Open -kilpailuissa hän on ollut kaksi kertaa toinen ja kahdesti myös kolmas. Hän on voittanut aikuisten sarjassa viisi Serbian-mestaruutta.

Lähteet
-------

1. 1 2  Milica Nikolić *Olympedia*.  (englanniksi)
2. 1 2 3 4  Milica Nikolic *judoinside.com*. Viitattu 13.5.2023. (englanniksi)
Vielä keräämätöntä suolankukkaa veden pinnalla.
**Suolankukka** (ransk. *fleur de sel*, port. *flor de sal*) on kiteinen, hiutalemainen, kivennäisaineita sisältävä, tavallista ruokasuolaa hienojakoisempi valmiin ruoan maustamiseen käytettävä merisuola. Sitä ei ole keräämisen jälkeen pesty, eikä se sisällä lisäaineita.*lähde?*

Valmistus
---------

Hienoimpana suolankukkana pidetään Etelä-Bretagnessa, Ranskassa sijaitsevassa Guérandessa tuotettua *Fleur de sel de Guérandea*.*kenen mukaan?* Muita tunnettuja tuotantopaikkoja on muun muassa Camarguessa Rhônen alueella, Algarvessa Portugalissa, Kanadan länsirannikolla ja Espanjassa.

Sitä syntyy niin kutsuttujen *œillet-*altaiden pinnalle meren, auringon ja tuulen vaikutuksesta iltapäivisin, jolloin haihtuminen on voimakkainta. Suolankukka koostuu valkoisista kiteistä, jotka muodostuvat altaiden pinnalle. Tuuli kuljettaa pieniä kiteitä, ja ne kerääntyvät ohueksi kerrokseksi altaan nurkkaan, *Fleur de sel de Guérande*n tapauksessa altaan keskelle. Suolankukka kerätään käsin veden pinnalta haravaa muistuttavalla puisella työvälineellä nimeltä *lousse*, *Fleur de sel de Guérande*n tapauksessa *las*-työvälineellä. Tarkkuutta vaativa keruu on perinteisesti ollut naisten työtä. Suola kuivataan auringossa, muuta käsittelyä ei tarvita. Hidas, käsityötä vaativa keräystapa selittää osin tuotteen suhteellisen kalliin hinnan.

Koostumus ja käyttö
-------------------

Suolankukka on hienojakoisempaa kuin tavallinen ruokasuola. Sitä arvostetaan ulkonäön ja maun lisäksi mikroskooppisen *dunaliella salina* -levän aiheuttaman orvokkimaisen tuoksun takia. Levän sisältämät karotenoidit antavat suolankukalle toisinaan myös kauniin vaaleanpunertavan sävyn. Suolankukka sisältää muun merisuolan tavoin natriumkloridin lisäksi magnesiumia, kalsiumia, kaliumia ja muita kivennäisaineita.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Neuvoston asetus (EY) N:o 510/2006 (Päivitetty linkki)
2. ↑  Kielikampus: Jean-Michel Kalmbach 24.1.2013

Aiheesta muualla
----------------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Suolankukka**.
* 

Yrtit ja mausteet

|  |  |
| --- | --- |
| Yrtit | 
* Basilika
* Iisoppi
* Kamomillasaunio
* Korianteri
* Lakritsikasvi
* Liperi (lipstikka)
* Meirami
* Mintut
* Mäkimeirami (oregano)
* Persilja
* Rakuuna
* Rosmariini
* Ruohosipuli
* Sitruunamelissa
* Tilli
* Timjami
* Valkosipuli

 |
| Muut maustekasvit | 

|  |  |
| --- | --- |
| Hedelmät: | 
* Chili
* Maustepippuri
* Paprika
* Pippuri
* Roseepippuri
* Tähtianis
* Vanilja

 |
| Siemenet: | 
* Kardemumma
* Kumina
* Maustefenkoli
* Roomankumina (juustokumina/jeera)
* Seesami

 |
| Juuret ja maavarsi: | 
* Inkivääri
* Maustekurkuma
* Maustekrassi (wasabi)
* Piparjuuri
* Sokeri

 |
|  Kuori: | 
* Ceyloninkaneli
* Kassiakaneli

 |
|  Muut kasvinosat: | 
* Kapris
* Katajanmarja
* Neilikka
* Sahrami

 |

 |
| Epäorgaaniset mausteet | 
* Suola
* Suolankukka

 |
| Maustesekoitukset | 
* Aromisuola
* Curry
* Fines herbes
* Garam masala
* Sitruunapippuri
* Vaniljasokeri
* Vanilliinisokeri

 |
**Isidore Geoffroy Saint-Hilaire** (16. joulukuuta 1805 Pariisi-10. marraskuuta 1861) oli ranskalainen eläintieteilijä, joka otti käyttöön termin etologia.

Hänen isänsä oli Étienne Geoffroy Saint-Hilaire. Nuoruudessaan hän osoitti huomattavia matemaattisia kykyjä ja lähti opiskelemaan luonnonhistoriaa ja lääketiedettä. Vuodesta 1824 hän toimi isänsä assistenttina, ja sitten vuosina 1832–1837 julkaisi merkittävän teratologisen teoksen *Histoire générale et particulière des anomalies de l’organisation chez l’homme et les animaux*.

Vuosina 1829–1832 Geoffroy Saint-Hilaire opetti ornitologiaa, eläintiedettä ja teratologiaa eri oppilaitoksissa. 1833 hänet äänestettiin Ranskan tiedeakatemian jäseneksi. Vuonna 1837 hän pääsi isänsä sijaiseksi Pariisin yliopiston luonnontieteiden tiedekuntaan ja 1838 hänet lähetettiin Bordeaux'hon organisoimaan vastaavanlainen tiedekunta. Isänsä vetäydyttyä virasta hänestä tehtiin Pariisin luonnonhistorian museon professori 1841. Sittemmin hänestä tuli yliopistojen päätarkastaja (1844) ja Pariisin yliopiston eläintieteen professori (1850). Vuonna 1854 hän perusti *Société impériale zoologique d'acclimatation* -seuran (nykyisin *Société nationale de protection de la nature*, Ranskan luonnonsuojelun seura).

Teoksia:
--------

* *Histoire générale et particulière des anomalies de l’organisation chez l’homme et les animaux* (1832-1837)
* *Essais de zoologie générale* (1841)
* *La Vie d'Étienne Geoffroy Saint-Hilaire* (1847)
* *Acclimatation et domestication des animaux utiles* (1849)
* *Lettres sur les substances alimentaires et particulièrement sur la viande de cheval* (1856)
* *Histoire naturelle générale des règnes organiques, 1-3* (1854-1862)

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Espanja
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Italia
* Israel
* Belgia
* Yhdysvallat
* Tšekki
* Australia
* Kreikka
* Alankomaat
* Puola
* Vatikaani

 |
|  |
| Tieteilijät | 
* CiNii

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Deutsche Biographie
* Trove

 |
|  |
| Muut | 
* SNAC
* IdRef

 |

 |
**Roturisteytyskoira** on kahden tai useamman koirarodun harkitusta yhdistämisestä syntynyt jälkeläinen. Roturisteytyskoira on siis kirjaimellisesti sekarotuinen koira. Yleensä sekarotuisuudella kuitenkin viitataan koiraan, jonka taustaa ei tunneta tai siinä on sattumanvaraisesti monia rotuja, kun taas roturisteytyskoira on aina harkitun koiranjalostuksen tulos.

Terveys
-------

Hyvin suunniteltu roturisteytys tuottaa jälkeläisille monimuotoisen geeniperimän. Geneettinen monimuotoisuus puolestaan on yhteydessä yksilön terveyteen ja elinvoimaan. Ilmiötä kutsutaan heteroosiksi. Parhaimmillaan roturisteytyskoira on siis terveempi kuin puhdasrotuinen koira, jonka geeniperimä on usein suppea. 

Jos roturisteytyskoira kuitenkin syntyy yhdistelmästä, jonka molemmat rodut kärsivät samoista sairauksista, ne ilmenevät suurella todennäköisyydellä myös roturisteytyskoirassa. Huonosti valittu roturisteytysyhdistelmä ei siis lisää terveyttä.

Rekisteröinti
-------------

Suomessa roturisteytyskoirat rekisteröidään Suomen Kennelliiton ER-rekisteriin. Koirien roduksi merkitään aina se, johon roturisteytyksen kautta haetaan parannusta. Myös roturisteytyskoirien jälkeläiset, mikäli toinen niiden vanhemmista on puhdasrotuinen, merkitään vielä kahden sukupolven ajan ER-rekisteriin. Roturisteytykseen tarvitaan aina Suomen Kennelliiton lupa.

Katso myös
----------

* Risteyttäminen

Lähteet
-------

1. ↑  Mäki, Katariina: Vain monimuotoinen koirarotu selviää *katariinamaki.com*.  Arkistoitu 25.11.2015. Viitattu 25.11.2015.
2. ↑  Anderson, Heidi: DNA-testaus on tehokkain keino sairauksien hallintaan, mutta perinnöllisiä sairauksia vastaan taisteleminen edellyttää huolellisuutta monimuotoisuuden säilyttämiseksi *mydogdna.com*.  17.8.2015. MyDogDNA.  Arkistoitu 25.11.2015. Viitattu 25.11.2015.
3. ↑  Ohjeistus roturisteytysten käytännön toteutukseen ja seurantaan *kennelliitto.fi*.  26.11.2013. Suomen Kennelliitto.  Arkistoitu 26.11.2015. Viitattu 25.11.2015.

Aiheesta muualla
----------------

* Artikkeli kromfohrländereiden roturisteytysprojektista
Wikibooks 
Wikikirjastossa on aihe: **Waren puolustus**. 

*Tässä artikkelissa käytetään algebrallista merkintätapaa kuvailemaan shakkisiirtoja.*

**Waren puolustus** on shakkiavaus, jota kuvaavat siirrot

1.e4 a5
Avaus on nimetty yhdysvaltalaisen Preston Waren mukaan. Ware käytti avausta yhdessätoista dokumentoidussa turnauspelissä. Hän voitti neljä peliä ja hävisi seitsemän. Avauksen toinen nimi on **Corn Stalk** tai **Corn Stalk -puolustus**.

Mustan siirto ei auta kehityksessä eikä ota keskustaa haltuun, minkä takia avaus ei ole suosittu, eikä sitä näe huipputasolla. Siirto onkin yksi harvinaisimmista vastauksista valkean aloitussiirtoon.

Waren puolustus luokitellaan ECO-koodistolla koodille B00.

Katso myös
----------

* Luettelo shakkiavauksista
* Luettelo gambiiteista

Lähteet
-------

* Dunnington, Angus (2000), Winning Unorthodox Openings, Everyman Chess, ISBN 978-1857442854
* Eric Schiller (1998). Unorthodox Chess Openings. Cardoza. ISBN 0-940685-73-6. s. 471
* Eric Schiller (2002). Unorthodox Chess Openings, Second Edition, Cardoza. ISBN 1-58042-072-9. s. 504
* ECO codes (englanniksi)

### Viitteet

1. ↑  COE

Aiheesta muualla
----------------

* Preston Waren pelejä avauksellaan