| Lavotškin La-5FN |
| --- |
| La-5 |
| Kuvaus |
| Rooli | Hävittäjä |
| Miehistö | Ohjaaja |
| Ensilento | maaliskuu 1942 (LaG-5) |
| Palveluskäyttöön | syyskuussa 1942 |
| Valmistaja | Lavotškin |
| Mitat |
| Pituus | 8,60m |  |
| Kärkiväli | 9,80m |  |
| Korkeus | 2,540m |  |
| Siipipinta-ala | 17,5m² |  |
| Paino |
| Tyhjäpaino | 2605kg |  |
| Lastattuna | 3265kg |  |
| Suurin lentoonlähtöpaino | 3400kg |  |
| Voimanlähde |
| Moottori | Švetsov AŠ-82FN tähtimoottori |
| Teho | 1380kW | 1850 hv |
| Suoritusarvot |
| Huippunopeus | 648km/h |  |
| Lentomatka | 765 km |  |
| Suurin korkeus | 11000m |  |
| Nousunopeus | 1000m/min |  |
| Siipikuorma | 186kg/m² |  |
| Teho-paino-suhde | 0,42kW/kg |  |
| Mittarit |
| Mittarit |  |
| Aseistus |
| Tykki | 2x 20mm ŠVAK tykki |
| Kuorma | 500kg pommeja tai  enintään 8 RS-82 rakettia |

**Lavotškin La-5** (ven. Лавочкин Ла-5) oli toisen maailmansodan aikainen neuvostoliittolainen hävittäjälentokone. Se oli parannettu ja kehittyneempi versio LaGG-3-hävittäjästä ja yksi Neuvostoliiton ilmavoimien parhaista lentokonetyypeistä.

Tausta
------

La-5 perustui 1939 ensilentonsa tehneeseen, sinänsä onnistuneeseen LaGG-1-hävittäjään, joka oli kuitenkin varustettu alitehoisella moottorilla. Koneen seuraava versio oli LaGG-3, jossa parannuksia saatiin aikaan keventämällä runkorakenteita ja asentamalla tehokkaampi, mutta edelleen alitehoinen moottori. *lähde?*

Vuoden 1942 alkupuolella suunnittelijat Semjon Lavotškin ja Vladimir Gorbunov yrittivät korjata alitehoisuutta varustamalla kokeeksi LaGG-3-hävittäjän tehokkaammalla Švetsov AŠ-82-tähtimoottorilla. *lähde?*

Koska LaGG-3 oli suunniteltu rivimoottorille, sen nokaksi asennettiin Švetsov- ja Tumansky -tähtimoottorityyppejä käyttäneen Suhoi Su-2 - kevyen pommikoneen etuosa. *lähde?*

Samoihin aikoihin LaGG-3:n puutteet olivat aiheuttaneet sen, että suunnittelija Lavotškin joutui Josif Stalinin epäsuosioon ja tehtaat, jotka oli tarkoitettu LaGG-3:n valmistukseen, muutettiin sen kilpailijoiden Jakovlev Jak-1:n ja Jakovlev Jak-7:n tuotantoon. *lähde?*

Lavotškin kuitenkin jatkoi salassa LaGG-3-koneen sovittamista uudelle moottorille ja koneen lento-ominaisuuksien kehittämistä vaatimattomissa oloissa läpi talven 1941–1942. *lähde?*

Kun koneen prototyyppi lensi ensilentonsa maaliskuussa 1942, tulokset olivat erittäin hyviä. Hävittäjällä oli vihdoin sellainen voimanlähde, joka antoi oikeutta koneen muille hyville ominaisuuksille. Koneen mallinimeksi muutettiin LaG-5 ja koelentojen jälkeen koelentäjät pitivät sitä ylivertaisena Jak-7:ään verrattuna. Huhtikuussa alkaneen täyden koelento-ohjelman jälkeen hävittäjän takarunko madallettiin ohjaajan näkökentän lisäämiseksi. *lähde?*

Heinäkuussa 1942 Stalin määräsi konetyypin, joka tässä vaiheessa tunnettiin jo merkinnällä La-5, täyteen sarjatuotantoon ja keskeneräiset LaGG-3-hävittäjät muutettaviksi vastaamaan uutta konetyyppiä. *lähde?*

Palveluskäyttö
--------------

Vaikka La-5 oli edelleen saksalaisten hävittäjiä heikompi suorituskyvyltään suurissa korkeuksissa yli 5 000 metrissä, alemmissa korkeuksissa se vastasi täysin vastustajan kalustoa. Itärintamalla useimmat ilmataistelut käytiinkin matalalla ja näissä olosuhteissa La-5 pystyi näyttämään kykynsä. *lähde?*

Hävittäjän edelleen kehittyessä se sai polttoaineen ruiskutuksella varustetut moottorit, runkoa kevennettiin edelleen ja siipiin asennettiin solat parantamaan suorituskykyä. Viimeinen versio koneesta oli La-5FN. Kaikkiaan La-5 -hävittäjää rakennettiin 9 920 kappaletta eri versioineen, joihin kuului muun muassa kaksipaikkainen La-5UTI koulutuskone. *lähde?*

La-5 oli laajasti käytössä Suomen ilmavoimia vastaan, jonka hävittäjälentäjillä oli suuresti toisistaan poikkeavia näkemyksiä La-5-koneen suorituskyvystä. *lähde?*

Toisen maailmansodan jälkeen La-5 jatkoi joitakin vuosia palveluskäytössä Tšekkoslovakiassa S-95 (La-5FN) ja CS-95 (La-5U) tyyppinimillä. *lähde?*

Sodan päätyttyä liittoutuneiden valvontakomissio käytti tyyppiä Suomessa valvontalentoihin. Neljän koneen parven tiedetään varmasti pudonneen ja/tai kadonneen tehtävän aikana lokakuussa 1944. Parvi eksyi toisistaan ja lentosuunnista huonossa säässä lennolla Porista Malmin lentokentälle ja koneiden polttoaine loppui.

La-5-hävittäjän seuraaja oli Lavotškin La-7. *lähde?*

Lavotškin La-5 ilmailumuseon näyttelyssä Moskovassa. Koneella lensi ässä Georgi Kostylev 14 henkilökohtaista ja 32 jaettua voittoa.

Lähteet
-------

 (Arkistoitu – Internet Archive)

* 
* 
* Ilta-Sanomat erikoispainos, historialehti: "Sodan Lentäjät" 2011, s. 20 (hävittäjä-ässä Kyösti Karhilan haastattelu)
* Salin, Veli: *Kadonneen neuvostohävittäjän arvoitus ja muita lentotapahtumia*. Pilot-kustannus, 2006. ISBN 952-464-493-2.

### Viitteet

1. ↑
2. ↑  Ilta-Sanomat erikoispainos, historialehti: "Sodan Lentäjät" 2011, s. 20 (hävittäjä-ässä Kyösti Karhilan haastattelu)
3. ↑  Salin 12-14
4. ↑  airliners
5. ↑  cieldegloire

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Lavotškin La-5** Wikimedia Commonsissa