Johannes Linnankosken nuoruudenkoti, kotimuseo Askolassa.
Johannes Linnankosken työhuone kotimuseossa Askolassa.
**Johannes Linnankoski** (oik. **Vihtori Johan Peltonen** 18. lokakuuta 1869 Askola – 10. elokuuta 1913 Helsinki) oli suomalainen kirjailija. Hänen tunnetuin teoksensa on *Laulu tulipunaisesta kukasta*. Hänen kirjojensa kantavia teemoja ovat syyllisyyden, rangaistuksen ja sovituksen moraaliset ongelmat.

Lapsuus ja nuoruusvuodet
------------------------

Peltosen kasvuympäristö oli uusmaalaisen Askolan talonpoikaisseutu. Hänen vanhempansa olivat Juho ja Maria Peltonen. Maanviljelijäperheessä oli seitsemän lasta, joista Vihtori oli nuorin. Vihtorin syntymän aikoihin hänen vanhempansa olivat vuokraviljelijöinä Maria Peltosen kotitilalla, mutta myöhemmin perhe rakensi uuden Niemenpelto-nimisen talon, joka toimii nykyisin Linnankosken museona Askolan Vakkolassa.

Vihtori Peltonen kävi vuosina 1877–1882 Askolan kansakoulun hyvällä menestyksellä. Tämän jälkeen hän työskenteli talvet metsätöissä ja keväisin tukinuitossa Porvoonjoella. Vuosina 1888–1890 Peltonen kävi Jyväskylän seminaaria, jota hän ei kuitenkaan suorittanut loppuun. Hän oli sitten vuoden verran porvoolaisen kustantamon Werner Söderströmin palveluksessa, kunnes joutui marraskuussa 1891 lähtemään suorittamaan kaksivuotista asepalvelusta. Armeijassa Peltonen oli ensin kirjurina ja sitten välskärinoppilaana. Hän toimi armeija-aikanaan myös *Suometar*-lehden kirjeenvaihtajana ja herätti jo tuolloin huomiota kirjoituksillaan. Peltonen opiskeli näinä vuosina myös ruotsia, tanskaa ja saksaa.

Uusimaa-lehden toimittajana
---------------------------

Peltosen päästyä asepalveluksesta syksyllä 1893 hänen entinen työnantajansa Werner Söderström tarjosi hänelle toimittajan paikkaa perusteilla olleesta *Uusimaa*-lehdestä. Peltonen kiersikin sitten Itä-Uudenmaan pitäjissä hankkimassa asiamiehiä, kirjeenvaihtajia ja uusia tilaajia lehdelle. Lehden toimitus sijaitsi Porvoossa, ja sen näytenumero ilmestyi 8. joulukuuta 1894. Peltonen otti lehdessä rohkeasti kantaa ajankohtaisiin kysymyksiin ja käsitteli muun muassa kielikysymystä sekä torppari- ja työväenkysymystä. Hän piti tekstinsä yksinkertaisen julistavina ja halusi herättää ihmisten vastuuntuntoa, siveellisyyttä ja totuuden etsintää. 

Peltonen oli mukana perustamassa Porvooseen suomenkielistä oppikoulua, joka aloitti toimintansa syksyllä 1895 Porvoon Suomalaisen Yhteiskoulun nimellä (nykyisin Linnankosken lukio), sekä vuonna 1896 Porvoon Suomalaiset -yhdistystä, joka keskittyi suomalaisuuden edistämiseen ja suomen kielen käytön helpottamiseen. Muita hankkeita, joiden käynnistämisessä Peltonen oli mukana, olivat muun muassa Porvoon Kansallis-Osake-Pankin Porvoon sivukonttori, Suomalainen kauppaosakeyhtiö ja Uudenmaan läänin maanviljelysseura.

Kirjailijan uralle
------------------

Esperantonkielinen painos novellista *Taistelu Heikkilän talosta*.
Peltonen meni naimisiin 1899 Porvoon yhteiskoulussa opettajattarena toimineen neiti Ester Druggin kanssa, ja perheeseen syntyi neljä lasta. Näihin aikoihin Peltonen irtisanoutui *Uusimaa*-lehden palveluksesta, koska hän halusi keskittyä omiin kirjallisiin töihinsä. Peltonen muutti perheineen Porvoosta ja asui sitten useilla paikkakunnilla ympäri Suomea, kuten Lapinlahdella Alapitkän kylässä, Turun läänin Koskella, Salon seudulla, Halikossa ja Haukivuorella. Karinaisissa hän asui yli kaksi vuotta ja sieltä muuttaessaan 1902 hän alkoi käyttää Johannes Linnankoski -nimeä. Kesät perhe vietti joko Askolassa tai Nurmeksessa isän Erkki-veljen luona, joka toimi siellä kansakoulunopettajana. 

Peltonen hankki näinä vuosina tuloja perheelleen suomennos- ja toimitustöillä, kuten yleistajuisilla tieto- ja oppikirjoilla. Varsinaisena tavoitteenaan hän piti kaunokirjailijan ammattia, johon hän valmistautui itseopiskelulla. Vuonna 1903 hän julkaisi ensimmäisen kaunokirjallisen teoksensa: Raamatusta aiheensa saaneen näytelmän *Ikuinen taistelu*, kuten kaikki tulevatkin teoksensa, Peltonen julkaisi salanimellä Johannes Linnankoski. Salanimi oli peräisin hänen kotiseutunsa paikannimestä. Esikoisteos sai hyvän vastaanoton ja Peltonen sai siitä Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran palkinnon. Salanimen takana oleva kirjoittaja ei paljastunut vielä pariin vuoteen. 

Vuonna 1905 ilmestyi romaani *Laulu tulipunaisesta kukasta*, joka varsinaisesti nosti Linnankosken nimen kuuluisuuteen. Romaanin miljöönä oli kirjailijan kotiseutu, Askolan pitäjän Vakkolan kylä − esimerkiksi kirjassa kuvatun Kohisevan esikuvana oli Vakkolan koski. Vakkolan kylään oli sijoitettu myös samana vuonna ilmestyneen novellin "Taistelu Heikkilän talosta" tapahtumat. 

Vuosi 1905 oli myös suurlakkovuosi ja Peltonen innostui taas yhteiskunnallisesta toiminnasta. Hän osallistui pari vuotta aktiivisesti vuonna 1906 perustetun Suomalaisuuden Liiton toimintaan. 

Peltonen julkaisi vuonna 1908 vaikeaselkoisena pidetyn näytelmän *Kirot*, jossa hän teki oman yhteenvetonsa vuosien 1899–1905 tapahtumista Suomessa.

Vuoden 1908 alkupuolella Peltonen matkusteli Euroopassa WSOY:n myöntämän apurahan turvin tutustuen taidenäyttelyihin, teatteriin ja museoihin. Heti matkalta palattuaan hän alkoi kirjoittaa uutta romaania, joka ilmestyi 1909 nimellä *Pakolaiset*. Aiheen romaaniin Peltonen oli saanut asuessaan muutamia vuosia aiemmin Lapinlahden Alapitkällä, Hovin talossa, jonne saapui eräänä päivänä talonostajia pitkän matkan takaa Hämeestä. *Pakolaiset*-romaania (1908) pidetään yhtenä Linnankosken parhaimmista teoksista. Siinä ilmenee hänen kypsä ja syvällinen ihmiskäsityksensä.

Paluu Askolaan
--------------

*Jeftan tytär* esitetään Yliopiston kulttuurikilpailujen teatteri-illalla.
Peltosen perheen kiertolaiselämä päättyi 1909, kun hän osti Askolasta läheltä lapsuudenkotiaan Toivola-nimisen tilan. Askolassa Peltonen oli mukana nuorisoseuratoiminnassa, ohjasi harrastelijanäytelmiä ja piti käytöskursseja kyläläisille. Hän kirjoitti täällä vuonna 1911 ilmestyneet näytelmät *Simson ja Delila* sekä *Jeftan tytär* ja vuonna 1913 ilmestyneen novellikokoelman *Sirpaleita*. 

Toivolan vuosinaan Peltosella oli myös tekeillä suuri romaanihanke, josta hän suunnitteli pääteostaan. "Kolme Yrjää" -romaanissa oli tarkoitus kuvata suomalaisen rodun vaiheita kolmen veljeksen, Eino, Jussi ja Antero Yrjän, elämäntarinoitten kautta. Peltosen heikentynyt terveys ja perheen taloudelliset vaikeudet estivät kuitenkin romaanihankkeen valmistumisen ja siitä julkaistiin lopulta vain lyhyt katkelma novellissa "Hilja, maitotyttö".

Vuonna 1913 ylirasituksesta ja heikosta terveydestä kärsinyt Peltonen joutui lähtemään hoitoon Helsingin Diakonissalaitokselle. Hän kuoli siellä anemiaan 43-vuotiaana 10. elokuuta 1913.

Teoksia
-------

* *Asutus- ja rakennusjärjestelmä maaseudulla* 1900
* *Kuinka joka mies sai maata* 1900
* *Kynäilijä* 1900
* *Puhetaito* 1901
* *Ikuinen taistelu*, näytelmä 1903
* *Laulu tulipunaisesta kukasta* 1905
* *Kuinka uutta Suomea rakennetaan* 1905
* *Taistelu Heikkilän talosta* y.m. kertomuksia, WSOY 1907
* *Kirot, näytelmä* 1907
* *Pakolaiset* 1908
* *Jeftan tytär*, näytelmä 1911
* *Simson ja Delila*, näytelmä 1911
* *Sirpaleita*, novellikokoelma 1913
* *Kootut teokset* 1908–1915
* *Hilja, maitotyttö ynnä muita sirpaleita* 1920
* *Elämänlanka ja toivioretki* 1931
* *Valitut teokset* 1953, 1971, 1973

Linnankosken teoksista tehtyjä elokuvia
---------------------------------------

* *Sången om den eldröda blomman*, ohjaus Mauritz Stiller (Ruotsi) 1919
* *Sången om den eldröda blomman*, ohjaus Per-Axel Branner (Ruotsi) 1934
* *Taistelu Heikkilän talosta*, ohjaus Teuvo Tulio 1936
* *Laulu tulipunaisesta kukasta*, ohjaus Teuvo Tulio 1938
* *Intohimon vallassa*, ohjaus Teuvo Tulio 1947 (perustuu novelliin *Taistelu Heikkilän talosta*)
* *Hilja – maitotyttö*, ohjaus Toivo Särkkä 1953
* *Sången om den eldröda blomman*, ohjaus Gustaf Molander (Ruotsi) 1956
* *Laulu tulipunaisesta kukasta*, ohjaus Mikko Niskanen 1971
* *Pakolaiset*, ohjaus Veikko Kerttula 1977

Katso myös
----------

* Johannes Linnankosken nuoruudenkoti
* 7416 Linnankoski

Lähteet
-------

1. ↑  Petri Liukkonen (author) & Ari Pesonen.: Johannes Linnankoski (1869-1913) Kuusankosken kaupunginkirjasto. Viitattu 9.5.2012.
2. 1 2 3 4 5  "Linnankoski, Johannes", *Otavan suuri ensyklopedia, 5. osa (kriminologia-makuaisti)*, s. 3760. Otava, 1978. ISBN 951-1-04827-9.

Kirjallisuutta
--------------

* Aarne Anttila: *Vihtori Peltonen – Johannes Linnankoski I*. Porvoo 1921.
* Aarne Anttila: *Vihtori Peltonen – Johannes Linnankoski II*. Porvoo 1927.
* *Aleksis Kivestä Martti Merenmaahan*. Porvoo 1954.
* Leevi Mäittälä: *Elämän tulipunakukka*. Porvoo 1979.
* *Suomen kansallisfilmografia*. Osat 2.3.5 ja 8. Hki, Edita.
* *Tulio: Levottoman veren antologia*. Toimittanut Sakari Toiviainen .Hki, SKS 2002 ISBN 951-746-333-2
* Veikko Knuutila: *Johannes Linnankoski aikani Karinaisissa*: Suomusjärvi, Veikko Knuutila 2013. ISBN 978-952-93-2460-6

Aiheesta muualla
----------------

WikiaineistoWikiaineisto
Wikiaineistoon on tallennettu tekstiä aiheesta: 
***Johannes Linnankoski*** 

Wikisitaateissa on kokoelma sitaatteja aiheesta ***Johannes Linnankoski***. 

* Vapaasti ladattavia Johannes Linnankosken e-kirjoja Projekti Lönnrotilta , Kansalliskirjaston Klassikkokirjastossa sekä Project Gutenbergiltä
* Sala, Kaarina: Linnankoski, Johannes, (1869 - 1913) *Kansallisbiografia*.  11.10.2005. Viitattu 16.10.2018.
* Mäkelä, Olli: Johannes Linnankoski *Näytelmät.fi*.  2012. Viitattu 16.10.2018.
* Lindfors, Jukka : Linnankosken Pakolaiset oli avainromaani Lapinlahdelta *Yle Elävä arkisto*.  24.11.2011 . Viitattu 16.10.2018.
* Johannes Linnankoski: Pakolaiset (Äänikirja ) *Yle Areena - Radio*. Viitattu 16.10.2018.
* Linnankoski, Johannes (1869–1913) *Kotuksen tekstikorpuksia, Kotimaisten kielten tutkimuskeskus*. Viitattu 16.10.2018.
* K. E. Levälahti : Johannes Linnankoski hiihdon harrastajana, Hakkapeliitta, 22.12.1928, nro 51-52, s. 17, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
* Heikki Lehmusto : Linnankosken keittiössä aamiaispuurolla, Helsingin Sanomat, 14.01.1934, nro 12, s. 27, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
* Linnankosken aputoimittaja muistelee, Seura, 16.06.1937, nro 24, s. 26, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
* Eino Kauppinen : Salanimi Johannes Linnankoski, Helsingin Sanomat, 23.07.1938, nro 194, s. 4, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
* Ester Linnankoski-Koskelainen : Johannes Linnankosken päivä- ja työjärjestys, Helsingin Sanomat, 24.07.1938, nro 195, s. 5, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
* O. T. Mäkikossa : Johannes Linnankosken kotiseutua, Helsingin Sanomat, 24.07.1938, nro 195, s. 22, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Askola |
| --- |
|  |
| 
* Uusimaa
* Porvoon seutu

 |
|  |
| Historia | 
* Askolan kulttuuri
* Johannes Linnankoski
* Kottian kylän hiidenkirnualue

 | Askolan vaakuna |
|  |
| Kylät ja kunnanosat | 
* Huuvari
* Juornaankylä
* Kirkonkylä
* Korttia
* Monninkylä
* Nalkkila
* Nietoo
* Puhar-Onkimaa
* Särkijärvi
* Tiilää
* Vahijärvi
* Vakkola

 |
|  |
| Luonto | 
* Askolan hiidenkirnut
* Ilolanjoen vesistö
	+ Ilolanjoki
* Porvoonjoki
	+ Linnankoski
	+ Vakkolankoski
* Etujärvi
* Koukjärvi
* Kylänpäänjärvi
* Takajärvi
* Tiiläänjärvi
* Vahijärvi
* Valkjärvi

 |
|  |
| Talous | 
* Posintra

 |
|  |
| Kulttuuri | 
* Askola-seura
* Askolapäivä
* Askolan kotiseutumuseo
* Askolan pääkirjasto
* Huuvarin-Särkijärven nuorisoseura
* Johannes Linnankosken nuoruudenkoti
* Juornaankylän nuorisoseura
* Laulu tulipunaisesta kukasta
* Monninkylän nuorisoseura
* Tuomiranta
* Vahijärven nuorioseura
* *Luettelo taideteoksista*

 |
|  |
| Seurakunnat | 
* Askolan seurakunta
	+ Askolan seurakuntakoti
	+ Askolan siunauskappeli
	+ Askolan kirkko
	+ Juornaankylän rukoushuone

 |
|  |
| Urheilu ja liikunta | 
* Askolan Urheilijat
* Askola-Areena
* Askolan liikuntakeskus
	+ Askolan yleisurheilukenttä
	+ Askolan pesäpallokenttä
* Inkilän lenkki

 |
|  |
| Koulutus | 
* Askola-Instituutti – Ammattiopisto
* Monninkylän koulu

 |
|  |
| Liikenne | 
* Kantatie 55
* Seututie 151
* Seututie 167

 |
|  |
| Muuta | 
* Askolan kunnanvaltuusto
* Askolan vaakuna
* Askolan terveyskeskus
* Mäntsälä-lehti

 |

 |

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Norja
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Italia
* Israel
* Suomi (KANTO)
* Belgia
* Yhdysvallat
* Ruotsi
* Latvia
* Tšekki
* Alankomaat
* Puola

 |
|  |
| Tieteilijät | 
* CiNii

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Kansallisbiografia
* Biografiskt Lexikon
* Uppslagsverket Finland
* Biografiasampo

 |
|  |
| Muut | 
* IdRef

 |

 |