**Luopioinen** (aik. *Vesikansa*, ruots. *Luopiois*) on entinen Suomen kunta, joka sijaitsi Pirkanmaalla ja yhdistettiin Pälkäneeseen vuonna 2007. Luopioisten kirkonkylä on Onkkaalan ja Aitoon ohella yksi Pälkäneen kunnan kolmesta taajamasta.

Maantiede
---------

Luopioisista on Tampereelle matkaa 60 kilometriä, Hämeenlinnaan 60 kilometriä ja Helsinkiin 160 kilometriä. Sen naapurikunnat olivat Hauho, Kuhmalahti, Lammi, Padasjoki ja Pälkäne. 

Asutus on sijoittunut Kukkian, Luopioisten suurimman järven, ympärille. Entisen kunnan alueella sijaitsee myös osa Laipanmaan erämaisesta metsäalueesta.

Historia
--------

Luopioinen muodostettiin Hauhon kappeliseurakunnaksi vuonna 1693, ja se itsenäistyi vuonna 1880. Vuodelta 1813 olevan puukirkon suunnitteli Anton Wilhelm Arppe ja rakensi Matti Åkergren.

Kirkonkylä muodostui 1800-luvulta alkaen Luopioisten kunnan keskukseksi. Kunta hankki 1860-luvulla omistukseensa Rajalan tilan, jonne sijoitettiin kansakoulu. Kunnantalo sijoitettiin kunnan omistukseensa hankkiman Mikkolan tilan päärakennukseen 1920-luvulla. Palvelut, kuten kauppaliikkeet, posti ja apteekki, sijoittuivat kirkonkylän läpi kulkevan kylänraitin, Keskitien, varrelle. Nykyinen Luopioistentie rakennettiin vuonna 1958 ohittamaan kirkonkylä sen pohjoispuolelta, minkä vuoksi Keskitie on säilynyt mutkittelevana ja mäkisenä vanhassa linjauksessaan noin 200 vuoden ajan. Luopioisten keskustassa sijaitsee rakennushistoriallisesti tärkeä Susimäen mäkitupalais- ja käsityöläisalue, joka muodostui 1800-luvun lopulla ja 1900-luvun alussa Keskitien ja Nahkurinkujan väliselle harjanteelle. Alueen vaatimattomat rakennukset kuuluivat pääasiassa Mikkolan ja Rajalan tiloilla töissä käyneille ihmisille, eikä niihin kuulu viljelyksiä. Susimäellä toimi nahkurinverstas Nahkurinkujan varrella. Nykyisin moni Susimäen rakennuksista on muutettu loma-asunnoksi.  Luopioisten kirkonkylä kuuluu Pirkanmaan maakunnallisesti arvokkaisiin rakennettuihin kulttuuriympäristöihin. 

Luopioisten kirkon vieressä sijaitseva pitäjänmakasiini on rakennettu vuonna 1854, ja siinä on toiminut 1950-luvulta lähtien Luopioisten kotiseutumuseo. 

Luopioinen oli yksi Suomen ensimmäisistä kunnista, joissa aloitettiin vuonna 1968 peruskoulun kokeilu.

Luopioinen valittiin vuonna 2005 Suomen luovimmaksi kunnaksi.

Luopioinen ja Pälkäne yhdistyivät kuntaliitoksessa 1. tammikuuta 2007. Yhdistyneen kunnan nimeksi tuli Pälkäne ja vaakunaksi Gustaf von Numersin suunnittelema ja vuonna 1960 vahvistettu Luopioisten vaakuna. Kunnassa asui lakkautushetkellä 2 395 ihmistä, ja sen pinta-ala oli 392,12 km², josta 70,47 km² oli vesistöjä. Väestötiheys oli 7,4 asukasta/km².

Palvelut
--------

Luopioisten kirkonkylästä on saatavissa pankin, apteekin ja päivittäistavarakaupan palveluita sekä muiden palveluyrittäjien palveluita. Kirkonkylässä toimivat koulu ja kirjasto sekä Luopioisten kappeliseurakunta.

Luopioisten koulukeskus on Aitoo, jossa toimivat yksityinen sisäoppilaitos Anna Tapion koulu ja ammatillinen erityisoppilaitos Aitoon koulutuskeskus. 

Aitoossa järjestetään vuosittain musiikkifestivaali Aitoon kirkastusjuhlat, joita on vietetty vuodesta 1882 alkaen.

Kulttuuri
---------

Kirjailija Hella Wuolijoki on kuvannut muistelmateoksessaan *Kummituksia ja kajavia* Kukkialla viettämiään kesiä. Myös runoilija Eino Leino vietti siellä Wuolijoen vieraana yhden kesän.

Luopioisten pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla paperikääreessä paistettu *pesälahna* sekä *rakkauspuuro* tai *kynttelipuuro* eli maitokiisseli vadelmamehun kera.

Luopioisten kylät
-----------------

* Haltia
* Luopioinen (Kirkonkylä)
* Kuohijoki
* Kyynärö
* Padankoski
* Puutikkala
* Rautajärvi
* Ämmätsä

Muita kyliä: Evinsalo, Kajantila, Kantola, Karviala, Kaukkala, Kouvala, Lemmettylä, Miemola, Mustilahti, Okerla, Sairiala, Säynäjärvi, Vahdermetsä

Aitoon taajama muodostuu useista entisen Luopioisen kunnan alueella sijaitsevista kylistä.

Katso myös
----------

* Pälkänevesi
* Sydän-Hämeen Lehti

Lähteet
-------

1. 1 2  Pinta-alat kunnittain 1.1.2006 Maanmittauslaitos. Viitattu 4.1.2010. [vanhentunut linkki]
2. ↑  Väkiluku kunnittain ja suuruusjärjestyksessä 31.12.2006 (PDF) Tilastokeskus. Viitattu 15.3.2019.
3. ↑  Väisänen, Helena: *Luopioisten kirkonkylän itäosan Susimäen rakennetun ympäristön selvitys 7.12.2023*. Pälkäneen kunta, 2023.
4. ↑  *Pirkanmaan maakunnallisesti arvokkaat rakennetut kulttuuriympäristöt 2016*, s. 120-121. Pirkanmaan liitto, 2016.
5. ↑  Museot - Luopioinen *luopioinen.fi*. Viitattu 5.2.2024.
6. ↑  Kunnat.net
7. ↑   Mitä-Missä-Milloin 1980, s. 165
8. ↑  Kuntien asukasluvut suuruusjärjestyksessä  31.12.2006. Väestörekisterikeskus.  Arkistoitu 24.1.2008. Viitattu 13.9.2009.
9. ↑  Luopioinen *kukkialle.fi visitkukkia.fi*. Viitattu 26.10.2023.
10. ↑  Luopioisten kappeliseurakunta *Pälkäneen seurakunta*. Viitattu 26.10.2023.
11. ↑  Anna Tapion koulu *annatapio.fi*. Viitattu 26.10.2023.
12. ↑  Etusivu *Aitoon koulutuskeskus*. Viitattu 26.10.2023.
13. ↑  Kirkkarit on iloinen poikkeus festarikesässä – Laaja kuvakooste Aitoon kirkastusjuhlilta näyttää miksi *Aamulehti*.  9.7.2023. Viitattu 26.10.2023.
14. ↑  Kolmonen, Jaakko 1988. *Kotomaamme ruoka-aitta: Suomen, Karjalan ja Petsamon pitäjäruoat*, s. 71. Helsinki: Patakolmonen Ky.

Aiheesta muualla
----------------

* *Suomenmaa 5* (toim. Hannu Tarmio, Pentti Papunen ja Kalevi Korpela), WSOY 1973, Porvoo (ss. 100-105)

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Pirkanmaan maakunnan kunnat |
| --- |
|  |
| Nykyiset kunnat | 
* Akaa
* Hämeenkyrö
* Ikaalinen
* Juupajoki
* Kangasala
* Kihniö
* Kuhmoinen
* Lempäälä
* Mänttä-Vilppula
* Nokia
* Orivesi
* Parkano
* Pirkkala
* Punkalaidun
* Pälkäne
* Ruovesi
* Sastamala
* Tampere
* Urjala
* Valkeakoski
* Vesilahti
* Virrat
* Ylöjärvi

 |
|  |
| Entiset kunnat | 
* Aitolahti
* Akaa
* Eräjärvi
* Ikaalisten epäitsenäinen kauppala
* Ikaalisten maalaiskunta
* Karkku
* Keikyä
* Kiikka
* Kiikoinen
* Kuhmalahti
* Kuru
* Kylmäkoski
* Luopioinen
* Längelmäki (osa)
* Messukylä
* Mouhijärvi
* Mänttä
* Pohjaslahti
* Sahalahti
* Suodenniemi
* Suoniemi
* Sääksmäki
* Teisko
* Toijala
* Tottijärvi
* Tyrväntö (osa)
* Tyrvää
* Vammala
* Viiala
* Viljakkala
* Vilppula
* Äetsä

 |

 |