recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Itä-Traakia (sinisellä) ja Istanbul (punaisella).Itä-Traakia (sinisellä) Traakiassa (sinisellä ja keltaisella).
**Itä-Traakia** tai **Euroopan-puoleinen Turkki** tai **Turkin Traakia** kuuluu nykyisen Turkin tasavallan siihen osaan, joka on maantieteellisesti Eurooppaa. Alue on historiallisen Traakian itäinen osa. Suurin osa Turkkia on Anatoliaa, josta aiemmin käytettiin nimitystä *Vähä-Aasia*. Alueeseen kuuluvat vanhan Istanbulin historiallinen keskusta ja esimerkiksi Edirne, aiemmin *Adrianopoli*, joka oli osmanien ajan koko Traakiasta koostuneen vilajetin eli maakunnan historiallinen pääkaupunki, sekä Tekirdağ, Çorlu, Lüleburgaz ja Kırklareli.

Alue koostuu kolmesta maakunnasta ja osasta neljättä. Lisäksi Euroopan puolella sijaitsevat Gallipolin niemimaa, Gökçeadan saari ja Çanakkalen maakunta, vaikka niiden ei aina katsota kuuluvan Traakiaan.

| Maakunta | Alue(km²) | Väkiluku(2000 väestönlaskenta) | Asukastiheys(per km²) |
| --- | --- | --- | --- |
|
| Edirne | 6 241 | 402 606 | 64,5 |
| Kırklareli | 6 550 | 328 461 | 50,1 |
| Tekirdağ | 6 218 | 623 591 | 95,2 |
| **Yhteensä** | 19 009 | 1 354 658 | 71,2) |
| İstanbul (Euroopan puoleinen osa) | 3 421 | 6 541 593 |  |
| Çanakkale (Euroopan puoleinen osa) | 1 296 | 65 030 |  |
| **Yhteensä** | 23 764 | 7 920 015 | 333,3 |

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Hakulinen, Kerkko; Paikkala, Sirkka: *Pariisista Papukaijannokkaan*, s. 48. Eksonyymit (suomenkieliset nimet). Helsinki: Kotimaisten kielten keskus, 2013. ISBN 978-952-5446-80-7.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Itä-Traakia** Wikimedia Commonsissa
**Sasu Iivarinen** (s. 30. heinäkuuta 1990 Alajärvi) on suomalainen pesäpalloilija. Hän edustaa Superpesiksessä pelaavaa Imatran Pallo-Veikkoja .

Iivarinen edusti koko ammattilaisuransa Alajärven Ankkureita, kunnes siirtyi kaudeksi 2021 Imatran Pallo-Veikkojen riveihin.

Iivarinen on pelannut A-poikien Itä-Lännessä kahdesti vuosina 2010 ja 2011.

Iivarisen isä Matti Iivarinen on entinen pääsarjatason pesäpalloilija, ja kaksinkertainen vuoden lukkari. Peliuransa jälkeen hän on toiminut Superpesiksessä pelinjohtajana Vimpelin Vedon, Alajärven Ankkureiden , Kouvolan Pallonlyöjien sekä Manse PP:n riveissä.

Lähteet
-------

1. ↑  Sasu Iivarinen Pesiksen Maailma -sivustolla

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Sasu Iivarinen** Wikimedia Commonsissa

Alajärven Ankkurit – Miesten Superpesis
- M. Haukkala |
- H. Heikkinen |
- S. Iivarinen |
- V. Keltikangas |
- V. Kleemola |
- E. Koivusalmi |
- S. Mikkolanaho |
- R. Mäkinen |  

- A. Orava |
- M. Penninkangas |
- A. Pukkinen |
- J. Riihimäki |
- V. Sillanpää |
- S. Särkinen |
- V. Väliaho |
- N. Yli-Sissala |  

PJ I. Ankkuri |
2PJ J-M. Jaatinen |
H N. Luomala |
H H. Orava |
**Itä-Timorin kansalliskirjasto** (port. *Biblioteca Nacional de Timor-Leste*; tetumin kielellä *Biblioteka Nasionál no Arkivu Timor-Leste nian*) on Itä-Timorin pääkaupungissa Dilissa toimiva, vuonna 2009 perustettu kansalliskirjasto. Hallinnollisesti kirjasto toimii Itä-Timorin turismi-, taide- ja kulttuuriministeriön alaisuudessa.

Kesäkuussa 2016 annettu laki Itä-Timorin kansalliskirjastosta määrittelee kirjaston tehtäväksi kerätä, käsitellä ja säilyttää timorilaista dokumentaarista kultturiperintöä, sekä turvata sen tutkiminen, julkaiseminen ja olosuhteet sen nauttimiseen sekä varmistaa kansallisen bibliografisen perinnön luokittelu ja inventointi.

Vuonna 2017 kirjastohenkilökuntaan kuului 19 henkeä. Muun muassa Indonesian ja Portugalin kansalliskirjastot ovat kouluttaneet nuoren kansalliskirjaston kirjastohenkilöstöä vuosina 2012 ja 2015.

Kokoelmat ja tilat
------------------

Yhdistyneiden kansakuntien koulutus-, tiede- ja kulttuurijärjestö Unescon Itä-Timorin muistiorganisaatioita kuvaavan raportin mukaan Itä-Timorin kansalliskirjaston kokoelemiin kuului loppuvuonna 2017 ainoastaan noin 8 000 protugalin, indonesian, tetumin kielellä tai joillain paikallisilla murteilla kirjoitettua kirjaa.

Vuonna 2017 kansalliskirjaston kokoelmaa säilytettiin kosteusvaurioille alttiissa varastotilassa. Yleisöllä ei ollut pääsyä kirjaston kokoelmiin eikä aineistoa ollut lainkaan digitoitu. Kirjastolla on suunnitelma yhteisöjen käsinkirjoitettujen rekisterien keräämiseksi, mutta tätä työtä ei ollut vielä aloitettu (2017).

Kansalliskirjaston uudisrakennukselle on varattu 2,5 hehtaarin tontti Dilin kantakaupungista. Kansalliskirjaston suunnittelu valmistui 2015 ja rakentamisesta kalustuksineen vastaa Itä-Timorin hallituksen kanssa vuonna 2007 tehdyn sopimuksen mukaisesti paikallinen Timorinmeren öljyvarojen hyödyntämisestä vastaava yhtiö. Elokuussa 2017 raportoitiin kansalliskirjaston rakentamisen aloittamisesta. Rakennuksen on määrä valmistua vuonna 2019.

Itätimorilaisten lukutaito
--------------------------

Yhdistyneiden kansakuntien kehitysohjelma UNEPin mukaan Itä-Timorin vähintään 15-vuotiaista asukkaista oli lukutaitoisia 58,3 prosenttia vuonna 2010.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  National Library of Timor-Leste Country Report (pdf) (National Library of Timor-Leste Country Report, presented at the 25th meeting (16–19 May 2017) of The Conference of Directors of National Libraries in Asia and Oceania (CDNLAO) in Beijing, China)  2017. Japanin parlamentin kirjasto, ndl.go.jp. Viitattu 22.11.2018. (englanniksi)
2. 1 2 3  Groundbreaking Ceremony for National Library of Timor-Leste  16.8.2017. Itä-Timorin hallitus, timor-leste.gov.tl. Viitattu 22.11.2018. (englanniksi)
3. 1 2  The Documentary Heritage of Timor Leste. Survey of Selected Memory Institutions (pdf) (laadittu Dr. Nuno Vasco Oliveiran selvitysmatkan 11/2017 pohjalta)  2018. Yhdistyneiden kansakuntien koulutus-, tiede- ja kulttuurijärjestö Unesco, unesco.org. Viitattu 22.11.2018. (englanniksi)
4. ↑  Arkistoitu kopioAdult literacy rate (% ages 15 and older) (2010 tiedot) UNDP, undp.org.  Arkistoitu 25.6.2016. Viitattu 22.11.2018. (englanniksi)
**Josue Soto** (s. 3. tammikuuta 1989, Fort Worth, Texas) on yhdysvaltalais-meksikolainen jalkapalloilija, joka pelaa keskikenttäpelaajana Pohjois-Amerikan kolmostason USL League Onen Chattanooga Red Wolvesissa.

Soto on pelannut Pohjois-Amerikan MLS:ssa Chivas USA:n riveissä sekä Ykkösessä FF Jarossa ja AC Oulussa.

Seurajoukkueet
--------------

Josue Soton pelaajaura ammattilaistasolla alkoi kaudella 2011, kun hän teki sopimuksen Pohjois-Amerikan MLS:ssa pelanneen Houston Dynamon kanssa. Soto ei pelannut kuitenkaan yhtään MLS:n ottelua Houstonin paidassa. Kauden 2012 hän vietti lainalla Pohjois-Amerikan kakkostasolla NASL:n San Antonio Scorpionsissa.

Josue Soto siirtyi kaudeksi 2013 MLS:n Chivas USA:n joukkueeseen, ja hän pelasi yhteensä 18 MLS:n ottelua. Chivas USA jäi kaudella 2013 MLS:n läntisessä konferenssissa viimeiseksi. Kaudet 2014 ja 2015 Soto pelasi jälleen NASL:N San Antonio Scorpionsissa.

Josue Soto siirtyi kaudeksi 2016 Ykkösessä pelanneen FF Jaron riveihin. Soto pelasi kaudella 2016 yhteensä 16 Ykkösen ottelua ennen kuin kausi päättyi syyskuussa pahaan loukkaantumiseen.

Loukkaantumisen jälkeen Soto siirtyi heinäkuussa 2017 Ykkösen AC Ouluun, jossa hän pelasi loppukauden 2017 aikana 11 ottelua. AC Oulu ja Soto tekivät jatkosopimuksen myös kaudesta 2018. Soto pelasi kausina 2017–2018 yhteensä 30 Ykkösen ottelua.

Josue Soto siirtyi kaudeksi 2019 Pohjois-Amerikan kolmostason USL League Onen Chattanooga Red Wolvesin riveihin.

Lähteet
-------

1. ↑  Soton seuratilastot Soccerwayn sivuilla
2. ↑  Morin ja Soto sopimukseen Jaron kanssa FF Jaro 30.1.2016.
3. ↑  Honka vieraaksi Raattiin – Josue Soto AC Ouluun AC Oulu 31.7.2017.
4. ↑  Josue Soto jatkaa laivastonsinisissä AC Oulu 13.11.2017.
5. ↑  Chattanooga Red Wolves SC Signs Former Houston Dynamo Josue Soto Chattanooga Red Wolves 30.11.2018.  Arkistoitu 11.4.2019. Viitattu 29.1.2019.
**Sata lapsuuden jälkeistä päivää** (*Сто дней после детства, Sto dnei posle detstva*) on Sergei Solovjovin ohjaama neuvostoliittolainen värielokuva vuodelta 1975. Solovjov teki elokuvan käsikirjoituksen yhdessä Aleksandr Aleksandrovin kanssa. Teini-ikäisestä pojasta nuorten kesäisellä pioneerileirillä kertova elokuva toi Solovjoville Berliinin elokuvajuhlilla 1975 parhaan ohjauksen Hopeisen karhun.

Elokuvan pääosissa näyttelevät Boris Tokarev, Tatjana Drubitš, Irina Mališeva, Juri Agilin ja Sergei Šakurov.

Suomessa elokuvan ensi-ilta oli 3. joulukuuta 1976. Suomen elokuvateattereissa elokuvan näki 739 katsojaa. Elokuva esitettiin Yle TV2 -kanavalla 2. joulukuuta 1977.

Lähteet
-------

1. ↑  Rollberg, Peter: *Historical Dictionary of Russian and Soviet Cinema*. George Washington University, Rowman & Littlefield 2016, s. xxx. Viitattu 24.4.2018.
2. ↑  Suomen katsotuimmat elokuvat vuonna 1976 *Elokuvauutiset*. Viitattu 24.10.2017.
3. ↑  *Sata lapsuuden jälkeistä päivää* Elonetissä.

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.   
Alkuperäinen artikkeli: en:One Hundred Days After Childhood
***Geld oder Leben!*** (suom. *Rahat tai henki!*) on vuonna 1985 ilmestynyt itävaltalaisen rockyhtyeen Erste Allgemeine Verunsicherungin viides albumi. Se on yhtyeen menestynein albumi, ja ylsi ilmestyttyään Itävallassa listaykköseksi ja pysyi listalla 78 viikkoa.

Tausta
------

Albumi julkaistiin 25. kesäkuuta 1985 LP:nä ja C-kasettina ja vuotta myöhemmin CD:nä. Albumilta julkaistiin neljä singleä: *Ba-Ba-Banküberfall*, *Märchenprinz*, *Heiße Nächte in Palermo* ja *Fata Morgana*. *Ba*-*Ba*-*Banküberfall*-kappale julkaistiin myös englanniksi nimellä *Ba-Ba-Bankrobbery*. 

Tällä albumilla EAV:n jäsenet esiintyivät salanimillä "Dreigoschenopa" (Klaus Eberhartinger), "Der Greifer" (Thomas Spitzer), "Kare Schwedenbitter" (Nino Holm), "Der Würger von Basston" (Eik Breit), "Inspector Korrupnik" (Anders Stenmo) ja "Mecky Esser" (Günther Schönberger).

Klaus Eberhartingerin mukaan yhtye sai kappaleeseen *Ba-Ba-Banküberfall* inspiraation tositapahtumista. Tarinan mukaan pankkiryöstäjä Münchenissä uhkasi pankkivirkailijaa sormella takintaskussa teeskennellen, että hänellä on ase. Lopulta ryöstäjä pakeni paikalta ja jätti lompakkonsa pankkiin. Kappale kertoo tällaisesta tilanteesta.

Kappaleet
---------

1. Geld oder Leben 4:46
2. Johnny 1 – Fahrscheine 0:43
3. Ba-Ba-Banküberfall 3:38
4. Johnny 2 – Zuckerwatte 0:32
5. Heisse Nächte in Palermo 3:27
6. Einsamkeit 4:17
7. Fata Morgana 4:19
8. Märchenprinz 3:31
9. Johnny 3 – Bullen 0:27
10. Echte Helden 4:11
11. Johnny 4 – Feuer 0:17
12. Küss die Hand, Herr Kerkermeister 4:50
13. Johnny 5 – WC 0:28
14. Es g’winnt a jeder 3:19
15. Morgen 3:42

Kaikki kappaleet on sanoittanut Thomas Spitzer, sävellykset ovat Erste Allgemeine Verunsicherungin.

Listasijoitukset
----------------

Albumi myi Itävallassa viisinkertaista platinaa ja sai myös Saksassa platinaa. Sveitsissä albumi oli kultalevy. 

| MaaChart­plat­zie­rungen | Korkein sijoitus | Viikot listalla |
| --- | --- | --- |
|  Itävalta | 1 | 78 |
|  Saksa | 10 | 60 |
|  Sveitsi | 3 | 15 |

Lähteet
-------

1. 1 2  Steffen Hung: Erste Allgemeine Verunsicherung - Geld oder Leben! *austriancharts.at*. Viitattu 12.3.2022.
2. ↑  Badische Zeitung: "Es ist Zeit, die Stimme und den Arsch zu erheben", sagt EAV-Sänger Klaus Eberhartinger - Rock & Pop - Badische Zeitung *www.badische-zeitung.de*. Viitattu 12.3.2022. (saksaksi)
3. ↑  EAV - Ba-Ba-Banküberfall (Songtext) *verUNsicherung.de*. Viitattu 12.3.2022.
4. ↑  Offizielle Deutsche Charts - Offizielle Deutsche Charts *www.offiziellecharts.de*. Viitattu 12.3.2022.
5. ↑   "Erste Allgemeine Verunsicherung - Geld oder Leben!".

Aiheesta muualla
----------------

* *Geld oder Leben* EAV:n verkkosivuilla (*saksaksi*)

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.   
Alkuperäinen artikkeli: de:Geld oder Leben!
**Antonio Literes Carrión** (tai **de Literes**, **Lliteres i Carrió**, 18. kesäkuuta 1673 Artà, Mallorca – 18. tammikuuta 1747 Madrid) oli espanjalainen barokkisäveltäjä ja Madridin kuninkaallisen kapellin kontrabasson ja vihuelan soittaja. Hän sävelsi oopperoita ja muuta näyttämömusiikkia sekä kirkkomusiikkia.

Useimmat Literesin oopperoista syntyivät, kun säveltäjä oli maanpaossa Ranskassa Espanjan perimyssodan vuosina 1707–1709. Hänen seitsemästä zarzuelastaan tärkeimpiä ovat *Júpiter y Danae* (1700), *Accis y Galatea* (1708) ja *El estrago en la fineza, Júpiter y Semele* ("Turmio kohteliaisuudessa, Jupiter ja Semele", 1718).

Literesin poika Antonio Literes Montalbo toimi säveltäjänä ja urkurina Ferdinand VI:n aikana.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Literes Carrión, Antonio (Arkistoitu – Internet Archive), Baker’s Biographical Dictionary of Musicians, The Gale Group 2001. Vaatii HighBeam-tilauksen.
2. 1 2  Murtomäki, Veijo: 5. Espanjalainen ooppera, Barokkiooppera Ranskassa, Saksassa, Englannissa ja Espanjassa, Sibelius-Akatemia. Viitattu 15.5.2016.


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Espanja
* Ranska
* BnF data
* Katalonia
* Saksa
* Israel
* Belgia
* Yhdysvallat
* Alankomaat

 |
|  |
| Taiteenala | 
* MusicBrainz

 |
|  |
| Muut | 
* RISM
* SNAC
* IdRef

 |

 |
**Elinan surma** on Oskar Merikannon toinen, vuonna 1910 valmistunut viisinäytöksinen ooppera, joka perustuu Elinan surma-kansanrunoon. Varsinaisen libreton kirjoitti Jalmari Finne pohjaten sen Gustaf von Numersin vuonna 1891 kansanrunosta tekemään näytelmään. Finne lisäsi librettoon myös omia runojaan ja häälauluja Kantelettaresta. Verrattuna säveltäjän ensimmäiseen oopperaan *Pohjan neitiin* on ooppera hyvin dramaattinen ja säveltäjä itse kuvaili sitä sanoen:

> »Tässä oopperassa on niin paljon voimakkaita tunnepurkauksia, joissa täyden orkesterin voima tulee kysymykseen. Tämä onkin kerrassaan dramaattinen teos, kun "Pohjan neiti" on lyyrillinen. Muutenkin tämä on ääretön askel eteenpäin "Pohjan neidistä", tuskin luulisi saman miehen tekemäksi.» 
> 
> 

Teoksessa musiikki ei vie tehokkaasti dramaattisia eteenpäin vaan pikemminkin säestää niitä ja teoksesta puuttuu sinfonista jatkuvuutta. Teos esitettiin viisi kertaa Helsingissä ja muun muassa Savonlinnan toisilla oopperajuhlilla vuonna 1913.

Samaa aihetta käsittelee myös Jukka Linkolan ooppera *Elina* Pentti Saaritsan librettoon.

Lähteet
-------

* FIMIC - Suomalainen oopperamusiikki:2. varhaisvaiheet, Pekka Hako

### Viitteet

1. ↑  Oskari Merikannon uusi opera "Elinan surma".  *Jokamiehen viikkolehti*, 26.11.1910, nro 47, s. 8. Kansalliskirjasto. Viitattu 16.07.2015.
**Gekko** on Reijo Mäen vuonna 2018 ilmestynyt 29. Vares-dekkari. 

Gekkossa Jussi Vares saa romanisuvun päämieheltä tehtäväksi etsiä tämän kadoksissa oleva kummitytär Elssa. Vares selvittää tapausta haahuilun ohessa haastattelemalla Elssan kanssa samassa kollektiivissa asuneita naisia, mikä tarjoaa kirjoittajalle mahdollisuuden kommentoida kuvataiteen lisäksi myös feminismin suuntauksia.

Kirjassa on useita viittauksia Morgan Kaneen, johon Mäki on Vareksen hahmoa rinnastanut ennenkin. Vares saa samanmuotoisen arven kuin Morgan Kanellakin on. Kirjan nimi viittaa liskoon mutta myös Gordon Gekkoon.

Vastaanotto
-----------

Helsingin Sanomien Pertti Avolan mielestä hyvää on, että kun juoni kulkee, se kulkee hyvin. Toisaalta huonoa on liiallinen notkuminen, turha jorina ja karikatyyrimäiset sivuhenkilöt. Hänestä Vares-kirjat ovat tietyn ikäpolven ja asennemaailman miespolvelle täsmäsuunnattuja ja niistä tulee eltaantuneisuuden ja pysähtyneisyyden tuntu.

Myös Turun Sanomien Matti Komulainen toteaa, että lääräämistä ja sanailua riittää viidennes teoksesta ennen kuin mitään merkittävää tapahtuu. Mäki kuitenkin virittää taustalla juonirihmoja, jotka hän naamioi henkilögallerian ja kaupunkikuvan esittelyksi ja punoo lopussa yllättävästi yhteen. Muoti-ilmiöistä veistelyn sijaan Mäki keskittyy varsinaissuomalaisen kaamoksen synkkyyteen. Uusia aiheita ovat lemmikkiliskojen ruokavalio, taidehistorian suuntaukset, romanien perinnäistavat ja antiikkikalusteiden erikoisuudet.

Gekko oli ilmestymisvuonnaan Suomen seitsemänneksi myydyin kaunokirjallinen teos. Sitä myytiin 26 400 kappaletta ja lisäksi sähkökirjana 7 700 ja äänikirjana 12 500 kappaletta.

Lähteet
-------

1. ↑  Avola, Pertti: Kirjallisuus: Etsitkö kesälukemista? – HS:n kriitikot lukivat pinon uunituoreita dekkareita ja löysivät useita erinomaisuuksia *Helsingin Sanomat*.  10.6.2018. Viitattu 27.11.2018.
2. ↑  Komulainen, Matti: Kirja-arvio: Epätyypillisesti käynnistyvä Vares-dekkari avaa päähenkilön silmiä uusille asioille *ts.fi*.  2.6.2018. Viitattu 28.5.2021.
3. ↑  Myydyimmät kirjat vuonna 2018 *kustantajat.fi*.  Arkistoitu 25.2.2019.
**Nurmikeilailu** (engl. *Bowls* tai *Lawn Bowls*) on lähinnä Britteinsaarilla ja brittiläisen kansainyhteisön alueella harrastettu kuulapeli. Kuten muissakin kuulapeleissä, tarkoitus on saada käytettävissä olevista kuulista mahdollisimman moni maalipallon (engl. *jack*) lähelle niin, että ne ovat lähempänä kuin vastapuolen lähin kuula.

Nurmikeilailuturnaus Berriganissa, Australiassa
Muista laajalle levinneistä kuulapeleistä nurmikeilailu poikkeaa muun muassa siten, että

* kuulat/pallot ovat perinteisesti puuta (nykyään myös synteettistä materiaalia),
* kuulat eivät ole täysin pallonmuotoisia,
* peliä pelataan tyypillisesti ruoholla, nykyään myös sisällä keinoruohomatolla,
* joukkueet heittävät kuulansa vuorotellen,
* myös joukkueen sisäinen heittojärjestys on ennalta määrätty ja
* heitot heitetään erityisen heittomaton päältä.

Kuulat ovat joko guaykkipuuta (Lignum vitae) tai synteettistä materiaalia. Suurin sallittu läpimitta on 116-134 mm (synteettisillä kuulilla 116-131 mm) ja suurin sallittu paino 1,59 kg. Guaykkipuu on Guaiacum-suvun rautapuiden sydänpuuta, joka on niin painavaa, ettei se kellu vedessä.

Kuula ei ole täysin pallomainen, vaan yhdellä sivulla on *bias*, eräänlainen pyöristetty viiste, jonka ansiosta kuula saadaan tekemään laajakin kaarros ennen pysähtymistään. Tämä auttaa paljon esimerkiksi maalipallon edessä olevien estekuulien kiertämisessä.

Pelistä on useita hieman toisistaan poikkeavia versioita. Erikoisuus, jollaista ei esiintyne muissa kuulapeleissä, on versio nimeltään *backwards bowls*: siinä kuulat heitetään ensin ja maalipallo vasta sitten.

Suomessa peliä harjoittavia klubeja on toistaiseksi vain yksi: Bowls Finland ry Espoossa.

Aiheesta muualla
----------------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Nurmikeilailu**.
* Bowls Finland ry (Arkistoitu – Internet Archive)
* Kansainvälinen Bowls-liitto (Arkistoitu – Internet Archive)
* Englannin bowls-liitto
**Toissijainen suojelu** on oleskeluluvan peruste. Turvapaikanhakijalle, jonka osalta turvapaikan kriteerit eivät täyty, myönnetään turvapaikkahakemuksen perusteella oleskelulupa toissijaisen suojelun perusteella. Lupa myönnetään, jos hakijaa uhkaa kotimaassaan tai pysyvässä asuinmaassaan kuolemanrangaistus, teloitus, kidutus tai muu epäinhimillinen tai ihmisarvoa loukkaava kohtelu tai rangaistus. Lupa myönnetään myös, jos hakija ei voi palata kotimaahansa tai pysyvään asuinmaahansa ilman, että hän joutuu vakavaan henkilökohtaiseen vaaraan siellä vallitsevan aseellisen selkkauksen vuoksi.

Toissijaisen suojelun kriteerit perustuvat sekä määritelmädirektiiviin että Yhdistyneiden kansakuntien sopimukseen pakolaisten oikeudellisesta asemasta. Toissijaisesta suojelusta on määrätty ulkomaalaislain pykälässä 88, mutta se perustuu määritelmädirektiiviin eikä Suomi määritä sitä kansallisesti. Toissijaisen suojelun soveltamisessa otetaan huomioon kansallisen oikeuskäytännön lisäksi Euroopan unionin tuomioistuimen ratkaisut.

EU-direktiivi käsittelee oleskeluluvan myöntämistä tilanteissa, joissa on kyse yksilöön henkilökohtaisesti kohdistuvasta uhasta tai vaarasta, mutta direktiivin täytäntöönpanon jälkeisessä oikeuskäytännössä on vakiintunut tulkinta, että toissijaisen suojelun kriteerit voivat poikkeuksellisesti täyttyä pelkästään hakijan lähtöalueen turvallisuustilanteen vuoksi. Euroopan yhteisöjen tuomioistuin (nyk. Euroopan unionin tuomioistuin) linjasi toissijaisen suojelun myöntämisen kriteerejä vuonna 2009 antamassaan tuomiossa C-465/07 Elgafaji. Sen mukaan henkilön ei tarvitse poikkeustapauksessa esittää näyttöä vakavasta henkilökohtaisesta vaarasta silloin, kun käynnissä olevalle aseelliselle selkkaukselle tyypillisen väkivallan aste saavuttaa niin korkean tason, että on merkittäviä perusteita uskoa palautetun siviilihenkilön joutuvan maahan palaamisensa vuoksi todelliseen vaaraan.

Siinä missä turvapaikan saanut on oikeutettu pakolaisen matkustusasiakirjaan, toissijaista suojelua saava on oikeutettu muukalaispassiin, jolla matkustus on jossain määrin vaikeampaa.

Lähteet
-------

1. ↑  Kansainvälistä suojelua koskevat päätökset Maahanmuuttovirasto.  Arkistoitu 15.1.2018. Viitattu 13.1.2018.
2. 1 2  HE 2/2016 – Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi ulkomaalaislain muuttamisesta *Finlex*.  4.2.2016. Edita Publishing ja Oikeusministeriö. Viitattu 13.1.2018.
3. ↑  Helander, Reetta & Rummakko, Sanna: Pakolaisoikeutta aloittelijoille *Ihmisiä muuttoliikkeessä*.  22.9.2009. Pakolaisneuvonta ry.  Arkistoitu 14.1.2018. Viitattu 13.1.2018.
**Norwegian Air Sweden AOC** (IATA: **D8**, ICAO: **NSZ**, kutsukoodi: **REDNOSE**) on Norwegian Air Shuttlen ruotsalainen tytäryhtiö. Sen kotikenttä on Tukholman Arlandan lentoasema.

Historia
--------

Norwegian Air Shuttle haki heinäkuussa 2018 toimilupaa Ruotsin viranomaisilta saadakseen lisää liikennöintioikeuksia Ruotsista ja muualta Pohjoismaista lähteville reiteille. Uusi tytäryhtiö sai nimekseen **Norwegian Air Sweden** (IATA: **LE**, ICAO: **NSW**, kutsukoodi: **NORDIC**) ja se aloitti toimintansa 6. joulukuuta 2018. Yhtiölle toimitettiin ja siirrettiin Norwegianin muilta tytäryhtiöiltä Boeing 737-800-, Boeing 737 MAX 8- ja Boeing 787-9 Dreamliner -koneita. Dreamlinerit poistuivat yhtiön laivastosta talousvaikeuksiin joutuneen Norwegianin ilmoitettua tammikuussa 2021 luopuvansa kaukolentotoiminnastaan ja keskittyvänsä Euroopan reitteihin.

Toukokuussa 2021 Norwegian alkoi siirtää Norwegian Air Swedenin lentokoneita uuden ruotsalaisen tytäryhtiön, Norwegian Air Sweden AOC:n, nimiin. Toukokuun lopulla vanha yhtiö asetettiin konkurssiin osana Norwegianin uudelleenjärjestelyjä. Lennot uuden toimiluvan alla alkoivat 1. marraskuuta 2021.

Laivasto
--------

Norwegian Air Swedenin Boeing 737-800 vuonna 2020.
Maaliskuussa 2023 Norwegian Air Sweden AOC:n laivastoon kuului 31 lentokonetta:

* 28 Boeing 737-800
* 3 Boeing 737 MAX 8 (4 tulossa käyttöön)

Alkuperäinen Norwegian Air Sweden käytti toimintansa aikana seuraavia lentokoneita:

* 38 Boeing 737-800
* 13 Boeing 737 MAX 8
* 3 Boeing 787-9 Dreamliner

Lähteet
-------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Norwegian Air Sweden**.
1. 1 2 3 4  Norwegian Air Sweden AOC Fleet Details and History Planespotters.net. Viitattu 9.3.2023. (englanniksi)
2. 1 2  Norwegian Air Sweden AOC CAPA Centre for Aviation. Viitattu 10.3.2023. (englanniksi)
3. ↑  Norwegian Air Shuttle applies for Swedish AOC  21.7.2018. Aviator. Viitattu 9.3.2023. (englanniksi)
4. 1 2  Norwegian Air Sweden Fleet Details and History Planespotters.net. Viitattu 10.3.2023. (englanniksi)
5. ↑  Goldstein, Michael: More Bad News For Boeing: Norwegian Air Dumping 37 Wide-Body Boeing 787 Dreamliners  15.1.2021. Forbes. Viitattu 10.3.2023. (englanniksi)
6. ↑  Norwegian founds second subsidiary in Sweden  14.5.2021. Aviation Direct. Viitattu 10.3.2023. (englanniksi)
7. ↑  Norwegian exits restructuring, Swedish unit seeks bankruptcy  26.5.2021. ch-aviation. Viitattu 10.3.2023. (englanniksi)

Norwegian Air Shuttle
Norja **Norwegian Air Shuttle**  

Norja Norwegian Air Norway • Ruotsi Norwegian Air Sweden  

*Entiset:* Argentiina *Norwegian Air Argentina* • Irlanti *Norwegian Air International* • Yhdistynyt kuningaskunta *Norwegian Air UK* • Norja *Norwegian Long Haul*
**Sinikielitauti** eli bluetongue-tauti on bluetongueviruksen (BTV) aiheuttama märehtijöiden ja kamelieläinten sairaus. Tauti ei tartu ihmiseen. Taudin nimi tulee lampailla joskus vakavassa tapauksessa esiintyvästä oireesta, jolloin kieli muuttuu siniseksi verentungoksen vuoksi.  Taudin levittäjänä toimivat polttiaiset, jotka viihtyvät parhaiten lämpimissä ja kosteissa olosuhteissa. Tautia esiintyy ympäri maailman, mutta polttiaisten elinympäristövaatimusten vuoksi se rajoittuu lähinnä 40°N ja 35°S leveysasteille.  Ilmaston lämpenemisen katsotaan olevan yhtenä syynä siihen, miksi tautia on viime vuosina tavattu myös näiden leveysasteiden ulkopuolella.  Suomessa virusta ei ole tavattu. Sinikielitauti kuuluu helposti leviäviin eläintauteihin.

Tartunta
--------

Pääasiassa märehtijät saavat tartunnan virusta kantavien polttiaisten välityksellä, eikä eläinten välistä suoraa tartuntaa tapahdu. 
 On kuitenkin todettu, että virus saattaa siirtyä sairaan eläimen veren tai siemennesteen välityksellä terveeseen eläimeen. Lisäksi tiineenä oleva emo saattaa siirtää infektion istukan kautta sikiöön.

Oireet
------

Taudin oireiden vakavuus riippuu viruksen serotyypistä, eläinlajista ja eläinyksilöstä. Lampaiden ja peurojen on todettu sairastuvan voimakkaampiin oireisiin, kun taas nauta voi useinkin olla viruksen oireeton kantaja. Taudinkuva vaihteleekin oireettomasta kantajasta vakaviin oireisiin, ja tauti voi johtaa jopa kuolemaan.

Oireina voi esiintyä korkea kuume, lisääntynyt syljeneritys, nenävuoto, ontuminen sekä pään ja niskan alueen turvotus.

Hoito ja ennaltaehkäisy
-----------------------

Tautiin ei ole spesifistä hoitoa, minkä vuoksi hoito kohdistuu oireiden hoitamiseen. Tautiin on olemassa sekä eläviä heikennettyjä että tapettuja rokotteita. Rokotteita käytetään EU:n alueella ainoastaan maissa, joissa tautia on todettu.

Katso myös
----------

* Afrikkalainen hevosrutto

Lähteet
-------

1. ↑  Elintarviketurvallisuusvirasto, Evira, Bluetongue *evira.fi*.  Arkistoitu 24.8.2010. Viitattu 23.9.2010. (suomeksi)
2. 1 2 3  P. J. Quinn, B.K. Markey, M. E. Carter, W. J. Donnelly, F. C. Leonard: "62", *Veterinary Microbiology and Microbial Disease*, s. 371. Iso-Britannia: Blackwell Publishing, 2002. ISBN 0-632-05525-1. (englanniksi)
3. ↑  Euroopan komissio, Eläinten terveys ja hyvinvointi, Bluetongue *ec.europa.eu*. Viitattu 23.9.2010. (englanniksi)
4. ↑  Eläintautilaki *finlex.fi*. Viitattu 23.9.2010. (suomeksi)
5. 1 2 3  Dwight C. Hirsh, N. James MacLachlan, Richard L. Walker: "63", *Veterinary Microbiology*, s. 400-403. USA: Blackwell Publishing, 2004. ISBN 978-0-8138-0379-1. englanti

Aiheesta muualla
----------------

* Eviran bluetongue sivu[vanhentunut linkki]
* Merckin Veterinary Manual (englanniksi)
* Maailman eläinterveysorganisaatio, OIE (englanniksi)
**Sinikevätyökkönen** (*Cerastis rubricosa*) on keväisin lentävä maayökköslaji.

Koko ja ulkonäkö
----------------

Toukka
Sinikevätyökkönen on keskikokoinen, ruskeanharmaa yökköslaji, jonka etusiipien pinnassa on nähtävissä sinipunaista sävyä. Etusiivissä on useimmille muille yökköslajeille tyypilliseen tapaan monimutkainen suojaväri. Siivet ovat selvästi poikkijuovaiset, ja poikkiviivojen kohdalla siiven reunassa on tumma täplä. Siiven aaltoviiva on voimakkaasti aaltoileva. Sekä rengas- että munuaistäplää ympäröi punertava rengas ja munuaistäplän takaosa ovat tummia. Takasiivet ovat tasaisen harmaat, selästä etusiipiä vaaleammat. Siipiväli on 32–38 mm.

Toukka on punertavanharmaa, ja nuorena sen selkäpuolella on kaksi kapeaa vaaleaa viivaa ja kyljissä leveämmät vaaleat raidat. Vanhemmiten selkäviivat muuttuvat katkonaisiksi.

Levinneisyys ja lentoaika
-------------------------

Lajia esiintyy Euroopassa Välimereltä napapiirin pohjoispuolelle. Levinneisyysalue jatkuu Siperian poikki pitkälle Japaniin asti. Yksilöt Lähtevät lentoon ensimmäisten lämpimien kevätpäivien koittaessa, ja perhosia tavataan Suomessa huhtikuun puolivälistä kesäkuuhun.

Elinympäristö ja elintavat
--------------------------

Erittäin yleinen perhoslaji, joka viihtyy monenlaisissa ympäristöissä metsistä avoimille niityille ja tienvarsille. Toukat ovat yöaktiivisia. Talvehtii kotelona.

Ravintokasvi
------------

Toukan ravinnoksi kelpaavat ainakin harmaaleppä, maitohorsma, ranta-alpi sekä mustikka.

Lähteet
-------

1. ↑
2. ↑
3. ↑
4. ↑
5. ↑
6. ↑
7. ↑


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Taksonitunnisteet | 
* Wikidata: Q859576
* BioLib: 54551
* BOLD: 183387
* CoL: SJZL
* EoL: 460172
* EUNIS: 309847
* Fauna Europaea: 448962
* Fauna Europaea (new): a564bc75-482f-4537-8649-ceddd4360eff
* GBIF: 5110885
* iNaturalist: 479736
* IRMNG: 10990445
* LepIndex: 252066
* LoB: 5768
* NBN: NHMSYS0021144914
* NCBI: 988089

 |

 |
Friteerattua kanaa salaatin kera.
Backhendel Wienissä.
Backhendel (oikealla) paistetun maksan (vasemmalla) kera hotelli Sacherissa Wienissä.
**Backhendl** (Itävallan saksan murteella sanasta *Backhänchen*, ransk. *poulet fritti à la viennoise*) on 1700-luvulta lähtien ollut oleellinen osa wieniläistä keittiötä. Backhendelannos koostuu erikokoisista kananpaloista, joissa osassa on vielä luut sisällä ja jotka on maustettu, leivitetty ja kypsennetty uppopaistamalla.

Bakhendel valmistetaan nuoresta broilerista, joka jaetaan kahteen rintapalaan, kahteen koipi- ja kahteen siipipalaan, maustetaan suolalla, pippurilla tai kuminalla. Sen jälkeen palaset käännellään jauhossa, upotetaan nopeasti rikottuun kananmunaan ja lopuksi vielä käännellään korppujauhoissa ennen kuin ne paistetaan runsaassa voissa tai öljyssä paistinpannulla tai uppopaistimessa suljetun kannen alla. Perinteisesti annokseen on kuulunut myös leivitetty ja uppopaistettu maksa, sydän ja maha. Ravintoloissa on yleistä, että kanapalat on esikypsennetty ennen paneerausta ja uppopaistamista.

Backhendel tarjoillaan persiljan, sitruunapalan ja lehtisalaatin tai perunasalaatin kera, joskus myös keitettyjen perunoiden kera. 

Biedermeier-aikaan backhendel oli hienon wieniläiskeittiön ruumiillistuma ja varattu vain aatelisille ja ylemmälle porvaristolle.

Lähteet
-------

1. ↑  Joseph Wechsberg: *Die Küche im Wiener Keiserreich*.
**ISO 3166** on ISO-järjestön standardi, joka määrittää kansainvälisesti käytettävät koodit valtioille ja eräille muille alueille. Standardi koostuu kolmesta osasta, joista ensimmäinen käsittelee maakoodeja, toinen valtioiden osa-alueiden koodeja ja kolmas vanhentuneiden koodien korvaamista.

Valtiot ja niihin verrattavat alueet (ISO 3166-1)
-------------------------------------------------

Euroopan maiden ISO 3166-1 alpha-2 -koodit.
ISO 3166-1 sisältää valtioiden ja niihin verrattavien alueiden kaksikirjaimiset, kolmikirjaimiset ja numeeriset koodit. Kaksikirjaimisia koodeja käytetään muun muassa Internetin maakohtaisissa ylätason verkkotunnuksissa (eli niin sanotuissa domain-nimissä). Esimerkiksi suomalaisten varattavissa on .fi-loppuisia osoitteita.

* **ISO 3166-1 alpha-2** – kaksikirjaiminen koodi
* **ISO 3166-1 alpha-3** – kolmikirjaiminen koodi
* **ISO 3166-1 numeric** – kolminumeroinen koodi, joka on identtinen Yhdistyneiden kansakuntien tilastotoimiston (*UN Statistics Division*) käyttämän aluekoodin kanssa.

Valtio tai alue saa standardiin koodin, jos se on listattuna Yhdistyneiden kansakuntien julkaisussa *United Nations Terminology Bulletin Country Names* 
tai YK:n tilastotoimiston julkaisussa *Country and Region Codes for Statistical Use*. 
Tullakseen listatuksi julkaisussa *Country Names* valtion pitää olla YK:n jäsen, jonkin YK:n erityisjärjestön jäsen tai osallistua Kansainvälisen tuomioistuimen toimintaan tuomioistuimen perussäännön mukaisesti.

Valtioiden 1. aluehallintotasot (ISO 3166-2)
--------------------------------------------

ISO 3166-2 sisältää valtioiden ensimmäisen aluehallintotason osa-alueiden koodit. Niiden alkuosana on kaksikirjaiminen ISO 3166-1 -maakoodi, jota seuraa yhdysviiva ja kirjaimista tai numeroista koostuva aluetunnus.

Vanhentuneiden koodien korvaaminen (ISO 3166-3)
-----------------------------------------------

ISO 3166-3 käsittelee käytöstä poistettujen ja toisessa merkityksessä uudelleen käyttöön otettujen kaksikirjaimisten ISO 3166-1 -maakoodien korvaamista silloin, kun niiden aiemmin tarkoittamaan alueeseen joudutaan nykyisin viittaamaan.

Katso myös
----------

* Luettelo ISO 3166 -standardin koodeista
* Luettelo Kansainvälisen olympiakomitean maakoodeista
* Lyhenne

Aiheesta muualla
----------------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **ISO 3166**.
* Kansallinen luokitussuositus, alueluokitukset: valtiot ja maat. Tilastokeskus, 21.12.2017.
* Valtioiden, alueiden ja rahayksiköiden luettelo. Euroopan unionin portaali, 14.12.2009.
**Katalin Miklóssy** (s. 1964 Budapest) on suomalainen valtiotieteilijä. Hän on tutkinut poliittista historiaa ja Itä-Eurooppaa. Hänen erikoistumisalueinaan ovat olleet varsinkin kilpailun ja autoritaaristen järjestelmien muutosten tutkimukset etenkin Visegrád-ryhmän maissa ja Kaakkois-Euroopassa.

Miklóssy on oppiarvoltaan valtiotieteiden tohtori. Hän on toiminut yliopistonlehtorina Aleksanteri-instituutissa sekä Helsingin yliopiston poliittisen historian dosenttina. Miklóssyn väitöskirja on *Manoeuvres of national interest : internationalism and nationalism in the emerging Kádárist criticism of Romania, 1968-1972* vuodelta 2003. Miklóssy on lisäksi muun muassa toimittanut teoksen *Demokratian karikot – itäinen Eurooppa suuntaa etsimässä* (Gaudeamus, 2018) yhdessä Jouko Nikulan kanssa. Hänen kotipaikkansa on Mäntsälä. Hän asettui Suomeen mentyään helmikuussa 1988 Tukholmassa naimisiin suomalaisen miehen kanssa.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Miklóssy, Katalin Kansalliskirjaston hakupalvelu, viitattu 30.4.2023
2. 1 2 3  Tuula Koponen, Mieluummin suomalainen Suomen Kuvalehti 24.3.2022, viitattu 30.4.2023
3. 1 2 3  Demokratian karikot Gaudeamus, viitattu 30.4.2023
4. ↑  Katalin Miklóssy Helsingin yliopisto, viitattu 30.4.2023
5. ↑  Olli Söderkultalahti, Katalin tapasi nuoren Viktor Orbanin bileissä 1980-luvulla – vuosia myöhemmin tutkija kritisoi Unkarin hallintoa, ja siitä alkoivat kauhun hetket Ilta-Sanomat 6.11.2022, viitattu 30.4.2023
**Parmen Timm (Thim)** (1705 Ruotsi – 4. toukokuuta 1750 Eura) oli Kauttuan ruukinpuiston patruuna.

Timmin vanhemmat olivat hatuntekijä, kauppias, rautaruukin omistaja Paul Timm ja Maria Magdalena Hilcke. Isänsä aiemmin omistaman Euran Kauttuan rautaruukin Timm vuokrasi 30. elokuuta 1739 kuudeksi vuodeksi, hoidettuaan sitä jo saman ajan aikaisemmin. Lunastettuaan isänsä kuoltua 1741 ruukin osuudet itselleen hän kunnosti kankipajan, uudisti tuotantoa sekä korjasi ja rakennutti ruukin alueella rakennuksia. 1744 hän anoi lupaa nippuvasarapajalle, joka valmistui 1746, mutta aloitti toiminnan hiilen saannin ongelmien takia vasta 1750-luvun alkuvuosina Timmin jo kuoltua 1750. Hän oli kuitenkin onnistunut vakiinnuttamaan Kauttuan ruukin aseman ja kaksinkertaistamaan sen arvon. Timmin kuoltua hänen leskensä ja tämän uusi puoliso hovioikeudenneuvos Lars Magnus Nordstedt johtivat ruukin toimintaa, vuodesta 1766 taas Timmin poika Johan Parmen Timm (k. 1801).

Timmin puoliso vuodesta 1741 oli Maria Haartman (1722-1773).

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Georg Haggrén: *Timm, Parmen (noin 1705-1752). Suomen Kansallisbiografia. Osa 9*, s. 827-828. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2007. ISBN 978-951-746-450-5.

Aiheesta muualla
----------------

* Kauttuan ruukinpuisto (Arkistoitu – Internet Archive) (Viitattu 14.2.2015)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt Muokkaa Wikidatassa | 
* Kansallisbiografia

 |

 |
**Backlash (2001)** oli pay-per-view (PPV) showpainitapahtuma, jonka tuotti World Wrestling Federation (WWF). Seitsemän ottelun painitapahtuma järjestettiin 29. huhtikuuta 2001 Allstate Arenalla Rosemontissa, Illinoisissa, Yhdysvalloissa, ja se oli kolmas WWE Backlash-tapahtuma.

Pääotteluna oli tag team -ottelu WWF-mestaruudesta, WWF Intercontinental -mestaruudesta ja WWF Tag Team -mestaruudesta. Ottelemassa olivat The Power Trip eli Triple H ja Steve Austin sekä Brothers of Destruction eli The Undertaker ja Kane. Tarkoituksena oli, että mikäli The Power Trip selättää jommankumman Brothers of Destructionista, he voittavat WWF Tag Team -mestaruudet. Tällöin Brothers of Destructionin jäsen voisi voittaa mestaruuden riippuen siitä, kumman mestareista olisi selättänyt. Two Man Power Trip voitti kamppailun ja sen myötä WWF Tag Team -mestaruuden; Triple H säilytti Intercontinental-mestaruuden ja Steve Austin säilytti WWF-mestaruuden. 

Tapahtumassa nähtiin myös viimeiseen mieheen -ottelu The Big Show'n ja Shane McMahonin välillä. Neljäntenä otteluna nähtiin yli puolituntinen Ultimate Submission -kamppailu Kurt Anglen ja Chris Benoitin välillä.

Otteluiden tulokset
-------------------

| **#** | **Tulos** | **Stipulaatiot** | **Aika** |
| --- | --- | --- | --- |
|
| *Heat* | Jerry Lynn voitti Crash Hollyn (c) | Tavallinen ottelu WWF Light Heavyweight -mestaruudesta | 03:37 |
| *Heat* | Lita voitti Molly Hollyn | Tavallinen ottelu | 02:40 |
| 1 | X-Factor (X-Pac, Justin Credible ja Albert) voitti Dudley Boyzit (Bubba Ray, D-Von ja Spike) | Kuuden miehen tag team -ottelu | 07:59 |
| 2 | Rhyno (c) voitti Ravenin | Hardcore-ottelu WWF Hardcore -mestaruudesta | 08:10 |
| 3 | William Regal voitti Chris Jerichon | "Duchess of Queensberry -säännöt" -ottelu | 12:11 |
| 4 | Chris Benoit voitti Kurt Anglen | Ultimate (Iron Man) Submission-ottelu | 31:31 |
| 5 | Shane McMahon voitti The Big Show'n | Last Man Standing -ottelu | 11:53 |
| 6 | Matt Hardy (c) voitti Christianin ja Eddie Guerreron | Triple Threat -ottelu WWF Euroopanmestaruudesta | 06:52 |
| 7 | The Two-Man Power Trip (WWF Mestari Steve Austin ja WWF Intercontinental Mestari Triple H) voitti Brothers of Destructionin (The Undertaker ja Kane (c) | Tag team -ottelu WWF Intercontinental -mestaruudesta, WWF-mestaruudesta ja WWF Tag Team -mestaruudesta | 27:11 |

Backlash-tapahtumien kronologi
------------------------------

* Edellinen: Backlash (2000)
* Seuraava: Backlash (2002)

Lähteet
-------

* Tapahtuman viralliset internetsivut Internet Archivessa
Ihmistorni, 3 de 10.
**Ihmistornit** eli **castell** ovat Espanjassa Katalonian alueella suosittu perinne, jossa ryhmä ihmisiä muodostaa tornin nousemalla toinen toistensa päälle kerroksiksi. Korkeimmissa rakennelmissa voi olla 11 tai 12 kerrosta. Harrastajat muodostavat kerhon, jonka jäsenet harjoittelevat ja kilpailevat toisia kerhoja vastaan yleensä sunnuntaisin pidettävissä kokoontumisissa. Torniharrastus on erityisen suosittua Tarragonan alueella.

Tornin rakentamisessa kerhon vahvimmat jäsenet muodostavat sen perustan, ja kevyimmät nousevat korkeimmille osille. Kaksi viimeisintä kerrosta tekevät yleensä lapset, jotka nykyisin käyttävät kypärää. Rakennettavat tornit voivat olla eri muotoisia, esimerkiksi "3 de 9", tarkoittaa että tornissa on yhdeksän kolmen ihmisen muodostamaa kerrosta. Erilaisilla muodostelmilla on erilainen vaikeusaste. Torni hyväksytään vasta kun se on rakennettu ja purettu järjestelmällisesti ilman kaatumista. Tornien kaatumiset ovat varsin yleisiä, mutta vakavia loukkaantumisia sattuu niissä harvemmin. 

Vuonna 2010 ihmistornit pääsivät Unescon aineettoman kulttuuriperinnön luetteloon. Tornit esiintyivät myös Barcelonan vuoden 1992 kesäolympialaisten avajaisissa.

Historia
--------

Tornien rakentaminen on ilmeisesti keskiaikainen perinne.*lähde?* Vanhin dokumentti niistä on vuodelta 1801, jolloin lajia harrastettiin lähinnä Tarragonassa. Niistä tuli suosittuja kansallishenkisten tapahtumien keskipisteenä. Vuosisadan loppupuolella perinne oli voimakkaimmillaan, ja rakennettiin jopa 9-kerroksisisa torneja. Perinne kuitenkin hiipui 1900-luun alkupuolenm lamassa. Francon aikana viimeiset kaksi kerhoa pakotettiin yhdistymään, eikä laji juuri kehittynyt ennen vuotta 1981. Francon jälkeen laji nousi uuteen kukoistukseen, ja levisi koko Kataloniaan.

Lähteet
-------

1. ↑  Human Towers *Unesco*. Viitattu 6.7.2020.
2. ↑  "The Human Pyramids", *Official Report of the 1992 Olympic Games, v. 4*, s. 71. Spanish Olympic Committee / LA84 Foundation, 1992. Kirjan verkkoversio (Pdf) (viitattu 5.7.2023). (englanniksi)
3. ↑  Pablo Giori: Human Towers: A Visual History of a Catalan Tradition *Smithsonian Festival*.  2017. Viitattu 8.7.2020.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Katalonialaiset ihmistornit** Wikimedia Commonsissa
Katalonian sijainti Espanjan kartalla.
18. kesäkuuta 2006 järjestettiin Espanjaan kuuluvassa **Kataloniassa kansanäänestys alueen uudesta autonomialaista**, joka lisää alueen itsehallintoa. Äänestäneiden osuus oli alhainen: 49 %. Lain puolesta äänesti 73,9 % ja vastaan 20,8 %. Uusi laki korvaa vanhan, vuodelta 1979 peräisin olevan lain. Äänioikeutettuja oli yli viisi miljoonaa.

Laki takaa Katalonialle muun muassa enemmän sananvaltaa siirtolaisuutta sekä satamien ja lentokenttien hallintoa koskevissa kysymyksissä ja oikeuslaitoksessaan. Myös katalaanin kielen asema vahvistui. Alun perin katalaanit tavoittelivat muun muassa laajaa veronkanto-oikeutta. Monilta muiltakin osin äänestyksen kohteena ollut versio laista on eräänlainen sopuratkaisu Espanjan hallituksen kanssa laajaa itsehallintoa tavoitelleen Katalonian alueparlamentin esityksestä.

Katalonian itsehallinto ei uudenkaan lain seurauksena ole yhtä laaja kuin Baskimaalla ja Navarralla. Tuloksen kuitenkin uskotaan rohkaisevan muita itsehallintoalueita tarkistamaan Francisco Francon valtakauden kukistumisen jälkeisiltä Espanjan demokratian alkuvuosilta peräisin olevia itsehallintolakejaan. Katalonia on voimakkaasti teollistunut ja eräs Espanjan vauraimmista alueista. Katalonian talous vastaa lähes viidennestä koko Espanjan kansantulosta.

Itsehallinnon laajentamisen puolesta kampanjoivat tällä hetkellä maassa vallassa olevat sosialistit, joita Espanjan pääministeri José Luis Rodríguez Zapatero tuki, sekä maltilliset kansallismieliset piirit. Uutta itsehallintolakia vastaan voimakkaimmin oli oppositiossa oleva konservatiivinen kansanpuolue, jonka mukaan laki merkitsee Espanjan "lopun alkua". Myös Katalonian itsenäisyyttä kannattava ERC-puolue oli lakia vastaan, koska se ei sen mielestä lisännyt itsemääräämisoikeutta riittävän paljon.

Lähteet
-------

1. ↑  BBC NEWS | Europe | Catalonia endorses autonomy plan *news.bbc.co.uk*.  19.6.2006. Viitattu 9.6.2017.

Aiheesta muualla
----------------

* Laki katalaanin kielellä (Arkistoitu – Internet Archive)
* Katalaanit hyväksyivät itsehallintonsa laajennuksen Helsingin Sanomat, 18. kesäkuuta 2006.
* Katalaanien vaikeat vuodet Helsingin Sanomat, 18. kesäkuuta 2006.
**Lümanda** (vir. *Lümanda vald*) oli kunta Saarenmaan maakunnassa. Kunnassa oli 25 kylää: Atla, Austla, Eeriksaare, Himmiste, Jõgela, Karala, Kipi, Koimla, Koki, Koovi, Kotlandi, Kulli, Kuusnõmme, Kärdu, Leedri, *Lümanda*, Metsapere, Mõisaküla, Põlluküla, Riksu, Taritu, Vahva, Vana-Lahetaguse ja Varpe, Viidu.

Lümandassa on ortodoksinen kirkko, joka on rakennettu kalkkiliuskekivestä vuonna 1867 muodoltaan laivaa muistuttavaksi. Siinä on kaksi kupolia. Entisöidyssä kirkkorakennuksessa on ruokala.

Siellä on louhittu kalkkikiveä vuosisatoja. Kalkin polttamista perinteiseen tapaan voi matkailija seurata. Alueella on vuonna 1986 rakennettu kollektiivitalouteen liittyvä klubirakennus. Lännessä Leedrissä on vanha saarenmaalainen ryhmäkylä, jossa on aarniometsän puita ja korkeita kiviaitoja.

Kuntamuutokset
--------------

Kaarma, Kärla ja Lümanda yhdistyivät vuonna 2014 Lääne-Saaren kunnaksi. Vuoden 2017 kuntauudistuksessa Kuressaaren kaupunki ja Saarenmaan saaren kaikki 11 kuntaa (Lääne-Saare, Orissaare, Pihtla, Valjala, Salme, Kihelkonna, Laimjala, Mustjala, Torgu, Leisi ja Pöide) yhdistettiin Saarenmaan kunnaksi.

Väestö
------

Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan Lümandan kunnassa oli 744 asukasta, joista 738 (99,2 %) oli virolaisia, 3 (0,4 %) venäläisiä ja 3 (0,4 %) muita kansallisuuksia.

Talous
------

Paikkakunta on maatalousvaltainen. Siellä on myynnissä erilaisia tontteja ja kiinteistöjä.

Lähteet
-------

1. ↑   (Arkistoitu – Internet Archive)
2. ↑  Kaarma valla, Kärla valla ja Lümanda valla haldusterritoriaalse korralduse ja Vabariigi Valitsuse 3. aprilli 1995. a määruse nr 159 „Eesti territooriumi haldusüksuste nimistu kinnitamine" muutmine  28.8.2014. Riigi Teataja. Viitattu 12.7.2018. (viroksi)
3. ↑  Ühinenud ja kõikide omavalitsuste ülevaade (sh KOV kontaktandmed ja omavalitsusjuhid) (Excel) (Viron kuntien perustietoja valtiovarainministeriön verkkosivuilla) *haldusreform.fin.ee*.  maaliskuu 2018. Viitattu 12.7.2018. (viroksi)
4. ↑  RL002: Rahvastik elukoha, soo, vanuserühma ja rahvuse järgi, 31. detsember 2011 Statistikaamet. Viitattu 23.12.2016. (viroksi)
5. ↑   (Arkistoitu – Internet Archive)
**Hertta**, toiselta nimeltään CERT (*Coronary Event Risk Test*), on suomalainen verinäytteeseen perustuva diagnostinen menetelmä, jolla mitataan vakavan infarktin tai sydänkuoleman riskiä 
.

Hertta on maailman ensimmäinen molekylaarisiin keramideihin perustuva diagnostinen testi .

Taustatietoa
------------

Hertta-tutkimuksessa näytteestä mitataan keramidimolekyylien pitoisuuksia, joiden perusteella lasketaan riskiluku. Hertta ennustaa riskit esimerkiksi LDL-kolesterolia tarkemmin. Testi mittaa myös statiinilääkityksellä olevien henkilöiden jäännösriskiä ja ennustaa sydäninfarktiriskiä henkilöillä, joilla sepelvaltimotautia ei ole vielä todettu.

Tutkimus antaa riskiluvun ja siihen perustuvan lausunnon. Korkea riskiluku indikoi tarvetta tehostaa sepelvaltimotaudin hoitoa, esimerkiksi elämäntapamuutoksilla tai mahdollisen lääkehoidon optimoinnilla..

Kohderyhmät
-----------

Hertta-tutkimusta voidaan käyttää sydäninfarktin ja sydänperäisen kuoleman riskin ennustamiseen erityisesti seuraavissa potilasryhmissä:

* Henkilöt, joilla ei ole tiedossa sepelvaltimotautia tai kohonneita kolesteroliarvoja, mutta joilla esimerkiksi sukurasituksen tai muiden riskitekijöiden vuoksi epäillään kohonnutta sepelvaltimotautiriskiä.
* Sepelvaltimotautipotilaat, joilla korkean sydänkohtaus- ja sydänkuoleman riskin tunnistaminen voi johtaa lääkitysmuutoksiin, seurannan tehostamiseen tai invasiivisen toimenpiteen harkintaan.

Lähteet
-------

1. 1 2   "Circulating Ceramides Predict Cardiovascular Outcomes in the Population-Based FINRISK 2002 Cohort"  (2016). *Arteriosclerosis, Thrombosis, and Vascular Biology*. doi:10.1161/ATVBAHA.116.307497. PMID 27765765.
2. 1 2   "Plasma ceramides predict cardiovascular death in patients with stable coronary artery disease and acute coronary syndromes beyond LDL-cholesterol"  (2016). *European heart journal* **37** (25): 1967-1976. doi:10.1093/eurheartj/ehw148. PMID 27765765.
3. ↑  Mayo’s New Blood Test Could Predict Chances Of Experiencing A Heart Attack (Arkistoitu – Internet Archive)
4. ↑  Hertta.fi - Lääkärille

Aiheesta muualla
----------------

* Hertta.fi
**Mikael Brygger** (s. 1975) on suomalainen runoilija ja kirjallisuusalan toimija. Bryggerin tuotanto kattaa niin painettuja kirjoja, digitaalisia teoksia kuin paikkasidonnaisia yhteistyössä eri alojen taiteilijoiden kanssa tehtyjä teoskokonaisuuksiakin. Näistä tunnetuimpia ovat yhdessä runoilija Henriikka Tavin ja taiteilijaryhmä IC-98:n kanssa tehdyt teokset.

Brygger on toiminut vuodesta 2019 vierailevana professorina Taideyliopiston kirjoittamisen maisteriohjelmassa alanaan mediasensitiivinen kirjoittaminen. Hän on aiemmin toiminut runouslehti Tuli & Savun päätoimittajana vuosina 2008-2013 ja kuuluu myös runoutta julkaisevan osuuskunta Poesian perustajajäseniin.

Häneltä on ilmestynyt kolme painettua runoteosta. Bryggerin runouden erityispiirteiksi on mainittu visuaalisuus, pelillisyys ja nykyteknologian läsnäolo.

Teoksia
-------

* *Emily* (ntamo, 2008)
* *Valikoima asteroideja* (Poesia, 2019)
* *Tuuliatlas* (Poesia, 2014)

Lähteet
-------

1. ↑  Mikael Brygger *Kirjasampo*. Viitattu 26.4.2023.
2. 1 2  Mikael Brygger *Poesia*. Viitattu 26.4.2023.
3. ↑  Kir­joit­ta­mi­sen pro­fes­so­reik­si Mi­kael Bryg­ger, Riik­ka Pelo, Ant­ti Sal­mi­nen ja Jus­si Val­to­nen *Taideyliopisto*.  7.6.2019.
4. ↑  Tuli & Savu *Nihil Interit*. Viitattu 26.4.2023.


|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Suomi (KANTO)

 |

 |