recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Saksalanharju** on Haukivuorella Etelä-Savossa sijaitseva moreenimuodostuma ja yksi Ympäristöministeriön määrittelemistä valtakunnallisesti arvokkaista maisema-alueista Suomessa.

Nimestään huolimatta Saksalanharju ei ole harju sanan geologisessa merkityksessä, vaan drumliini, joka kuuluu moreenimuodostumiin. Drumliinit ovat virtaviivaisia, sukkulanmuotoisia, usein kalliosydämisiä sekä yleensä luode-kaakko-suuntaisia moreenimäkiä, jollaisia on etenkin Savossa runsaasti. Saksalanharjun korkein kohta on 168 metriä.

Mikkelin ja Pieksämäen välinen kantatie 72 kulkee Saksalanharjua pitkin. Harjulla sijaitsevalla Saksalan kylällä on huoltoasema kioskeineen ja levähdysalueineen ("Harjun Helmi") sekä matkailunähtävyyskohteena "Martin Galleria". Harjulta avautuu näköala Kyyvedelle.

Lähteet
-------

1. ↑  Lahdenvesi-Korhonen, Leena: *Veden tuomaa, harjun huomaan*, s. 14. Mikkeli: Etelä-Savon ympäristökeskus, 2009. ISBN 978-952-11-3471-5. Teoksen verkkoversio.
2. ↑  Saksalanharju, Haukivuori. (Tietokantatunnus MOR-Y06-049) *Ympäristöministeriö*.  27.3.2014. Viitattu 5.7.2018.
3. ↑  Johansson, Peter & Sahala, Lauri & Virtanen, Kimmo: *Tutkimusraportti : Rantamerkit, tuulikerrostumat ja moreenikerrostumat geologisina luontokohteina*, s. 51–53. Espoo: Geologian tutkimuslaitos, 2000. ISBN 951-690-761-X.

Aiheesta muualla
----------------

* Saksalanharjun – Hämeenkylän kulttuurimaisema Museoviraston sivuilla Viitattu 20.11.2008
Køgenlahden sijainti merkitty karttaan punaisella.
**Køgenlahti** (tansk. *Køge Bugt*) on Själlannin itärannikolla Kööpenhaminan lounaispuolella sijaitseva lahti.

Køgenlahdella on käyty kaksi suurta meritaistelua. Ensimmäinen vuonna 1677 oli osa Skoonen sotaa, ja siinä Niels Juelin johtamat tanskalaiset voittivat lukumääräisesti ylivoimaiset Henrik Henrikinpoika Hornin johtamat ruotsalaiset. Toinen käytiin vuonna 1710 niin ikään tanskalaisten ja ruotsalaisten välillä osana suurta Pohjan sotaa. Ruotsalaiset yrittivät hyökätä lahdessa oleilevan Tanskan laivaston kimppuun, mutta Iver Huitfeldtin onnistui oman laivansa ja henkensä uhraamalla estää suurempi yhteenotto.

* Køgenlahden meritaistelu 1677 päättyi tanskalaisten voittoon.Køgenlahden meritaistelu 1677 päättyi tanskalaisten voittoon.
* Køgenlahden meritaistelu 1710. Tanskalaisten Dannebrog tulessa ennen räjähtämistään.Køgenlahden meritaistelu 1710. Tanskalaisten *Dannebrog* tulessa ennen räjähtämistään.
* Køgenlahden rantaa ilmasta nähtynä.Køgenlahden rantaa ilmasta nähtynä.

Lähteet
-------

1. 1 2  Meesenburg, Horst & Ventegodt, Ole: Køge Bugt *Den Store Danske*.  3.10.2012. Viitattu 20.5.2023. (tanskaksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Køgenlahti** Wikimedia Commonsissa

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa | 
* VIAF

 |

 |
**Matti Erkki Uolevi Nuolivirta** (28. marraskuuta 1929 Kisko – 7. joulukuuta 2011 Seinäjoki) oli suomalainen diplomi-insinööri ja kaupunkineuvos, joka toimi Seinäjoen kaupunginjohtajana.

Matti Nuolivirta syntyi rakennusmestari Arvo Ilmari Nuolivirran ja Hellin Silvia Himbergin perheeseen. Hänen puolisonsa 1956–1992 oli farmaseutti Ritva-Liisa Ilona Lahdensuo. Nuolivirta tuli ylioppilaaksi 1949 ja valmistui diplomi-insinööriksi Teknillisestä korkeakoulusta 1955. Hän toimi suunnittelijana insinööritoimistossa 1955–1958, Lahden kaupungin palveluksessa 1958–1961 ja Seinäjoen kaupungininsinöörinä 1961–1967. Seinäjoen apulaiskaupunginjohtaja Nuolivirta oli 1967–1974 ja kaupunginjohtaja 1974–1992. Kaupunkineuvoksen arvo hänelle myönnettiin vuonna 1992.

Lähteet
-------

1. ↑  Kuolinilmoitus, *Ilkka* 30.12.2011, s. 18
2. ↑  Matti Nuolivirta in Seinäjoki gestorben *mainpost.de*.  30.12.2011. Viitattu 1.1.2021. (saksaksi)
3. ↑  Hautaan siunattu.  *Lakeuden Risti 1/2012*, 2012, s. 11. Artikkelin verkkoversio.
4. 1 2  Irja Hämäläinen, Risto Rantala, Hannakatri Hollmén (toim.): *Kuka kukin on 1994*, s. 646. Helsinki: Otava, 1994. ISBN 951-1-12833-7.


|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Edeltäjä:**Olavi Piha** | **Seinäjoen kaupunginjohtaja**1974–1992 | Seuraaja:**Raimo Yli-Uotila** |
**Pekka Kokkonen** (18. tammikuuta 1934 Helsinki – 26. helmikuuta 2016 Helsinki) oli suomalainen ammattinyrkkeilijä.

Amatööriura
-----------

Helsingin Työväen Nyrkkeilijöitä edustanut Kokkonen kamppaili amatöörinä paikasta Melbournen olympiakisoihin 1956, muttei tullut valituksi vaikka voittikin Suomen olympiakarsinnat.

Kokkonen voitti Suomen mestaruuden vuosina 1954, 1955 ja 1957.

Ura ammattilaisena
------------------

Kokkonen kuului Risto Luukkosen, Pentti Rautiaisen, Olavi Ouvisen ja Elis Askin itsensä kanssa Askin tallin ensimmäisiin nyrkkeilijöihin. Nyrkkeilijät harjoittelivat aluksi Ruoholahdessa ja vuodesta 1960 Olympiastadionilla.

Ensimmäisessä ammattilaisottelussaan 23-vuotiaana 4. lokakuuta 1957 Helsingin Messuhallissa Kokkonen tyrmäsi Georges Bracon heti ensimmäisessä erässä.
Hän tyrmäsi kertaalleen myös keskisarjan entisen maailmanmestarin Randy Turpinin. Hän otteli EM-tittelistä 7. huhtikuuta 1967 Helsingin jäähallissa italialaista Piero Del Papaa vastaan häviten kuitenkin 15-eräisen ottelun pistein.

Kokkonen toimi Suomen Ammattinyrkkeilyliiton puheenjohtajana kuolemaansa saakka.

Yksityiselämä
-------------

Kokkonen oli naimisissa kaksi kertaa ja hänellä on kolme poikaa. Hän työskenteli perheen kauppapuutarhassa Helsingin Pakilassa ja pyöritti myöhemmin omaa saman alan yritystään Porkkalassa Kirkkonummella. Kokkonen myi kukkia Hakaniemen torilla vielä 2000-luvullakin. Siviilityöhönsä liittyen hän sai nyrkkeilijä-lempinimensä *Pakilan puutarhuri*.

Kokkonen on haudattu Malmin hautausmaalle.

Pekka Kokkonen harjoittelee Elis Askin tallissa vuonna 1961.

Lähteet
-------

1. ↑  Nyrkkeilylegenda Pekka Kokkonen on kuollut *www.iltalehti.fi*. Viitattu 8.3.2016. fi-FI
2. ↑  Suomalainen urheilulegenda menehtyi 82-vuotiaana *Ilta-Sanomat*.  26.2.2016.  Arkistoitu 9.3.2016. Viitattu 9.3.2016. fi-FI
3. ↑  TOP10: Kaikkien aikojen suomalaisnyrkkeilijät *mtv.fi*.  Arkistoitu 14.4.2016. Viitattu 8.3.2016.
4. ↑  Malmin hautausmaa – kuuluisia vainajia

Aiheesta muualla
----------------

* Ammattilaisottelutilastot Boxrec-tietokannassa. (englanniksi)
* YLE Elävä arkisto.
* YouTube – Pekka Kokkonen, Pakilan hymyilevä puutarhuri.


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Kansalliset Muokkaa Wikidatassa | 
* Suomi (KANTO)

 |

 |
3D-malli fenyylialaniinimolekyylistä
**Fenyylialaniini** (C9H11NO2) on yksi luonnon 20 yleisimmästä aminohaposta. Fenyylialaniini on valkoista, hajutonta ja heikosti veteen liukenevaa kiteistä ainetta. Fenyylialaniinin CAS-numero on 63-91-2. Sen sivuketjussa on fenyyliryhmä. Fenyylialaniinin kemiallinen nimi on 2-amino-3-fenyylipropaanihappo.

Fenyylialaniini on välttämätön aminohappo, mikä tarkoittaa, että elimistö ei kykene valmistamaan sitä itse, vaan sitä on saatava ravinnosta. Elimistö muokkaa fenyylialaniinia tyrosiini-aminohapoksi.

Fenyylialaniinin merkitys elimistölle
-------------------------------------

Fenyylialaniinista muodostuu fenyylialaniinihydroksylaasin (PAH < engl. ***P**henyl**a**lanine **h**ydroxylase*) avulla tyrosiinia, joka on melaniini-ihopigmentin, välittäjäaineina toimivien adrenaliinin, noradrenaliinin ja dopamiinin sekä kilpirauhashormonien (tyroksiinin ja trijodityroniinin) esiaste.

Fenyylialaniini kulkeutuu aktiivisesti verenkierron ja aivojen välillä (veriaivoeste) samaa kanavaa kuin tryptofaani, mikä fenyylialaniinia suurina pitoisuuksina saataessa haittaa serotoniinin tuotantoa, koska tämä muodostuu elimistössä tryptofaanista.

Fenyylialaniiniin liittyvät sairaudet
-------------------------------------

Fenyyliketonuria on harvinainen perinnöllinen tauti, jossa elimistö ei kykene käsittelemään fenyylialaniinia PAH:ta katalysoivan entsyymin puutteen vuoksi. Veren korkea fenyylialaniinipitoisuus vahingoittaa aivojen kehitystä lapsilla, mikä johtaa kehitysvammaisuuteen. Aspartaamin hajotessa elimistössä vapautuu fenyylialaniinia, minkä takia sillä makeutetut elintarvikkeet tulee varustaa varoituksella "sisältää fenyylialaniinin lähteen".

Historia
--------

Fenyylialaniini eristettiin ensimmäisen kerran hernekasveista vuonna 1879. Vuonna 1882 sitä valmistettiin ensimmäisen kerran synteettisesti.

Fenyylialaniinin geneettinen koodi "UUU" oli ensimmäinen tunnistettu kodoni. Marshall Nirenberg huomasi, että urasiilista valmistetun RNA:n lisääminen *E. coli* -bakteeriin tuotti proteiinia, joka koostui pelkästään fenyylialaniinista.

Lähteet
-------

1. ↑  Aspartaami Ruokavirasto. Viitattu 23.7.2022. [vanhentunut linkki]

Aiheesta muualla
----------------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Fenyylialaniini**.
* PubChem: Fenyylialaniini (englanniksi)
* PubChem: D-phenylalanine (englanniksi)
* DrugBank: L-Phenylalanine (englanniksi)
* DrugBank: D-Phenylalanine (englanniksi)
* KEGG: L-Phenylalanine (englanniksi)
* KEGG: D-Phenylalanine (englanniksi)
* ChemBlink: L-Phenylalanine (englanniksi)
* ChemBlink: D-Phenylalanine (englanniksi)
* Liber Herbarum: Luettelo fenyylialaniinia sisältävistä kasveista

Proteiinisynteesissä käytettävät aminohapot

* alaniini
* arginiini
* asparagiini
* asparagiinihappo
* fenyylialaniini
* glutamiini
* glutamiinihappo
* glysiini
* histidiini
* isoleusiini
* kysteiini
* leusiini
* lysiini
* metioniini
* proliini
* seriini
* treoniini
* tryptofaani
* tyrosiini
* valiini
**The Summit Lighthouse** on yhdysvaltalaisen Mark L. Prophetin vuonna 1958 perustama teosofiaan pohjautuva uususkonnollinen järjestö. Hänen kuolemansa jälkeen 1973 toimintaa alkoi johtaa hänen leskensä Elizabeth Clare Prophet, joka vaihtoi vuonna 1973 järjestön nimeksi *Church Universal and Triumphant*. Elizabeth C. Prophet´in sairastuttua 1990-luvun lopulla sekä vetäydyttyä eläkkeelle siirtyi kolmihenkinen johtokunta vastuuseen toiminnan johtamisesta. Järjestön päämaja *Royal Teton Ranch* sijaitsee Montanassa, Yhdysvalloissa.

Oppi
----

Järjestön jäsenet uskovat lähettiläänsä olevan ylösnousseiden mestareiden opetusten välittäjä. Mark L. Prophet oli järjestön ensimmäinen lähettiläs ja Elizabeth Clare Prophet hänen seuraajansa. Ylösnousseet mestarit ovat heidän mukaansa valaistuneita henkiolentoja, jotka ovat eläneet fyysisesti maanpäällisen elämän, sovittaneet karmansa, täyttäneet Jumalan heitä koskevan suunnitelmansa ja yhtyneet takaisin Jumalaan. Nyt he auttavat ihmiskuntaa taivasmaailmasta käsin. Ylösnousseet mestarit muodostavat suuren Valkoisen Veljeskunnan. Ylösnousseita mestareita ovat muun muassa arkkienkeli Gabriel, Gautama Buddha, Jeesus ja Pyhä Thérèse.

Liikkeelle keskeisiä opetuksia ovat myös opetukset sisäisestä "jumalallisesta kipinästä" ja vesimiehen ajan henkisen tietoisuuden löytämisestä.

Toiminta
--------

1980-luvun lopulla Elizabeth Prophet ennusti maailmanloppua, joka tapahtuisi Neuvostoliiton iskiessä ydinasein Yhdysvaltoihin. Yli 2000 hänen seuraajaansa kerääntyi kirkon tilalle Montanaan, jonne varastoitiin rynnäkkökivääreitä, panssariajoneuvoja, ruokaa ja vaatteita maanalaisiin pommisuojiin. Kun maailmanloppua ei tullut, jäsenet alkoivat palailla kotiin. Kirkko suostui myöhemmin olemaan varastoimatta aseita, kun sille palautettiin sen verovapaan uskonnollisen yhteisön status.

Jäsenmäärä väheni 1990-luvulla kun toinenkin ennustettu maailmanloppu jäi tulematta.

Molempien Prophettien kuoltua useita henkilöitä on ilmoittautunut ylösnousseiden mestarien välittäjiksi. Järjestö ei kuitenkaan ole vahvistanut ketään heitä lähettiläiksi.

Toiminta Suomessa
-----------------

The Summit Lighthouse on toiminut Suomessa vuodesta 1976 lähtien. Järjestö on rekisteröity vuonna 2001. Liikkeen säännölliseen toimintaan kuuluu jumalanpalveluksien järjestäminen Helsingissä.

Lähteet
-------

1. ↑  Summit Lighthouse, esittely
2. ↑  Helsingin Summit Lighthouse ry Uskonnot Suomessa.  Arkistoitu 31.3.2016. Viitattu 9.3.2013.
3. 1 2  Religion Obituaries, Elizabeth Prophet  5:42PM BST 23 Oct 2009. Telegraph.co.uk.

Aiheesta muualla
----------------

* Viralliset kotisivut. (englanniksi)
* Helsingin Summit Lighthouse ry.
**Stefano Pirazzi** (s. 11. maaliskuuta 1987 Alatri, Latium) on italialainen maantiepyöräilijä, ajajatyypiltään mäkimies. Hän aloitti ammattilaisuransa Colnago - CSF Inox -joukkueessa 2010, ja edusti samaa tallia, nimeltään sittemmin Bardiani-CSF, vuoteen 2017.

Pirazzi voitti mäkikirikilpailun Italian ympäriajossa 2013. Hän saavutti 82 pistettä, seuraaviksi sijoittuneet Giovanni Visconti ja Vincenzo Nibali 45.

Bardiani-CSF veti Pirazzin ja Nicola Ruffonin sivuun Italian ympäriajosta 2017 heidän jäätyään kiinni kasvuhormonin käytöstä. Kansainvälinen pyöräilyliitto UCI määräsi Pirazzin kilpailukieltoon 3. toukokuuta 2021 saakka.

Saavutukset
-----------

Lähteet: Cycling Archives, Pro Cycling Stats

2007
Giro delle Regioni (alle 23-v. kilp.), 3. etapin voitto
2009
Gara Millionaria, voitto
2012
Tirreno–Adriatico, mäkikirikilpailun voitto
Italian ympäriajo, mäkikirikilpailussa toinen
2013
Italian ympäriajo, mäkikirikilpailun voitto, 11. etapilla kolmas
2014
Italian ympäriajo, 17. etapin voitto
2016
Settimana internazionale di Coppi e Bartali, 4. etapin voitto
Italian ympäriajo, kokonaiskilpailussa 18:s

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Stefano Pirazzi *Cycling Archives*. Viitattu 27.5.2014. (englanniksi)
2. ↑  Mountains classification *Cyclingnews*.  26.5.2013. Viitattu 27.5.2014. (englanniksi)
3. ↑  Huippupyöräilijä kärysi kasvuhormonista – sai pitkän kilpailukiellon *suomiurheilu.com*.  4.10.2017. Viitattu 5.2.2018.
4. ↑  Stefano Pirazzi *Pro Cycling Stats*. Viitattu 30.5.2016. (englanniksi)
**2,5-Furaanidikarboksyylihappo** (C6H4O5) on heterosyklisiin ja aromaattisiin dikarboksyylihappoihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää muun muassa polymeerien ja muiden orgaanisten kemikaalien tuotannon lähtöaineena ja se on herättänyt kiinnostusta erityisesti siksi, että sitä voidaan valmistaa uusiutuvista raaka-aineista.

Ominaisuudet
------------

Huoneenlämpötilassa 2,5-furaanidikarboksyylihappo on väritöntä kiteistä ainetta. Yhdiste liukenee hyvin veteen ja muun muassa etanoliin. 2,5-Furaanidikarboksyylihappo on keskivahva diproottinen happo ja sen pKa-arvot ovat pKa1 2,6 ja pKa2 3,55.

Valmistus ja käyttö
-------------------

2,5-Furaanidikarboksyylihappoa voidaan valmistaa lähtemällä glukoosista, josta muodostetaan hydroksimetyylifurfuraalia. Hydroksimetyylifurfuraali voidaan hapettaa vesiliuoksessa 2,5-furaanidikarboksyylihapoksi. Hapettumisen välivaiheena muodostuu muun muassa hydroksi- ja aldehydihappoja. Vaikeutena on löytää riittävän selektiivisiä hapetuskatalyyttejä. On myös tutkittu biokemiallisia menetelmiä hydroksifurfuraalin hapettamiseksi miedoissa olosuhteissa 2,5-furaanidikarboksyylihapoksi. Yhdistettä voidaan myös valmistaa käsittelemällä limahappoa vetybromidilla, mutta tämä vaatii korkean lämpötilan.

2,5-Furaanidikarboksyylihappoa voidaan käyttää muun muassa polyamidien, polyesterien ja polyuretaanien valmistamiseen. Siitä saatavilla polymeereilla voidaan mahdollisesti korvata petrokemiantuotteisiin tereftaalihappoon ja adipiinihappoon perustuvia polyesteri- ja polyamidimuoveja. Lisäksi yhdisteestä voidaan valmistaa muovien pehmentimiä ja hyödyllisiä kemikaaleja kuten levuliinihappoa ja meripihkahappoa.

Lähteet
-------

1. ↑  2,5-Furandicarboxylic acid – Substance summary *PubChem*. NCBI. Viitattu 30.1.2017.
2. 1 2 3  William M. Haynes, David R. Lide, Thomas J. Bruno: *CRC Handbook of Chemistry and Physics*, s. 3–280. 39th Edition. CRC Press, 2012. ISBN 978-1439880494. Kirja Googlen teoshaussa (viitattu 30.1.2017). (englanniksi)
3. ↑  Physical properties: 2,5-Furandicarboxylic acid NLM Viitattu 30.1.2017
4. ↑  J. Buckingham: *Dictionary of organic compounds*, s. 3264. CRC Press, 1996. ISBN 978-0412540905. Kirja Googlen teoshaussa (viitattu 27.1.2016). (englanniksi)
5. 1 2  Fabrizio Cavani, Stefania Albonetti, Francesco Basile, Alessandro Gandini: *Chemicals and Fuels from Bio-Based Building Blocks*, s. 310–315. John Wiley & Sons, 2016. ISBN 9783527698196. Kirja Googlen teoshaussa (viitattu 30.1.2017). (englanniksi)
6. 1 2  Satinder Kaur Brar, Saurabh Jyoti Sarma, Kannan Pakshirajan: *Platform Chemical Biorefinery*, s. 233–237. Elsevier, 2016. ISBN 9780128030042. Kirja Googlen teoshaussa (viitattu 30.1.2017). (englanniksi)
7. ↑  Birgit Kamm: *Microorganisms in Biorefineries*, s. 209. Springer, 2015. ISBN 978-3-662-45208-0. Kirja Googlen teoshaussa (viitattu 30.1.2017). (englanniksi)
8. ↑  Joseph C. Salamone: *Concise Polymeric Materials Encyclopedia*, s. 1603. CRC Press, 1998. ISBN 9780849322266. Kirja Googlen teoshaussa (viitattu 30.1.2016). (englanniksi)
**Furoiinihappo** eli **2-furoiinihappo** (C5H4O3) on heterosyklisiin karboksyylihappoihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään muiden orgaanisten yhdisteiden esimerkiksi lääkkeiden valmistukseen.

Ominaisuudet
------------

Huoneenlämpötilassa furoiinihappo on valkoista tai ruskehtavaa kiteistä ainetta. Yhdiste liukenee veteen ja erittäin hyvin etanoliin tai dietyylieetteriin. Muiden karboksyylihappojen tavoin se on heikko happo ja sen happovakion arvo on 7,6·10-4. Furoiinihapon reaktiot ovat tyypillisiä karboksyylihapoille ja se muodostaa esimerkiksi estereitä reaktiolla alkoholien kanssa. Furaanirengas voidaan pelkistää vedyttämällä tetrahydrofuraanirenkaaksi.

Valmistus ja käyttö
-------------------

Furoiinihapon valmistus teollisesti perustuu furfuraalin Cannizzaro-reaktiolla vahvasti emäksisissä olosuhteissa. Reaktiossa voidaan käyttää katalyyttinä kuparin ja hopean oksidien seosta. Reaktiossa muodostuu myös sivutuotteita, minkä vuoksi furfuraalin selektiivistä hapettamista furoiinihapoksi on tutkittu, mutta teollisessa mittakaavassa sitä ei vielä ole käytössä katalyytteihin liittyvien ongelmien vuoksi. Furoiinihaposta valmistetaan monia muita orgaanisia kemikaaleja kuten lääkkeitä, hajusteita, maatalouskemikaaleja ja polymeereja. Furoiinihappokiteitä tutkitaan myös käytettäväksi epälineaarisen optiikan sovellutuksiin.

Lähteet
-------

1. ↑  2-Furoic acid - Substance summary *PubChem*. NCBI. Viitattu 17.6.2019. (englanniksi)
2. 1 2 3 4  Alén, Raimo: *Kokoelma orgaanisia yhdisteitä: Ominaisuudet ja käyttökohteet*, s. 843. Helsinki: Consalen Consulting, 2009. ISBN 978-952-92-5627-3.
3. 1 2 3  Granados Manuel Lopez, Alonso David Martin: *Furfural*, s. 197–210. World Scientific, 2018. ISBN 978-1-78634-486-1. Kirja Googlen teoshaussa (viitattu 17.6.2019). (englanniksi)
4. ↑  Susan Budavari (päätoim.): *Merck Index*, s. 730. 12th Edition. Merck & Co. 1996. ISBN 0911910-12-3. (englanniksi)
5. ↑  Thomas Scott, Mary Eagleson: *Concise encyclopedia chemistry*, s. 435. Walter de Gruyter, 1994. ISBN 978-3110114515. (englanniksi)
6. 1 2  R. H. Kottke: *Furan Derivatives, Kirk-Othmer Encyclopedia of Chemical Technology*, John Wiley & Sons, New York, 2000.
7. 1 2  H. E. Hoydonckx & W. M. Van Rhijn, W. Van Rhijn, D. E. De Vos & P. A. Jacobs: *Furfural and Derivatives, Ullmann's Encyclopedia of Industrial Chemistry*, John Wiley & Sons, New York, 2007.
Jäätie Kyrösjärven yli Ikaalisissa.
**Liikenneväylä** on tieliikenteen, vesiliikenteen tai rautatieliikenteen kulkuväylä.

Liikennesuunnittelu
-------------------

Liikenneväylän rakentamista suunniteltaessa huomioon otettavia lähtökohtia ovat arvioitavissa olevat kustannukset ja arvioitu liikenneväylän käytön määrä. Rakentamisen suunnittelussa otetaan huomioon myös väylän vaikutukset ympäristöön ja väylän huoltokustannukset. Huomioon otettaviin seikkoihin kuuluvat vaikutukset väylän käyttäjiin, turvallisuuteen ja julkistalouteen. Rakennushanketta suunniteltaessa määritetään tarkasti väylän sijainti sekä tekniset ja toiminnalliset seikat. Tieliikenne- ja rautatieliikenneväylien rakentamisen toteuttamisesta tehdään yksityiskohtainen suunnitelma. Liikenneväyliin liittyviä hankkeita ovat rakennushankkeiden lisäksi laajennushankkeet, korjaushankkeet sekä sulku- ja purkuhankkeet. Suurin osa liikenneväylien korjaushankkeista suuntautuu rautateiden korjaamiseen.

Liikenneväylien huolto ja toimenpiteet
--------------------------------------

### Maantieväylien huolto

Asfaltoimattomilla sorateillä tienhuoltotarve on asfalttiteitä suurempi. Sorateitä on huollettava yleensä keväisin roudan sulaessa. Syksyllä sorateillä valmistaudutaan talveen tasoittamalla tie. Muuna aikana huoltotarve riippuu sääolosuhteista. Asfalttiteillä huoltotöihin kuuluvat asfalttipinnan korjaukset ja uusimiset. Asfalttipinnan kunnossapito on hyväksi tien turvallisuudelle. Maantieväylillä on siltoja, joita joudutaan joskus peruskorjaamaan. Teiden huoltoon käytettävästä rahoituksesta päätetään eduskunnassa.

### Rautateiden huolto

Rautateiden kuntoa valvotaan tarkastuksilla, joissa käytetään erityistä kalustoa. Näitä tarkastuksia tekevät tarkastajat ovat alan erityisosaajia. Rautateitä kunnostettaessa huolletaan sekä päällysrakenteisiin kuuluvia kiskoja, pölkkyjä, vaihteita ja tukikerrosta, että alusrakenteita. Joskus huolletaan myös rautateiden varrella olevia siltoja, tasoristeyksiä ja rautateiden laitteita, joita ovat liikenteenohjaus-, turva-, sähkörata- ja vahvavirtalaitteet. Joskus joudutaan vaihtamaan kaarikiskoja ja vaihteiden tai muiden järjestelmien osia. Syksyisin rautateiden kunnossapitoon kuuluu puiden lehtien poisto.

### Vesiväylät

Vesiväylien huoltotoimiin kuuluu vesiväylien turvalaitteiden huoltotoimenpiteet ja ranta-alueiden ruoppaus. Muihin vesiväylillä tehtäviin toimenpiteisiin kuuluu huolenpito väylien infrasta ja vesiliikenteessä liikkujien informoimisesta. Tällaiseen informoimiseen kuuluu tiedottaminen poikkeavista tilanteista ja merialueilla kauppa-alusten liikennöinnin valvonta.

Lähteet
-------

1. ↑  Liikenneväylien hankearvioinnin yleisohje  16.3.2022. Väylävirasto. Viitattu 25.8.2023.
2. ↑  Sorateiden kunnossapito  4.11.2020. Väylävirasto. Viitattu 25.8.2023.
3. ↑  Teiden kunnossapito Väylävirasto. Viitattu 25.8.2023. [vanhentunut linkki]
4. ↑  Rataverkon kunnossapito Väylävirasto. Viitattu 25.8.2023.
5. ↑  Vesiväylien turvallisuus  1.6.2023. Väylävirasto. Viitattu 25.8.2023.

Aiheesta muualla
----------------

* Kulkuväylät ulkotilassa
**Matteo Rabottini** (s. 14. elokuuta 1987 Pescara) on italialainen maantiepyöräilijä. Hän aloitti ammattilaisuransa 2011 Farnese Vini -tallissa, nimeltään sittemmin Neri Sottoli.

Rabottini voitti Italian ympäriajossa 2012 vuoristossa ajetun 15. etapin. Hän lähti Guillaume Bonnafondin kanssa irtiottoon etapin alkuvaiheessa ja voitti etapin, vaikka Joaquim Rodríguez tavoitti hänet noin 400 metriä ennen maalia. Hän siirtyi samalla mäkikirikilpailun johtoon, jonka hän lopulta myös voitti.

Rabottini jäi 7. elokuuta 2014 tehdyssä kilpailun ulkopuolisessa dopingtestissä kiinni EPO-hormonin käytöstä ja sai 21 kuukauden kilpailukiellon.

Vapauduttuaan kilpailukiellosta Rabottini on edustanut kroatialaista Meridiana Kamen Teamia kesästä 2016 lähtien.

Saavutuksia
-----------

Lähteet: Cyclingbase, Cycling Archives

2009
Maantieajon alle 23-v. Italian-mestaruus
2010
Baby Giro, 9. etapin voitto
2011
International Presidency Turkey Tour, 5. etapin voitto
2012
Italian ympäriajo, mäkikirikilpailun ja 15. etapin voitto
2014
Italian ympäriajo, kokonaiskilpailussa 17:s

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Matteo Rabottini *cyclingbase.com*.  Arkistoitu 21.1.2015. Viitattu 21.1.2015. (englanniksi)
2. 1 2 3  Matteo Rabottini *cyclingarchives.com*. Viitattu 2.6.2014. (englanniksi)
3. ↑  Rabottini wins stage 15 of the Giro d'Italia *cyclingnews.com*.  20.5.2012. Viitattu 20.5.2012. (englanniksi)
4. ↑  Italian Rabottini banned for doping *SuperSport.com*.  13.5.2015. Viitattu 14.5.2015. (englanniksi)
**Fruit Ninja** on peli, jonka on kehittänyt Halfbrick Studios. Peli on saatavilla iOS:lle, Windows Phone 7:lle, Symbianille, Badalle, Androidille, Xboxille ja Windowsille.

Pelin idea
----------

Ideana on "pyyhkäistä" näyttöä alustasta riippuen sormella, hiirellä tai Kinect:llä koko kädellä, viipaloiden ilmaan lenteleviä hedelmiä. Pelissä on tarkoitus saada mahdollisimman paljon pisteitä, viipaloimalla hedelmiä ja välttämällä pommeja. Monesta peräkkäisestä viipaloidusta hedelmästä "Combosta" saa ekstrapisteitä. Classic-modessa on ns. 3 elämää, eli voi missata hedelmän kolme kertaa ennen kuin peli loppuu, mutta mikäli pelaaja saa pelissä tasan sata luvun (100, 200, 300...) hän saa ylimääräisen elämän. Pelaaja voi vaihtaa terää tai taustaa suorittamalla erilaisia tehtäviä. Teristä ei hyödy esim. ekstrapisteinä. Jokaisessa terässä on teemaan sopivat äänet.

Pelityypit
----------

| Pelityypin nimi | Aika | Pommiin osuminen | Hedelmän ohilyönti |
| --- | --- | --- | --- |
| Classic | Rajoittamaton | Lopettaa pelin | Kolmesta ohilyönnistä peli loppuu |
| Arcade | 1min | Kymmenen miinuspistettä | Ei seurausta |
| Zen mode | 1min 30sek | Pommeja ei ole | Ei seurausta |

Vastaanotto
-----------

Ensimmäisenä myyntikuukautena Fruit Ninjaa myytiin 200 000 kpl, toisena kuukautena 1 000 000kpl. Vuoteen 2011 mennessä peliä oli myyty yli 20 000 000 euron edestä. Peli sai myös kriitikoilta hyvän vastaanoton ja pääsi yhdeksi Time-lehden top 50 iPhone-sovellusta listalle. Pelin hinta-laatusuhdetta on myös ylistetty. Peli sai vaihtelevaa kritiikkiä siitä, kuinka satunnaisesti ennätyspisteet pystyi saamaan, sillä hedelmien määrä vaihtelee.

Aiheesta muualla
----------------

* Virallinen sivusto (englanniksi)
* Kehittäjän sivu (englanniksi)
Labrys-lippu
**Labrys-lippu** on Sean Campbellin vuonna 1999 suunnittelema ja vuonna 2000 julkaisema lesbojen pride-lippu.

Lipussa on arkalochórin kirves, kaksoiskirves *labrys*, joka mytologian mukaan oli vain naissotureiden käyttämä ase. Lesboyhteisö on ottanut labryksen voimaannuttavaksi symbolikseen. Musta kolmio kuvastaa keskitysleireillä käytettyä symbolia "epäsosiaalisten naisten" (joihin lukeutuivat natsi-saksan mukaan muun muassa lesbot) tunnistamiseksi. Myöhemmin lesbot ovat omineet mustan kolmion itselleen. Lipun taustaväri puolestaan tulee Sapfon runoudesta, jonka innoittamana violetti otettiin lesbojen symboliseksi väriksi.

Labrys-lippu on yksi useista lesbojen pridelipuista. Siitä ei kuitenkaan ole tullut suosituinta lippua muun muassa siksi, että se ei tullut lesboyhteisön sisältä, vaan sen suunnitteli homomies.

Katso myös
----------

* Butch ja femme
* LGBTQ+-symbolit

Lähteet
-------

1. 1 2  Three Lesbian Flags and What They Mean *Symbol Sage*.  25.8.2020. Viitattu 2.7.2021. (englanniksi)
2. ↑  LGBTQIA+ Flags and Symbols *Old Dominion University*. Viitattu 2.7.2021. (englanniksi)
3. ↑  Matt Mullen: The Pink Triangle: From Nazi Label to Symbol of Gay Pride *HISTORY*. Viitattu 2.7.2021. (englanniksi)
4. ↑  I Saw The Sign: LGBT Symbols Then And Now *Autostraddle*.  21.6.2012. Viitattu 2.7.2021. (englanniksi)
Liikenneruuhka voi lisätä kuljettajan turhautumista ja rattiraivoa.
**Rattiraivo** on ilmaus jota käytetään aggressiivisesta tunnetilasta, joka valtaa moottoriajoneuvon kuljettajan, kun hänen mielestään muut eivät osaa ajaa. Rattiraivon valtaan joutunut käyttää voimakkaita ilmaisuja ja voi jopa ajotavallaan pyrkiä opettamaan muita liikenteessä olijoita. 

Poliisin mukaan rattiraivo on hyvin monentasoista, kuten torvensoittoa, nyrkinheristämistä tai ohimon osoittelua. Omat virheet jäävät kuitenkin huomaamatta.

Rattiraivo ei ole virallinen mielenterveyden häiriö, joka olisi tunnistettu yhdysvaltalaisessa DSM-diagnoosijärjestelmässä, joskin eräässä vuonna 2006 julkaistussa artikkelissa sanottiin, että rattiraivoon yhdistetyt käyttäytymispiirteet voivat johtua häiriöstä, josta käytetään nimitystä raivopuuskasyndrooma. Se on impulssikontrollihäiriö, joka mainitaan DSM:ssä. Johtopäätös tehtiin kartoituksista, joissa seurattiin 9 200 aikuista Yhdysvalloissa vuosien 2001 ja 2003 välillä ja jonka rahoitti National Institute of Mental Health.

Lähteet
-------

1. ↑  Mtv uutiset (Arkistoitu – Internet Archive)
2. ↑  'Road rage' gets a medical diagnosis  6/5/2006. MSNBC. Viitattu 17.7.2011. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Nämä ovat pahimmat tieraivoajatyypit. Mtv uutiset (Arkistoitu – Internet Archive) (Yhdysvaltalainen tutkimus)
**Anna Josefina Hagman** (27. joulukuuta 1895 – 18. huhtikuuta 2006) oli Suomen vanhin asukas ja kaikkien aikojen kymmenenneksi pisimpään elänyt suomalainen, jonka elinaika on pystytty varmasti osoittamaan.

Anna Hagman syntyi Saltvikin Vassbölen kylässä Ahvenanmaalla. Hänen vanhempansa olivat Magnus Robert Nordström (s. 14. joulukuuta 1859 Åsgårda, Saltvik) ja Albertina Josefina Öhman (s. 2. marraskuuta 1864 Vassböle, Saltvik). Hagman asui kotonaan Vassbölessä satavuotiaaksi asti ja vietti viimeiset elinvuotensa Sunnanbergin hoitokodissa Saltvikissa. Hänestä tuli Suomen vanhin elossa oleva asukas 31. joulukuuta 2005, jolloin Hilda Häkkinen kuoli Töysässä 111-vuotiaana. Hagman kuoli 18. huhtikuuta 2006 Saltvikissa 110-vuotiaana ja oli Suomen vanhin elossa oleva asukas 108 päivän ajan. Hagmanin kuoltua Suomen vanhin ihminen oli Pöytyällä asunut Elsa Vilhelmiina Tilkanen, joka syntyi 26. syyskuuta 1896.

Lähteet
-------

1. ↑  Saltvik, kastetut *HisKi*. Suomen Sukututkimusseura. Viitattu 21.1.2010.
2. ↑  Iltasanomat, 2.1.2006, *110-vuotias on nyt maan vanhin*,


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä:**Hilda Häkkinen** | **Suomen vanhin ihminen**31. joulukuuta 2005 – 18. huhtikuuta 2006 | Seuraaja:**Elsa Tilkanen** |
**Ghost Trick: Phanton Detective** on Capcomin kehittämä ja julkaisema seikkailupeli, joka on julkaistu vuonna 2010 Nintendo DS:lle. 

Peli julkaistiin ensimmäisenä Japanissa kesäkuussa 2010 ja sen jälkeen Pohjois-Amerikassa ja Euroopassa tammikuussa 2011. Pelin ohjaaja on Shu Takumi, joka tunnetaan myös *Ace Attorney* -pelisarjan kehittäjänä. Peli käännettiin myös iOS-laitteille. iOS-versiossa pelin kaksi ensimmäistä lukua ovat pelattavissa ilmaiseksi.

Tarina
------

**Varoitus:  Seuraava kirjoitus paljastaa yksityiskohtia juonesta.**
Pelin päähahmona on kummitus nimeltä Sissel. Hän herää kaatopaikalla, nähtävästi murhan kohteeksi joutuneena. Sissel näkee maassa ruumiinsa, mutta hän on täysin menettänyt muistinsa, eikä tiedä edes omaa nimeään. Aikaa ei ole hukattavana, sillä Sissel näkee kaatopaikalla olevan mustaan pukeutuneen miehen osoittavan aseella siellä olevaa punatukkaista naista. Sissel ei omien sanojensa mukaan ole tyyppi, joka jättäisi naisen pulaan, mutta hänen nykytilanteensa tekee auttamisesta vaikeaa. Samaan aikaan pöytälampun muodossa oleva toinen kummitus nimeltä Ray ilmestyy, ja kertoo että Sisselin täytyy nopeasti pelastaa nainen. Ray selittää että Sissel on erikoistapaus, ja hänellä on "kuolleiden voimat" joiden avulla Sissel pystyy siirtämään sielunsa esineisiin ja manipuloimaan niitä. Sisselin kykynä on myös siirtyä 4 minuuttia ajassa taaksenpäin, minkä avulla hän pystyy muuttamaan kuolleiden kohtaloita.

Rayn opastuksella Sissel onnistuu pelastamaan punatukkaisen naisen. Ray kertoo, että Sisselillä on vain aamunkoittoon asti aikaa olla olemassa ennen kuin hän katoaa tuonpuoleiseen. Sissel päättää käyttää ajan selvittääkseen oman mysteerinsä: kuka hän on, miksi hänellä yliluonnollisia kykyjä kuolleena, sekä miksi hänet tapettiin.

Pelaaminen
----------

*Ghost Trick* on seikkailupeli, joka esitetään kaksiulotteisessa kuvakulmassa. Pelaaja liikuttaa päähahmo Sisseliä kosketusnäytöllä. Sissel pystyy hyppimään esineestä toiseen ja käyttämään niitä eri tavoin esineestä riippuen. Usein pelaajan tulee ratkaista esineiden avulla erilaisia pulmia. Usein Sisselin tehtävänä on siirtyä 4 minuuttia aikaan ennen jonkun hahmon kuolemaa ja pelastaa heidät muuttamalla menneisyttä. *Ghost Trick* on suuresti tarinaan painottuva peli ja sisältää paljon hahmojen välistä dialogia.

Aiheesta muualla
----------------

* *Ghost Trick: Phantom Detective* MobyGamesissa (englanniksi)
* Pelin viralliset kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive) (japaniksi)
Otto Mueller: *Stehendes Liebespaar*, 1919
**Esileikki** on sukupuoliyhdyntää edeltävää seksiä ja hyväilyjä. Käsitteen nimitys perustuu oletukseen, että vaikka esileikki onkin nautinnollista ja kiihottavaa, se ei itsessään tuo tyydytystä, vaan sen tavoitteena on johtaa yhdyntään.

Esileikkiin voi kuulua monenlaista hyväilyä ja seksuaalista toimintaa. Esileikki alkaa usein suudelmilla sekä vartalon ja sukupuolielinten hyväilyllä vaatteiden läpi. Riisumisen jälkeen osapuolet voivat hyväillä toistensa alastomia vartaloja ja sukupuolielimiä käsillään tai huulillaan. Heteroparin mies voi laittaa sormensa naisen emättimen sisään, ja osapuolet voivat antaa toisilleen suuseksiä, nainen fellaatiota ja mies cunnilingusta. Mies voi saada erektion jo esileikin aikana. Esileikin lopuksi tapahtuu yleensä yhdyntä.

Miesparit ja naisparit harjoittavat usein heteropareja enemmän rinnan alueen stimulointia, ja miesparit harjoittavat enemmän peräaukon stimulointia. Homopareilla esileikki ei yleensä ole yhtä tavoitekeskeistä kuin heteropareilla, ja sitä usein pitkitetään.

Jotkut käyttävät esileikissä nautintoa tuottavia esineitä, kuten ihon sivelyä höyhenillä, tai hieromasauvaa. Jotkut parit harjoittavat kipua tuottavia leikkejä. Esileikkiin saadaan vaihtelua esimerkiksi pukeutumis- ja fantasialeikeillä, romanttisella kynttilävalaistuksella tai tekemällä sitä uusissa paikoissa.

Seksiterapiassa pariskuntia pyritään usein ohjaamaan tuottamaan partnerille nautintoa pidentämällä esileikkiä ja kiinnittämällä vähemmän huomiota yhdyntään seksin päämääränä.

Katso myös
----------

* Hyväilyseksi

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5  Bond, Susan B. (toim. Bullough, Vern L. & Bullough, Bonnie): "Foreplay", *Human Sexuality: An Encyclopedia*, s. 217–219. Routledge, 2013. ISBN 0-8240-7972-8.
**Transsukupuolisten luokittelu** koskee transsukupuolisten tutkimisessa käytettyjä luokituksia, joilla mitataan sukupuolista disorientaatiota. Aikaisemmin transsukupuolisista käytettiin termiä *transseksuaali*.

Harry Benjaminin arvion mukaan transnaiset ovat kuusi kertaa yleisempiä kuin transmiehet, ja transsukupuolisten luokittelu on suuremman esiintymistiheyden vuoksi keskittynyt lähes yksinomaan biologisiin miehiin (koiraisiin) joilla on naisen (naaraan) sukupuoli-identiteetti.

Transsukupuolisten luokittelussa on ollut keskeistä yrittää muodostaa erotusdiagnoosia ristiinpukeutumiseen eli vastakkaiselle sukupuolelle tyypillisten asusteiden käyttämiseen, sillä sekä transvestiitit että transsukupuoliset pukeutuvat ristiin.

Seksologi Ray Blanchard on kutsunut transnaisia *homoseksuaalisiksi transseksuaaleiksi* (engl. *homosexual transsexual*, *HSTS*). Benjaminin mukaan transnaisia ei kuitenkaan ole järkeä kutsua homoseksuaaleiksi, vaikka heidän nimellinen Kinseyn asteikon luokitus ulottuu lukemiin 4–6. Seksologi Anne Lawrencen tutkimuksen mukaan tutkittujen sukupuolenkorjausprosessin läpikäyneiden homoseksuaalisten transseksuaalien Kinseyn asteikon luokitus oli 5–6 tai 9,86 ± 2,37 Modified Androphilia Scale -asteikolla.

Benjaminin asteikko (Benjamin Scale)
------------------------------------

Harry Benjaminin asteikko on peräisin hänen vuonna 1966 ilmestyneestä teoksestaan *The Transsexual Phenomenon*. Luokittelu sisältää viittauksia Kinseyn asteikkoon ohjeellisena seksuaalisena suuntautumisena. Tyypit I-III muodostavat ryhmän 1, tyyppi IV ryhmän 2 ja tyypit V ja VI ryhmän 3.

* 0: cis-heteromies jolla ei tuntemuksia eikä taipumuksia
* I: pseudotransvestiitti
	+ Kinseyn asteikon 0-6
* II: fetisistinen transvestiitti
	+ Kinseyn asteikon 0-2
* III: aito transvestiitti
	+ Kinseyn asteikon 0-2
* IV: transseksuaali, ei-kirurginen tyyppi
	+ vaihdosoperaatio attraktiivinen, mutta ei myönnä sitä
	+ voi elää miehenä tai naisena, välillä vuorottelee; saattaa kiistää sukupuolen merkityksen
	+ Kinseyn asteikon 1-4 eli biseksuaali
* V: aito transseksuaali, keskikorkean intensiteetin tyyppi
	+ pyytää yleensä vaihdosoperaatiota ja pyrkii kohti vaihdosoperaatiota
	+ elää naisena aina kun mahdollista
	+ Kinseyn asteikon 4-6
* VI: aito transseksuaali, korkean intensiteetin tyyppi
	+ täysi psykoseksuaalinen inversio
	+ kohonnut mutilaation ja itsemurhan riski ilman vaihdosoperaatiota
	+ elää naisena
	+ Kinseyn asteikon 6

Benjamin piti tutkimuksissaan Kinseyn asteikon kategorioita 1 ja 2 cis-miehen normaaliin heteroseksuaaliseen suuntautumiseen vielä kuuluvina. Niitä hän käytti ohjeellisena suuntautumisena (Kinsey 0-2).

Lähteet
-------

1. ↑   "Measurement of sexual arousal in postoperative male-to-female transsexuals using vaginal photoplethysmography."  (April 2005). *Archives of Sexual Behavior* **34** (2): 135–145. doi:10.1007/s10508-005-1792-z. PMID 15803248. 1573-2800.
2. ↑   "Clinical patterns among male transsexual candidates with erotic interest in males"  (October 1990). *Archives of Sexual Behavior* **19** (5): 491–505. doi:10.1007/BF02442350. PMID 2260914.
3. 1 2  Benjamin, Harry. *The Transsexual Phenomenon*. 1966.
Erogeeniset alueet
**Erogeeninen alue** on kehossa oleva alue, jonka koskettelu ja hyväily tuottaa seksuaalista mielihyvää. Erogeeniset alueet ovat herkkiä kosketukselle, koska niissä on paljon sensorisia hermopäätteitä. Erogeenisten alueiden koskettelusta voi seurata monimutkaisia fysiologisia reaktioita, joihin liittyy oksitosiinin erityksen lisääntyminen aivolisäkkeestä, mikä herkistää ihoa ja lisää sukuelinten tuntoherkkyyttä.

Erogeenisia alueita on useimmilla naisilla esimerkiksi korvalehdissä, kaulalla, hartioissa, niskassa, kyynärtaipeissa, kainaloissa, ristiselässä, navassa, reisien sisäpinnoilla, nänneissä, varpaissa, sormissa, sukupuolielimissä sekä välilihan ja peräaukon seudulla. Häpykieli on naisen erogeenisin alue. Toinen erityisen erogeeninen kohta on G-piste emättimen etuseinämässä.

Miehen erogeenisia alueita ovat sukuelimet, nännit, niska, kaula, hartiat, reisien sisäpinnat, välilihan ja peräaukon seutu, varpaat ja sormet. Peniksen pää on kaikkein erogeenisin alue.

Vuonna 2013 julkaistun yhdysvaltalaisen tutkimuksen mukaan erogeeniset alueet ovat lähes samat kaikilla ihmisillä sukupuolesta ja seksuaalisesta suuntautumisesta riippumatta. Kaikkein erogeenisimmat alueet olivat tutkimuksen mukaan sukupuolielimet, huulet, korvat, sisäreidet ja olkapäät. Sen sijaan jaloissa ei ole erogeenisia alueita.

Katso myös
----------

* Esileikki

Lähteet
-------

* Apter, Dan & Kaimola, Kari & Väisälä, Leena (toimittaneet): *Seksuaalisuus*. Duodecim, 2006. ISBN 978-951-656-215-8.

### Viitteet

1. ↑  Janell L. Carroll: *Sexuality Now: Embracing Diversity, 3. edition*, s. 154. Cengage Learning, 2009. ISBN 9780495602743. Google Book. (englanniksi)
2. 1 2 3 4  Erogeeniset alueet eli kumppanin kuumat paikat – 10 kysymystä *Anna*.  2.9.2010. Viitattu 6.6.2017.
3. 1 2  Kajan, Maija (teoksessa *Seksuaalisuus* 2006), s. 104.
4. ↑  Niina Heikkinen: Näin löydät G-pisteesi! *Terve.fi*.  20.11.2011. Viitattu 19.1.2021.
5. ↑  Mitä tahansa teetkin, älä koske tähän kohtaan petipuuhissa - ja näitä hiplaamalla takuuekstaasi! *Ilta-Sanomat*.  10.9.2013. Viitattu 6.6.2017.
Pensasaita.
**Pensasaita** koostuu pensaista tai pienistä puista, jotka ovat istutettu riviin aidan tai aidanteen muotoon. Pensasaita on puiseen tai metalliseen aitaan verrattuna luonnollinen. Sen tarkoituksena on rajata alueita tai toimia näkö- ja tuulensuojana. Pensaslajien valinta riippuu siitä, kuinka korkea aidan halutaan olevan. Lajin valinnassa huomiotavia seikkoja ovat myös pensaiden leveys, kuinka pitkäikäisiä ne ovat, leviävätkö ne tyvi- ja juurivesojen myötä sekä millä kasvillisuusvyöhykkeellä lajit menestyvät. Lajin valintaan vaikuttaa myös se, halutaanko aidasta runsaasti leikattava, tietynmuotoinen vai vapaasti kasvava pensasaita. Runsaasti leikattuun pensasaitaan sopivia lajeja ovat aitaorapihlaja (*Crataegus grayana*), isotuomipihlaja (*Amelanchier spicata*), kiiltotuhkapensas (*Cotonaester lucidus*), siperianhernepensas (*Caracana arborescens*), taikinamarja (*Ribes alpinum*) ja valkolumimarja (*Symphoricarpos albus* var. *laevigatus*). Vapaasti kasvavaan pensasaitaan sopivia lajeja ovat hansaruusu (*Rosa* 'Hansa'), norjanangervo (*Spiraea* 'Grefsheim'), viitapihlaja-angervo (*Sorbaria sorbifolia*), puistosyreeni (*Syringa* × *henryi*) ja pihasyreeni (*Syringa vulgaris*). Myös jotkin havukasvit sopivat pensasaitaan, kuten esimerkiksi jättituija (*Thuja plicata* 'Exeisa'). Pensasaidan leikkaamiseen voidaan käyttää pensasleikkuria.

Istutus
-------

Pensasaitaa istutettaessa istutuspaikka ensin merkitään keppien ja narun avulla. Maahan kaivetaan ojamainen kaivanto, jonka pohjalle laitetaan multaa. Paljasjuuritaimille sopiva istutusväli on 25–30 cm. Keskikokoisille astiataimille sopiva istutusväli on 50 cm. Isokokoisille astiataimille sopiva istutusväli on metri. Pensasaitaan sopivat astiataimet ovat yleensä hyvästi haaroittuneet, joten niille ei yleensä tarvitse tehdä istutusleikkausta. Joskus taimet kuitenkin ovat hentoja ja vähäoksaisia, etenkin paljasjuuritaimet, jolloin istutusleikkaus on syytä tehdä. Tällöin taimia leikataan niin, että ne ovat leikkauksen jälkeen 10–15 cm pituisia.

Lähteet
-------

1. ↑  Aitataimet  2023. Viherpeukalot.fi. Viitattu 10.2.2023.
2. ↑  Lehtipensasaidat ja -aidanteet *Puutarha.net*.  30.6.2022. Viitattu 10.2.2023.
3. ↑  Valmis pensasaita - jättituija  2021. Vihersuomi.  Arkistoitu 10.2.2023. Viitattu 10.2.2023.
4. ↑  Pensasaidan istutus *Kotipuutarha*. Viitattu 102.2023.

Aiheesta muualla
----------------

* Meillä kotona: 8 tuuheaa koristepensasta
* Pensasaitakasveja valitsemassa (Arkistoitu – Internet Archive)
* Plantanavian aitakasvit: 10 erilaista aitakasvia
**Kiinansembra** (*Pinus armandii*) on mäntykasvien (Pinaceae) heimoon, mäntyjen (*Pinus*) sukuun kuuluva kasvilaji. Se on Kiinassa, Taiwanilla ja Myanmarissa luontaisena kasvava havupuu, joka voi kasvaa 35 metriä korkeaksi.

Kiinansembra voi kasvaa rinnankorkeusläpimitaltaan noin metrin paksuiseksi. Rungon kuori on ruskeanharmaata ja sileää, mutta iän myötä kuori muuttuu uurteiseksi ja sen väri muuttuu. Vanha kaarna on väriltään mustanruskean ja harmaanpunaruskean väliltä. Neulaset sijaitsevat viiden neulasen kimppuina ja ne ovat 8–15 cm pitkiä, 1–1,5 mm paksuja ja kirkkaanvihreitä. Hedekävyt sijaitsevat uusien versojen tyvillä ja ovat 1,5–2,5 cm pitkiä sekä vihertävänvalkoisia, joskin kärjistään punertavia. Emikävyt ovat 8–14 cm pitkiä ja sijaitsevat kahdesta kolmeen senttimetriä pitkien perien päissä. Kävyt ovat aluksi vihreitä ja pystyjä, mutta muuttuvat kypsyessään riippuviksi ja kullanruskeiksi. Kävyt putoavat puusta siementen irtoamisen jälkeen. Siemenet ovat 1–1,5 cm pitkiä ja niissä ei ole lenninsiipeä.

Kiinansembra kasvaa luontaisena Kiinassa kymmenen eri maakunnan alueella sekä Taiwanin keski- ja pohjoisosissa ja Myanmarin pohjoisosissa. Lajia tavataan 900–3500 metrin korkeudella merenpinnasta tavallisesti havupuusekametsissä, joissa kasvaa erilaisia pihta-, kuusi-, douglaskuusi- tai lehtikuusilajeja.

Vanhin tunnettu kiinansembra on ollut 634-vuotias ja tuo puu on kasvanut Kiinassa Xianista itään.

Lähteet
-------

1. ↑  Farjon, A.: *Pinus armandii* *IUCN Red List of Threatened Species. Version 2023-1*.  2013. International Union for Conservation of Nature, IUCN, Iucnredlist.org. Viitattu 3.1.2024. (englanniksi)
2. 1 2 3 4  *Pinus armandii* *The Gymnosperm Database*. Viitattu 3.1.2024. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Laji.fi: Kiinansembra (*Pinus armandii*)
* Trees and Shrubs Online: *Pinus armandii* (englanniksi)
* Useful Temperate Plants: *Pinus armandii* (englanniksi)
Haagissa sijaitseva muistolaatta toisessa maailmansodassa kuolleille tavaratalo Maison de Bonneterien työntekijöille.
Natsi-Saksan armeija valtasi puolueettomaksi julistautuneen **Alankomaat toisessa maailmansodassa** viikon sisällä 10. toukokuuta 1940 alkaen. Alankomaat vapautui saksalaisten miehityksestä toukokuussa vuonna 1945 liittoutuneiden armeijan avulla.

Miehitysaika
------------

Kuningatar Vilhelmiina pakeni perheineen Englantiin 13. toukokuuta 1940 ja perusti pakolaishallituksen. Luftwaffe pommitti Rotterdamia 14. toukokuuta 1940. Pommituksissa sai surmansa 2 500 ihmistä. Helmikuussa 1941 saksalaiset aloittivat juutalaisten vainot. Yhteensä 120 000 juutalaista karkotettiin Saksaan ja 104 000 heistä tuhottiin. Miehityshallintoa vastustamaan perustettiin vastarintaliike, johon liittyivät kaikki maan poliittiset ryhmät kansallissosialisteja lukuun ottamatta.

Sodan aiheuttamat vahingot
--------------------------

Sota maksoi yhteensä 210 000 hollantilaisen hengen. Viljelysmaasta 228 620 hehtaaria joutui sodan aikana veden alle. Tuotantokapasiteetista menetettiin 40 prosenttia. Kaasun tuotanto laski 18 prosenttiin ja sähkön tuotanto 16 prosenttiin sotaa edeltäneen ajan tasosta. Aineellisten vahinkojen arvoksi arvioitiin 10–15 miljardia sotaa edeltäneen ajan guldenia.

Lähteet
-------

1. ↑  World War II: Summary, Combatants & Facts *history.com*.
2. 1 2 3  Bjøl, Erling: *Kansojen historia. Osa 23. Rikas länsi*, s. 423-424. WSOY, 1985. ISBN 951-0-09751-9.
3. ↑  History of the Netherlands - The Kingdom of the Netherlands (1814-1918) *britannica.com*.
Murad Kažlajev
**Murad Magomedovitš Kažlajev** (ven. Мурад Магомедович Кажлаев; 15. tammikuuta 1931 Baku – 23. joulukuuta 2023) oli venäläinen säveltäjä, kapellimestari ja poliitikko.

Kažlajev kuului lakeihin. Hän pääsi Neuvostoliiton säveltäjäliiton jäseneksi vuonna 1954. Hän valmistui Bakun konservatoriosta vuonna 1955 ja muutti Dagestaniin. Kažlajev opetti Pjotr Tšaikovskin mukaan nimetyssä musiikkiakatemiassa Mahatškalassa ja toimi pääkapellimestarina Dagestanin radion sinfoniaorkesterissa (1957–1958) sekä taiteellisena johtajana Dagestanin filharmonikoissa (1963–1964). Vuosina 1963–1973 hän oli Dagestanin säveltäjäliiton hallituksen puheenjohtaja. Vuosina 1989–2007 Kažlajev toimi pääkapellimestarina ja taiteellisena johtajana Juri Silantjevin suuressa akateemisessa konserttiorkesterissa. Kažlajev oli valtioduuman jäsen vuosina 1993–1996.

Kažlajev sai Venäjän sosialistisen federatiivisen neuvostotasavallan kunniataiteilijan (1960) ja kansantaiteilijan (1978) arvonimet. Hänelle myönnettiin Neuvostoliiton kansantaiteilijan arvonimi vuonna 1981 ja Dagestanin tasavallan kansantaiteilijan arvonimi vuonna 2016. Hän sai myös monia muita palkintoja, kuten Venäjän SFNT:n Glinka-valtionpalkinnon ja Venäjän federaation työn sankarin arvonimen. Kažlajev oli merkittävä vaikuttaja Dagestanin kulttuurielämässä, ja hänen mukaansa nimettiin siellä koulu Respublikanskaja škola iskusstv Murada Kažlajeva.

Kažlajevin sävellysten luetteloon kuuluu yli 350 teosta, joista monet on levytetty. Hänen tuotantoonsa kuuluu muun muassa Dagestanin ensimmäisenä balettina pidetty *Gorjanka* (1967).

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5 6  МУРАД КАЖЛАЕВ Kino-teatr.ru, viitattu 3.1.2024 (venäjäksi)
2. 1 2  КАЖЛАЕВ Мурад Магомедович Biograph.ru, viitattu 3.1.2024 (venäjäksi)
3. ↑  На 93-м году жизни ушел из жизни народный артист СССР Мурад Кажлаев Lezgigazet 23.12.2023, viitattu 3.1.2024 (venäjäksi)


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Saksa
* Israel
* Yhdysvallat
* Latvia
* Puola

 |
|  |
| Taiteenala | 
* MusicBrainz

 |
|  |
| Muut | 
* Europeana

 |

 |
**Oleh Pylypovytš Kiva** (ukr. Оле́г Пили́пович Ківа; 5. tammikuuta 1947 Lviv – 26. joulukuuta 2007 Kiova) oli ukrainalainen säveltäjä.

Kiva valmistui Kiovan valtionkonservatoriosta vuonna 1971 opiskeltuaan Myroslav Skorykin johdolla. Hän opetti musiikin teoriaa ja toimi kapellimestarina Umanissa vuosina 1971–1972. Hän palasi Kiovaan vuonna 1972 ja liittyi samana vuonna Ukrainan säveltäjäliittoon. Työskenneltyään musiikkitoimittajana ja musiikinopettajana Kiva ryhtyi vuonna 1980 päätoimiseksi säveltäjäksi. Hänen tuotantoonsa kuuluu muun muassa kamarimusiikkia ja pianoteoksia. Hän sävelsi myös viisi kamarikantaattia ja muita vokaaliteoksia. Kiva sävelsi musiikin monien ukrainalaisten ja venäläisten ohjaajien elokuviin. Hän teki usein yhteistyötä elokuvaohjaaja Vladimir Popkovin kanssa. Monet Kivan teoksista on levytettyjä.

Kiva sai urallaan monia palkintoja ja tunnustuksia, kuten Ukrainan kansantaiteilijan arvonimen vuonna 2001.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Ківа, Олег Пилипович Velyka ukrajinska entsyklopedija, viitattu 5.1.2024 (ukrainaksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Oleh Kiva Internet Movie Databasessa. (englanniksi)

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Yhdysvallat
* Tšekki

 |
|  |
| Taiteenala | 
* MusicBrainz

 |

 |