recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Morsiamen laulu** on taidemaalari Gunnar Berndtsonin (1854–1895) kuuluisin teos. Se on maalattu öljyvärein kankaalle, kooltaan 66 × 82,5 cm ja valmistunut vuonna 1881. Teos kuuluu Ateneumin taidemuseon Antellin kokoelmiin, johon se on tallennettu vuonna 1893.

Maalaus
-------

Maalaus kuvaa hääseuruetta ruokailemassa. Morsian seisoo tässä maalauksessa laulamassa jälkiruokamaljan aikana pöytävieraiden istuessa paikoillaan. Maalauksessa on kuvattu tarkoin kankaita ja muita yksityiskohtia, astioita, ihmisten piirteitä ja sisustusta. Morsiamen laulun toteutuksessa näkyy Berndtsonin perehtyminen ihmisasujen maalaukseen. Hän maalaa tähän maalaukseen ilmeikkäitä ihmisiä juhlahetkellä, luoden inhimillisen tilannekuvan joka on kuvattu herkän myönteisesti morsiamen vanhempien ja sulhasen ollessa uppoutuneena kuuntelemaan morsiamen laulua.
Käsittelytavassa näkyy myös tuolloin ajankohtaistuneen ulkoilmamaalauksen vaikutuksia. Seinien syvä vihreys ja huoneen verhojen rento roikkuminen yhdistettynä ihmisten vaatetusten syvän valkoiseen ja mustaan väriin luovat maalaukseen rehevää vaikutelmaa.

Historiaa
---------

Kyseessä on lavastettu tilanne, jossa maalauksen malleina oli taiteilijan ystäviä kuten Ville Vallgren oikealla, Karl Wetterhof, Casper Wrede ja Aukusti Uotila vasemmalla. Morsiamen mallina oli pariisilainen malli Antonia Bonjean.

Gunnar Berndtson oli opiskellut Pariisissa historiamaalari Jean-Léon Gérômen johdolla, mutta suuremman vaikutuksen häneen teki etenkin Ernst Meissonier, joka oli erikoistunut pukujen ja historiallisten ympäristöjen kuvaamiseen.

Morsiamen laulu huomioitiin ranskalaisessa lehdistössä kuten myös Berndtson. Hän esimerkiksi pääsi seuraavana vuonna Le Monde Illustrèn taiteelliseksi avustajaksi Egyptin matkalle. Aatelisen taustan ja kotikasvatuksen omaavana hän muutoinkin sopeutui monia suomalaistaustaisia kollegoitaan paremmin ranskalaiseen kulttuurielämään.

Lähteet
-------

* Timo Huusko: *Gunnar Berndtson: Morsiamen laulu*. Teoksessa Ateneum-opas. Toim. Timo Huusko. 2007. s. 32 Nettiversio: [vanhentunut linkki]

Aiheesta muualla
----------------

* *Morsiamen laulu*[vanhentunut linkki] Suomen Kansallisgallerian sivulla
Psykiatriakeskuksen sisäänkäynti Töölössä.
**HYKS Psykiatriakeskus** (entinen **Hesperian sairaala**) on sairaala Helsingin Töölössä. Keskuksessa toimii HYKS Psykiatrian toimialan poliklinikoita ja osastoja sekä Helsingin Yliopiston lääketieteellisen tiedekunnan opetustoimintaa. Sairaala sijaitsee Välskärinkadun ja Mechelininkadun välissä osoitteessa Pohjoinen Hesperiankatu 23.

Sairaala muodostettiin 1950-luvun lopulla Kivelän sairaalan mielenterveysyksiköstä ja on saanut nimensä antiikista. Hesperia tarkoittaa lännen maata (kr. hesperos = länteen, iltaan liittyvä). Sairaala valmistui helmikuussa 1962 Helsingin kaupungin keskusmielisairaalaksi. Rakennuksen suunnittelivat arkkitehdit Martta ja Ragnar Ypyä. Sairaala remontoitiin perusteellisesti 2000-luvun alussa, ja nykyisin sen päärakennus toimii HYKS Psykiatriakeskuksena. Pohjoisen Hesperiankadun puolella olevissa sivurakennuksissa on lisäksi HYKSin Lasten ja nuorten sairaalan toimintaa. 

Sairaala-alueella olevat kaksi tornitaloa tehtiin alun perin sairaalan henkilökunnan asunnoiksi, mutta olivat myöhemmin sekä potilas- että toimistokäytössä. Tornitalojen tilat päätettiin vuonna 2007 muuttaa tavallisiksi asuinrakennuksiksi.

Lähteet
-------

1. ↑  Hesperian sairaala, rakennus 32.  *Betoni*, 2006, nro 3, s. 30, 34–35. Artikkelin verkkoversio. Viitattu 21.11.2023.
2. ↑  Hesperian sairaalan torneista tehdään asuntoja. *Rakennusperinto.fi*.  4.5.2007.  Arkistoitu 26.5.2012. Viitattu 21.11.2023.

Aiheesta muualla
----------------

* HYKS Psykiatriakeskus
**Merikonsuli** on Jukka M. Heikkilän vuonna 1995 ilmestynyt esikoisteos.

*Merikonsuli* kertoo Rooman tasavallasta ja antiikin merisodankäynnistä. Kirjan päähenkilönä on historiallinen hahmo Gaius Lutatius Catulus, roomalainen *homo novus*. Sivuhenkilöitä ovat muun muassa Hieron II, Arkhimedes, Hamilkar Barka ja Hannibal. 
Autenttisen tuntuinen minäkerronta avaa vaaleilla valitun sotapäällikön näkökulman roomalaiseen ja kreikkalaiseen maailmaan.
Tapahtumat sijoittuvat vuosiin 245–241 eaa.

*Helsingin Sanomat* julkaisi kirjasta arvostelun. Kirja on myöhemmin julkaistu suomeksi e-kirjana ja siitä on otettu uusintapainos. Kirjan englanninkielinen re-write *The Marine Consul* on saatavana Amazon Kindlelle.

Teoksen ilmestymisen jälkeen kirjassa kuvatun Egadisaarten meritaistelun tapahtumapaikka on löydetty ja se on meriarkeologinen aarreaitta. Löydöt vahvistavat romaanissa kuvattujen tapahtumien historiallisuuden.

Amazon
------

Teoksen englanninkielinen versio on saatavana pehmeäkantisena Amazonin print-on-demand palvelusta: 

Teoksen englanninkielinen versio on saatavana Kindlelle:

Lähteet
-------

1. ↑  Liukkonen, Tero: Kauppatieteilijän kunnianhimoinen esikoisromaani puunilaissotien ajalta Kun Rooma kukisti Karthagon laivaston *Helsingin Sanomat*.  14.4.1995. Viitattu 27.11.2023.
**Bukovinan lääketieteellinen valtionyliopisto** (ukr. Буковинський державний медичний університет, *Bukovynskyi deržavnyi medytšnyi universytet*) on vuonna 1931 toimintansa aloittanut ukrainalainen yliopisto, joka sijaitsee Tšernivtsissä, Länsi-Ukrainassa. Yliopistoa käy noin 5 750 opiskelijaa (toisen lähteen mukaan noin 5 500). Ulkomailta on tullut noin 2 400 opiskelijaa; erityisen paljon on opiskelijoita Intiasta. Opetushenkilökuntaa on runsas 700.

Toimintavuosiensa aikana yliopisto on toiminut useilla eri nimillä. Toiminta sai alkunsa Kiovan teollisen ja lääketieteellisen instituutin nimellä (Київський виробничо-медичний інститут; vuodet 1931-1936). Tämän jälkeen opetusta annettiin Kiovan 2. lääketieteellisen instituutin puitteissa (2-й Київський державний медичний інститут; 1936-1944). Seuraavaksi opinahjon nimenä olivat Tšernivtsin lääketieteellinen valtioninstituutti (Чернівецький державний медичний інститут; 1944-1997) ja Bukovinan lääketieteellinen valtionakatemia (Буковинська державна медична академія; 1997-2005). Nykyinen nimi yliopistolla on ollut vuodesta 2005.

Bukovina on historiallinen alue, joka sijoittuu Itä-Karpaattien vuoriston ja läheisten tasankojen seudulle nykyisten Romanian (lähinnä Suceavan piirikunnan) ja Ukrainan Tšernivtsin alueilla.

Lähteet
-------

1. 1 2  V. I. Bilous, T.A. Zah’arova (В. І. Білоус, Т. А. Захарова): Bukovynska deržavna medytšna akademija (Буковинська державна медична академія) *Entsyklopedija Sutšasnoji Ukrajiny - Encyclopedia of Modern Ukraine*.  2004, päivitetty 2023. Viitattu 20.2.2024. (ukrainaksi)
2. 1 2  BSMU Facts and Figures Bukovinian State Medical University, bsmu.edu.ua. Viitattu 20.2.2024. (englanniksi)
3. 1 2  Istorija Universytetu (Історія Університету) Bukovinian State Medical University, bsmu.edu.ua. Viitattu 20.2.2024. (ukrainaksi)
4. 1 2  Bukovynskyi deržavnyi medytšnyi universitet (Буковинський державний медичний університет) osvita.ua. Viitattu 20.2.2024. (ukrainaksi)
5. ↑  Bukovina *britannica.com*.  1.2.2024 (päivitetty). Viitattu 20.2.2024. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Bukovinan lääketieteellinen valtionyliopisto** Wikimedia Commonsissa

* BSMU today (englanniksi) (bsmu.edu.ua)

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Yhdysvallat

 |

 |
**Vieques** on oman kuntansa muodostava Puerto Ricon itsehallintoalueeseen kuuluva saari. Se sijaitsee Puerto Ricon pääsaaresta itään ja jakautuu seitsemään alueeseen ja keskus Isabel Segundaan.

Viequesin alkuperäisiä asukkaita olivat Etelä-Amerikasta saapuneet intiaanit. Simón Bolívar vieraili saarella 1816, ja Viequesin kaupungin perustajana pidetään vuonna 1823 sinne saapunutta Teófilo José Jaime María Le Guillouta.

Viequesin väkiluku on noin 8 950 (2015) ja pinta-ala 131,49 km².

Historia
--------

Nimi Vieques on väännös tainonkielisestä sanasta *bieque*, joka tarkoittaa pientä maata. Viequesin saaren tainointiaanit taipuivat Espanjan siirtomaahallinnon valtaan Puerto Ricon alkuperäisasukkaista viimeisinä. Espanjalaiset lähettivät saarelle rekikuntia kukistamaan tainojen kapinoita, mutta eivät koskaan perustaneet pysyviä sotilastukikohtia saarelle. Tästä syystä saaresta tulikin merirosvojen ja salakuljettajien tukikohta, jollaisena se säilyi aina 1800-lukuun saakka.

Vuonna 1811 Puerto Ricon kuvernööri Salvador Meléndez suoritutti useita sotilasoperaatioita saaren rikollisia vastaan, jotta se voitaisiin liittää kiinteäksi osaksi Puerto Ricoa. Vuonna 1832 saaren kuvernööriksi asetettiin ranskalainen Teófilo José Jaime María le Guillou. Saarta alettiin kehittää ja vuonna 1843 perustettiin saaren ensimmäinen kaupunki, Espanjan kuningatar Isabella II:n mukaan nimetty Isabel Segunda. Saarelle perustettiin myös suuria sokeriruokoplantaaseja ja niille työläisiksi tuotiin suuri joukko orjia etenkin brittien hallitsemilta Karibian saarilta.

Vieques liitettiin Yhdysvaltoihin muun Puerto Ricon yhteydessä Pariisin rauhan nojalla vuonna 1898. 1920- ja 1930-luvuilla sokerin maailmanmarkkinahinnat romahtivat ja suuri osa Viequesin asukkaista muutti muualle. Toisen maailmansodan aikana Yhdysvaltain laivasto osti lähes kaksi kolmannesta saaresta ja sodan jälkeen saarta käytettiin pommien, ohjusten ja muiden aseiden testialueena. Saaren käyttö laivaston testialueena herätti Puerto Ricolla protesteja, jotka saivat kansainvälistä huomiota vasta vuonna 1999, kun paikallinen Viequesin asukas David Sanes sai surmansa tulialueella. Laivasto lopetti Viequesin käytön vuonna 2003, jättäen monet työttömiksi.

Väestö
------

Vuoden 2015 arvion mukaan saarella oli yhteensä 8 950 asukasta, eli hieman vähemmän kuin vuoden 2010 väestönlaskennassa, jolloin asukkaita oli 9 301. Saaren asukkaista 39,1 % elää köyhyysrajan alapuolella.

Lähteet
-------

1. 1 2  Vieques Municipio, Puerto Rico U.S. Department of Commerce.  Arkistoitu 11.2.2020. Viitattu 30.1.2017. (englanniksi)
2. ↑  Vieques (Municipio, Puerto Rico) - population statistics, map and location
3. 1 2 3  Monica A. Rankin: *Encyclopedia of Latin America Volume III: Search for National Identity*, s. 55. Facts on File, 2010. ISBN 978-0-8160-7359-7. (englanniksi)
4. ↑  Thomas M. Leonard: *Encyclopedia of Latin America Volume IV: The Age of Globalization*, s. 522. Facts on File, 2010. ISBN 978-0-8160-7359-7. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Vieques** Wikimedia Commonsissa
**Sami Petteri Alasara** (s. 21. heinäkuuta 1972 Vantaa *lähde?*) on Lappajärven kunnanjohtaja vuodesta 2019. Hän on toiminut useissa luottamustehtävissä vuodesta 2009 ja tehnyt pitkän uran liikemiehenä ja yrittäjänä. Sami Alasaralla on viisi lasta, jotka ovat syntyneet vuosina 1999, 2001, 2006, 2014 ja 2019 ja kotipaikka Sipoossa.*lähde?*

Ura
---

### Lappajärven kunnanjohtajana

Alasara valittiin kesäkuussa 2019 Lappajärven kunnanjohtajaksi ja hän aloitti työssään syyskuussa 2019. Kunnanjohtajana Alasara on pyrkinyt panostamaan Lappajärven markkinointiin, Alasara on toteuttanut yhdessä Vimpelin kunnanjohtaja Sam Leijonanmielen ja Alajärven kaupunginjohtaja Vesa Koivusen kanssa mediatempauksia alueen markkinoimiseksi, ensimmäisenä tempauksena kesäkuussa 2020 kunnanjohtajat kiertivät kävellen 76 kilometrisen Lappajärven ympäri, toisena tempauksena keväällä 2021 kunnanjohtajat yhdessä keksijä Janne Käpylehdon kanssa toteuttivat maailman suurimman jääkarusellin Lappajärveen ja kolmantena tempauksena huhtikuussa 2021 kunnanjohtajat seilasivat moottoroidulla jäälautalla Lappajärven yli.

Muuta
-----

Alasara näytteli keväällä 2022 ensi-iltaansa saaneessa Toinen mies -elokuvassa, aiemmin hänellä on ollut pienet roolit muun muassa Salatuissa elämissä ja Sipoon herttua -sarjoissa. Alasara on myös kirjoittanut Lappajärven kunnanjohtajana ollessaan Lappajärvi-aiheisen *Kraatterijärven Saunatonttu* -satukirjan.

Lähteet
-------

1. ↑  Sipoolainen yrittäjä Sami Alasara Lappajärven kunnanjohtajaksi *Kuntalehti*. Viitattu 23.5.2020.
2. ↑  Sami Alasara Lappajärven kunnanjohtajaksi *yle.fi*.  18.6.2019. Yleisradio. Viitattu 23.1.2023.
3. ↑  Alasara viihtyi Lappajärven markkinatunnelmassa *torstai-lehti.fi*.  21.7.2019. Viitattu 23.1.2023.
4. ↑  Lappajärvi maailmankartalle.  *Ilkka*, 5.9.2019, nro 240, s. 10.
5. ↑  Trooppinen marssi ympäri Lappajärven.  *Ilkka-Pohjalainen*, 27.6.2020, nro 144, s. 27.
6. ↑  Maailman suurin jääkaruselli syntyi Lappajärvelle, vetinen sää aiheutti vaikeuksia: "Tämä oli karmea projekti" *iltalehti.fi*.  1.3.2021. Iltalehti. Viitattu 23.1.2023.
7. ↑  Miesten jäälauttaretki järven poikki sai hurjan äkkikäänteen – kulkupeli halkesi kesken matkan *iltalehti.fi*.  30.4.2021. Iltalehti. Viitattu 23.1.2023.
8. ↑  Alajärvi ja Lappajärvi elokuvakartalle *torstai-lehti.fi*.  4.11.2021. Viitattu 23.1.2023.
9. ↑  Kraatterijärven Saunatonttu -kirja kertoo tarinaa saunakulttuurin synnystä Järviseudulla *torstai-lehti.fi*.  2.3.2022. Viitattu 23.1.2023.

Aiheesta muualla
----------------

* Sami Alasara Internet Movie Databasessa. (englanniksi)

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Edeltäjä:**Tuomo Lehtiniemi** | **Lappajärven kunnanjohtaja**2019– | Seuraaja:**–** |
**San Isidro** oli Espanjan laivaston vuonna 1730 vesillelaskettu kaksikantinen 62-tykkinen San Luis -luokan linjalaiva.

Hankinta
--------

*Pääartikkeli: San Luis -luokka*
Alus tilattiin Guarnizon telakalta. Alus laskettiin vesille vuonna 1730.

Palvelus
--------

Maaliskuussa 1730 alus kuljetti Cádizista *Galician* kanssa joukkoja La Coruñaan päällikkönään Francisco Liaño y Arjona. Se saapui 6. lokakuuta 1730 Cornejon laivueessa Cádiziin. Alus kuljetti 23. marraskuuta *Santa Anan* ja viestialus *San Diegon* kanssa joukkoja La Coruñaan. Tammikuussa 1731 alus saapui Ferroliin Cornejon laivueessa, jonka muut alukset olivat *Santiago*, *Santa Ana*, *Reina* ja fregatti *Hermione* sekä viestialus *San Diego*. Alus suojasi 20. huhtikuuta Ferrolista 5-7 kauppa-aluksen saattueen Cádiziin. Se lähti 21. elokuuta 1731 Ferrolista Cornejon laivueessa Cádiziin ja Barcelonaan, missä se kohtasi Marqués de Marin laivaston. Alus lähti Barcelonasta laivaston mukana Livornoon, missä se laski joukkoja maihin. Tammikuussa 1732 alus saapui Cartagenaan *Hérculeksen* ja fregatti *Faman* kanssa.

Alus lähti 18. kesäkuuta 1732 Alicantesta Cornejon laivueessa Oraniin, missä se laski 29. kesäkuuta joukkoja maihin. Elokuussa se suojasi saattueen Cartagenaan. Alus saapui 8. syyskuuta Cornejon laivueessa Cádiziin, mistä se lähti lokakuussa Cornejon laivueen lippulaivana *Santiagon* ja viestialus *San Diegon* kanssa Ferroliin. Alus saapui 31. lokakuuta Ferroliin.

Alus osallistui 1733 Napolin ja Sisilian sotaretkiin. Helmikuussa 1734 se saapui Cádiziin. Alus lähti maaliskuussa Ferrolista Reggion laivueessa Cádiziin, jonne se saapui 15. huhtikuuta. Toukokuussa alus oli *Conquistadorin*, *Princesan* ja fregatti *Galgan* kanssa Cádizissa, missä ne muodostivat Aldereten laivueen.

Lähteet
-------

* Winfield, Rif; Tredrea, John; Garcia-Torralba Pérez, Enrique & Blasco Felip, Manuel: *Spanish Warships in the Age of Sail 1700-1860: Design, Construction, Career and Fates*. Seaforth Publishing, 2023. ISBN 978-1-5267-9078-1. (englanniksi)

### Viitteet

1. 1 2 3 4  Winfield et al 2023 s. 177-178

*San Luis* -luokan linjalaivat

|  |  |
| --- | --- |
| San Luis -luokka | *San Luis* - *San Fernando* - *San Carlos* - *San Antonio* |
| Paranneltu San Luis -luokka | *Santiago* - *San Isidro* |

|  |
| --- |
| Edeltäjä: *Infante* – Seuraaja: *Fuerte* |
Galina Kuzmenko.
**Ahafija "Halyna" Andrijivna Kuzmenko** (ukr. Агафія (Галина) Андріївна Кузьменко, 9. tammikuuta 1897 Kiova – 23. maaliskuuta 1978 Džambul) oli ukrainalainen opettaja, feministi ja anarkisti, joka Venäjän sisällissodan aikana oli yksi anarkistisen mahnolaisen liikkeen johtohahmoista. Hänen puolisonsa oli Nestor Mahno.

Elämä
-----

Rautatieläisen perheeseen syntynyt Kuzmenko valmistui opettajaksi vuonna 1916, jonka jälkeen hän työskenteli Huljaipolessa historian- ja äidinkielenopettajana. Keväällä 1919 Kuzmenko tutustui Nestor Mahnoon, jonka kanssa hän avioitui vielä samana kesänä. Kuzmenkosta tuli vallankumouksellisten mahnolaisten johtavia hahmoja. Kuzmenko ajoi naisten oikeuksia, jonka ohella hän organisoi koululaitosta vallankumouksellisten hallussa olleilla alueilla ja vastasi sanomalehtien julkaisusta yhdessä Volinin kanssa. Kuzmenko taisteli myös Ukrainan vallankumouksellisen kapinallisarmeijan riveissä konekivääriampujana.

Mahnolaisten kärsittyä tappioita sekä bolševikeille että valkoiselle armeijalle Mahno ja Kuzmenko pakenivat elokuussa 1921 Romanian kautta Puolaan, jossa he joutuivat internoiduksi ja lopulta lyhyeksi aikaa vankilaan syytettynä kapinan lietsomisesta Itä-Galitsiassa. Vankeusaikanaan Kuzmenko synnytti pariskunnan tyttären Elena Mikhnenkon (1922-1993). Erinäisten vaiheiden jälkeen he päätyivät lopulta Gdanskiin. Vuonna 1924 Kuzmenko pääsi muuttamaan Volinin apulaisena Pariisiin, jonne tämä oli kutsuttu kirjoittamaan Venäjän vallankumousta käsittelevää historiikkia. Mahno seurasi puolisoaan vuonna 1925, mutta pariskunta erosi jo pari vuotta myöhemmin.

Toisen maailmansodan aikana Natsi-Saksan miehitettyä Ranskan Kuzmenko joutui pakkotyöhön Berliiniin. Kun puna-armeijan valtasi kaupungin toukokuussa 1945 NKVD pidätti Kuzmenkon ja hänet siirrettiin Kiovaan. Vuonna 1946 hän sai kymmenen vuoden pakkotyörangaistuksen sisällissodan aikaisesta vastavallankumouksellisesta toiminnasta syytettynä. Kuzmenko kärsi tuomionsa Mordvan neuvostotasavallassa. Vapauduttuaan Kuzmenko muutti tyttärensä kanssa Kazakstaniin Džambulin kaupunkiin, jossa hän työskenteli puuvillatehtaalla ja kuoli 81-vuotiaana.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Litvinov, V. N.: An unsolved mystery: the "diary of Makhno's wife" – V.N. Litvinov  22.4.2014. Libcom. Viitattu 24.2.2023. (englanniksi)
2. 1 2 3  Statsenko, Aleksei: «Матушка Галина»: последняя жена Нестора Махно  10.1.2020. Rossija segodnja. Viitattu 24.2.2023. (venäjäksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Halyna Kuzmenko** Wikimedia Commonsissa

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* VIAF
	+ 2

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Israel
* Yhdysvallat

 |

 |
**Yövuoro** (*Night Shift*) on Ron Howardin ohjaama yhdysvaltalainen komediaelokuva vuodelta 1982. Sen pääosia näyttelevät Henry Winkler, Michael Keaton ja Shelley Long.

Juoni
-----

Poliisiaseman ruumishuoneella päivisin työskentelevä kiltti ja tasainen Chuck (Winkler) siirretään yövuoroon ja saa uuden työparin, levottoman ja rämäpäisen Billin (Keaton). Tämä yllyttää Chuckin mukaan sivutoimiseen paritustoimintaan.

Vastaanotto
-----------

Henry Winkler sai miespääosastaan Golden Globe -ehdokkuuden.

*Helsingin Sanomien* Helena Ylänen näki *Yövuorossa* sympaattisia näyttelijäsuorituksia ja ajoittain mukavaa menoa, mutta kokonaisuus ei hänestä kasva erityisen suureksi tai linjakkaaksi komediaksi. *Video-oppaassa* vuodelta 1994 Asko Alanen pitää elokuvaa mustan huumorin pilkahduksista huolimatta liian kilttinä ja antaa sille kolme tähteä viidestä, joka vastaa sanallista arviota "hyvä".

Teemasävelmä
------------

*Yövuoron* romanttisena teemana soi Burt Bacharachin ja Carole Bayer Sagerin elokuvaa varten kirjoittama sävelmä "That’s What Friends Are For" sekä instrumentaalisena että lopputekstien aikana Rod Stewartin laulamana. Tunnetumpi versio kappaleesta on Dionne Warwickin, Elton Johnin, Gladys Knightin ja Stevie Wonderin esittämä AIDS-hyväntekeväisyyssingle vuodelta 1985.

Lähteet
-------

1. 1 2  *Video-opas 95*, s. 815. WSOY, 1994.
2. ↑  Night Shift *goldenglobes.com*. Viitattu 3.1.2024.
3. ↑  Ylänen, Helena: Ruumishuoneen yksityisyrittäjät.  *Helsingin Sanomat*, 31.12.1991, s. 20. Näköislehti (maksullinen).
**Pohjolan LVIturva Oy** oli suomalainen vuonna 2012 perustettu omakotitalojen putkiremontteihin erikoistunut yritys ja osa LVIturva Group -konsernia. Yritys asetettiin konkurssiin vuonna 2021.

Toimintahistoria
----------------

Omakotitalojen putkiremonttien kysyntä kasvoi voimakkaasti 2010-luvun aikana, koska ennen 1990-lukua rakennettujen omakotitalojen korjausvelka kasvoi voimakkaasti. Tähän tarpeeseen putkimiehet Juhana Kilpeläinen ja Juha-Matti Kemppainen perustivat Pohjolan LVIturvan Jyväskylässä vuonna 2012. LVIturva toimi kaikkialla Suomessa Lappia lukuun ottamatta. Vuonna 2017 LVIturva laajeni Ruotsiin Tukholman alueelle.

Vuonna 2017 LVIturva palkkasi noin sata uutta työntekijää. Yhtiö työllisti noin 200 työntekijää ja valittiin GPTW:n*selvennä* listauksessa yhdeksi Suomen parhaista työpaikoista toisena vuotena peräkkäin.

LVIturvan töihin kuului käyttövesiputkien uusiminen, lämpöverkon uusiminen ja viemärien saneeraus sukittamalla. Yritys aloitti omakotitalojen viemäreiden sukittamisen ensimmäisenä Suomessa vuonna 2014. Sukittaminen oli vasta viime vuosina yleistynyt omakotitaloissa. Kun vanhan putken sisäpinta sukitettiin epoksimuovilla, joka kovettuu uudeksi putkeksi, talon rakenteita ei tarvinnut purkaa.

Julkisuus
---------

Pohjolan LVIturva oli toistuvasti julkisuudessa. Vuonna 2019 Pohjolan LVIturva laskutti muistisairaalta vanhukselta 2800 euroa muutaman tunnin kestäneestä viemärin puhdistuksesta. Myöhemmin samana vuonna sosiaalisessa mediassa kiersi valokuva yrityksen koulutustilaisuudessa käytetystä fläppitaulusta, jossa myyjille annettiin ohjeeksi "moraali veks". Yrityksen toimitusjohtajan mukaan kyse oli "sopimattomasta" huumorista, eikä yrityksen toimintaperiaatteista.

LVIturva Group
--------------

LVIturva Group -konserniin kuuluivat seuraavat yritykset:

* Pohjolan LVIturva
* Energiaturva
* VVStrygg

Lähteet
-------

1. ↑  Kaupparekisteri *finder.fi*.  Arkistoitu 15.11.2017.
2. ↑  Pohjolan LVIturva Oy *yritys.io*. Viitattu 14.2.2024.
3. ↑  Suomela *suomela.fi*.  Arkistoitu 15.11.2017.
4. ↑  Putkifirma palkkasi viime vuonna sata uutta työntekijää | Rakennuslehti *Rakennuslehti*.  2.2.2017. Viitattu 21.1.2018.
5. ↑  Great Place to Work *greatplacetowork.fi*.  Arkistoitu 11.2.2017.
6. ↑  Good News From Finland *goodnewsfinland.com*.
7. ↑  "Muistisairas vanhus näytti hädissään 2600 euron laskua viemärien puhdistuksesta, lähihoitaja puuttui peliin ja yritys korjasi virheensä – lopulta maksettavaa jäi 200 euroa" Iltalehti. Viitattu 6.1.2020.
8. ↑  "Putkiremonttifirman karmea moka – Myyjien hupailut jäivät ohikulkijoiden nähtäville: Moraali veks" Iltalehti. Viitattu 6.1.2020.
9. ↑  Yritys Pohjolan Energiaturva Oy.  Arkistoitu 31.3.2018. Viitattu 30.3.2018.
10. ↑  VVStrygg historia VVStrygg AB.  Arkistoitu 31.3.2018. Viitattu 30.3.2018. (ruotsiksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Yrityksen verkkosivut
**Mikronesian liittovaltion vaakuna** on yksi Mikronesian liittovaltion kansallissymboleista. 

Vaakuna pohjautuu aikaisempaan Tyynenmeren saarten huoltohallintoalueen vaakunaan. Vaakuna otettiin käyttöön 1986 Mikronesian liittovaltion kongressin päätöksellä ja Yhdysvaltain kongressin hyväksynnällä. Vaakunassa lukee **Government of the Federated States of Micronesia** sekä maan kansallismotto **Peace, Unity, Liberty** (rauha, yhtenäisyys, vapaus). Vuosiluku 1979 viittaa vuoteen, jolloin maan ensimmäinen perustuslaki astui voimaan..

Lähteet
-------

1. ↑  MICRONESIA *www.hubert-herald.nl*. Viitattu 12.7.2020.

Oseanian vaakunat

|  |  |
| --- | --- |
| Vaakunat | 
* Australia
* Fidži
* Kiribati
* Marshallinsaaret
* Mikronesia
* Nauru
* Palau
* Papua-Uusi-Guinea
* Salomonsaaret
* Samoa
* Tonga
* Tuvalu
* Uusi-Seelanti
* Vanuatu

 |
| Itsehallintoalueet | 
* Amerikan Samoa
* Cookinsaaret
* Guam
* Havaiji
* Niue
* Norfolkinsaari
* Pitcairn
* Pohjois-Mariaanit
* Ranskan Polynesia
* Tokelau
* Uusi-Kaledonia
* Wallis ja Futuna

 |
**Kurt Alvar Nordman** (23. huhtikuuta 1938 Oravainen – 16. helmikuuta 2024 Helsinki) oli suomalainen vuorineuvos ja yritysjohtaja.

Nordman toimi vuodesta 1987 vuoteen 1997 Helsingin Puhelinyhdistyksen toimitusjohtajana ja vuodesta 1997 vuoteen 2000 Helsingin Puhelin Oyj:n (sittemmin Elisa Oyj) hallituksen puheenjohtajana. Ennen toimitusjohtajuuttaan hän oli työskennellyt HPY:n suunnitteluinsinöörinä vuosina 1963–1967, toimistopäällikkönä vuosina 1967–1968 ja teknisenä johtajana vuosina 1970–1987. Koulutukseltaan hän oli diplomi-insinööri, joksi hän valmistui Teknillisestä korkeakoulusta 1963.

Nordmanin luottamustehtäviin kuuluivat muun muassa Puhelinlaitosten liiton, sittemmin Finnet-liiton, hallituksen puheenjohtajuus 1988–1998, Helsingin seudun kauppakamarin puheenjohtajuus 1997–1999 ja Suomen Liikemies-Yhdistyksen puheenjohtajuus 2000–2002.

Nordmanille myönnettiin vuorineuvoksen arvonimi vuonna 1997. Eläkkeelle jäätyään hän teki tietokirjoja, kirjan *HPY:n muutoksen vuosikymmenet* (2002) vuorineuvos Martti Harvan kanssa, kirjan *I blommande landskap : en bok om nordiska naturtyper och växter* (2005) ja kirjan *Keihäänkärkiä : kolmetoista kertomusta suomalaisesta huipputekniikasta* (2005).

Lähteet
-------

1. ↑  Kuolinilmoitus. *Helsingin Sanomat* 25.2.2024, s. B 25.
2. 1 2 3 4  Häikiö, Martti: Vuorineuvos Kurt Nordman (1938–). *Suomen talouselämän vaikuttajat* -verkkojulkaisu (maksullinen). 5.9.2008. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura. Viitattu 2.1.2010


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Suomi (KANTO)
* Yhdysvallat

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Kansallisbiografia
* Talousvaikuttajat
* Uppslagsverket Finland
* Biografiasampo

 |

 |
Kauppiaantalomuseon sisäänkäynti Kasarmikadulla
**Kauppiaantalomuseo** kuuluu Haminan kaupungin hallinnoimiin museoihin. Haminassa muita kaupungin omistamia museoita ovat Haminan kaupunginmuseo ja Vehkalahden kylämuseo.

Historia
--------

Kasarminkatu oli 1900-luvun vaihteessa tärkeä kauppakatu. Kauppiaantalomuseo esittelee aikakauden suomalais-venäläistä kauppiasperinnettä ja aikakauden asumista. 1900-luvun alun tyyliin sisustetussa, jo vuonna 1841 valmistuneessa hirsirakennuksessa sijaitsevat vanha kauppapuoti sekä kauppiasperheen asuinhuoneet ja vuokralaisperheen asuinhuoneet. Talon sisäpihan piharakennuksissa esitellään niissä asuneiden ja työskennelleiden eri alojen käsityöläisten arkea ja työtä. Viimeiset näistä rakennuksista ovat valmistuneet 1870-luvulla. Talon viimeinen asukassuku Muravjev piti talossa kauppapuotia.

Haminan Kauppiaantalomuseon sisäpiha kesällä 2020, kuvassa päärakennus ja ulkorakennuksia joissa mm. pesutupa ja ajurin asunto.

Museotoiminta
-------------

Kauppiaantalo pihapiireineen avattiin museona 1970-luvun lopulla. Museossa järjestetään opastuksia, työpajoja ja näyttelyitä. Se on avoinna kesäkaudella sekä joulukuussa ja pääsiäisen aikaan, jolloin museossa ovat nähtävillä myös tarinalliset vuodenaikateemanäyttelyt. Kauppiaantalomuseo ei ole esteetön.

Haminan kaupungin museot
------------------------

Haminan kaupungin museot on ammatillinen museo ja Kymenlaakson vanhin museo (perustettu vuonna 1903). Museo hallinnoi Haminan kokoelmaa, jossa on noin 22 000 esinettä ja noin 6000 valokuvaa, sekä Vehkalahden suljettua kokoelmaa, joka sisältää esineitä ja valokuvia. Kokoelmat sisältävät muun muassa kaupunkikulttuuriin, kouluihin, elinkeinoihin ja vaatetukseen liittyvää materiaalia ja niitä esitellään kaupungin museoiden näyttelyissä. Museot tallentaa Haminan ja Vehkalahden muistitietoa ja esittelee toiminnassaan alueen menneisyyttä sekä dokumentoi nykyisyyttä. Haminan kaupungin museoiden museokohteissa järjestetään opastuksia ja tapahtumia ja Museot osallistuu aktiivisesti myös Haminan kaupungin tapahtumiin.

Lähteet
-------

1. ↑  Kaupungin museot *Visit Hamina*. Viitattu 3.12.2021.
2. 1 2 3  Museokohteet *Asukkaalle*.  Arkistoitu 3.12.2021. Viitattu 3.12.2021.
3. ↑  Hamina *Kotkan kaupunki*. Viitattu 3.12.2021.
4. ↑  Kaupunginvaltuuston kokouksessa *digi.kansalliskirjasto.fi*.  21.3.1903. Viitattu 3.12.2021.
5. ↑  Museoiden kokoelmat ja kokoelmapalvelut *Asukkaalle*.  Arkistoitu 3.12.2021. Viitattu 3.12.2021.
6. ↑  Tapahtumat ja toiminta *Asukkaalle*.  Arkistoitu 3.12.2021. Viitattu 3.12.2021.


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Perustiedot Wikidatassa: Kauppiaantalomuseo (Q58684986)ohje |
| --- |
|  |
| esiintymä kohteesta | museo |
|  |
| valtio | Suomi |
|  |
| sijaitsee hallinnollisessa yksikössä | Hamina |
|  |
| katuosoite | Kasarminkatu 6, 49400 Hamina |
|  |
| koordinaatit | 60°34′05″N 27°11′55″E﻿ / ﻿60.5681338°N 27.1987255°E﻿ / 60.5681338; 27.1987255 |
|  |
|  |

 |
**Lapinhavukirva** (*Adelges lapponicus*) on havukirvoihin kuuluva hyönteislaji. Se kuuluu yhdessä pikkuhavukirvan (*Adelges laricis*) ja *Adelges tardus*in kanssa taksonomisesti hankalaan *Adelges laricis* -lajiryhmään.

Koko ja ulkonäkö
----------------

Äkämistä kuoriutuvat siivelliset yksilöt ovat noin 1,6 mm pitkiä ja väriltään tummanpunaisia. Eräänä keskeisenä tuntomerkkinä muniva naaras ei eritä vahaa munarykelmän päälle.

Lajin äkämä on kuusen oksalla ja muistuttaa pientä ananasta tai käpyä. Se on hyvin samankaltainen kuin lähilajeilla *A. tardus* tai *A. laricis* ja aikuiset kirvat poistuvat äkämästä aikaisin kesällä.

Levinneisyys
------------

Lapinhavukirvasta on havaintoja Suomen lisäksi Ruotsista, Norjasta, Venäjän pohjoisosista, Itävallasta, Ukrainasta ja Kirgisiasta. Suomessa havaintoja on Keski- ja Pohjois-Lapista.

Elinympäristö ja elintavat
--------------------------

Lapinhavukirva elää kuusilla ja lisääntyy ainoastaan neitseellisesti, joten elinkierto on havukirvoille poikkeuksellisen yksinkertainen. Kuuselle munituista munista kuoriutuvat yksilöt (*pseudofundratrix*) saavat aikaan äkämänkehityksen. Kesä-heinäkuussa äkämistä kuoriutuvat siivelliset yksilöt (*gallicolae*) munivat kuusten neulasille uuden sukupolven. Munarykelmä ei ole vahan peittämä.

Ravintokasvit
-------------

Lapinhavukirva elää erilaisilla kuusilla (*Picea*), kelpuuttaen metsäkuusen (*Picea abies*) ohella myös eksottisempia lajeja.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5 6  Aphids on Worlds Plants (englanniksi)
2. ↑  blaadmineeders.nl (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)(hollanniksi)
3. ↑  Fauna Europaea (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
4. ↑  Suomen kirva-atlas (Arkistoitu – Internet Archive)

Aiheesta muualla
----------------

* Aphid Species File

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Taksonitunnisteet | 
* Wikidata: Q10401033
* CoL: 9XL6
* EoL: 3687185
* EPPO: ADLGLP
* EUNIS: 66538
* Fauna Europaea: 54260
* Fauna Europaea (new): c156c02a-c65e-4ac7-8395-7ed45c1d75d9
* GBIF: 2049690
* iNaturalist: 1088716

 |

 |
**Luhalahden kirkko** Ikaalisissa valmistui vuonna 1934. Sen rakennutti vuonna 1919 perustettu Luhalahden Rukoushuoneyhdistys ikaalilaissyntyisen arkkitehti Bertel Strömmerin piirustusten pohjalta.  Kirkkoa on peruskorjattu ainakin vuonna 1969.

Kirkko on rakennettu valkoiseksi rapatusta tiilestä ja se on ratkaisultaan suorakaiteen muotoinen pitkäkirkko, joka pääsisäänkäynti on etelän puoleisella pitkällä sivulla. Rakennuksen julkisivulle ovat leimallisia porraspäädyt, joita suosittiin erityisesti 1930-luvun alkuvuosina. Yksilaivaisen kirkkosalin runkohuoneen sisäkate on punen tasakate.

Kirkkossa on 6-äänikertaiset ja yksisormioiset mekaaniset urut, jotka on rakentanut Kangasalan Urkutehdas vuonna 1969.

Kirkon alttaritaulu *Jeesus Hyvä Paimen* on vuodelta 1959 ja sen on maalannut Ilmari Heinonen. 

Kirkossa ei ole kellotapulia, mutta kuitenkin kirkonkello, jota soitetaan vanhaan tapaan. *lähde?*

Lähteet
-------

1. ↑  Luhalahden kirkko Ikaalisten seurakunta.  Arkistoitu 17.5.2014. Viitattu 16.5.2014.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Luhalahden kirkko** Wikimedia Commonsissa
**Agnete Kristin Johnsen Saba**, tunnetaan myös taiteilijanimellä **Agnete** (s. 4. heinäkuuta 1994) on norjansaamelainen laulaja. Hän aloitti uransa laulajana The BlackSheeps -yhtyeessä, jonka jäsenenä hän voitti *Melodi Grand Prix Junior* -kilpailun vuonna 2008 kappaleella *Oro jaska, beana (Be quiet, dog)*. Saman yhtyeen laulajana hän osallistui Norjan euroviisukarsintana toimineeseen Melodi Grand Prix'in 2011 kappaleella *Dance tonight*, joka sijoittui karsinnassa toiseksi.

Agnete sijoittui vuonna 2013 toiseksi norjalaisessa Stjernekamp-musiikkikilpailussa. Hän voitti Norjan Tanssii tähtien kanssa -kilpailun (*Skal vi danse*) vuonna 2014.

27. helmikuuta 2016 Agnete voitti Norjan euroviisukarsintana toimineen Melodi Grand Prix -kilpailun kappaleella *Icebreaker* ja edusti näin Norjaa Eurovision laulukilpailussa 2016. Hän sijoittui toisessa semifinaalissa 13:ksi eikä päässyt finaaliin.

Agnete on etniseltä taustaltaan saamelainen. Hänen äitinsä on lastenkirjailija Signe Iversen.

Lähteet
-------

* 
* 

### Viitteet

1. ↑
2. ↑
3. ↑


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Norja

 |
|  |
| Taiteenala | 
* MusicBrainz

 |

 |
Musta maanantai 1987 näkyy Yhdysvaltain Dow Jones-indeksin teollisuusosakkeiden indeksin DJIA:n rajuna putoamisena maanantaina 19. lokakuuta 1987.
**Musta maanantai 1987** oli 19. lokakuuta 1987 tapahtunut osakkeiden arvon romahdus, joka alkoi Kaukoidästä Hongkongista ja levisi nopeasti koko maailmaan. Se tuntui ensin Euroopassa ja sitten Yhdysvalloissa, jossa Dow Jonesin teollisuusosakkeiden indeksi DJIA putosi 508 pistettä eli 22,6 prosenttia. Huipputekniikan osakkeita kuvaava Nasdaq-indeksi putosi vain 11,3 prosenttia.

Yhdysvaltain pörssin Dow Jonesin teollisuusosakeindeksin, DJIA:n vuonna 1987 huippuunsa edennyt kasvu oli kääntynyt laskuun jo elokuussa. Yhdysvaltain reaalitalouden kasvu oli alkanut hidastua vuonna 1986, mikä johti talouden "pehmeään laskeutumiseen" ja inflaation hidastumiseen.*lähde?*

Romahdukseen oli monia syitä. Yhtenä syynä on pidetty kauppoja automaattisesti tekeviä tietokoneita, jotka myivät osakkeita pois niiden arvon aletessa markkinoilla. Muina syinä on pidetty ihmisten psykologista laumakäyttäytymistä, huonoa maksuvalmiutta ja markkinanäkymien huonoa näkyvyyttä*selvennä*. Yhtenä merkittävänä syynä on pidetty nopeasti kasvanutta kiinnostusta pitkän ja lyhyen ajan velkakirjoihin, jotka ovat sijoittajille vaihtoehto osakkeisiin nähden.

Musta maanantai alkoi Yhdysvalloissa, kun Dow Jones putosi puolentoista tunnin aikana 200 pistettä eli 9 %. Se jatkoi ennennäkemätöntä putoamistaan päivän aikana.

Osakekauppias Paul Tudor Jones ennusti romahduksen, valmistautui siihen ja hyötyi siitä. Hänen mielestään romahdus johtui osakkeiden hedge-suojajohdannaisista, joita oli pakko myydä sitä mukaa kuin pörssikurssit alenivat. Näin syntyi itseään voimistanut lumivyörymäinen ketjureaktio.*lähde?*

Katso myös
----------

* Luettelo lamoista ja taantumista

Lähteet
-------

1. 1 2  Stock market crash - Black Monday - October 1987 sniper.at.  Arkistoitu 25.12.2012. Viitattu 2.3.2013.
2. ↑  Remembering Black Monday, When Computers Traded Too Many Stocks and Wall Street Crashed  2007. CIO.  Arkistoitu 8.12.2013. Viitattu 2.3.2013.
3. 1 2 3  The 1987 Stock Market Crash Black Monday *Learn to Invest*. greek shares.com.  Arkistoitu 20.1.2013. Viitattu 2.3.2013.
**Ihmismetsästys** (*Man Hunt*) on Fritz Langin ohjaama yhdysvaltalainen jännityselokuva vuodelta 1941. Elokuvan pääosissa ovat Walter Pidgeon ja Joan Bennett. Se perustuu Geoffrey Householdin samannimiseen romaaniin. Elokuva sijoittuu aikaan hieman ennen toista maailmansotaa.

Tuotanto
--------

Käsikirjoittaja Dudley Nichols kirjoitti alkujaan elokuvan käsikirjoitusta ohjaaja John Fordille. Joulukuussa 1940 Ford jättäytyi projektista, ja tuottaja Kenneth Macgowan halusi Fritz Langin hänen korvaajaksi. Elokuvan lopullinen käsikirjoitus valmistui 7. marraskuuta.

Walter Pidgeon lainattiin elokuvaan MGM:ltä. Naispääosaan valittiin Joan Bennett. Rooliin harkittiin pitkään myös Anne Baxteria. Nuorelle brittinäyttelijälle Roddy McDowallille elokuva oli ensimmäinen Yhdysvalloissa, vaikkakin John Fordin *Vihreä oli laaksoni* ilmestyikin aiemmin elokuvateattereihin. *Ihmismetsästyksen* kuvaukset alkoivat keväällä 1941, ja pääosa elokuvasta tehtiin sisälavasteissa. Elokuva julkaistiin kesäkuussa 1941.

Juoni
-----

Kapteeni Alan Thorndike sattuu Hitlerin Obersalzbergin talon maille, kun hän on metsästämässä riistaa. Hän näkee Hitlerin ja saa tämän lataamattoman aseensa tähtäimeen. Thorndike miettii, pystyisikö tappamaan diktaattorin. Hitlerin turvaksi määrätty Gestapo-johtaja Quive-Smith havaitsee Thorndiken, joka vangitaan.

Thorndike onnistuu karkaamaan natseilta tanskalaiselle alukselle, joka matkaa kohti Lontoota. Herra Jones varastaa Thorndiken passin aluksella. Lontoossa Thorndike joutuu jahdatuksi, sillä Gestapon agentit etsivät häntä Lontoon kaduilta. Ompelija Jerry auttaa Thorndikea Lontoossa ja piilottelee tätä Gestapolta.

Rooliluettelo
-------------

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  Walter Pidgeon  | … |  kapteeni Alan Thorndike
  |
|  Joan Bennett  | … |  Jerry Stokes
  |
|  George Sanders  | … |  Quive-Smith
  |
|  John Carradine  | … |  herra Jones
  |
|  Roddy McDowall  | … |  Vaner
  |
|  Ludwig Stössel  | … |  lääkäri
  |

Vastaanotto
-----------

*Ihmismetsästys* sai ilmestyessään pääasiassa positiivisia arvioita. Monet kriitikoista valitsikin sen vuoden päätteeksi vuoden 1941 kymmenen parhaimman elokuvan joukkoon. *The New York Timesin* kriitikot valitsivat sen vuonna 2004 yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta elokuvasta maailmassa.

Vuonna 1976 BBC tuotti tarinasta samannimisen televisioelokuvan, jonka pääosaa näyttelee Peter O’Toole.

Lähteet
-------

* McGilligan, Patrick: *Fritz Lang: The Nature of the Beast*. New York: St Martins Press, 1997. ISBN 0-571-19175-4. (englanniksi)

### Viitteet

1. ↑  McGilligan, s. 275
2. ↑  McGilligan, s. 276
3. ↑  McGilligan, s. 277
4. ↑  McGilligan, s. 278-279
5. 1 2  Deming, Mark: Man Hunt *allmovie*. Macrovision Corporation. Viitattu 13. huhtikuuta 2009. (englanniksi)
6. ↑  McGilligan, s. 281
7. ↑  The Best 1,000 Movies Ever Made. (Perustuu teokseen *The New York Times Guide to the Best 1,000 Movies Ever Made*, St. Martin's Griffin 2004.) *The New York Times*.  Arkistoitu 11.7.2016. Viitattu 5.7.2016. (englanniksi)
8. ↑  *Ihmismetsästys (1976)* Elonet.

Aiheesta muualla
----------------

* *Ihmismetsästys* Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
* *Ihmismetsästys* Elonet.
**Aleksei Vladimirovitš Vorobjov** (ven. Алексей Владимирович Воробьёв, taiteilijanimeltään **Alex Sparrow**; s. 19. tammikuuta 1988 Tula) on venäläinen laulaja ja näyttelijä. Hän edusti Venäjää vuoden 2011 Eurovision laulukilpailussa Saksan Düsseldorfissa kappaleella *Get You*. 

Vorobjovin taiteilijanimi Alex Sparrow tulee hänen nimensä englanninkielisestä käännöksestä. Sparrow ja Vorobjov tarkoittavat varpusta.

Ura
---

### Laulajana

Vorobjov on osallistunut monta kertaa Venäjän euroviisukarsintoihin. Hän edusti Venäjää vuoden 2011 Eurovision laulukilpailussa Düsseldorfissa kappaleella *Get You*. Hän selviytyi finaaliin ollen sen 16:s. Vorobjov on voittanut myös Venäjän X Factorin.

### Näyttelijänä

Vorobjov näytteli ensimmäisen roolinsa vuonna 2006. Vuonna 2015 hän esittää amerikkalaisessa kauhufilmissä *The Vatican Tapes* Dr. Kulikia. Hänellä on myös monia muita rooleja näyttelijänuransa aikana.

Muuta
-----

Vorobjov joutui tammikuussa 2013 vakavaan auto-onnettomuuteen Los Angelesissa. Hän sai onnettomuudessa aivovamman, josta hän on kuitenkin kuntoutunut ja palannut laulamisen ja näyttelemisen pariin.

Lähteet
-------

1. ↑
2. 1 2 3  *Aleksei Vorobjov* Internet Movie Databasessa. (englanniksi)


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Yhdysvallat
* Korea

 |
|  |
| Taiteenala | 
* MusicBrainz
	+ 2

 |
|  |
| Muut | 
* Europeana

 |

 |

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
Atelektaasi oikeassa keuhkossa
**Atelektaasi** on keuhkon osan tai harvemmin koko keuhkon kasaanpainuminen ja ilmattomuus. Sen yleisin syy on nukutuksessa toteutettu leikkaus. Jonkinasteinen atelektaasi on tavanomainen suuren leikkauksen jälkeen.

Atelektaasi voi johtua taustalla olevista keuhkosairauksista, joihin kuuluvat astma, COVID-19, keuhkokuume, bronkiektasia, keuhkoahtauma, kystinen fibroosi, tuberkuloosi, keuhkofibroosi, pleuroeffuusio, äkillinen hengitysvaikeusoireyhtymä ja kasvaimet. Myös mikä tahansa nielemisvaikeuksia aiheuttava sairaus tai hengityslihaksiin vaikuttava lihassairaus voi olla atelektaasin taustalla. Atelektaasi saattaa lisäksi ilmetä rintakehän vamman komplikaationa tai hengitystietukoksen seurauksena. Tiedossa oleviin riskitekijöihin kuuluvat pitkäaikainen vuodelepo liian vähäisin asentomuutoksin, tupakointi, raskaus ja lihasrelaksanttien käyttö. Joissain tapauksissa atelektaasi saattaa olla ensimmäinen merkki keuhkosyövästä.

Atelektaasi ei lievimmillään aiheuta oireita. Varsinkin ennestään keuhkosairauksista kärsivillä voi ilmetä hengitysvaikeuksia. Muihin mahdollisiin oireisiin lukeutuvat kiihkeä ja heikko hengitys, hengityksen vinkuminen, yskä ja rintakipu. Lievä atelektaasi voi korjautua ilman hoitoa, mutta joskus hoidossa voidaan joutua turvautumaan leikkaukseen tai hengitysteiden ylipainehoitoon. Jos atelektaasi johtuu hengitystietukoksesta, tukos voidaan poistaa bronkoskopian yhteydessä. Atelektaasin mahdollisia komplikaatioita ovat hypoksemia ja keuhkokuume. Vaikeat tapaukset (kuten koko keuhkon atelektaasi) voivat johtaa keuhkojen vajaatoimintaan.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5 6 7 8  Atelectasis Mayo Clinic 8.11.2023, viitattu 1.3.2024 (englanniksi)
2. 1 2 3  Atelectasis Penn Medicine, viitattu 1.3.2024 (englanniksi)
3. 1 2 3 4  Atelectasis Cleveland Clinic, viitattu 1.3.2024 (englanniksi)
4. 1 2  What to know about atelectasis and lung cancer Medical News Today, viitattu 1.3.2024 (englanniksi)
**Julija Volodymyrivna Lovotškina** (ukr. Юлія Володимирівна Льовочкіна; s. 17. tammikuuta 1977) on ukrainalainen poliitikko, joka toimi kansanedustajana Verh’ovna Radassa vuosina 2007–2022. Hän on edustanut alueiden puoluetta, oppositioblokkia sekä Opposition ohjelma – Elämän puolesta -puoluetta. Hänen veljensä on niinikään entinen kansanedustaja Serhi Lovotškin.

Lovotškina syntyi Kiovassa. Hän opiskeli Kiovan kansallisessa yliopistossa oikeustiedettä ja valmistui vuonna 1999, minkä jälkeen hän opiskeli Kanadassa Manitoban yliopistossa. Hän työskenteli muun muassa analyytikkona Credit Suissellä, NRB-Ukrajina-pankissa, TAS-Investbankissa ja Misto Bankissa.

Vuoden 2007 parlamenttivaaleissa Lovotškina valittiin Ukrainan parlamenttiin Verh’ovna Radaan alueiden puolueen listan 106. ehdokkaana. Vuoden 2012 vaaleissa hänet valittiin parlamenttiin Krimillä sijaitsevasta 6. vaalipiiristä. Joulukuussa 2013 hän erosi alueiden puolueesta ja huhtikuussa 2014 sen parlamenttiryhmästä. Vuoden 2014 parlamenttivaaleissa hänet valittiin Verh’ovna Radaan oppositioblokin listan 16. ehdokkaana. Vuoden 2019 parlamenttivaaleissa hänet valittiin parlamenttiin Opposition ohjelma – Elämän puolesta -puolueen listan 21. ehdokkaana. Hän toimi ulkoasian- ja parlamenttienvälisen yhteistyön valiokunnan varapuheenjohtajana.

Lovotškina poistui Ukrainasta Ranskaan muutama päivä ennen Venäjän hyökkäystä vuonna 2022. Joulukuussa 2022 Verh’ovna Rada vapautti Lovotškinan kansanedustajan tehtävästä hänen omasta pyynnöstään.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Льовочкіна Юлія Володимирівна *LB.ua*.  Arkistoitu 21.2.2024. Viitattu 21.2.2024. (ukrainaksi)
2. 1 2 3  Льовочкіна Юлія Володимирівна *ПолітХаб*.  Arkistoitu 21.2.2024. Viitattu 21.2.2024. (ukrainaksi)
**John Lilley** (s. 3. elokuuta 1972 Wakefield, Massachusetts on uransa päättänyt yhdysvaltalainen jääkiekkoilija. Hän on Winnipeg Jetsin 7. kierroksen varaus vuodelta 1990. NHL:ssa Lilley pelasi Anaheim Mighty Ducksin joukkueessa kolmella kaudella 23 ottelussa joissa teki pisteet 3+8. Muutoin hän pelasi farmisarjoissa sekä Saksan DEL-liigassa.

Ura
---

Lilley pelasi yhden kauden Bostonin yliopiston joukkueessa ja siirtyi sitten Kanadan puolelle WHL-liigaan Seattle Thunderbirdsin joukkueeseen. Yhden WHL-kauden jälkeen hän siirtyi NHL:aan Anaheimin joukkueeseen. Tulokaskaudellaan 1993-1994 Lilley pelasi 13 NHL-ottelua ja kolme ottelua AHL:ssa. Seuraavalla kaudella Lilley pelasi pääosin farmijoukkue San Diegossa ja NHL-otteluita kertyi vain yhdeksän kappaletta. Viimeisellä sopimuskaudellaan 1995-1996 Lilley mahtui Mighty Ducksin kokoonpanoon vain yhdessä ottelussa kauden muutoin kuluessa IHL:n Los Angeles Ducksin ja AHL:n Baltimore Banditsin riveissä. Tämän jälkeen häntä ei enää NHL:ssa nähty. Kaudella 1996-1997 Lilley pelasi yhden ottelun IHL:n Detroit Vipersissa ja yhden ottelun AHL:n Rochester Americansissa ennen siirtoaan Boston Bruinsin AHL-farmijoukkue Providence Bruinsiin, jossa pelejä kertyi 63 kappaletta.

Kaudelle 1997-1998 Lilley siirtyi Saksan DEL-liigaan Düsseldorfin joukkueeseen yksivuotisella sopimuksella. 44 ottelussa hån teki yhdeksän maalia ja 23 pistettä. Seuraavan kauden Lilley aloitti Kassel Huskiesin joukkuessa, josta siirtyi 18 pelin jälkeen Schwenningeniin. Lilley pelasi Schwenningenissä myös kauden 1999-2000 ennen palaamistaan Pohjois-Amerikkaan. Siellä pelipaikka löytyi länsirannkikon WCHL-sarjasta Long Beach Ice Dogsin joukkueesta, jossa hän pelasi kahden kauden aikana 113 ottelua. Lilley lopetti uransa kevääseen 2002.

### Maajoukkue

Vuodenvaihteessa 1991-1992 Lilley edusti Yhdysvaltoja alle 20-vuotiainen MM-turnauksessa ollen joukkueensa toiseksi paras pistemies yhdessä kahden muun pelaajan kanssa. 1994 Lilley oli mukana Yhdysvaltain joukkueessa sekä Olympiaturnauksessa että kevään MM-kisoissa. Viimeiset maaottelunsa Lilley pelasi vuonna 1999 MM-karsintaturnauksessa.

Lähteet
-------

1. ↑  John Lilley The Internet Hockey Databasessa (englanniksi)
2. ↑  John Lilley *Elite Prospects*. Everysport Media Group AB.  (englanniksi)
**Vesistönsuojelu** eli vesiensuojelu on osa luonnonsuojelua. Siihen kuuluu merten suojelu. Vesistönsuojeluun kuuluvia toimenpiteitä ovat maa- ja metsätalouden sekä kaupunkien vesitalouden hallinta, peltoviljelyn ravinteiden vesistöihin huuhtoutumisen vähentäminen ja vesistöjen kunnostustoimenpiteet. Vesistönsuojeluun kuuluu myös pohjavesiensuojelu, jossa pyritään pitämään pohjaveden laatu hyvänä. Luonnonsuojelullisesti merkittäviä vesialueita ovat lintuvedet, jotka ovat useiden lintulajien pesimä- ja levähdysalueita. Näitä alueita ovat lammet, järvien rantavesien matalikot ja kosteikot. Lintuvesien uhkia ovat rehevöityminen ja veden laadun huononeminen. Lintuvesien suojelemiseksi ja kunnostamiseksi on olemassa BirdLife Suomi-hanke ja lisäksi nämä asiat ovat osa Helmi-elinympäristöohjelmaa. Lintuvesien suojelualueilla on useita uhanalaisia lintulajeja. Lintuvesien hoitotoimenpiteitä ovat rantaveden ruoppaus, niitto veden korkeuden säätely, hoitokalastus ja vieraslajien kantojen rajoittaminen.

Lähteet
-------

1. ↑  Vesiensuojelun tehostamisohjelma Ympäristöministeriö. Viitattu 18.2.2024.
2. ↑  Pohjavedet Ympäristöministeriö. Viitattu 18.2.2024.
3. ↑  Lintuvedet Bird Life Suomi ry. Viitattu 18.2.2024.
4. ↑  Lintuvesien ja kosteikkojen kunnostaminen Ympäristöministeriö. Viitattu 18.2.2024.

Katso myös
----------

* Vesistönhoito

Aiheesta muualla
----------------

*