Mars-96:n malli

**Mars 96** eli Mars 8 oli venäläinen Mars-luotain, jonka laukaisu epäonnistui 16. marraskuuta 1996. Laukaisuväline oli Proton 8K82K/11S824F-kantoraketti, joka toimi moitteettomasti. Laukaisimen neljäs rakettivaihe Block D-2 ei kuitenkaan syttynyt, koska se ei saanut avaruusalukselta starttikomentoa. Kyseinen ylimmän rakettivaiheen moottori kuului Lavotskinin rakentamaan avaruusluotaimeen. Alus putosi takaisin maahan. Nykytiedon mukaan alus putosi mereen Chilen rannikolla.

Ohjelma
-------

Mars 96 oli 1980-luvulla kunnianhimoisen Neuvostoliiton avaruusohjelman pääprioriteetti. Sen tunnus oli aluksi Mars 92 ja sitten Mars 94 – nimi muuttui aina laukaisun lykkääntyessä, kun avaruusluotaimen tekninen kehitys hidastui rahoitusvaikeuksien takia. Mars 96 perustui neuvostoliittolaisiin Phobos-luotaimiin ollen vielä niitäkin raskaampi. Mars 96 priorisointi esti venäläisten Spetrum-Röntgen-Gamma ja Radioastron-satelliittien kehityksen loppuun asti. Nämä avaruuslennot kuten Mars 96:n seuraaja Phobos-Grunt on elvytetty 2000-luvulla ja näyttävät toteutuvan vielä jossain muodossa.

Tieteelliset tavoitteet
-----------------------

Mars 96 oli suuri avaruusluotain, joka onnistuessaan olisi tehnyt monia mittauksia: 

* Marsin pinnan kuvaus
* Marsin kaasukehän tutkimus
* Marsin sisärakenteen luotaaminen
* Marsin lähialueen plasman mittaus
* tähtitieteelliset mittaukset, mm. gammapurkausten mittaus

Avaruusalus
-----------

Mars 96 luotain oli kolmiakselistabiloitu alus, jonka massa oli 6 180 kg tankattuna ja tyhjämassa 3 160 kg. 

Aluksen kuljettama pinta-asema oli halkaisijaltaan noin metrin kokoinen painaen noin 60 kg. Sen sähkönlähde oli RTG (ydinvoima). Siinä oli kahdeksan tieteellistä mittalaitetta – Suomesta tulivat mm. pinta-aseman keskustietokone, sen ohjelmistot sekä säänmittausanturit. 
Alus kuljetti myös kaksi penetraattoria, joissa oli kamerat, spektrometrit, kiihtyvyysanturit ja seismometrit.

Tieteelliset mittalaitteet
--------------------------

Mars-96 kokoonpanohallissa
Mars-96:n pinta-asema
* ARGUS- kaksi TV-kameraa ja spektrometri.
* HRSC- High Resolution Steroscopic TV-Camera (HRSC) – kamera, jota käytettiin myöhemmin myös ESAn Mars Express-luotaimessa.
* WAOSS- Wide-Angle Steroscopic TV-Camera (WAOSS) – kamera.
* OMEGA- Visible and Infrared Mapping Spectrometer (OMEGA) – spektrometri.
* PFS- Planetary Fourier Spectrometer- spektrometri
* TERMOSCAN- Mapping Radiometer (TERMOSCAN) – pinnan lämpötilan ja kaasukehän mittaava instrumentti.
* SVET- High-Resolution Mapping Spectrometer (SVET) – spektrometri
* SPICAM- Multichannel Optical Spectrometer (SPICAM) – spektrometri, jonka piti mitata kaasukehää.
* UVS-M- Ultraviolet Spectrophotometer (UVS-M) spektrometri, jonka piti mitata kaasukehää.
* LWR-The Long-Wave Radar (LWR) oli Marsin pinnan läpi tunkeutuva tutka.
* PHOTON (alias FOTON) - Gamma-Spectrometer (PHOTON) spektrometri pinnan kivirakenteen koostumuksen mittaamiseksi
* NEUTRON-S- Neutron Spectrometer (NEUTRON-S) - mahdollisen veden mittaus.
* MAK-Quadruple Mass Spectrometer (MAK) - kaasukehän mittaus
* ASPERA- Energy-Mass Ion Spectrograph and Neutral-Particle Imager (ASPERA) oli spektrometri, jonka toteuttivat Ruotsi ja Suomi.
* FONEMA- Fast Omnidirectional Non-Scanning Ion Energy-Mass Analyzer (FONEMA).
* DYMIO-Omnidirectional Ionospheric Mass Spectrometer (DYMIO).
* MARIPROB-Ionospheric Plasma Spectrometers (MARIPROB).
* MAREMF- Electrostatic Analyzer and Magnetometer (MAREMF)
* ELISMA- Wave Complex (ELISMA)
* SLED-Low-Energy Charged Particle Spectrometer (SLED)
* PGS- Precision Gamma Spectrometer (PGS)
* LILAS-2-The Research of the Cosmic and Solar Gamma-Ray Bursts (LILAS-2
* EVRIS- EVRIS Investgations of Oscillations in Stars (EVRIS
* SOYA- Solar Oscillation Photometer (SOYA)
* RADIUS-M- Radiation/Dosimetery Control Complex (RADIUS-M)

### Metegg-pinta-asema

Suomalainen Ilmatieteen laitos johti Metegg-pinta-aseman kehitystyötä 1980-luvulta laukaisuun asti. Sen alihankkijoina toimi useita suomalaisia avaruustekniikkayrityksiä. Itse laskeutuja valmistettiin Neuvostoliitossa ja Venäjällä.

Mars-96:n jatko
---------------

Euroopan avaruusjärjestö päätti Mars-96:n tuhouduttua aloittaa Mars Express-missionsa. Perusteena oli läntisen Euroopan Mars-tutkijoiden merkittävä panos Mars 96:n tieteellisiin mittalaitteisiin eli tosiasiaan, että kyseisten tuhoutuneiden laitteiden varakappaleet voivat toimia perustana ESAn omalle Mars-missiolle. 

Myös Ranskan avaruusjärjestön CNESin sittemmin talousvaikeuksissa peruuttama Netlander oli nimenomaan laskeutujien kohdalla suora jatko Mars 96-missioon. 

Myös venäläis-suomalainen MetNet-laskeutujien teknologiakehitys pohjautuu Mars 96:een.

Lähteet
-------

* Suomenkielinen versio tehty englanninkielisen Wiki-artikkelin pohjalta, joka pohjautui tieteelliseen artikkeliin: Linkin, V. et al. Harri, A.-M. Lipatov, A. et al. A sophisticated lander for scientific exploration of Mars: scientific objectives and implementation of the Mars-96 Small Station, Planetary and Space Science, 46, 717–737, 1998.

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Mars-96**.