recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Hellen Onsando Obiri** (s. 13. joulukuuta 1989) on kenialainen keskimatkojen juoksija ja kestävyysjuoksija. Hän on maailmanmestari ja olympiamitalisti.

Obiri sijoittui 1 500 metrillä kymmenenneksi Daegun MM-kilpailuissa 2011. Istanbulin MM-hallikilpailuissa 2012 hän voitti kultaa 3 000 metrillä ajalla 8.37,16. Lontoon olympialaisissa 2012 hän sijoittui 1 500 metrillä kahdeksanneksi. Moskovan MM-kilpailuissa 2013 hän saavutti pronssia 1 500 metrillä ajalla 4.03,86. Sisäratojen MM-kilpailuissa Sopotissa 2014 hän sai hopeaa 3 000 metrillä ajalla 8.57,72. Hän voitti 1 500 metrin Afrikan-mestaruuden 2014 ajalla 4.09,53. Rio de Janeiron olympialaisissa 2016 hän saavutti hopeaa 5 000 metrillä ajalla 14.29,77. 

Lontoon MM-kisoista 2017 Obiri voitti 5 000 metrin maailmanmestaruuden ajalla 14.34,86. Hän sijoittui neljänneksi 3 000 metrillä sisäratojen MM-kilpailuissa Birminghamissa 2018. Hän voitti samana vuonna 5 000 metrillä kultaa Kansainyhteisön kisoissa ajalla 15.13,11 ja Afrikan-mestaruuskilpailuissa ajalla 15.47,18. Hän voitti maastojuoksun maailmanmestaruuden Århusissa 2019 ja sai hopeaa joukkuekilpailussa. Hän voitti 5 000 metrin maailmanmestaruuden Dohassa 2019 ajalla 14.26,72. 10 000 metrillä hän sijoittui viidenneksi. Vuonna 2021 järjestetyissä Tokion olympialaisissa hän saavutti 5 000 metrillä hopeaa ajalla 14.38,36 ja sijoittui 10 000 metrillä neljänneksi silloisella ennätyksellään 30.24,27. Eugenen MM-kilpailuissa 2022 hän saavutti 10 000 metrillä hopeaa ennätysajallaan 30.10,02.

Obiri juoksi 3 000 metrin Afrikan ennätyksen 8.20,68 Dohassa 9. toukokuuta 2014. Hän juoksi saman matkan sisäratojen Kenian ennätyksen 8.29,99 Tukholmassa 6. helmikuussa 2014. Hän juoksi Kenian ennätyksen 5 000 metrillä 14.18,37 Roomassa 8. kesäkuuta 2017 ja maililla 4.16,15 Lontoossa 22. heinäkuuta 2018.

Henkilökohtaiset ennätykset
---------------------------

Ulkoradat
* 800 metriä: 2.00,54 (2011)
* 1 500 metriä: 3.57,05 (2014)
* Maili: 4.16,15 **NR** (2018)
* 3 000 metriä: 8.20,68 **NR** (2014)
* 5 000 metriä: 14.18,37 **NR** (2017)
* 10 000 metriä: 30.10,02 (2022)
* Maraton: 2.25.49 (2022)

Sisäradat
* 1 500 metriä: 4.05,04 (2018)
* 3 000 metriä: 8.29,41 **NR** (2017)

Lähteet
-------

* Hellen Onsando Obiri Kansainvälinen yleisurheiluliitto.  (englanniksi)
* Hellen Onsando Obiri Tilastopaja (vaatii kirjautumisen, maksullinen palvelu).  (englanniksi)

### Viitteet

1. ↑  Oksanen, Nico: Hollannin ihmenainen palasi radalle! – Jäi nuolemaan näppejään MM-kisojen kympillä *Penkkiurheilu.com*.  17.7.2022. Viitattu 17.7.2022.

Naisten 5 000 metrin juoksun maailmanmestarit

|  |
| --- |
| 1995: Sonia O’Sullivan |
1997: Gabriela Szabo |
1999: Gabriela Szabo |
2001: Olga Jegorova |
2003: Tirunesh Dibaba |
2005: Tirunesh Dibaba |
2007: Meseret Defar |
2009: Vivian Cheruiyot |
2011: Vivian Cheruiyot |
2013: Meseret Defar |
2015: Almaz Ayana |
2017: Hellen Onsando Obiri |
2019: Hellen Onsando Obiri |
2022: Gudaf Tsegay |


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt Muokkaa Wikidatassa | 
* World Athletics
* Tilastopaja 🔒

 |

 |
**Johan Saxberg** (19. kesäkuuta 1727 Pori – 29. elokuuta 1784 Kurkijoki) oli suomalainen rehtori ja kirkkoherra.

Saxbergin vanhemmat olivat porilainen porvari Alexander Saxberg (k. 1740) ja Helena Kristersdotter. Hän kävi Porin triviaalikoulua ja pääsi ylioppilaaksi Turussa 1744. Turun akatemiassa opiskellut Saxberg siirtyi Venäjälle kuuluneeseen Vanhaan Suomeen ja hänet vihittiin papiksi Viipurin hiippakunnassa 1759 vuosi sen jälkeen kun hänet oli valittu Kurkijoen kirkkoherraksi.

Saxberg oli Viipurin tuomiokapitulin notaarina vuodesta 1749 ja Viipurin katedraalikoulun rehtorina vuodesta 1752. Hänestä tuli Viipurin tuomiokapitulin jäsen 1755 ja Kurkijoen kirkkoherraksi hänet valittiin 1758 (hän astui virkaan 1759). Vuonna 1770 Saxbergistä tuli lääninrovasti.

Johan Saxberg oli naimisissa 1760–1776 Kurkijoen kirkkoherran Paul Neglickin (k. 1758) tyttären Agneta Juliana Neglickin (k. 1776) kanssa.

Teoksia
-------

* *Ruumis-sarna, eläisänsä corkiasti sucuiselle nyt Jumalan tykönä corkiasti autualle, riks-greiwinalle ja frouwalle, ... Anna Carlowna von Woronzowalle, syndynellä greiwinnalle von Scawronski, Hänen Keisarillisen Majestetins ensimäisellä staats-frouwalle, ja ylimäisellä hof-mestarinnalle, St. Catharinan ordenin-riddarinalle, cunnia-muistoxi, erinomaisesta tilan-andamisesta, Cronoborin kirckosa 7. päiwänä helme-kuusa wuonna 1776. pidetty prowastilda ja kirckoherralda samassa seuracunnasa Johannes Saxbergildä*. St. Peterborisa 1776

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Kotivuori, Yrjö: Johan Saxberg. *Ylioppilasmatrikkeli 1640–1852*. Helsingin yliopiston verkkojulkaisu 2005. Luettu 12.11.2016.

Aiheesta muualla
----------------

* Johan Saxbergin elämäkerta Kansallisbiografiassa

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt Muokkaa Wikidatassa | 
* Kansallisbiografia
* Biografiasampo
* Ylioppilasmatrikkeli 1640–1852

 |

 |
**Suomen jätelaki** tarkoittaa Suomessa jätteistä ja jätehuollosta eri aikoina säädettyjä lakeja.

Vuoden 2021 jätelaki
--------------------

Uusi jätelaki tuli voimaan heinäkuussa 2021.

Vuoden 2011 jätelaki
--------------------

Vuoden 2011 jätelain tarkoituksena on ehkäistä jätteistä ja jätehuollosta aiheutuvaa vaaraa ja haittaa terveydelle ja ympäristölle sekä vähentää jätteen määrää ja haitallisuutta, edistää luonnonvarojen kestävää käyttöä, varmistaa toimiva jätehuolto ja ehkäistä roskaantumista.

Vuoden 2011 jätelaki (646/2011) tuli voimaan 1. toukokuuta 2012. Samalla kumottiin vuoden 1993 jätelaki sekä vuonna 1993 annettu jäteasetus (1390/1993) kuitenkin niin, että vanhan lain 35 § ja vanhan jäteasetuksen jätehuoltotöitä koskeva 4 luku jäivät edelleen voimaan.

Vuoden 1993 jätelaki
--------------------

Vuoden 1993 jätelaki (1072/1993) tuli voimaan 1. tammikuuta 1994, ja se korvasi aiemman jätehuoltolain vuodelta 1978. Suomen jätelainsäädäntö yhdenmukaistettiin Euroopan unioniin lainsäädännön kanssa, ja lain tavoitteena on tukea kestävää kehitystä edistämällä luonnonvarojen järkevää käyttöä sekä ehkäisemällä ja torjumalla jätteistä aiheutuvaa vaaraa ja haittaa terveydelle. Jätelaki koskee tuotannossa ja kulutuksessa syntyviä jätteitä, myös ongelmajätteitä mutta pois lukien mm. räjähtävät ja radioaktiiviset jätteet.

Jätealan lainsäädännön kokonaisuudistuksessa jätelakityöryhmän esitykseen jätettiin vuonna 2010 seitsemän eriävää mielipidettä.

Vuoden 1978 jätehuoltolaki
--------------------------

Vuoden 1978 jätehuoltolaki (673/1978) säädettiin 31. elokuuta 1978. Tämän lain nojalla annettiin jätehuoltoasetus (307/1979) vuonna 1979.

Katso myös
----------

* Jätehuolto

Lähteet
-------

1. ↑
2. ↑  Jätelaki (646/2011) (1 §) *Finlex*. Viitattu 22.5.2012.
3. ↑  Jätelaki (646/2011) (148 §) *Finlex*. Viitattu 22.5.2012.
4. ↑  Jätelaki, Finlex, viitattu 12.4.2022
5. ↑  Asetus jätelain sekä ympäristölupamenettelylain muuttamisesta annetun lain voimaantulosta, Finlex, viitattu 12.4.2022
6. ↑  FINLEX ® - Säädökset alkuperäisinä: Jätelaki 1072/1993 *www.finlex.fi*. Viitattu 25.4.2023.
7. ↑  EkoAsiaa 2/2010 s. 12 Ekokem Oy
8. ↑  Jätehuoltolaki 1978 Finlex, viitattu 12.4.2022

Aiheesta muualla
----------------

* Vuoden 2011 jätelaki (Jätelaki 17.6.2011/646) *Finlex*. Helsinki:  Edita.
* Vuoden 1993 jätelaki (Jätelaki 3.12.1993/1072) *Finlex*. Helsinki:  Edita.
**Pommi-isku** tarkoittaa räjähteitä käyttäen tehtyä hyökkäystä. Varhaisempi nimitys **pommiattentaatti** kuvaa tekoa esimerkiksi poliittisena murhana tai sen yrityksenä, mistä poiketen *pommi-iskun* kohde nähdään nykyään epämääräisempänä eikä tiettyyn henkilöön kohdistettuna. Pommi-iskuja käytetään muun muassa terrorismissa yleisen mielipiteen herättämiseksi. Sekä pommi-isku että pommiattentaatti eroavat olennaisesti *pommituksesta*. Pommitus viittaa laajaan, yleensä lentokoneita käyttäen suoritettuun räjähdehyökkäykseen, jonka suorittaja on valtio pommi-iskujen puolestaan ollessa alivaltiollisten ryhmien suorittamia.

Kuuluisat pommi-iskut
---------------------

Alivaltiollisten toimintaryhmien pommi-iskuista ehkä kuuluisin on Madridin pommiräjähdys 11. maaliskuuta 2004, millä pyrittiin juuri ennen Espanjan parlamenttivaaleja vaikuttamaan äänestäjiin ja saamaan espanjalaiset vetäytymään Irakin sotaa tukeneesta *halukkaiden koalitiosta* ja mikä onnistuikin. Azoreiden julistuksella koalitioon liittynyt Espanjan pääministeri José María Aznar hävisi vaalit ja Espanja vetäytyi Irakista.

Hallitusten suorittamista todistetuista pommi-iskuista ehkä kuuluisin on Ranskan DGSE:n suorittama Greenpeacen Rainbow Warrior -laivan räjäyttäminen 1985 uusiseelantilaiseen satamaan, missä kuoli yksi kuvausvarusteidensa pelastamista yrittänyt valokuvaaja.

Pommi-iskuissa käytetään usein helposti muovailtavaa muoviräjähdettä, heksogeenia. Elokuussa 2004 Tupolev Tu-134 ja Tupolev Tu-154 -matkustajakoneet Venäjällä tuhonneiden pommien arvellaan olleen matkustajien vaatteisiin kätketystä heksogeenista valmistettuja.

Lähteet
-------

1. ↑  Spain leaves 'coalition of the willing' *theglobeandmail.com*. Viitattu 27.11.2018.
2. ↑  Sinking the Rainbow Warrior - Nuclear-free New Zealand | NZHistory, New Zealand history online *nzhistory.govt.nz*. Viitattu 27.11.2018. (englanniksi)
3. ↑  Steven Lee Myers: Explosive Suggests Terrorists Downed Plane, Russia Says *nytimes.com*. Viitattu 27.11.2018. (englanniksi)
**Kysy kirjastonhoitajalta** on suomalaisten kirjastojen yhteinen palvelu. Mukana on kaupungin- ja kunnankirjastoja, erikoiskirjastoja ja tietopalveluryhmiä. Lista vastaajakirjastoista löytyy sivulta Vastaajakirjastot. Yleiset kirjastot ovat mukana maantieteellisesti koko Suomen alueelta Lapista etelään saakka. Mukana on myös erikoisaiheisiin erikoistuneita kirjastoja ja ryhmiä, esimerkiksi Eduskunnan kirjasto, musiikkikirjastovastaajat, Geologian tutkimuslaitoksen kirjasto. Vastaajakirjastoja on palvelussa yli 70 ja vastaajia yli 200 vuosittain. Kysymyksiä tulee palveluun kaikista aiheista. 

Kysy kirjastonhoitajalta -palvelussa on vastattu kysymyksiin vuodesta 1999. Kysymykset vastauksineen on tallennettu suurelta osin julkiseen arkistoon, jossa niitä voi käydä lukemassa. Vastauksia on luettavissa lähes 40 000.
Vastausarkiston ajatuksena on tuoda tieto helposti myös muiden tiedontarvitsijoiden käyttöön. Siksi valmiita vastauksia voi selailla eri tavoin (uusimmat ensin, luetuimmat, peukutetuimmat, eniten kommentoidut). Tarjolla on haku ja sanalistaus, johon kerääntyvät asiasanat, joilla kysymys- ja vastausparit kuvaillaan.

Kysy kirjastonhoitajalta -palvelu kuuluu osana Kirjastot.fi-palveluihin. Kirjastot.fi tuottaa verkkopalveluita kaikkien suomalaisten kirjastojen käyttöön. Kirjastot.fi-palvelukokonaisuus on opetus- ja kulttuuriministeriön rahoittama. Kirjastot.fi vastaa Kysy kirjastonhoitajalta -palvelun tekniikasta ja sisällön valvonnasta sekä vastaamisen organisoinnista, mutta kirjastojen työntekijät hoitavat kysymyksiin vastaamisen. 

Kysy kirjastonhoitajalta toimii kolmella kielellä, suomeksi, ruotsiksi ja englanniksi. Vastauksia löytyy arkistosta toki muillakin kielillä italiasta saamen kielelle.

Kysy kirjastonhoitajalta -palvelun ydinajatuksena on tuoda tieto, sen etsiminen ja löytyminen kaikkien saavutettaville. Perustehtävä on viitata lähteisiin ja näin kertoa tiedonetsijälle, mistä kannattaa etsiä ja mikä on luotettava lähde. Kysymyksiin pyritään vastaamaan kolmen arkipäivän sisällä.

Lähteet
-------

* Kysy kirjastonhoitajalta -info
* Kirjastot.fi-toimitus
* Kysy kirjastonhoitajalta -toimintakertomus 2017

Aiheesta muualla
----------------

* Kysy kirjastonhoitajalta
* Kysy kirjastonhoitajalta -vastaukset
* Kysy kirjastonhoitajalta -haku
* Kysy kirjastonhoitajalta -asiasanat
* Fråga bibliotekarien
* Ask a Librarian
**Suomen kalatalous** tarkoittaa Suomen valtion talouden osaa, joka on tienattu kalan pyydystämisellä. Kalatalousala työllistaa noin 2 400 työvuoden edestä. Kaikki työ ei kuitenkaan ole päätoimista, koska runsas osa kalatalouden työstä on kausiluonteista, sekä sivutoimista. Näistä työvuosista vesiviljely työllistää noin 350, kalanjalostus noin 700, tukkukauppa 450 ja vähittäiskauppa noin 600 henkilötyövuoden edestä. Rekisteröityneitä ammattikalastajia Suomessa on noin 2 700.

Elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus (ELY-keskus) on maa- ja metsätalousministeriön alainen alueviranomainen, joka vastaa Suomen kalatalousasioista. Maa- ja metsätalousministeriö ohjaa hallinnonalansa virastojen ja laitosten toimintaa ja voimavarojen käyttöä tulosohjauksella. Suomessa kalatalousasioita hoidetaan 11 eri paikkakunnilla sijaitsevissa ELY-keskuksissa. Ahvenanmaalla kalatalousasioista vastaa Ahvenanmaan maakuntahallitus.

Vuonna 2018 Suomen kalatalouden arvo oli, ammattikalastus 50 miljoonaa euroa, vesiviljely 105 milj. euroa, kalanjalostuksen ja kaupan liikevaihto 850 milj. euroa ja vapaa-ajan kalastajien saaliin arvo 51 milj. euroa.

Kalatalouden kehitykseen vaikuttavat muun muassa kotimaisen kalan kulutus, markkinahinnat, kalakannat, saaliit ja saaliskiintiöt sekä Euroopan unionin yhteinen kalastuspolitiikka. Ammattikalastajien vesillepääsy järjestettiin kalastuslain uudistuksella, ammattikalastusohjelma 2015 mukaisesti.

Kalataloustehtävien hallinnointi on keskitetty 1. tammikuuta 2015 alkaen kolmeen ELY-keskukseen. Keskittäminen ei vaikuta asiakkaille tarjottavaan palveluun, vaan ELY-keskusten kalatalouspalveluja tuotetaan samoissa toimipaikoissa kuin aiemminkin.

* Varsinais-Suomen ELY-keskus vastaa rannikon kalataloustehtävistä (Varsinais-Suomi, Satakunta, Pohjanmaa, Keski-Pohjanmaa, Etelä-Pohjanmaa, Uusimaa, Kaakkois-Suomi)
* Pohjois-Savon ELY-keskus vastaa Järvi-Suomen kalataloustehtävistä (Pohjois-Savo, Etelä-Savo, Pohjois-Karjala, Keski-Suomi, Pirkanmaa, Häme)
* Lapin ELY-keskus vastaa Pohjois-Suomen kalataloustehtävistä (Lappi, Pohjois-Pohjanmaa, Kainuu)

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Ammattinetti - kalatalousala
2. 1 2  ELY-keskus - kalatalous (Arkistoitu – Internet Archive)
3. ↑  MMM Tulosohjaus *mmm.fi*.
4. ↑  MMM tulostavoitteet 2020 *mmm.fi*.
5. ↑  MMM: Kansallinen ammattikalastusohjelma 2015 *docplayer.fi*.

Aiheesta muualla
----------------

* Kalatalouden keskusliitto.
* Kalatalousalue
**Eduard Pernkopf** (24. marraskuuta 1888 – 17. huhtikuuta 1955) oli itävaltalainen tohtori ja kansallissosialisti. Hänen merkittävin julkaisunsa on ihmisen anatomiaa käsittelevä teos *Topographische Anatomie des Menschen*. Teoksessa on 800 yksityiskohtaista piirroskuvaa ihmisruumiista, ja osa ruumiista on saattanut kuulua holokaustissa kuolleille. Pernkopf aloitti opinnot 18-vuotiaana Wienin yliopistossa, jossa hän liittyi pian nationalistiseen opiskelijajärjestöön. Saksan kansallissosialistiseen työväenpuolueeseen ja Sturmabteilung-joukkoihin hän liittyi vuonna 1933.

Vuonna 1938 Pernkopfista tuli Wienin yliopiston anatomian laitoksen dekaani, ja nimityksen saatuaan hän karkotti kaikki juutalaiset tiedekunnasta. Dekaanista hän yleni rehtoriksi 1943 mutta menetti virkansa vuonna 1945.

Toisen maailmansodan jälkeen Pernkopf pidätettiin kolmeksi vuodeksi, mutta hänen ei todettu syyllistyneen sotarikoksiin.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Baker, Keiligh: Eduard Pernkopf: The Nazi book of anatomy still used by surgeons *BBC*.  19.8.2019. Viitattu 20.8.2019. (englanniksi)
2. ↑  Anatomy textbook may depict holocaust victims, physicians say *The Washington Post*.  27.11.1996. Viitattu 20.8.2019. (englanniksi)
3. ↑  Paterniti, Michael: The Most Dangerous Beauty *GQ*.  28.9.2002. Viitattu 20.8.2019. (englanniksi)
4. ↑  Vienna Buries Nazi Victims' Body Parts *Haaretz*.  22.11.2002. Viitattu 20.8.2019. (englanniksi)
5. ↑  Eduard Pernkopf, o. Univ.-Prof. Dr. med. (650 plus – Geschichte der Universität Wien (Wienin yliopiston historia)) *geschichte.univie.ac.at*. Viitattu 20.8.2019. (saksaksi)


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
	+ 2
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Norja
* Espanja
* Ranska
* BnF data
* Katalonia
* Saksa
* Yhdysvallat
* Japani
* Tšekki
* Australia
* Alankomaat

 |
|  |
| Tieteilijät | 
* CiNii

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Deutsche Biographie
* Trove

 |
|  |
| Muut | 
* IdRef

 |

 |
**Vesa Eelis Laukkanen** (s. 9. huhtikuuta 1958 Helsinki) on aktiiviuransa päättänyt suomalainen estejuoksija. Uransa aikana hän edusti Kuopion Sisu-Veikkoja sekä Viipurin Urheilijoita, ja hänen valmentajanaan toimi Hannu Posti. Hän voitti nuorten alle 20-vuotiaiden Euroopan-mestaruuskilpailuissa 1977 Euroopan mestaruuden. 

Laukkasen ennätys 3 000 metrin estejuoksussa on 8.22,90 vuodelta 1982. 

Kalevan kisoista Laukkanen saavutti 3 000 metrin estejuoksusta hopeaa vuonna 1982 ja pronssia vuonna 1981. Viestijuoksun SM-kilpailuissa hän oli mukana voittamassa 4 × 800 metrin viestijuoksusta hopeaa vuonna 1980 ja pronssia vuonna 1982 sekä 4 × 1 500 metrin viestijuoksusta kahta hopeaa vuosina 1980 ja 1983 sekä pronssia vuonna 1981. Lisäksi hän oli mukana maastojuoksun SM-kilpailuissa, joista saavutti lyhyen matkan joukkuekilpailuissa kolme kultaa vuosina 1980, 1981 ja 1983 sekä hopeaa vuonna 1982. Lisäksi hän on osallistunut maaotteluihin useita kertoja.

Virallisiin kilpailuihin Laukkanen ei ole osallistunut vuoden 1984 jälkeen.

Lähteet
-------

* Vesa Laukkanen Tilastopaja (vaatii kirjautumisen, maksullinen palvelu).

### Viitteet

1. 1 2 3  Vesa Laukkanen Tilastopaja (vaatii kirjautumisen, maksullinen palvelu).
Giulio Caccinin *Le nuove musiche*-teoksen kansilehti.
**Giulio Caccini** (n. 1550 Rooma – haudattu 10. joulukuuta 1618 Firenze) oli italialainen säveltäjä, soittaja ja laulaja. Myös hänen tyttärensä, Francesca Caccini oli säveltäjä.

Caccini opiskeli tiettävästi Roomassa luutun, viola da gamban ja harpun soittoa. Jossain vaiheessa ennen vuotta 1574 Caccini lähti Firenzeen jatkamaan musiikinopintojaan mesenaattinaan Cosimo I de’ Medici. Pian hän myös aloitti uransa laulajana. Hän säesti itseään usein viola da gamballa.

Vuonna 1600 Caccini osallistui Jacopo Perin oopperan *Euridice* säveltämiseen. Euridice on maailman vanhin näihin päiviin asti säilynyt ooppera. Caccinin omiin sävellyksiin kuuluu muun muassa madrigaaleja, oopperoita ja lauluja. Säveltäjä kuoli Firenzessä vuonna 1618.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Giulio Caccini *Britannica.com*. Viitattu 23.5.2023. (englanniksi)


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Norja
* Chile
* Espanja
* Ranska
* BnF data
* Katalonia
* Saksa
* Italia
* Israel
* Suomi (KANTO)
* Belgia
* Yhdysvallat
* Ruotsi
* Latvia
* Japani
* Tšekki
* Australia
* Korea
* Kroatia
* Alankomaat
* Puola
* Portugali

 |
|  |
| Tieteilijät | 
* CiNii

 |
|  |
| Taiteenala | 
* MusicBrainz

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Trove

 |
|  |
| Muut | 
* Europeana
* RISM
* SNAC
* IdRef

 |

 |
**Gustaf Johan Billberg** (14. kesäkuuta 1772 Karlskrona Ruotsi – 26. marraskuuta 1844 Tukholma) oli ruotsalainen juristi, eläintieteilijä ja kasvitieteilijä.

Papinkauroihin (*Billbergia*) kuuluvan kasvin kukka.
Billbergin pääasiallinen ammatti oli lakimies, mutta hän oli erittäin kiinnostunut ja hyvin perillä myös luonnontieteistä. Ammattibiologit kutsuivat häntä halveksivasti amatööriksi. Hänen hyvä ystävänsä oli Carl Peter Thunberg. Johan Wilhelm Palmstruchin kuoltua viimeisteli Billberg *Svensk botanik*in (1812–1822) osat 7–9, jotka Tiedeakatemia julkaisi.

Billberg oli kahdesti avioliitossa: 1796 Margareta Fereliuksen kanssa ja 1801 Helena Maria Ehingerin kanssa.

Billberg nimesi suuren määrä uusia kasvilajeja. Linnuista hän nimesi pikkuhaikaroiden (*Ixobrychus*) ja tornipöllöjen (*Tyto*) suvut. Thunberg nimesi *Billbergia*-kasvisuvun eli papinkaurat hänen kunniakseen.

Billbergin nimeämien kasvien tieteellisissä nimissä käytetään sen jälkeen liitettävää auktorilyhennettä **Billb.**.

Teoksia
-------

* *Svensk zoologi* (1806-09)
* *Ekonomiska botanik* (1815-16)
* *Enumeratio insectorum in museo* (1820)
* *Synopsis Faunae Scandinaviae* (1827).

Lähteet
-------

1. ↑  ITIS
2. ↑  Billberg, Gustaf Johan (1772-1844) *International Plant Names Index – IPNI*. Viitattu 6.10.2020. (englanniksi)


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Ruotsi
* Alankomaat

 |
|  |
| Tieteilijät | 
* International Plant Names Index

 |

 |
NattasetNäkymä Pyhä-Nattasen huipulta.

|  |  |
| --- | --- |
| Tyyppi | 
tunturi |
| Sijainti | 
Sodankylä, Suomi |
| Korkeus merenpinnasta | 
544 m |

|  |  |
| --- | --- |
| Koordinaatit | 
68° 10′ P, 27° 27′ IView and modify data on Wikidata  |

muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa WikidataaTietolaatikon dokumentaatioNäytä Wikidatasta tulevat arvot

**Nattaset** eli **Nattastunturit** (pohjoissaameksi *Náttašduottar*) on Sodankylän kunnassa Koilliskairassa sijaitseva tunturiryhmä. Se koostuu kuudesta tunturista, jotka sijaitsevat kokonaisuudessaan vuonna 1956 perustetun Sompion luonnonpuiston alueella.

Nattasten huiput ovat: Sodankylän Pyhätunturi eli Pyhä-Nattanen, Seinätunturi, Serrikainen, Terävä-Nattanen, Lupukainen ja Suku-Nattanen. Terävä-Nattanen on 544 metriä korkea ja Pyhä-Nattanen 508 metriä.

Tunturit ovat kallioperältään poikkeukselliset. Suurin osa Nattasten pohjoispuolella sijaitsevista tuntureista koostuu granuliitista. Nattaset sen sijaan ovat väriltään punertavaa graniittia. Pyhä-Nattasen huipulla on suuria graniitista muodostuneita rapautumisjäännöksiä, tooreja. Suuret kivikasat ovat aikoinaan olleet saamelaisten pyhiä palvontapaikkoja.

Sompion luonnonpuiston alueella kiertää useita merkittyjä polkuja, joista Pyhä-Nattasen polku johtaa tunturin huipulle. Pyhä-Nattasen huipulla on pieni päivätupa. Tunturin laella sijaitsi myös sota-aikana saksalaisten tähystysasema, josta on vielä jäljellä joitakin merkkejä. Sompion luonnonpuiston alueella saa kulkea vain merkittyjä reittejä pitkin. Nattasten juurella sijaitsee aikoinaan arvokkaana kalavetenä tunnettu Sompiojärvi, joka nykyään on osa Lokan tekojärveä.

Lähteet
-------

1. 1 2  Sompion luonnonpuiston luonto  2.5.2011. Metsähallitus.  Arkistoitu 7.9.2014. Viitattu 7.9.2014.
2. 1 2  Sompion luonnonpuiston nähtävyydet  2.5.2011. Metsähallitus.  Arkistoitu 7.9.2014. Viitattu 7.9.2014.
3. ↑  Nattasten punainen graniitti  2.5.2011. Metsähallitus.  Arkistoitu 7.9.2014. Viitattu 7.9.2014.
4. ↑  Sompion luonnonpuiston reitit  2.5.2011. Metsähallitus.  Arkistoitu 7.9.2014. Viitattu 7.9.2014.
5. ↑  Nattasen palovartijantupa, päivätupa  6.9.2013. Metsähallitus.  Arkistoitu 24.9.2016. Viitattu 7.9.2014.
6. ↑  Sotahistoriaa  2.5.2011. Metsähallitus.  Arkistoitu 7.9.2014. Viitattu 7.9.2014.
7. ↑  Sompion luonnonpuiston ohjeet ja säännöt  25.10.2013. Metsähallitus.  Arkistoitu 7.9.2014. Viitattu 7.9.2014.

Aiheesta muualla
----------------

* Metsähallitus, Sompion luonnonpuiston kartta (Arkistoitu – Internet Archive)
* Pasin retkisivu, Pyhä-Nattanen (Arkistoitu – Internet Archive)
**Vesa Junttila** (s. 10. joulukuuta 1941, Kittilä) on suomalainen taidemaalari ja kuvataiteilija. Hän asuu nykyisin Saariselällä. Taidekoulutusta Vesa Junttila on saanut isältään Einari Junttilalta ja Reidar Särestönimeltä. Hän on opiskellut Vapaassa Taidekoulussa vuosina 1959 ja 1963 opettajinaan Torger Enckell, Tor Arne ja Unto Pusa.

Näyttelyt
---------

Vesa Junttila on osallistunut lukuisiin ryhmä- ja yksityisnäyttelyihin Suomessa. Ulkomailla hänen taidettaan on ollut nähtävillä muun muassa Tukholmassa, Norrköpingissä, Linköpingissä, Öölannissa, Jerusalemissa, Pariisissa, Bresciassa, Tromssassa ja Bordeaux’n alueella.

Julkinen taide
--------------

Vesa Junttilan töitä on nähtävillä Rovaniemen kaupungin sekä Kittilän, Joroisten, Ranuan, Tervolan, Inarin ja Övertorneån kunnan kokoelmissa kuten myös Saamelaismuseossa ja Haaparannan taidemuseossa. Hänen taulujaan on myös Helsingin pääpostin, Veli Aineen, Korpivaara Oy:n, Suomen Yhdyspankin, Helsingin Osakepankin, Pieksämäen Osuuspankin, Säästöpankkien keskusosakepankin, Liimattalan Taidekodin, Vuotson Porokylän ja Särestöniemen kokoelmissa.

Vesa junttilan teoksia on ollut Amnesty Internationalin postikorteissa ja kalenterissa.

Hän on tehnyt Orilammen Honkasaaren kappelin alttarimaalauksen *Ylösnoussut Jeesus*.

Taide
-----

Vesa Junttilan maalaukset koostuvat lukuisista hehkuvista värikerroksista ja hänen käyttämänsä tekniikka on hyvin aikaa vievä. Taulujen aiheena on useimmiten lappi, mutta hän on kokeillut myös urbaanimpia aiheita ja muotokuvia. Lapin tauluissa näkyy herkkiä kukkia, luolamaalausten kaltaisia poroja ja noitarumpuja. Vesa Junttila on myös liittänyt jokaiseen tauluunsa psalmin.

Lähteet
-------

* Kuvataiteilijamatrikkeli, Vesa Junttila
* Saariselkänet, Vesa is back in Saariselkä (Arkistoitu – Internet Archive)

Aiheesta muualla
----------------

* Saariselkänet, Vesa Junttila (Arkistoitu – Internet Archive)
* Kirjav@ - Kansallisgallerian kirjaston kokoelmatietokanta, Vesa Junttila
* Inari, Inarilaisia taiteilijoita
Giulia Bongiorno vuonna 2014
**Giulia Bongiorno** (s. 1966 Palermo) on italialainen poliitikko ja asianajaja. Hän toimii julkishallinnosta vastaavana ministerinä Conten hallituksessa. Bongiorno edustaa nykyisin Pohjoisen liittoa.

Bongiorno on ollut senaattori vuodesta 2018. Italian edustajainhuoneen jäsen hän oli vuosina 2006−2013.

Giulia Bongiorno on toiminut asianajajana useissa paljon julkisuutta saaneissa rikosjutuissa. Hän on puolustanut muun muassa Italian entistä pääministeriä Giulio Andreottia.

Lähteet
-------

1. ↑  Giulia Bongiorno, curriculum - La Presidenza del Consiglio dei Ministri *Italian hallitus.* Viitattu 29.4.2019. (italiaksi)
2. ↑  Here is Italy's new cabinet in full - The Local *thelocal.it* Viitattu 29.4.2019. (englanniksi)


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Italia
* Yhdysvallat

 |
|  |
| Muut | 
* IdRef

 |

 |
**Neochóri** (kreik. Νεοχώρι, kath.kreik. Νεοχώριον, *Neochórion*) on Kreikan kaupunki, joka kuuluu hallinnollisesti Mesolóngin kuntaan, Aitolia-Akarnanian alueyksikköön ja Länsi-Kreikan alueeseen. Sen väkiluku on 2 827 (vuonna 2011).

Neochórin pieni kaupunki, suomeksi "Uusi kylä", sijaitsee Achelóos-joen varrella noin 20 kilometriä länteen Mesolóngin kaupungista ja kahdeksan kilometriä länteen Aitolikón kaupungista. Neochóri eli Neochóri Mesolongíou muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Δημοτική Κοινότητα Νεοχωρίου Μεσολογγίου, *Dimotikí Koinótita Neochoríou Mesolongíou*), johon kuuluvat varsinaisen Neochórin kylän lisäksi kylät Magoúla ja Mármara. Koko yhdyskunnan väkiluku on 3 454.

Aiemmin kaupunki kuului Oiniádeen kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Mesolóngin kunnan Oiniádeen kunnallisyksikköön.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Απογραφή Πληθυσμού - Κατοικιών 2011. Väestönlaskennan tulokset (XLS)  2011. The Hellenic Statistical Authority (Kreikan tilastokeskus ELSTAT).  Arkistoitu 25.12.2013. Viitattu 1.9.2014. (kreikaksi)
**Daphnis** on yksi Saturnuksen sisemmistä kuista. Se tunnetaan myös nimellä **Saturnus XXXV**, ja sen aiempi virallinen nimi oli **S/2005 S 1**. Daphniksen halkaisija on noin kahdeksan kilometriä, ja se kiertää planeettaa Keelerin aukossa.

Nimeäminen
----------

Daphniksen kiertorata Keelerin aukossa.
Alkuperäinen Cassinin ottama kuva.
Kuu nimettiin vuonna 2006 Dafniin mukaan, joka on lammaspaimen, runoilija ja panhuilunsoittaja kreikkalaisessa mytologiassa. Dafnis oli myös titaanien, joiden mukaan Saturnuksen suurimmat kuut on nimetty, jälkeläinen. Myös toinen Saturnuksen sisempi kuu Pan on nimetty kreikkalaisen mytologian lammaspaimenen mukaan.

Löytäminen
----------

Ennen valokuvaustaan Daphniksen olemassaolo ja sijainti oli jo päätelty gravitaationaalisista värähtelyistä, jotka havaittiin Keelerin aukon ulkolaidalla. Kuun sisemmällä laidalla aiheuttama värähtely edeltävät itse kuuta kiertoradalla, kun ulkoreunalla esiintyvä värähtely jää kiertoradalla kuun taakse kiertonopeuden takia.

Daphniksen löysi Cassini Imaging Science Team 6. toukokuuta 2005. Kuvat otti Cassini-luotain 16 minuuttia toukokuun ensimmäisen puolella. Kuu oli aiemmin nähty 32 kuvassa C-renkaasta, jotka oli otettu jo aiemmin, 13. huhtikuuta 2005.

Kiertorata
----------

Daphniksen kiertoradan inklinaatio ja eksentrisyys ovat todella pienet, mutta erottuvat nollasta. Daphniksen eksentrisyys saa etäisyyden Saturnuksesta vaihtelemaan noin yhdeksällä kilometrillä, ja sen inklinaatio saa sen liikkumaan ylös ja alas noin seitsemällä kilometrin verran. Keelerin aukko, jossa Daphnis kiertää, on noin 42 kilometriä leveä.

Katso myös
----------

* Pan

Lähteet
-------

1. ↑

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvat, joista Daphnis havaittiin (Arkistoitu – Internet Archive)

Saturnuksen kuut

|  |  |
| --- | --- |
| Paimenkuut | *S/2009 S 1* | Pan | Daphnis | Atlas | Prometheus | Pandora |
| Samarataiset | Epimetheus | Janus |
| G-rengas | Aegaeon |
| Sisemmät suuret kuut | **Mimas** | **Enceladus** | **Tethys** | Telesto | Calypso | **Dione** | Helene | Polydeuces |
| Alkyonidit | Methone | Anthe | Pallene |
| Ulommat suuret kuut | **Rhea** | **Titan** | Hyperion | **Japetus** |
| Inuiittiryhmä | Kiviuq | Ijiraq | Paaliaq | Siarnaq | Tarqeq |
| Viikinkiryhmä | Phoebe | Skathi | *S/2007 S 2* | Skoll | *S/2004 S 13* | Greip | Hyrrokkin | Mundilfari | Jarnsaxa | *S/2006 S 1* | *S/2004 S 17* | Narvi | Bergelmir | Aegir | Suttungr | *S/2004 S 12* | Bestla Farbauti | Hati | *S/2004 S 7* | Thrymr | *S/2007 S 3* | *S/2006 S 3* | Surtur | Kari | Fenrir | Ymir | Loge | Fornjot |
| Gallialaisryhmä | Albiorix | Bebhionn | Erriapo | Tarvos |
| Varmistamattomat | *S/2004 S 6* | *S/2004 S 4* | *S/2004 S 3* |
**Turo Flink** (27. huhtikuuta 1943 Varkaus – 17. joulukuuta 2012 Jämsä) oli suomalainen jalkapalloilija ja jalkapallovalmentaja.

Elämä ja urheilu-ura
--------------------

### Pelaajaura

Laitahyökkääjänä pelannut Flink edusti urallaan mestaruussarjassa Kuopion Palloseuraa vuosina 1961–1966 ja Lahden Reipasta vuosina 1967–1970. Reippaan jälkeen hän pelasi vielä 2. divisioonan Jämsänkosken Ilveksessä vuosina 1971–1975. Flink voitti Suomen-mestaruuden Kuopion Palloseurassa 1966 sekä Reippaassa 1967 ja 1970. Kaikkiaan Flink pelasi kymmenen kauden aikana 133 pääsarjatason ottelua, joissa hän teki 21 maalia.

Suomen maajoukkueessa Flink pelasi vuonna 1968 yhden maaottelun, jossa hän teki yhden maalin. Ottelu pelattiin Belgiaa vastaan. Vuonna 1963 hän pelasi sotilasmaaottelun Norjaa vastaan ja teki siinä yhden maalin, joka oli Suomen ainoa.

### Valmennusura

Flink valmensi vuosina 1970–1981 Jämsänkosken Ilvestä kolmannessa ja toisessa divisioonassa. Vuosina 1982–1983 hän valmensi Äänekosken Huimaa ensimmäisessä divisioonassa. Flink valmensi myös Tampereen Ilvestä kaudet 1985–1986, jolloin Ilves saavutti SM-hopeaa. Vuosina 1987–1988 Flink valmensi Lahden Reipasta mestaruussarjassa. 1990-luvulla yhden syyskauden Flink valmensi Kontulan Urheilijoita 1. divisioonassa.

### Työura

Flink toimi SPL:n liittokouluttajana vuosina 1975–2006. Hän toimi samanaikaisesti Keski-Suomen piirin piirikouluttajana. Hän oli myös organisoimassa Lahden Reippaalle nappulatoimintaa. Flink työskenteli Jämsänkoskella voimistelunopettajana. Myös hänen veljensä Jarmo Flink on ollut jalkapalloilija.

Flink kuoli 69-vuotiaana Jämsässä 17. joulukuuta 2012.

Saavutukset
-----------

### Pelaajasaavutukset

* Suomen mestaruus 1966 (KuPS), 1967 ja 1970 (Reipas)
	+ SM-hopeaa 1964 (KuPS) ja 1968 (Reipas)

### Valmentajasaavutukset

* SM-hopeaa 1985 (Tampereen Ilves)

Lähteet
-------

1. ↑  Vuorinen, Juha & Kasila, Markku: *Pelimiehet. Suomen jalkapallon pelaajatilastot 1930–2006*, s. 47. Suomen urheilumuseosäätiö, 2007. ISBN 978-952-99075-9-5.
2. ↑  Soininen, Heidi (toim.): *Jalkapallokirja 2008*. Suomen Palloliitto, 2008. ISSN-0787-7188.
3. ↑  Palloliitto (Arkistoitu – Internet Archive)
4. ↑  Turo Flinkin muistokirjoitus Helsingin Sanomissa (Arkistoitu – Internet Archive)
Kalvholmsklackarna

|  |  |
| --- | --- |
| Sijainti | 
60°08′14.00″N, 24°44′54.00″E, EspooUusimaaSuomi |
| Merialue | 
Suomenlahti, Itämeri |

muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa WikidataaTietolaatikon dokumentaatioNäytä Wikidatasta tulevat arvot

**Kalvholmsklackarna** on saariryhmä Espoon Matinkylässä Vasikkasaarten lounaispuolella. Saaria on neljä, ja ne ovat kuroutuneet maankohoamisen myötä lähes kiinni toisiinsa. Lounaassa lähin naapurisaari on Själakobben, pohjoisessa sijaitsee Alholmen ja sen pohjoispuolella, aivan Matinkylän manneralueen kupeessa, sijaitsevat Stora Blindsund ja Lilla Blindsund. Nuottaniemen venesatama sijaitsee noin 700 metriä Kalvholmsklackarnasta luoteeseen.

Kalvholmsklackarna on merkitty Espoon eteläisten osien yleiskaavassa luonnonsuojelualueeksi, mutta se on menettänyt asemaansa lintujen pesimäpaikkana.

Lähteet
-------

1. ↑  Kalvholmsklackarna Espoon opaskartalla
2. ↑  Luonnonsuojelualueet ja arvokkaat luontokohteet *SAARISTON OSAYLEISKAAVA : Selostus*.  10.11.2015. Espoo:  Espoon Kaupunkisuunnittelukeskus. Viitattu 3.11.2019.

Aiheesta muualla
----------------

* Tiedostopalvelu.maanmittauslaitos.fi
* Kalvholmsklackarna, Uusimaa, Suomi — Sunrise, Sunset, and Daylength — Sunrise, Sunset, and Daylength
DCU:n Glasnevinin kirjasto.
 DCU:n kampusalueen vuonna 2002 avattu monikäyttörakennus *The Helix* Dublinin Glasnevinissä. Rakennuksessa on muun muassa konserttisali, teatteri, studoteatteri ja näyttelytiloja.
**Dublin City University** (DCU) on yliopisto Irlannissa Glasnevinissa Dublinin pohjoispuolella. Nuori, vuonna 1980 ensimmäisen kampuksensa avannut yliopisto on laajentunut voimakkaasti 2010-luvulla. Yliopistossa on yli 12 000 opiskelijaa.

Historia
--------

Yliopisto perustettiin nimellä *National Institute for Higher Education* Dublinissa vuonna 1975, ja ensimmäiset opiskelijat aloittivat vuonna 1980. Se sai yliopiston aseman vuonna 1989. 

Times Higher Education (THE) -yliopistoranking luokitteli yliopiston tason vuoden 2017 listallaan sijaluvulle 401—500. Maailman viidensadan huippuyliopiston Shanghai-yliopistovertailuun (2016) Dublin City University ei kuitenkaan mahtunut.

Organisaatio
------------

### Laitokset

* DCU Business School (DCUBS)
* Tekniikan ja tietotekniikan tiedekunta 
	+ tietotekniikka
	+ elektroniikka
	+ kone- ja tuotantotekniikka
* Humanististen ja yhteiskuntatieteiden tiedekunta
	+ sovelletut kieli- ja monikulttuuriset opinnot
	+ viestintä
	+ kasvatustiede
	+ FIONTAR (liiketoiminta, viestintä, tietotekniikka, talous ja eurooppalaiset kielet irlantilaisesta näkökulmasta)
	+ oikeus- ja hallintotiede
* Tieteiden ja terveyden tiedekunta
	+ biotekniikka
	+ kemia
	+ terveys ja ihmiset
	+ matemaattiset tieteet
	+ hoitotyö
	+ fysikaaliset tieteet

Lähteet
-------

1. 1 2  Dublin City University timeshighereducation.com (englanniksi)
2. ↑  Academic Ranking of World Universities 2016 (Arkistoitu – Internet Archive) shanghairanking.com (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Dublin City University**.
* Dublin City University
**Holmenkollen** on mäkimaastoinen osa-alue Vestre Akerin kaupunginosassa Oslossa Norjassa. Holmenkollenin korkein kohta on 371 metriä merenpinnan yläpuolella.

Holmenkollenin kansallisareenalla järjestetään vuosittain Holmenkollenin hiihtofestivaalit, joissa kilpaillaan maastohiihdossa, yhdistetyssä, mäkihypyssä ja ampumahiihdossa. Ensimmäiset kilpailut siellä käytiin vuonna 1892.

Holmenkollenin kansallisareena oli yksi vuoden 1952 talviolympialaisten suorituspaikoista. Se on isännöinyt myös vuosien 1930, 1966, 1982 ja 2011 hiihdon MM-kilpailut, osittain vuosien 1986, 1990, 1999, 2000 ja 2002 ampumahiihdon MM-kilpailuja ja vuoden 2016 ampumahiihdon MM-kilpailut.

Holmenkollenin vanhan mäen purkaminen aloitettiin lokakuussa 2008. Tilalle rakennettiin uusi vuoden 2011 maailmanmestaruuskilpailuja varten. Uuteen hyppytorniin käytettiin sata tonnia terästä. Sen hyppylava on 60 metriä maanpinnan yläpuolella. Mäki valaistaan pimeään aikaan. Se juhlavalaistiin sini-valkoiseksi Suomen täyttäessä 100 vuotta 6. joulukuuta 2017. Holmenkollenin mäkihyppytornin yhteydessä on myös hiihtomuseo, matkamuistokauppa sekä mäki- ja pujottelusimulaattori.

Holmenkollenin metroasemalle pääsee Oslon keskustasta metrolla noin 20–30 minuutissa.

* Holmenkollenin kappeliHolmenkollenin kappeli
* Holmenkollenin metroasemaHolmenkollenin metroasema
* HolmenkollbakkenHolmenkollbakken
* Holmenkollen on alue nro. 72.Holmenkollen on alue nro. 72.

Lähteet
-------

1. ↑  Holmenkollen history Holmenkollen.com. Viitattu 14.11.2014.
2. ↑  The end of an era: Dismantling of the hill tower on Holmenkollen FIS.  Arkistoitu 22.2.2014. Viitattu 10.3.2014. (englanniksi)
3. 1 2 3  Holmenkollen visit norway. Viitattu 14.11.2014.
4. ↑  30 maata, 50 sinivalkoista kohdetta - maailma onnittelee satavuotiasta Suomea *iltalehti.fi*. Viitattu 5.12.2017.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Holmenkollen** Wikimedia Commonsissa

* Skiløb. Holmenkollen Peter Elfeltin lyhytfilmi vuodelta 1906 Holmenkollenin kisoista (2 min 1 s)
**Roberto Visentini** (s. 2. kesäkuuta 1957 Gardone Riviera, Lombardia) on italialainen maantiepyöräilijä, joka kilpaili ammattilaisena 1978–1990. Hän voitti Italian ympäriajon 1986. Hän saavutti suuren osan voitoistaan aika-ajoetapeilla

Visentini voitti vuoden 1986 Italian ympäriajon minuutin ja kahden sekunnin erolla Giuseppe Saronniin. Kolme vuotta aiemmin hän oli sijoittunut Italian ympäriajossa toiseksi minuutin ja seitsemän sekuntia Saronnille hävinneenä. Hän voitti Italian ympäriajossa kaikkiaan viisi etappia, joista kolme oli aika-ajoja. Espanjan ympäriajossa hän voitti kaksi aika-ajoetappia. Hän voitti Tirreno–Adriaticon kokonaiskilpailun 1986.

Saavutuksia
-----------

Lähteet: Cycling Archives, CycleBase, Pro Cycling Stats

1975
Junioreiden MM-kilpailut, maantieajossa kultaa
1978
Italian ympäriajo, kokonaiskilpailussa 15:s, nuorten kilpailun voitto, toinen etapeilla 11a, 14 (aika-ajo) ja 17 (aika-ajo)
Cronostafetta, kokonaiskilpailun ja 1b-etapin voitto
1979
Pergola - Faenza, voitto
Italian ympäriajo, kokonaiskilpailussa kymmenes, nuorten kilpailussa kolmas, toinen etapilla 19 (aika-ajo), kolmas etapilla 10 (aika-ajo)
1980
Espanjan ympäriajo, kokonaiskilpailussa 15:s, prologin ja etapin 16b (aika-ajo) voitto
Italian ympäriajo, kokonaiskilpailussa yhdeksäs, nuorten kilpailussa toinen
1981
Giro del Trentino, kokonaiskilpailun voitto
Italian ympäriajo, kokonaiskilpailussa kuudes, toinen etapilla 13 (aika-ajo)
1982
Monte Pora, voitto
Trofeo Baracchi (pariaika-ajo), voitto
1983
Ruota d'Oro, kokonaiskilpailun ja prologin voitto
Tirreno–Adriatico, kokonaiskilpailun voitto
Baskimaan ympäriajo, kokonaiskilpailussa toinen
Italian ympäriajo, kokonaiskilpailussa toinen, voitto etapilla 22 (aika-ajo), toinen etapilla 13 (aika-ajo), kolmas etapilla 17
Gouden Wiel, kokonaiskilpailun ja prologin voitto
1984
Tirreno–Adriatico, kokonaiskilpailussa kolmas, voitto etapilla 6
Giro del Trentino, prologin voitto
Italian ympäriajo, kokonaiskilpailussa 18:s, voitto etapilla 13, toinen etapilla 15 (aika-ajo), kolmas prologissa
1985
Italian ympäriajo, toinen prologissa
1986
Italian ympäriajo, kokonaiskilpailun voitto, voitto etapilla 6, toinen etapilla 12, kolmas etapilla 16 (aika-ajo)
Milano–Vignola, voitto
1987
Italian ympäriajo, voitto prologissa ja etapilla 13 (aika-ajo)
1988
Italian ympäriajo, kokonaiskilpailussa 13:s, toinen etapilla 18 (aika-ajo)
Ranskan ympäriajo, toinen etapilla 6 (aika-ajo)

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5  Roberto Visentini *cyclingarchives.com*. Viitattu 14.5.2016. (englanniksi)
2. 1 2  Roberto Visentini *cyclebase.nl*. Viitattu 14.5.2016. (hollanniksi)
3. 1 2 3  Roberto Visentini *procyclingstats.com*. Viitattu 14.5.2016. (englanniksi)
4. ↑  1986 » 69th Giro d´Italia *procyclingstats.com*. Viitattu 14.5.2016. (englanniksi)
5. ↑  1983 » 66th Giro d´Italia *procyclingstats.com*. Viitattu 14.5.2016. (englanniksi)
**Dubno** (ven. Дубно) on järvi Luoteis-Venäjällä Pihkovan alueen Outovan piirissä.

Maantietoa
----------

Järvi on 0,7 kilometriä pitkä, 0,5 kilometriä leveä ja sen pinta-ala on 31 hehtaaria. Se on yksi yli kymmenen järven kokonaisuudesta, joka ympäröi Jammin (ven. Ямм) kirkonkylää. Se sijaitsee Želtšan pohjoispuolella järvien Jamskojen (ven. Ямское) ja Ostrotšenkon (ven. Остроченко) välissä. Partizanskajan (ven. Партизанская) kylän asutus ulottuu jo järven rantaan asti Ostrotšenkon puolelta. Asutuksen ja vesirajan väliin jää kuitenkin suoalue, joka on leveä kaikilla muilla rannoilla paitsi kaakkoisrannoilla, sillä siellä kasvaa metsä. Järven keskisyvyys on 1,9 metriä ja syvänteessä on 3,3 metriä syvää.

Luontoarvoja
------------

Järvessä elää ainakin hauki, särki, ahven, lahna, ruutana, kiiski, salakka, suutari, pasuri, sorva, made, säyne, törö, mutakala, rantanuoliainen ja allikkosalakka. Rapua ei ole tavattu vuoden 1969 jälkeen. Järvessä on mutapohja, mutta sen rannat ovat hiekkarantoja, jossa hiekan päälle on laskeutunut mutaa. Metsäalueen rantaan on kaatunut puiden runkoja ja suomaan rannoilla kasvaa hetteikköä ja vesikasvillisuutta. Järvellä saattaa kellua irronneita turvelauttoja.

Vesistösuhteita
---------------

Dubno sijaitsee Želtšan valuma-alueella ja sen laskujoki Dubenka on Želtšan sivujoki. Želtša laskee Peipsijärveen, jonka alue muodostaa Narvanjoen vesistöalueen keskiosan. Peipsijärven laskujoki Narvanjoki jatkaa pohjoiseen päin ja laskee lopuksi Suomenlahteen.

Järven valuma-alueen koko on 32,5 neliökilometriä (km² ), mikä johtuu Dudenkan 22 kilometrin pituudesta. Vähän ylempänä sijaitsee Vzgljadovon järvi, jonka valuma-alue on 27,3 km², mutta se sijaitsee Dubenkan suurimmassa sivuhaarassa, joka kiertää suuren Ljadinskij Mohin (ven. Лядинский Мох) suon vastakkaisella puolella. Dudenka tuo mukanaan paljon kiintoainetta, joka on muodostanut Dubnoon suuren suiston. Dubenka virtaa järven läpi ja yhtyy 900 metrin jälkeen Želtšaan pienen Jamokin (ven. Ямок) kulmakunnan reunalla.

Huomautuksia
------------

1. 1 2 3 4 5 6  Kohteen pituus, leveys ja ympäristön kasvillisuus, asutus ja nimistöä on tarkistettu Internetin Google-, Bing-, ACME- tai Yandex-karttapalvelusta käyttäen järven koordinaatteja.
2. ↑  Järven tilavuus on laskettu kertomalla järven pinta-ala sen keskisyvyydellä.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Pihkovan alueen kartta: sivu 9 (Arkistoitu – Internet Archive), viitattu 30.5.2020
2. 1 2 3 4 5 6 7  Pihkovan alueen järviä (Excel) (arkistoitu, 22.5.2014)  luotu 7.9.2013. pskov.ru:  Pihkovan alueen valtion lupa- ja ympäristöhallintokomitea.  Arkistoitu 30.6.2019. Viitattu 30.5.2020. (venäjäksi)
3. ↑  Kuusinen, M. & Ollikainen, V.: *Venäläis-suomalainen suursanakirja*. Werner Söderström Oy, 1978. ISBN 951-0-00150-3.
4. 1 2 3  Neuvostoajan kartta: Лист O-35-Б, Луга (Luga), 1:200 000, viitattu 30.5.2020
**Kalydón** (kreik. Καλυδών; myös *Kalidón*) eli **Spinalónga** (Σπιναλόγκα, *Spinalógka*) on Kreikan niemi- ja saarialue, joka sijaitsee Mirampéllonlahden pohjoisosassa Eloúntanlahdessa Kreetalla. Se koostuu kahdesta osasta, joiden kummankin virallinen nimi on Kalydón: nämä ovat pienempi Spinalóngan saari, sekä sen eteläpuolella sijaitseva suurempi Spinalóngan niemimaa, joka tunnetaan myös nimellä **Kolokýtha** (Κολοκύθα). Kumpikin on asumaton (vuonna 2011).

Kartta Kalydónin alueesta ja ympäristöstä.
Sekä saaresta että niemimaasta käytetään samaa nimeä Kalydón/Spinalónga siksi, että ne olivat alun perin mahdollisesti samaa Kolokýthan niemimaata. Kerrotaan, että Spinalóngan saari olisi kaivettu irti niemimaasta samalla, kun venetsialaiset muuttivat saaren linnoitukseksi vuonna 1526. Samalla sekä saari että niemi saivat uuden nimen Spinalónga. Vuonna 1957 italialaisperäinen nimi yritettiin kreikkalaistaa ottamalla sekä saaresta että niemimaasta käyttöön nimi Kalydón. Nimi ei kuitenkaan ole yleistynyt laajalti. Koska sama nimi viittaa kahteen vierekkäiseen kohteeseen, nimeäminen aiheuttaa usein sekaannusta. Nykyisin juuri kuuluisampi linnoitussaari tunnetaan nimellä Spinalónga, kun taas nimellä Kalydón viitataan useammin joko niemeen tai niemeen ja saareen yhdessä.

Kalydónin niemimaan yhdistää varsinaiseen Kreetan saareen vain kapea kannas, jota pitkin kulkee tie Eloúntan kylään varsinaisen Kreetan puolelle. Kannaksen poikki kulkee kanava. Kalydónin alueeseen voidaan lukea myös niemimaan itäpuolella sijaitseva Kolokythián eli Kolokýthaksen saari.

Hallinnollisesti Kalydón kuuluu Ágios Nikólaoksen kuntaan, Lasíthin alueyksikköön ja Kreetan alueeseen.

Lähteet
-------

1. ↑  Spinalonga Explore Crete. Viitattu 3.4.2012. (englanniksi)
2. ↑  Απογραφή Πληθυσμού - Κατοικιών 2011. Väestönlaskennan tulokset (XLS)  2011. The Hellenic Statistical Authority (Kreikan tilastokeskus ELSTAT).  Arkistoitu 16.10.2015. Viitattu 1.9.2014. (kreikaksi)
**Roberto Trashorras Gayoso** (s. 28. helmikuuta 1981 Rábade, Lugo, Galicia, Espanja) on espanjalainen jalkapalloilija. Hän edustaa Espanjan Primera Divisiónissa pelaavaa Rayo Vallecanoa ja on pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja.

Seurajoukkueura
---------------

Trashorras on Barcelonan kasvatti. Hän pelasi juniorivuosiensa jälkeen Barcelona B:ssä 119 Segunda División B:n ottelua tehden 33 maalia vuosien 1999–2003 aikana. Trashorras pelasi ensimmäisen ottelunsa Primera Divisiónissa 6. lokakuuta 2001 Deportivoa vastaan, mikä jäikin ainoaksi pääsarjaotteluksi Barcelonan edustusjoukkueessa. Kaudeksi 2003–2004 hän siirtyi Real Madridiin, jonka reservijoukkueessa Real Madrid B:ssä pelasi kahden kauden aikana 65 Segunda División B:n ottelua ja teki 10 maalia. Kaudeksi 2005–2006 Trashorras siirtyi Segunda Divisiónissa pelanneeseen Numanciaan, jossa pelasi 12 ottelua tehden yhden maalin.

Kaudeksi 2006–2007 Trashorras siirtyi Las Palmasiin, jossa teki kahden kauden aikana 62:ssa Segunda Divisiónin ottelussa 11 maalia. Kaudeksi 2008–2009 hän siirtyi niin ikään Segunda Divisiónissa pelanneeseen Celtaan, jossa pelasi kolme kautta tehden 107 ottelussa 17 maalia. Kaudeksi 2011–2012 Trashorras siirtyi Primera Divisióniin nousseeseen Rayo Vallecanoon. Hän teki ensimmäisen maalinsa Primera Divisiónissa 6. marraskuuta 2011 Real Sociedadia vastaan.

Lähteet
-------

* Roberto Trashorras BDFutbol-sivustolla (englanniksi)
* Roberto Trashorras Futbolme-sivustolla (espanjaksi)
* Roberto Trashorras Transfermarkt-sivustolla (englanniksi)

Rayo Vallecano – Primera División
1 Rubén |
2 Tito |
3 Casado |
4 Labaka |
5 Gálvez |
6 Rodri |
8 Adrián |
9 José Carlos |
10 Piti |
11 Domínguez |
13 Dani |
14 Nicki Bille |
16 Amat |
17 Trashorras |
18 J. Fuego |
19 Lass |
20 Vázquez |
21 Abu |
22 Sueliton |
23 Delibašić |
24 Arana |
25 Cobeño |
29 Léo Baptistão |
33 Perea |
Valmentaja Paco
Lyypekin alueen kartta.
**Konstinkai** on yksi Lyypekin satama-alueen viidestä terminaalista. Terminaali sijaitsee Trave-joen varrella ja sitä operoi Lübecker Hafen-Gesellschaft. Pinta-alaa alueella on 131 707 m². Konstinkain satamalaituri on 1 108 metriä pitkä ja syvyyttä terminaalilla on yli 9,5 metriä. Konstinkain kautta kulkee rekkoja, perävaunuja, uusia autoja ja metsäteollisuuden tuotteita. Lisäksi terminaali käsittelee raskaita tavaroita. Terminaali työllistää 75 ihmistä.

Eniten yhteyksiä terminaalista on Suomeen, Venäjälle ja Baltiaan. Esimerkiksi Pietariin, Venäjälle, on Konstinkaista viikoittainen lähtö.

Katso myös
----------

* Skandinavienkai
* Nordlandkai
* Schlutup
* Seelandkai

Lähteet
-------

1. ↑  Tiiro, Sari: Lyypekki haluaa kasvaa: Skandinavienkai-terminaalialue laajentuu merkittävästi (PDF)  3/2005. Stevis – Finnsteven tiedotus- ja uutislehti.  Arkistoitu 27.3.2007. Viitattu 13.12.2008.
2. 1 2 3 4 5 6  Terminal Konstinkai Lübecker Hafen-Gesellschaft. Viitattu 13.12.2008. (englanniksi)[vanhentunut linkki]

Aiheesta muualla
----------------

* Lübecker Hafen-Gesellschaft (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi) (saksaksi)