KinnekulleKinnekulle nähtynä Mössebergistä n. 40 km etelään vuoresta. Etualalla näkyy Skaran kaupunki tuomiokirkkoineen.

|  |  |
| --- | --- |
| Tyyppi | 
table (en) (käännä suomeksi)View and modify data on Wikidata  |
| Sijainti | 
Länsi-Götanmaalla Ruotsissa |
| Vesistö | 
VänernView and modify data on Wikidata  |
| Vuoristo | 
Länsi-Götanmaan pöytävuoret |
| Korkeus merenpinnasta | 
306 m |

Kartta

|  |  |
| --- | --- |
| Koordinaatit | 
58° 36′ 00″ P, 13° 24′ 40″ IView and modify data on Wikidata  |

muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa WikidataaTietolaatikon dokumentaatioNäytä Wikidatasta tulevat arvot

**Kinnekulle** on loivarinteinen, tasalakinen vuori Götenen kunnassa Vänernin lounaisrannikolla, Ruotsin Länsi-Götanmaalla. Sen korkein huippu (*Högkullen*) on 306 m merenpinnan ja 263 m Vänernin pinnan yläpuolella. Vuori on n. 14 km pitkä ja 7 km leveä. Vuoren nimi tulee Kinnen kihlakunnasta, jonka alueella se on.

Geologia ja luonto
------------------

Kinnekullen geologiset kerrostumat
Kinnekulle on jäännös muinaisesta ylängöstä, jonka eroosio on kuluttanut. Se koostuu enimmäkseen sedimenttikivistä. Alimpana prekambrisen peruskallion päällä on kambrikautista hiekkakiveä ja alunaliusketta. Näiden päällä on ordoviikkista liusketta ja kalkkikiveä, siluurista savikiveä ja ylimpänä, vuoren huipulla, permikautista diabaasia.

Näkötorni Högkullenilla Kinnekullen huipulla.
Kinnekullan alueella on alvareita, joista Österplanan nummi on manner-Ruotsin laajin. Muita ovat Såten ja Bestorp. Kinnekullassa on vuodesta 1982 ollut n. 5500 hehtaarin luonnonsuojelualue, joka on myös osa Natura 2000-ohjelmaa. Vuoren huipulla on näkötorni, ja sitä kiertää 45 km pituinen *Kinnekulleleden*-vaellusreitti.

Kinnekullen kasvillisuuteen kuuluvat kalkkia suosivat kasvit kuten metsäomenapuu, linnunkirsikka, kevätesikot, harvinainen tikankontti sekä karhunlaukka.

Historia
--------

Husabyn kaupunki sijaitsee vuoren kaakkoispuolella. Legendan mukaan Olavi Sylikuningas otti kasteen vastaan lähteellä Husabyssä vuonna 1008. Kinnekulla on vanhaa kulttuuriseutua; seudulla on useita kirkkoja 1100-luvulta alkaen ja 1300-1400-luvuilla perustettuja kyliä ja herraskartanoita. Viimeksimainittuja ovat Hönsäter, Hällekis, Råbäck, Trolmen, Hjelmsäter ja Blomberg.

### Teollisuus

Kinnekullan alueella on ollut kivilouhoksia keskiajalta lähtien, ja siellä on tehty poltettua kalkkia. 1800-luvun jälkipuoliskolla kivenlouhinta ja kalkinpoltto teollistuivat, mutta nykyään jäljellä on vain yksi kivilouhos, Thorsbergs Stenhuggeri AB. Alunaliuskeesta valmistettiin liuskeöljyä vuosina 1894-1946, ja Hönsäterin kartanon yhteydessä oli alunatehdas. Liuskeöljylouhoksen alueella on vuodesta 1969 sijainnut Kinnekulle Ringin moottorirata.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5 6  Kinnekulle Länsi-Götanmaan lääninhallitus. Viitattu 13.3.2024. (ruotsiksi)
2. ↑  Om Kinnekulle Skaraborgs Geologiska Sällskap. Viitattu 13.3.2024. (ruotsiksi)
3. ↑  Kinnekulle - The flowering mountain *vastsverige.com*. Viitattu 13.3.2024. (englanniksi)
4. ↑  Kinnekullekalksten, granit & marbor av kvalité Thorsbergs Stenhuggeri. Viitattu 13.3.2024. (ruotsiksi)
5. ↑  Kinnekulle Ring *RacingCircuits.info*. Viitattu 13.3.2024. (englanniksi)