Ravintola Savoyn sisäänkäynti
**Savoy** on Helsingin Eteläesplanadilla sijaitseva ravintola. Ravintola avattiin 3. kesäkuuta 1937 A. Ahlström Osakeyhtiön Walter Jungin suunnittelemassa uudessa rakennuksessa Eteläesplanadin varrella. Sisustuksesta vastasivat Aino Aalto ja Alvar Aalto yhteistyössä tekstiilitaiteilija Dora Jungin ja vastaperustetun Artek-yhtiön kanssa. Yleensä Aalto suunnitteli sekä rakennuksen että sen sisustuksen itse*lähde?*. Savoy mainitaan kirjallisuudessa eräänä hänen huomattavimmista erillistä sisustussuunnitelmistaan*lähde?*. Siitä, missä määrin hän itse tosiasiassa osallistui Savoy suunnitteluun, on olemassa erilaisia käsityksiä, mm. arkkitehtien Jung & Jungin paljon nykyistä kalustepohjaa muistuttava piirustus*lähde?*.

Savoyn ravintolasali muistuttaa muodoltaan pitkänä ja kapeana rautatievaunua tai laivan salonkia. Alkuperäinen, funktionaalinen sisustus on säilytetty pääpiirteissään: vaneria, puuta, slammattua tiiltä. Ravintola tunnetaan myös lempinimillä Aallon talli, kirahvitalli ja elefanttitalli*lähde?*. Myöhemmin lempinimenä vilahtaa "Savo OY". Salin kadun puolella olevista ikkunoista avautuu näköala Esplanadin puistoon. Kerrosta alempana on juhlakerros. Erikoista Savoyssa vuonna 1937 olivat neljä pikahissiä sekä ilmanpuhdistuslaite, joka piti salin raikkaana sikarinsavusta.

Historiaa
---------

Savoyn ensimmäiset ravintoloitsijat olivat ruotsalaissyntyinen Gustav Rasmussen sekä Runar Björklund. Kummallakin oli Helsingissä myös muita ravintoloita. Sittemmin Savoysta ovat vastanneet Yhtyneet Ravintolat eli sittemmin Arctia, Scandic ja maaliskuusta 1999 alkaen Royal Ravintolat Oy.

Savoyn perinteet ja maine perustuvat suurelta osin sen tunnettuihin kanta-asiakkaisiin. Kaikkein tunnetuin oli marsalkka Mannerheim, joka nautti ravintolassa ensimmäisen lounaansa kaksi päivää avajaisten jälkeen ja jäi kanta-asiakkaaksi. Marski oli tuolloin juuri täyttänyt 70. Savoyssa voi edelleen istua Marskin pöydässä ja syödä vorschmackia, jonka reseptin Mannerheimin väitetään itse tuoneen Varsovan Upseeriklubilta*lähde?*. Kesällä 1977 Savoyn nurkkapöydän seinälle ripustettiin Mannerheimin valokuva sekä pieni laatta, joka kertoo Marskin kanta-asiakkuudesta.

Ruoat
-----

Savoyn tunnettuja ruokia ovat vorschmackin ohella Savoyn silakat ja kuhaa Mannerheimin tapaan.

Kunnianosoituksia
-----------------

Suomen Gastronomien Seura on valinnut ravintola Savoyn Vuoden ravintolaksi 1999 ja 2007.

Ravintola Savoylle on myönnetty pohjoismainen ympäristömerkki Joutsenmerkki.

Keraamikko Karin Widnäs on suunnitellut Savoylle astiaston *For Savoy*, joka valmistetaan käsityönä. Siihen kuuluu 16 osaa, suunnittelutyössä on ollut mukana Savoyn keittiöpäällikkö Kari Aihinen. Astiasto on valkoinen ja muodoltaan yksinkertainen. Sarja on osa Helsingin designpääkaupunkivuotta.

Lähteet
-------

### Viitteet

1. 1 2  Karin Widnäs suunnitteli Savoylle uniikin design-astiaston, HS 27.1.2012 sivu C1
2. ↑  Savoy – ravintolalegenda joka elää  (Arkistoitu – Internet Archive)
3. ↑  Arkistoitu kopioVuoden ravintolat Suomen gastronomien seura, gastronomit.fi.  Arkistoitu 4.12.2017. Viitattu 8.12.2017.

* Larnemaa, Ritvos, Hedenström: Suomalainen ruokaretki, Tammi 2001
* Lahtonen Hannu, Larnemaa Ari: Upeat salit. Kauppalehti Optio 16.12.1999
* Tolvanen Juhani, Järvinen Ilari (1999) Saunasta Savoyhin – Sisätilojen Helsinkiä. Tammi/Finnreklama
* Tanttu Juha (1997) *Siis Savoy*. Ravintola Savoyn 60-vuotisjuhlakirja. Otava, ISBN 951-1-14795-1.
	+ Käännös englanniksi: Juha Tanttu, Philip Binham & Timothy Binham (1997) *Ah, the Savoy : fine dining in Helsinki*. (Alkuteos: Siis Savoy). Otava, ISBN 951-1-15069-3.

Aiheesta muualla
----------------

* Ravintola Savoyn verkkosivut
* Savoyn mainosfilmi vuodelta 1958, Elävä muisti -sivusto

### Kirjallisuutta

* Kari Aihinen, Sami Repo: Savoy – Matkalla huipulle. ISBN 978-952-5856-54-5. Paasilinna, 2012.