recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Heinolan kirkonkylän siunauskappeli** on vuonna 1956 valmistunut kirkkorakennus Heinolassa noin kuusi kilometriä pohjoiseen Heinolan keskustasta. Kappelin vieressä on Uudeksi hautausmaaksi kutsuttu hautausmaa ja kappelin eteläpuolella sijaitsevat Heinolan kirkonkylän liikuntahalli ja ala-aste.

Arkkitehtuuri
-------------

Kappeli on suoraviivainen harjakattoinen rakennus. Pohjoispäädyssä sijaitsee kappelin pääsisäänkäynti. Itä- ja länsisivuilla on molemmilla kolme ikkunaa. Eteläpuolella sijaitsee sisäänkäynti kappelin alakertaan, jossa sijaitsevat vainajien säilytystilat. Kappeli on kivirakenteinen, sinne mahtuu noin 50 saattajaa ja se on pinta-alaltaan 132 neliömetriä.

Kappelin historiaa
------------------

Siunauskappelin rakentamista alettiin suunnitella vuonna 1954. Kuitenkin lopullinen päätös sen rakentamisesta tehtiin 15. marraskuuta 1955. Tähän pitkään suunnitteluvaiheeseen vaikutti mm. Heinolan maaseurakunnan varojen vähäisyys, eri rakennemateriaalien valinta ja Mikkelin tuomiokapitulin puuttuminen asiaan. Kappelin on suunnitellut arkkitehti Martti Riihelä.

Tarkka rakennustöiden aloitusajankohta ei ole tiedossa, mutta ne aloitettiin urakkasopimuksen mukaan viimeistään 2. toukokuuta 1956. Harjannostajaisia päästiin viettämään hieman ennen juhannusta 1956 ja kappeli valmistui 19. lokakuuta 1956. Siunauskappelin vihki käyttöön Mikkelin hiippakunnan piispa Martti Simojoki 2. marraskuuta 1956.

Ensimmäiset korjaustyöt kappelissa suoritettiin 1970-luvun alkupuolella. Sinne asennettiin uusi lämmityslaite, ja kappeli maalattiin sisäpuolelta, koska vanha öljylämmityslaite oli noennut kappelin sisätiloja. Uuden maalauksen oli suunnitellut taiteilija Viena Mertsalmi. Samalla vuosikymmenellä kappelin alakertaan asennettiin myös kylmälaitteet.

Pienempiä korjaustöitä siunauskappelilla suoritettiin seuraavilla vuosikymmenillä mm. arkkunosturin uusiminen. Suuremmat korjaustyöt aloitettiin syksyllä 2009. Kappeliin ei ollut sen rakennusvaiheessa rakennettu vesijohtoja, joten se liitettiin vesijohtoverkkoon. Myös kappelin viemäröinti uusittiin. Sen lisäksi kappeliin rakennettiin nykyaikainen inva-WC ja seurakunnan työntekijöille taukotila kappelin alakertaan. Vanhat arkkujen jalustat purettiin pois, ja niiden tilalle asennettiin uudet kylmälaitteet. Myös kappelin valaistus on uusittu vastaamaan nykyajan vaatimuksia.

Lähteet
-------

* Heinolan maaseurakunta: Kirkkohallintokunnan pöytäkirjat 1952–1978.
* Heinolan maaseurakunta: Taloudellisen jaoston pöytäkirjat 1978–1997.
* Heinolan seurakuntayhtymä: Taloudellisen jaoston pöytäkirjat 1997–2009

Aiheesta muualla
----------------

* http://www.heinolanseurakunta.fi (Arkistoitu – Internet Archive)
**Judgment Day (2000)** oli showpaini pay-per-view (PPV) tapahtuma, minkä järjesti World Wrestling Federation (WWF). Se pidettiin 21. toukokuuta, 2000 Freedom Hall:ssa Louisvillessä, Kentuckyssä. Tapahtuma oli 2. jokavuotinen Judgment Day tapahtuma. Paikanpäällä katsojia oli yli 16,000.

Päätapahtuma matsina nähtiin The Rockin ja Triple H:n välinen Iron Man matsi WWE Mestaruudesta, missä Shawn Michaels toimi spesiaali tuomarina. Triple H voitti Rockin ja hänet julistettiin neljän kertaiseksi WWF Mestariksi.

Taustaa
-------

Triple H voitti neljännen kerran WWF Mestaruuden.
Illan päätapahtuma matsi oli Iron Man matsi entisen WWF Mestarin Triple H:n ja nykyisen vyön kantajan The Rockin välillä. 

WrestleManiassa Vince McMahon petti The Rockin ja auttoi Triple H:n säilyttämään mestaruuden. Heidän feudi jatkui Backlashiin, missä The Rock voitti WWF Mestaruuden neljännen kerran uransa aikana, Stone Cold Steve Austinin avulla. Seuraavassa RAW'ssa vaati otella The Rockia vastaan 60 minuutin Iron Man matsissa World Wrestling Federation Mestaruudesta. Otteluun osallistui myös Shawn Michaels, vaikkakin spesiaali tuomarina.

Ottelut ja tulokset
-------------------

| **#** | **Tulokset** | **Stipulaatiot** | **Aika** |
| --- | --- | --- | --- |
|
| 1 | Too Cool (Scotty 2 Hotty, Grand Master Sexay ja Rikishi) voitti Team ECK:n (Kurt Angle, Edge ja Christian) | 6 miehen tag team matsi | 09:46 |
| 2 | Eddie Guerrero (c) (Chynan kanssa) voitti Perry Saturnin ja Dean Malenkon | Triple threat matsi WWF European Mestaruudesta | 07:57 |
| 3 | Shane McMahon voitti The Big Show'n | Falls Count Anywhere matsi | 07:12 |
| 4 | Chris Benoit (c) voitti Chris Jerichon | Submission matsi WWF Intercontinental Mestaruudesta | 13:27 |
| 5 | D-Generation X (Road Dogg ja X-Pac) voitti The Dudley Boyzit (Bubba Ray ja D-Von) | Double Tables matsi | 10:55 |
| 6 | Triple H voitti The Rockin (c) | Iron Man matsi WWF Mestaruudesta, missä Shawn Michaels oli spesiaali tuomarina | 60:00 |

Judgment Day kronologia
-----------------------

* Edellinen: Judgment Day: In Your House
* Seuraava: Judgment Day (2001)

Katso myös
----------

* WWE Judgment Day
* Luettelo WWE pay-per-view tapahtumista

Lähteet
-------

* Viralliset sivut (Arkistoitu – Internet Archive)
**Hon Chio "Charles" Leong** (kiin.: 梁瀚昭; Jyutping: *Loeng4 Hon6-ciu1*; 12. syyskuuta 2001 Zhuhai, Kiina) on macaolainen autourheilija. Hän on Macaon Grand Prix voittaja vuosilta 2020 ja 2021.

Ura
---

Leong aloitti kilpauransa vuonna 2016, jolloin hän ajoi Formula Masters China ja Kiinan Formula 4 -sarjoissa. Vuonna 2017 Leong ajoi täyden kauden Kiinan F4 -sarjassa saavuttaen 11 voittoa, kolme paalupaikkaa ja 14 palkintosijoitusta voittaen sarjan mestaruuden. Samana vuonna hän voitti myös Aasian Formula Renault -sarjan mestaruuden. 

Vuonna 2018 Leong kilpaili F3 Asian Championship -sarjassa saavuttaen kauden aikana kuusi palkintosijoitusta sijoittuen sarjapisteissä neljänneksi. Samana vuonna hän ajoi kolme kilpailua Euroopan Formula 3 mestaruussarjassa. Vuonna 2019 Leong jatkoi F3 Asian Championship -sarjassa keräten 20 pistettä. Hän ajoi kaksi kilpailua FIA Formula 3 Championship -sarjassa saavuttamatta pisteitä.

Vuodesta 2020 Leong on ajanut Kiinan F4 -sarjassa lähinnä vierailevana kuljettajana eikä näin ollen ollut oikeutettu keräämään sarjasta pisteitä.

Lähteet
-------


* Hon Chio Leong Driver Databasessa
**Barbara Jill Walters** (25. syyskuuta 1929 Boston, Massachusetts – 30. joulukuuta 2022 New York, New York) oli yhdysvaltalainen toimittaja. Hänet tunnettiin televisio-ohjelmista *Today* ja *The View*. Walters oli myös ensimmäinen naispuolinen iltauutisten ankkuri.

Varhainen elämä
---------------

Waltersin Englannista kotoisin ollut isä toimi tuottajana Broadwaylla. Waltersilla oli kaksi sisarusta, vanhempi veli ja nuorempi sisar. Hänen veljensä kuitenkin kuoli keuhkokuumeeseen kolme vuotta Waltersin syntymän jälkeen. Vaikka perhe oli etniseltä alkuperältään juutalainen, Waltersia ei kasvatettu uskonnollisesti hänen isänsä ateistisuuden takia.

Ura
---

Vuonna 1961 Walters sai työtä NBC-kanavan aamuohjelmasta *The Today Show*, jolle hän teki tutkimustyötä ja kirjoitti juttuja. Vuoden kuluttua hän alkoi kehittää, kirjoittaa ja editoida itse raporttejaan ja haastattelujaan. Vuonna 1974 Waltersista tuli *The Today Show:*n ensimmäinen naispuolinen juontaja. Vuonna 1976 hän siirtyi ABC:n iltauutisten ankkuriksi. Vuonna 1979 hän siirtyi ABC:n uutismakasiiniin *20/20*. Hän lähti sarjasta 2004. Hän juonsi luomaansa *The View* -keskusteluohjelmaa vuosina 1997–2014.

Walters sai tähden Hollywood Walk of Famelle kesäkuussa 2007.

Lähteet
-------

1. ↑  Dagan, Carmel: Barbara Walters, Pioneering Journalist and Queen of Celebrity Interviews, Dies at 93 *Variety*. Los Angeles:  Penske Media Corporation. Viitattu 31.12.2022. (englanniksi)
2. ↑  Hollywood Star for TV’s Walters *BBC News*.  15.6.2007. Lontoo:  British Broadcasting Corporation. Viitattu 15.6.2007. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Barbara Walters** Wikimedia Commonsissa

* Barbara Walters Internet Movie Databasessa. (englanniksi)

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Saksa
* Israel
* Yhdysvallat
* Australia
* Korea
* Alankomaat
* Puola

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Trove

 |
|  |
| Muut | 
* NARA
* SNAC

 |

 |
Olsonin nimi on muiden 9/11-terroritekojen uhrien tapaan kaiverrettu National September 11 Memorial & Museumiin New Yorkissa.
**Barbara Kay Olson** (o.s. **Bracher**, 27. joulukuuta 1955 – 11. syyskuuta 2001) oli yhdysvaltalainen juristi ja konservatiivinen televisiojuontaja, joka toimi poliittisena kommentaattorina muun muassa Fox News- ja CNN-kanavilla. Hän oli naimisissa lakimies Theodore Olsonin kanssa.

Olson kuoli syyskuun 11. päivän terroritekojen yhteydessä American Airlinesin lento 77:n törmättyä Pentagoniin. Lennolla ollut Olson oli matkalla Kaliforniaan Bill Maherin *Politically Incorrect* -ohjelmalle.

Lähteet
-------

1. ↑  Lewis, Neil A. (13.9.2001). "Barbara Olson, 45, Advocate And Conservative Commentator". *The New York Times*.
2. ↑  Final chapter *The Guardian*.  2.11.2001.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Barbara Olson** Wikimedia Commonsissa

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Yhdysvallat

 |

 |
**Kunnallispiiri** on yksi tapa järjestää paikallishallinto. Sen merkitys vaihtelee maittain.

Liettua
-------

Maassa on 60 kunnallispiiriä, joilla on yhteinen vaaleilla valittu kunnanvaltuusto. Kunnallispiirien muodostamat useiden hajallaan olevien kaupunkien ja muiden paikallishallinnon alueiden ovat suurehkoja, joka käsittäviä yksiköitä, jotka kykenevät järjestämään omassa keskuudessaan paikallishallinnon palvelut.

Erona Suomeen on sen, että Suomessa ei useiden kuntien lähinnä Euroopan unioni kehitysprojekteja varten muodostamat seutukunnat vastaa samaa, vaan Suomessa on täysi kuntaitsehallinto, jossa kunnat vapaaehtoisesti kuntayhtymissä tuottavat kalleimmat ja keskitetyimmät kunnallishallinnon palvelukset, kuten ammattikorkeakoulut ja keskussairaalat.

Venäjä
------

*Pääartikkeli: Paikallishallinto (Venäjä)*

Kunnallispiirien määrä| Vuosi | Asukasluku |
| --- | --- |
| 2011 | 1 824 1. tammikuuta |
| 2010 | 1 829 1. tammikuuta |
| 2005 | 1 817 15. lokakuuta |

Kunnallispiiri, (ven. муниципальный район, munitsipialnyj raion) on vuoden 2003 lailla vuodesta 2006 perustettu entisiä neuvostoliittolaisia maalaismaisia kuntia yhdistävä pieni paikallishallinnon yksikkö, jota vastaa kaupunkimaisissa paikoissa kaupunkipiiri (ven. городской округ, gorodskoi okrug) jonka tarkoituksena on ollut yhdistää hallinnollisesti liian pieniksi katsottuja paikallishallinnon yksiköitä aikaisempaa suuremmiksi kuntayksiköiksi.

Lähteet
-------

1. ↑   (Arkistoitu – Internet Archive)
2. ↑
3. ↑
**Homoploutia** (yhdistelmä sanoista m.kreik. homo, *ihminen* ja m.kreik. ploutia, *vauraus*) on eriarvoisuutta tutkivan taloustieteilija Branko Milanovićin kehittämä käsite, jolla tarkoitetaan työssäkäyviä hyvätuloisia ihmisiä, joilla on sekä suuret pääomatulot että korkea palkka.

Homoploutian synty
------------------

Ei tiedetä vielä keitä kaikkia homoploutia-luokkaan kuuluu ja miten he ovat pääomansa keränneet.

Milanovićin mukaan pääomatulojen ja hyvien palkkojen keskityminen samoille ihmisille on nykyään globaali ihmiö. Vauraiden ihmisten sijoitukset tuottavat enemmän rahaa kuin keskiluokan, jonka omistus painottuu asuntosijoituksiin. Miljonääreille on myös tarjolla parempaa sijoitusneuvontaa ja laadukkaampaa tietoa.

Homoploutia-luokkaan kuuluvat vanhemmat panostavat lastensa koulutukseen. Tutkimuksen mukaan monissa maissa panostukset koulutukseen tulee aloittaa jo varhaislapsuudessa, jotta lapsella on mahdollisuus päästä hyviin kouluihin ja arvostettuun yliopistoon. Monesti hyvätuloiset työpaikat jaetaan parhaiten kouluttautuneille, joka vahvistaa ilmiötä edelleen. Jotkin homoploutiaan kuuluvat vanhemmat jopa toivovat lukukausimaksujen kasvua, jotta heidän lapsillaan olisi paremmat mahdollisuudet päästä opiskelemaan huippuyliopistoon.

Monesti homoploutiaan kuuluvat ihmiset pariutuvat keskenään. Parin valinta samasta taloudellisesta luokasta on nykyään hyväosaisille kolme kertaa yleisempää kuin 1970-luvulla. Tämän kaltainen parinmuodostus vahvistaa heidän taloudellista asemaansa.

Ilmiö Suomessa
--------------

Vaikka Suomessa ja Pohjoismaissa tasataan tuloeroja progressiivisella verotuksella, kerääntyy hyvätuloisille ihmisille suuret eläkkeet. Eläkkeet ovat Milanovićin mukaan viivästettyä palkkatuloa. Kun työeläkkeet otettiin huomioon, on Suomi kansainvälisessä eriarvoisuusvertailussa yksi eriarvoisimmista maista. Suomessa hyvätuloiset elävät muita pidempään. Milanovićin mukaan Suomi on nykyään siksi luokkayhteiskunta.

Ilmiö maailmalla
----------------

Yonotan Bermanin ja Branko Milanovićin tutkimusten mukaan homoploutia-ilmiö on aiheuttanut viidenneksen Yhdysvaltojen eriarvoisuuden kasvusta vuodesta 1985 lähtien. Maan vaurain kymmenys omistaa 93 prosenttia osakkeista.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5 6 7  Tuloerot | Huippututkija löysi ilmiön, joka lisää eriarvoisuutta koko maailmassa – uusi maailmaa hallitseva joukko kantaa nimeä homoploutia *Helsingin Sanomat*.  26.4.2021. Viitattu 29.4.2021.
2. ↑  Leading Economist Branko Milanovic traces back to ‘homoploutia’ as a major cause of increasing income inequality *University of Helsinki*.  23.3.2021. Viitattu 29.4.2021. (englanniksi)
Jakov Livšits
**Jakov Abramovitš Livšits** (1896 Mozyr, Gomelin maakunta – 1. helmikuuta 1937 Moskova) oli neuvostoliittolainen poliitikko, joka toimi vuosina 1935–1936 Neuvostoliiton apulaisrautatieministerinä. Stalinin vainojen aikana hänet tuomittiin kuolemaan ja teloitettiin.

Elämänvaiheet
-------------

Livšits syntyi vuonna 1896 Mozirin kaupungissa, Gomelin maakunnassa nykyisellä Valko-Venäjällä. Hän oli juutalainen. Livšits työskenteli sorvarina vuodesta 1912 ja kuului 1913–1915 sosialistivallankumoukselliseen puolueeseen. Maaliskuussa 1917 hän liittyi bolševikkipuolueeseen ja hänet valittiin sotilaiden ja työläisten neuvostoon. Hän oli mukana Venäjän sisällissodassa (1918–1922) bolševikkien puolella. Vuosina 1935–1936 hän toimi Neuvostoliiton vararautatieministerinä.

Livšits pidätettiin 16. marraskuuta 1936 syytettynä trotskilaisuudesta. Hän oli yksi syytetyistä toisessa Moskovan oikeudenkäynnissä tammikuussa 1937. Kaikki syytetyt, Livšits mukaan luettuna, tuomittiin kuolemaan 29. tammikuuta 1937. Tuomio pantiin täytäntöön 1. helmikuuta.

Kirjailija Isaak Babel, joka tunsi Livšitsin, suhtautui tuomioon epätoivoisena:

> »Minulle yritettiin vakuttaa, että Livšits halusi tähän maahan kapitalismin palauttamista! Ei ole ollut tsaarin aikaisessa Venäjässä tätä ahdingollisempaa tilannetta, kuin juutalais-työläisen tilanne. Juuri tällainen Jaakob Livšits oli, ja tsaarin vastaisen kapinan aikana häntä piti pidellä voimalla aloillaan, jotta hän ei tappaisi tuosta noin vain tsaarin kannattajia. Sellainen oli hänen viha heitä kohtaan. Ja nyt minulle yritetään vakuuttaa, että hän yritti tsaarin aikaisen kapitalismin palauttamista. Hirviömäistä!» 
> 
> 

Toisaalta Stalin yhdessä puheistaan yritti vakuuttaa Livšitsin olevan syyllinen: "*Livšits oli työläinen, vähätietoinen työläinen, mutta paljastui vakoojaksi...*"

Myös Livšitsin perhe tuomittiin. Hänen vaimonsa Maria Troitskaja ja sisarensa Hinja Livšits olivat vuosina 1937–1945 vankilassa. Tyttäret Galina Troitskaja (1922–2001) ja Marina Troitskaja (s. 1931) lähetettiin lastenkotiin 1937 ja annettiin isoäitinsä huostaan 1938.

Livšits on haudattu Donskojen hautausmaalle Moskovaan.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa | 
* Encyclopedia of Modern Ukraine

 |

 |

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.   
Alkuperäinen artikkeli: ru:Лившиц, Яков Абрамович
**Krokträsket** on Ruotsissa Norrbottenissa Bodenin kunnassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Rånejoen vesistöön.

Maantietoa
----------

Krokträsket on 1,7 kilometriä pitkä, 1,1 kilometriä leveä ja sen pinta-ala on 77 hehtaaria eli 0,77 neliökilometriä. Sen rantaviiva on mutkitteleva ja sillä on niemiä ja lahtia. Pisin lahdista on Slumppen, jonka lahdenuuta voisi pitää 70 metriä leveämä salmena. Lahtena se olisi 1,2 kilometriä pitkä, mutta silläkin on salmi Slumpsundet jonka leveys on 40 metriä leveä. Järven itäpuolella sijaitsee erikoinen niemi, jolla on leveä pää mutta kapea, alle 10 metriä leveä, kannas. Järven ainoa saari sijaitsee järven länsipäässä. Se on 130 metriä pitkä ja 80 metriä leveä. Järvelle tulee lähesiestä Övertsbynistä tie ja siitä haarautuu itäpuolelle toinen tie. Järvi on kuitenkin autio.

Luontoarvoja
------------

Valuma-alueen maaperän yleisimmät maalajit ovat moreeni (60,8 %), turve (9,7 %) ja kallio (2,5 %). Muut alueet ovat erilaisia vesistöjä.

Vesistösuhteet
--------------

Krokträsket kuuluu Rånejoen vesistössä (päävesistötunnus 7) Rånejoki pääuoman lähialueeseen. Sen laskuoja Krokträskbäcken laskee Rånejoen läpivirtausjärven Överstbyträsketin Avan-lahteen. Sen 1,7 kilometriä pitkällä laskuojalla on pudotusta 27 metriä. Krokträsket on lasku-uomansa lähdejärvi ja sen valuma-alueen pinta-ala on 2,83 km². Siihen ei tule ympäristöstä puroja. Järven luusuassa sen keskivirtaaman arvioidaan olevan 0,012 m³/s. Rånejoki laskee Perämereen Råneåssa Luulajassa.

Lähteitä
--------

### Huomautuksia

1. 1 2  Järven virtaamana luusuassa on käytetty vesistöviranomaisten vuosina 1981–2010 julkaisemien kuukausittain laskettujen keskivirtaamien keskiarvoa.

### Viitteet

1. 1 2 3 4  Svenskt Vattenarkiv - Vattenytor (SVAR 2012) suora linkki SVAR\_2012\_2 (ZIP)), SMHI, 2016, viitattu 4.1.2021 (ruotsiksi)
2. 1 2 3 4 5  Krokträsket *Lantmäteriet*. Gävle:  Lantmäteriet. Viitattu 4.1.2021. (ruotsiksi)
3. 1 2 3 4  Krokträsket (SE734602-176870) *Vatteninformationssystem*. Tukholma, Ruotsi:  Länsstyrelsen. Viitattu 4.1.2021. (ruotsiksi)
4. 1 2  Rånejoki (SE732092-179483) *Vatteninformationssystem*. Tukholma, Ruotsi:  Länsstyrelsen. Viitattu 4.1.2021. (ruotsiksi)
5. ↑  Thoms-Hjärpe, Christina: Län och huvudavrinningsområden i Sverige (PDF),Faktablad nr 10, 2002, SMHI, viitattu 4.1.2021 (ruotsiksi)
6. ↑  Om flödesstatistik för Sveriges vattendrag (Excel-tiedostoon, selitykset), 13.11.2009, viitattu, 460-506, 4.1.2021 (ruotsiksi)
Karhumäki Karhu 48B Suomen Ilmailumuseossa
**Karhumäki Karhu 48B** on Veljekset Karhumäki Oy:n 1940-luvulla suunnittelema ja rakentama ylätasoinen yksimoottorinen kiinteällä laskutelineellä varustettu nelipaikkainen matkailukone jonka prototyyppi OH-VKL *"Tavi"* valmistui Karhumäen lentokonetehtaalta Kuoreveden Hallissa vuonna 1948. Tähän prototyyppiin asennettiin vuonna 1951 uusi siipi lento-ominaisuuksien parantamiseksi ja se sai samalla mallinimekseen *48B*. Konetta käytettiin sekä maa- että vesikoneena. Konetyypistä rakennettiin kaksi yksilöä OH-VKK *"Nalle"* ja OH-VKL *"Tavi"*.

Karhumäki aloitti vuodenvaihteessa 1946–1947 uuden matkailukoneen suunnittelut koska yhtiön tehtaalta olivat ilmavoimien tilaukset vähentyneet sodan jälkeen. Koneesta valmistui kaksi prototyyppiä joista OH-VKK "Nalle"-koneen ensilento tapahtui 20. heinäkuuta 1948 ja toinenkin kone OH-VKL "Tavi" valmistui samana vuonna. Koneille ei kuitenkaan löytynyt kysyntää koska sodan jälkeen oli tarjolla runsaasti Yhdysvalloissa valmistettuha ylijäämäkoneita. OH-VKL myytiin ja se sai tunnuksekseen OH-KUA. 

OH-VKL *"Tavi"* on esillä Suomen Ilmailumuseossa. Se on entisöity 1988.

Tekniset tiedot
---------------

Lähteenä *Jane's All The World's Aircraft 1955–56*

### Yleiset ominaisuudet

* Miehistö: 1
* Matkustajia: 3
* Pituus: 7,85 m (maakoneversio)
* Kärkiväli: 11,54 m
* Siipipinta-ala: 17,31 m²
* Maksimipaino: 1 310 kg
* Moottorina ilmajäähdytteinen, 6-sylinterinen, 190 hv AAvco Lycoming O-435A-mäntämoottori.

### Suoritusarvot

* Suurin nopeus: 229 km/h
* Lentonopeus: 186 km/h
* Lakikorkeus: 4 800 m
* Toimintasäde: 700 km

Lähteet
-------

1. 1 2  Suomen Ilmailumuseo : Karhumäki Karhu 48B
2. ↑  Suomen Ilmailumuseo : Karhumäki Karhu 48B kuvaus
3. ↑  Lentävät lautaset, taidelautassarja : Karhumäki Karhu 48, Lions Club Kuorevesi

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.   
Alkuperäinen artikkeli: en:Karhumäki Karhu 48B
**Jakobiittikapina** (1715–1716) pyrki nostamaan valtaan James Stuartin pääasiassa skotlantilaisten jakobiittien tuella. 

Kapinaa valmisteli Britannian maaperällä John Erskine, Marin jaarli. Erskine oli vannonut uskollisuutta Yrjö I:lle ja noussut ulkoministeriksi, mutta hänen stuartilaiset sympatiansa paljastuivat, ja hän menetti virkansa. Hän palasi Skotlantiin sukunsa maille Braemariin, kutsui klaanien päälliköt metsästysretkelle ja kertoi siirtyneensä avoimesti Stuartien tukijaksi. Skotlantilaiset lähtivät hyvin mukaan, mutta Walesissa ja Devonissa hallitus esti kapinaan yhtymisen, eikä Pohjois-Englannissa saatu toivottua tukea.

Laiva toi James Stuartin Ranskasta Peterheadiin, mutta hänkään ei kyennyt valamaan intoa taistelijoihin. Hän piti vähän aikaa hovia Sconessa Pertshiressä, ja palasi Ranskaan vieden Erskinen mukanaan 4. helmikuuta 1716.

Toinen jakobiittikapina tapahtui vuonna 1745.

Lähteet
-------

1. ↑  The Jacobite Uprising Of 1715 *Scot Wars*.  Arkistoitu 9.5.2014. Viitattu 30.12.2012.
**Lainanhoitokulut** tarkoittavat kaikkia niitä kuluja, joita lainan hoidon eli takaisinmaksun yhteydessä maksetaan. Käytännössä tämä tarkoittaa lainan lyhennyksiä ja korkoa.

Lainanhoitokulut ja asuntolaina
-------------------------------

Lainanhoitokulut voivat muuttua merkittävästi pitkäaikaisen lainan, kuten asuntolainan, takaisinmaksuajan kuluessa.

Suomessa pankit arvioivat asiakkaan maksukykyä varmistumalla siitä, että lainanhoitokulut eivät ole yli 45 prosenttia nettotuloista kuuden prosentin vuosikorolla 25 vuoden laina-ajalla.

Korkokatto
----------

Lainanhoitokulujen liian suuriksi nousemista voi hillitä esimerkiksi korkokatolla, joka varmistaa, että lainan viitekorko ei pääse nousemaan yli ennalta sovitun rajan markkinakorkojen noustessa.

Korkokatto on pankin asiakkailleen myymä tuote, ja tarkoittaa lainaa otettaessa pankin kanssa tehtävää sopimusta siitä, kuinka korkeaksi lainan viitekorko voi korkeintaan nousta sovitun ajanjakson, kuten esimerkiksi 10 tai 15 vuoden aikana. Korkokatto maksetaan joko kertasummana tai korotettuna pankin marginaalikorkona lainasta.

Korkokatolla voidaan viitata myös vakuudettoman kulutusluoton korkokattoon. Nykyinen korkokatto rajoittaa nimelliskoron maksimimäärän 20% vuodessa. Lisäksi lainan muut kuin korkokustannukset eivät saa ylittää 150 euroa vuodessa.

Katso myös
----------

* Taloudellinen liikkumavara
* Julkisen talouden lainanhoitokulut

Lähteet
-------

1. ↑  Lainanhoitokulut *asuntolainalaskuri.fi*. Viitattu 9.3.2019.
2. 1 2 3  Onko korkoennuste uskottava? Kymmenisen vuotta sitten otettu lainan korkokatto tuli kalliiksi, kun korot eivät nousseetkaan *kaleva.fi*. Viitattu 9.3.2019.
3. ↑  Tervetuloa käyttämään Ylen Asunto­konetta! *Yle*.  10.6.2017. Viitattu 26.3.2017.
4. ↑  Muut­to­liik­keen hillitseminen olisi sekä helsin­ki­läisen että kuusamolaisen etu *Koillissanomat*.  13.6.2016. Viitattu 26.3.2017.
5. ↑  Korkokatto - mikä on korkokatto? Lue tästä. *nordsek.com*.  28.8.2022. Viitattu 19.5.2023.

Aiheesta muualla
----------------

* 
* Asuntovelalliset ovat hyötyneet matalasta korkotasosta *Euro ja talous* Suomen pankki 2016
**Eila Marjatta Helander** (s. 23. syyskuuta 1946 Helsinki) on suomalainen filosofian tohtori ja Helsingin yliopiston kirkkososiologian emeritaprofessori.

Helander kirjoitti ylioppilaaksi Kallion yhteiskoulusta vuonna 1965. Hän opiskeli Helsingin yliopistossa ensin teologiksi (TM 1969), valmistui sitten 1980-luvulla filosofian kandidaatiksi ja tohtoriksi (FK 1982, FK 1983, FT 1987). Ennen professuuriaan hän oli Helsingin yliopiston uskontotieteen dosentti vuosina 1988–1997.

Ammatillisella työurallaan Helander toimi ensin Helsingin diakoniaopiston seurakuntasisartyön opettajana (1970–73) ja Suomen Raamattuopiston säätiön lehtorina (1979–83). Hän oli Helsingin yliopiston uskontotieteen viransijaisuutta hoitava lehtori vuosina 1984–1986, tutkija 1987 sekä Suomen Akatemian nuorempi tutkija 1996–97. Helsingin yliopiston kirkkososiologian professuurin hän sai vuonna 1997.

Helander on ollut Suomalaisen Tiedeakatemian jäsen vuodesta 1999 ja Suomen Tiedeseuran jäsen vuodesta 2005.

Helanderin puoliso on Gustav Björkstrand. Heillä on kaksi lasta.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Ellonen, Leena (toim.): *Suomen professorit 1640–2007*, s. 168-169. Helsinki: Professoriliitto, 2008. ISBN 978-952-99281-1-8.
2. 1 2  Jäsenluettelo (pdf)  2.6.2023 (päivitetty). Suomen Tiedeseura. Viitattu 18.6.2023.
3. ↑  Rautio, Pekka: Professori Eila Helander − kirkkososiologi ajankohtaisen tutkimuksen pulssilla *Teologia.fi*.  3.3.2014. Viitattu 18.6.2023.
4. ↑  Arvo Vuorela: Piispojen tilaama laaja selvitys: Kirkon ei tule luopua vihkioikeudesta  6.9.2017 (päivitetty 13.9.2017. yle.fi. Viitattu 11.5.2018.
5. ↑  Varsinaiset jäsenet  päivätty 25.3.2023. Suomalainen Tiedeakatemia. Viitattu 18.6.2023.


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Suomi (KANTO)
* Yhdysvallat
* Alankomaat

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Uppslagsverket Finland

 |

 |
**Laintulkinta** tarkoittaa oikeussäännösten soveltuvuuden ja sisällön tutkimista ratkottaessa jotain yksittäistä oikeudellista kysymystä. Laajasti ymmärrettynä laintulkintaa on kirjoitettujen säädösten lisäksi myös tapaoikeuden soveltuvuusalueen selvittäminen. Niin sanottu varsinainen laintulkinta nojautuu oikeussäännöksen sanamuotoon ja analoginen laintulkinta ulottaa säännöksen soveltuvuuden myös sellaisiin tapauksiin, joihin säännöstä voidaan sen tarkoituksen perusteella soveltaa.

Kirjoitetun säädöksen soveltaja saa käyttää objektiivista*selvennä* tulkintaa, eikä hänen tarvitse pitäytyä lainsäätäjien tarkoitukseen*selvennä*. Laajassa tulkinnassa (lat. *interpretatio lata*) sanamuotojen tulkinta on laveampaa kuin suppeassa tulkinnassa (*interpretatio stricta*)*selvennä*. Suomessa ei laintulkinnassa tarvitse pitäytyä ennakkopäätöksiin, vaikka niillä onkin merkittävä vaikutus oikeuskäytäntöön.

Lakien tulkinnassa tärkeää aineistoa ovat eduskunnan valiokuntien mietinnöt ja hallituksen esityksen perustelut. Myös kohtuus on yksi laintulkinnan näkökohta, oikeudenmukaisuuden ja ennustettavuuden ohella.

Laintulkintaoppi
----------------

Laintulkintaoppi on oikeustieteen ala, joka käsittelee laintulkinnassa tarvittavia näkökohtia. Sellaisia ovat esimerkiksi oikeussäännösten sanojen yleiskielinen merkitys, säännöksen säätämisen syy ja tarkoitus, historialliset perusteet sekä sosiaaliset näkökohdat.

Katso myös
----------

* Lainselitys

Lähteet
-------

* Uusi tietosanakirja, Tietosanakirja oy 1962
* Otavan iso tietosanakirja, Otava 1963
Karl Leister
**Karl Leister** (s. 15. kesäkuuta 1937 Wilhelmshaven) on saksalainen klarinetisti.

Leister sai varhaisimman musiikkikasvatuksen isältään, joka myös oli klarinetisti. Hän opiskeli Hanns Eisler -musiikkiyliopistossa vuosina 1953–1956 ja soitti Komische Oper Berlinin orkesterissa vuosina 1957–1959. Vuonna 1959 Leister pääsi Berliinin filharmonikkojen jäseneksi, jona pysyi vuoteen 1993. Vuonna 1986 hän perusti Berliinin solistit -kamarikokoonpanon. Vuonna 1994 hänestä tuli Hanns Eisler -musiikkiyliopiston professori, jona hän toimi vuoteen 2002.

Leisterin ohjelmistoon on kuulunut teoksia muiden muassa Wolfgang Amadeus Mozartilta, Carl Maria von Weberiltä, Louis Spohrilta, Sergei Prokofjevilta, Paul Hindemithiltä, Felix Mendelssohnilta, Max Regeriltä, Gioacchino Rossinilta, Carl Nielseniltä ja Franz Danzilta. Leister on esiintynyt myös kamarimuusikkona kansainvälisesti useiden johtavien pianistien, jousisoittajien ja laulajien kanssa. Hän on levyttänyt monille levymerkeille, kuten EMI:lle, Deutsche Grammophonille ja BIS:lle.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Karl Leister AllMusic


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Norja
* Espanja
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Israel
* Suomi (KANTO)
* Yhdysvallat
* Japani
* Tšekki
* Alankomaat
* Puola

 |
|  |
| Tieteilijät | 
* CiNii

 |
|  |
| Taiteenala | 
* MusicBrainz

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Deutsche Biographie

 |
|  |
| Muut | 
* Europeana
* IdRef

 |

 |
**Rocktieto** on Jake Nymanin tekemä kolmiosainen tietokirjasarja, jonka kaksi ensimmäistä osaa ilmestyivät vuonna 1979 ja kolmas osa vuonna 1982. Rocktieto on ensimmäinen suomenkielinen aakkosellinen hakuteos ulkomaisesta pop- ja rockmusiikista ABBAsta Zappaan. Kirjassa esitellään tärkeimpien hahmojen henkilötiedot, taiteellinen ura ja mukana on myös diskografiat. Hakusanoista löytyvät lisäksi tärkeimmät levy-yhtiöt, musiikkitermit ja tapahtumat. Tätä kirjasarjaa ennen oli suomeksi ilmestynyt vain pari-kolme popmusiikin 25-vuotista historiaa sivuavaa ja sittemmin vanhentunutta teosta.

Rocktieto 1
-----------

Rocktieto 1 sisältää hakusanat välillä A–E. Se on myös kuudes Soundi-kirja. Kirjan on kustantanut Lehtijussi Oy ja se on painettu ko. kustantamon kirjapainossa Pirkkalassa vuonna 1979 (ISBN 951-9204-00-8). Kannen on suunnitellut J. Auersalo ja takakannen esittelytekstin on tehnyt Pekka Gronow. Jake Nymanin alkusanat on päivätty Helsingissä 10. tammikuuta 1979. Kirjassa on 200 sivua ja 52 kuvaa. Osan diskografiat perustuvat vuoden 1978 marraskuun tilanteeseen.

Rocktieto 2
-----------

Rocktieto 2 sisältää hakusanat välillä F–M. Kirjan on kustantanut ensimmäisen osan tavoin Lehtijussi Oy ja se on painettu kustantamon kirjapainossa Pirkkalassa vuonna 1979 (ISBN 951-639-000-5). Kannen on suunnitellut J. Auersalo ja takakannen esittelytekstin on tehnyt Markku Tuuli. Kirjassa on 256 sivua.

Rocktieto 3
-----------

Rocktieto 3
Rocktieto 3 sisältää hakusanat välillä N–Z. Se on myös kuudestoista Soundi-kirja. Kirjan on kustantanut Fanzine Oy ja se on painettu Lehtijussi Oy:n kirjapainossa Pirkkalassa vuonna 1982 (ISBN 951-99372-4-2). Kirjassa on 344 sivua ja 71 kuvaa. Kannen on suunnitellut J. Auersalo ja takakannen esittelytekstit ovat Jorma Tuomiselta ja Leo Eläimeltä.

Jake Nymanin alkusanat on päivätty Espoossa 9. marraskuuta 1981. Niissä hän toteaa, että rockmusiikki on uuden aallon myötä muuttunut paljon siitä, kun hän aloitti Rocktieto-sarjan kirjoittamisen syksyllä 1978. Niinpä hän kirjoittaisi tällaisen sarjan nyt eri lähtökohdista ja toivottaa uudet historiikit tervetulleiksi. Lopuksi hän siteeraa Martin Mullin aforismia: "Musiikista kirjoittaminen on vähän samaa, kuin jos yrittäisi kuvata arkkitehtuuria tanssimalla".

Nyman kiittää seuraavia henkilöitä, joilta on saanut arvokasta apua kirjoitustyössä: Ritva Karhula, Leena Virtanen, Matti Kanerva, Pekka Säilä, Hobo Puhakka, Maija Närhi, Jari Väänänen, Hasse Rautio, Jukka Haarma, Juhani Kansi. Erityiskiitokset menevät T-Roylle ja Epelle.

Lähteet
-------

* Nyman, Jake: *Rocktieto 1*. Osa 3 A–E. Pirkkala: Lehtijussi Oy, 1979. ISBN 951-9204-00-8.
* Nyman, Jake: *Rocktieto 2*. Osa 3 F–M. Pirkkala: Lehtijussi Oy, 1979. ISBN 951-639-000-5.
* Nyman, Jake: *Rocktieto 3*. Osa 3 N–Z. Pirkkala: Fanzine Oy, 1982. ISBN 951-99372-4-2.
**Ateenan valtiomuoto** (m.kreik. Ἀθηναίων πολιτεία, *Athēnaiōn politeia*) on Ksenofonin nimiin pantu tutkielma, joka käsittelee antiikin Ateenan valtiomuotoa. Teos on kuitenkin epäperäinen.

Teos on säilynyt Ksenofonin aitojen teosten joukossa, mutta tutkijat ovat olleet pitkään yksimielisiä siitä, ettei hän voi olla teoksen todellinen kirjoittaja. Alun perin tämän näkemyksen esitti jo Demetrios Magnesialainen ensimmäisellä vuosisadalla eaa. Teos voidaan osoittaa epäperäiseksi siksi, että se eroaa tyyliltään Ksenofonin aidoista teoksista; lisäksi sen katsotaan syntyneen viimeistään 415–412 eaa. jolloin Ksenofon oli vielä nuori.

Teosta ei sen sisällöstä päätellen ole kirjoitettu Ateenassa. Tutkijat näkevätkin sen Ateenasta maanpakoon lähteneen yrityksenä selittää kaupungin politiikkaa muille kreikkalaisille. Kirjoittaja selvästikin vastustaa ateenalaista demokratiaa ja kannattaa oligarkiaa. Teos on saatettu kirjoittaa esimerkiksi Peloponnesoksella peloponnesolaissodan aikana.

Teoksen kirjoittajasta käytetään nimitystä Pseudo-Ksenofon, tai "Vanha oligarkki" sen demokratianvastaisten näkemysten vuoksi.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Moore, John Michael: Introduction. Teoksessa Aristotle & Xenophon & Moore, J. M.: *Aristotle and Xenophon on democracy and oligarchy*, s. 19–23. Berkeley: University of California Press. ISBN 0520029097.

Kirjallisuutta
--------------

* Xenophon: *Volume VII*. Hiero. Agesilaus. Constitution of the Lacedaemonians. Ways and Means. Cavalry Commander. Art of Horsemanship. On Hunting. Old Oligarch: Constitution of the Athenians. Loeb Classical Library 183. Cambridge, Massachusetts: Harvard University Press.  Kreikankielinen alkuteksti ja englanninkielinen käännös.

Aiheesta muualla
----------------

* Pseudo-Xenophon: *The Athenian Constitution*, käännös E. G. Marchant. (muinaiskreikaksi) (englanniksi)
* Pseudo-Xenophon: *The Polity of the Athenians (Arkistoitu – Internet Archive)*. (englanniksi)
**Karl Laudrids Aastrup** (26. marraskuuta 1899 Ulfborg, Tanska – 14. toukokuuta 1980 Roskilde) oli tanskalainen pappi, Odensen tuomiorovasti ja virsirunoilija.

Aastrup kasvoi Pohjanmeren rannikolla Länsi-Jyllannissa. Hän aloitti teologian opinnot vuonna 1917 ja vihittiin papiksi vuonna 1923. Hän toimi pappina eri seurakunnissa Länsi-Jyllannissa.

Vuonna 1940 hän joutui pakenemaan Ruotsiin, koska häntä epäiltiin laittomasta toiminnasta Saksan miehityksen aikana. Hän asui Lundissa vuosina 1944–1945 ja toimi tanskalaisten pappina Skoonessa ja Smålannissa. Hän julkaisi vuonna 1944 pienen virsikokoelman *Salmebog for Den Danske Kirke i Sverige*, koska tanskankielisiä virsikirjoja oli vaikeaa saada. Siinä oli 36 virttä, joista kaksi hänen kirjoittamaansa. Sodan päätyttyä hän toimi pappina Odensessa vuodesta 1947 ja vuodesta 1958 alkaen Fyn hiippakunnan tuomiorovastina vuoteen 1967.

Jo 1930-luvulla hän alkoi kirjoittaa virsiä. Ne poikkesivat sen aikaisista tanskalaisista virsistä, joissa oli edelleen vaikutteita Kingon, Brorsonin ja Grundtvigin virsirunoudesta. Aastup alkoi kirjoittaa virsiä, ja hän kävi rajanvetoa perinteisen Kingo-Brorson-Grudtvig-tyylisten virsien parissa. Hän oli ensimmäinen tanskalainen virsirunoilija, joka uusasiallisen tyylin mukaisesti alkoi käyttää virsiään kielikuvina, jotka nousevat virren kirjoittajan omasta ajasta. Hän on kirjoittanut noin 400 virttä ja julkaisi niitä vuosina 1930–1962 kuudessa laulukokoelmassa, joissa oli hänen omien virsiensä ohella käännösvirsiä. Vuoden 1953 Tanskan kirkon virsikirjassa oli viisi hänen kirjoittamansa virttä. Nykyisessä Tanskan kirkon virsikirjassa on 22 hänen virttään. Vuonna 1966 ilmestyi kokoelma *"K.L. Aastrup. Udvalgte salmer"* (julkaisija: Dansk Kir­kesang) ja vuosina 1966 ja 1969 hän julkaisi vielä kokoelmat *129 Epistelsalmer* ja *133 Evangeliesalmer*. 

Yksi hänen kirjoittamansa aamuvirsi "En grålig lysning igennem tåge og skorstensrøg" vuodelta 1960 on Ruotsin kirkon vuoden 1986 virsikirjassa virsi 182 "Det ljusnar sakta igenom dimma och skorstensrök" (Ruots. Britt G. Hallqvist 1973). Suomenkielisessä virsikirjassa se on Pekka Kivekkään kääntämänä "Yön savu, usva kaupungin yltä nyt hälvenee."

Lähteet
-------

1. 1 2  Per Olof Nisser, Inger Selander, Hans Bernskiöld: *Psalmernas väg Kommentaren till text och musik i Den svenska psalmboken*
Band 1 Psalmerna 1- 204 av den ekumeniska psalmboksdelen.*, s. 477,478. Wessmans musikförlag AB Visby, 2014.*
2. 1 2  Aastrup, Karl Laurids *dendanskesalmebogonline.dk*. Viitattu 22.2.2002. (tanskaksi)


|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Yhdysvallat
* Alankomaat

 |

 |
**Atelier Goldner Schnitt Oy** (lyh. AGS) on naisten ylemmän hintaluokan muodin postimyyntiyritys, jonka pääpaikka on Oberfrankenin Münchbergissä Saksassa. Yrityksen palveluksessa on noin 700 työntekijä, ja se toimii myös 9 muussa maassa. AGS keskittyy täydelliseen istuvuuteen ja "kuin mittatyönä" tehtyyn muotiin. Yritys tunnetaan omasta mittataulukostaan, joka käsittää 25 perinteisestä standardimitoituksesta poikkeavaa kokoa.

Yrityksen historia
------------------

Christian ja Heinrich Wirth perustivat yrityksen vuonna 1926 Münchbergissä Saksassa.  Se kasvoi lyhyttavarakaupasta, jota heidän äitinsä piti 1920-luvulla. Heinrich Wirthin kuoleman jälkeen vuonna 1975 hänen poikansa Klaus Wirth siirtyi AGS:n toimitusjohtajaksi. Hän laajensi liiketoimintaa vuosien myötä: ensimmäinen tytäryhtiö perustettiin jo 1972 Oerlingeniin Sveitsiin – sitä seurasivat Itävalta (1978), Alankomaat (1987), Ranska (1991), Belgia (1993), Suomi (1998), Ruotsi (2003) ja lopuksi Norja vuonna 2004. Klaus Wirth vetäytyi liikkeenjohdosta vasta 2006, ja hänen seuraajakseen tuli Joachim Groschopp. Gerald J. Corbae on elokuusta 2013 AGS:n pääjohtaja. Marcus Anton tuli mukaan markkinointi- ja myyntijohtajaksi vuoden 2005 lopussa.

Tuotemerkki
-----------

AGS tunnettiin jo 1960-luvulla "istuvuusasiantuntijana". Wirthin perustajaperhe huomasi silloin mahdollisuuden erikoistumiseen ja kehitti omalla ompelukaavaperiaatteellaan kokoihin perustuvan malliston. Nykyään AGS:n valikoimassa on 25 eri kokoa pituuksissa normaali, lyhyt ja extralyhyt sekä erimuotoisia malleja. Tässäkin keskitytään edelleen "kuin mittatyönä" tehtyyn muotiin. Nykyisen nopeatempoisen maailman vastapainona Atelier Goldner Schnitt painottaa erityisesti ompelijan käsityötaitoa sekä siihen liittyviä perinteitä ja laatua.

Toinen erikoisuus ovat kuvastot, joita AGS lähettää asiakkailleen vuodesta 1970 lähtien. Asiakkaat voivat tarkastella vaatteita kuvista, mutta myös "tunnustella" niiden laadun kuvastoon liimatuista kangasnäytteistä. Kuvastojen lisäksi tuotteita voi ostaa vuodesta 2006 lähtien myös verkkokaupasta sekä omasta outlet-myymälästä (vuodesta 2010). Syksyllä 2015 AGS:n valikoimaan tulivat myös miesten muoti ja sisustus- ja koristetuotteet sekä aidot korut.

Tammikuussa 2016 Atelier Goldner Schnitt sai uuden ilmeen, muun muassa uuden logon.

Lähteet
-------

1. ↑  Atelier - Historia *www.ateliergs.fi*. Viitattu 28.7.2016.
2. ↑  Atelier - Mitä me olemme *www.ateliergs.fi*. Viitattu 28.7.2016.
**Mesenikólas** (kreik. Μεσενικόλας) on Kreikan kylä, joka kuuluu hallinnollisesti Límni Plastíran kuntaan, Kardítsan alueyksikköön ja Thessalian alueeseen. Aiemmin kylä kuului Plastíraksen kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Límni Plastíran kunnan Plastíraksen kunnallisyksikköön. Kylän väkiluku on 451 (vuonna 2011).

Menenikólas sijaitsee Plastíras-järven pohjoispuolella linnuntietä noin 15 kilometriä länteen Kardítsasta. Kylän seutu on Thessalian tärkeimpiä viinialueita. Tärkeimmät lajikkeet alueella ovat paikallinen Mávro Mesenikóla ("Musta Mesenikólas") sekä Carignan ja Syrah. Kylässä toimii viinimuseo.

Mesenikólas muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Μεσενικόλα, *Topikí Koinótita Mesenikóla*), johon kuuluu varsinaisen Mesenikólaksen kylän lisäksi Korónin luostari (*Moní Korónis*). Koko yhdyskunnan väkiluku on 459.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Απογραφή Πληθυσμού - Κατοικιών 2011. Väestönlaskennan tulokset (XLS)  2011. The Hellenic Statistical Authority (Kreikan tilastokeskus ELSTAT).  Arkistoitu 16.10.2015. Viitattu 1.9.2014. (kreikaksi)
2. ↑  The Vineyards of Central Greece *greekwineinsider.com*.  Arkistoitu 20.8.2017. Viitattu 4.9.2017.
3. ↑  Mesenikolas House of Wine and Vine Municipality of Limni Plastira.  Arkistoitu 21.8.2017. Viitattu 4.9.2017.
**Karl Leonhard Lode** (17. toukokuuta 1752 Turku – 25. toukokuuta 1816 Kuopio) oli suomalainen upseeri joka toimi komppanianpäällikkönä Kustaa III:n sodassa (1788–1790) ja pataljoonankomentajana Suomen sodassa (1808–1809), päättäen uransa everstinä. Jälkimaailma tuntee Loden parhaiten J. L. Runebergin *Vänrikki Stoolin tarinoiden* yhtenä henkilöhahmona ("Ukko Lode").

Eversti Karl Leonhard Loden hauta Kuopiossa
Karl Leonhard Lode kuului vanhaan aatelissukuun, jonka riveistä on noussut lukuisia upseereita ja virkamiehiä. Hänen vanhempansa olivat everstiluutnantti Reinhold Johan Lode ja vapaaherratar Charlotta Leonharda Leijonhufvud. Lode aloitti sotilasuransa vain kymmenvuotiaana, vuonna 1762, liittymällä vapaaehtoisena Hämeen jalkaväkirykmenttiin. Ensimmäisen upseerinarvonsa hän saavutti 18-vuotiaana. Vuonna 1783 Lode siirrettiin kapteeniksi Savon rykmenttiin, jonka riveissä hän osallistui Kustaa III:n sotaan komppanianpäällikkönä. Hän osallistui sekä Parkunmäen että Pirttimäen taisteluihin ja haavoittui jälkimmäisessä. Ansioistaan tässä sodassa hänet ylennettiin vuonna 1790 majuriksi ja myöhemmin vuonna 1796 everstiluutnantiksi. 

Suomen sodan alkaessa Lode sai komennettavakseen Savon rykmentin pataljoonan. Hän osallistui pataljoonineen muun muassa Revonlahden, Lapuan ja Alavuden taisteluihin. Lode haavoittui vakavasti Alavuden taistelussa eikä kyennyt enää osallistumaan sodan loppuvaiheisiin. Hänet ylennettiin vuonna 1808 everstiksi ja hän sai Miekkaritarikunnan suurristin vuonna 1809. Sodan päätyttyä Lode jäi aluksi Ruotsiin, mutta palasi Suomeen vuonna 1810 ja vietti viimeiset vuotensa omistamillaan Rauhalahden, Hatsalan ja Harjulan tiloilla lähellä Kuopiota. Hänet on haudattu Kuopion Sankaripuistoon.

Monien muiden Suomen sodan upseerien tavoin Lode esiintyy J. L. Runebergin runoteoksessa *Vänrikki Stoolin tarinat* (1848–1860). Hänellä on teoksessa oma nimikkoruno *Ukko Lode* ja hän esiintyy myös runossa *Sotamarski*. Runebergin Lodesta antama kuva vastaa aikalaisten kuvauksia: toisaalta syvästi uskonnollinen ja käytökseltään jäykkä, mutta toisaalta poikamaisen innostuva "tulirinta" vielä vanhana ja harmaapäisenäkin. Runeberg kutsuu häntä "vanhaksi Lodeksi" ("gamle Lode"): everstiluutnantti Lode oli Suomen sodan aikana 56-vuotias, huomattavasti vanhempi kuin kaikki sodan kenraalit (Adlercreutz, Cronstedt, von Döbeln, Sandels). 

Lode oli vuodesta 1791 naimisissa Eva Sofia Tawastin kanssa. Pariskunta sai kaksi poikaa ja kaksi tytärtä. Molemmat pojat, Carl Reinhold Lode (1792–1871) ja Torsten Vilhelm Lode (1796–1862), seurasivat isäänsä sotilasuralle.

Lähteet
-------

* Vänrikki Stoolin henkilöhahmojen elämäkerrat Kansallisbiografiassa : Karl Leonhard Lode
* www.pohjois-savonmuisti.fi Napoleon ja Kuopio verkkonäyttely - Suomen sota (Arkistoitu – Internet Archive)

Aiheesta muualla
----------------

* Emil Tolonen : Ukko Loden kotitanhuilta, Helsingin Sanomat Viikkoliite, 08.07.1928, nro 28, s. 3, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt Muokkaa Wikidatassa | 
* Kansallisbiografia
* Uppslagsverket Finland
* Biografiasampo

 |

 |
**Cosimo Damiano Sgobba** (7. syyskuuta 1884 Noci – 27. huhtikuuta 1949) oli Suomeen asettunut italialainen klarinetisti.

Sgobba aloitti klarinetinsoiton opiskelun Bergamon konservatoriossa ja jatkoi sitä Cremonassa. Hän työskenteli valmistumisensa jälkeen Milanon La Scalan klarinetistina. 1910-luvulla hän hakeutui kesäisin soittajaksi Kööpenhaminaan, todennäköisesti Tivoliin. Siellä hän tapasi maanmiehensä Michele Orlandon, joka toimi soolohuilistina Helsingin kaupunginorkesterissa ja kutsui Sgobbankin Suomeen. Sgobba liittyi Helsingin kaupunginorkesteriin vuonna 1920 ja pääsi vuonna 1931 Kusti Aerilan seuraajana äänenjohtajaksi, jona toimi vuoteen 1939 saakka. Hän avusti myös usein Radio-orkesterissa ja oli mukana Suomen puolustusvoimien viihdytyskiertueilla.

Sgobba esiintyi usein Yleisradiossa joko pianistin kanssa tai laajemmassa kamarimusiikkikokoonpanossa. Hänen kanssaan pianistina työskenteli Gerda Weneskoski. Sgobban ohjelmistoon kuului paljon italialaista klarinettimusiikkia, mutta myös kansainvälisen klarinettikirjallisuuden perusteoksia muiden muassa Wolfgang Amadeus Mozartilta ja Johannes Brahmsilta. Vuonna 1935 Sgobba perusti Hanns Alvaksen, Friedrich Wagnerin, Aarne Viljavan ja Holger Fransmanin kanssa Crusell-kvintetin. Hän piti soittaessaan suukappaletta huultensa välissä, mitä edellytti myös runsaslukuisilta oppilailtaan. Oppilaiden joukossa oli esimerkiksi Sven Lavela. Lisäksi Sgobba opetti klarinetinsoittoa pojalleen Mario Sgobballe. Sgobba opetti myös saksofonisteja.

Sgobba esiintyi aktiivisesti myös ravintolamuusikkona, muun muassa saksofonistina Bi-Ba-Bo-orkesterissa. Klarinetistina hän oli mukana vuoden 1936 elokuvassa *Taistelu Heikkilän talosta*. Jouni Arjavan vuonna 2018 esittämän muistelun mukaan Sgobba ei koskaan oppinut suomen kieltä, mutta puhui "ruotsia italialaisittain". Sgobba kuoli sydäninfarktiin huhtikuussa 1949.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5  Olli-Pekka Tuomisalo: Näkymättömät puurtajat. Aviador Kustannus, 2020 ISBN 978-952-7347-55-3
2. 1 2  Otavan Musiikkitieto A–Ö, toim. Keijo Virtamo, uudistetun laitoksen 1. painos. Helsinki: Otava 1997 ISBN 951-1-14518-5
3. ↑  Kuolleita: Klarinettitaiteilija Sven Lavela Helsingin Sanomat 20.6.1995, viitattu 21.1.2023
Vierivän ympyrän muodostama kardioidi.
Kardioidi.
**Kardioidi** (kreikan sanasta καρδία ’sydän’) on tasokäyrä, jonka piirtää ympyrän kehälle laitettu piste kun ympyrä vierii samansäteisen ympyrän kehää pitkin. Se on limaçon-käyrän erikoistapaus (*r* = *d*) ja se voidaan määritellä yksikulmaiseksi episykloidiksi. Se on tyypiltään sinimuotoinen spiraali ja käänteinen käyrä paraabelille.

Yhtälöt
-------

Käyrän nollapiste sijaitsee paikallaan pysyvän ympyrän keskipisteessä. Jos ympyrän keskipiste on origossa ja sen säde on *a*, kardioidin parametriesitys on:

{\displaystyle x=a(2\cos t-\cos 2t),\,}
{\displaystyle y=a(2\sin t-\sin 2t).\,}
Sama kompleksitasossa: 

{\displaystyle z=a(2e^{it}-e^{2it}).\,}
Jos parametri *t* eliminoidaan yhtälöstä, saadaan kardioidin yhtälöksi

{\displaystyle (x^{2}+y^{2}-a^{2})^{2}-4a^{2}((x-a)^{2}+y^{2})=0.\,}
tai kompleksitasossa

{\displaystyle (z{\bar {z}}-a^{2})^{2}-4a^{2}(z-a)({\bar {z}}-a)=0}.

Mittasuhteet
------------

Kardioidin sulkema alue voidaan laskea polaariesityksellä: 

{\displaystyle A=6\pi a^{2}\,}
ja myös kardioidin kaaren pituus voidaan laskea tarkasti. Kokonaispituus L on:

{\displaystyle L=16a\,}.
Mandelbrotin joukon keskiosa on kardioidi.

Katso myös
----------

* Neproidi
* Deltoidi
* Pascalin simpukka
* Wittgensteinin sauva
* Kardioidimikrofoni
* Silmukka-antenni
* Radio direction finding eli tutkan koodinimi.
* Yagi-antenni

Lähteet
-------

1. ↑  Weisstein, Eric W.: Cardioid (Math World – A Wolfram Web Resource) Wolfram Research.  (englanniksi)