Venstren puheenjohtaja Jakob Ellemann-Jensen.
**Venstre**, koko nimeltään **Venstre, Danmarks Liberale Parti** (suom. *Venstre, Tanskan liberaalipuolue*), on tanskalainen puolue. Venstre on Kansankäräjien toiseksi suurin puolue edustajien määrällä mitattuna. Puolueen puheenjohtaja on Troels Lund Poulsen.

Venstre on keskusta-oikeistolainen liberaalipuolue. Venstre on Liberal International -järjestön jäsen ja Euroopan liberaalidemokraattisen puolueen (ALDE) jäsen Euroopan parlamentissa. Puolue on Tanskan vanhin. Perinteisesti Venstre on tukenut vapaakauppaa ja maanviljelijöiden oikeuksia. Alkuaikoinaan puolue ajoi voimakkaasti maareformia, ja sen kannatus on yhä suurta maaseutuväestön keskuudessa.

Venstre korostaa politiikassaan yksilönvapautta, yksityisyyden loukkaamattomuutta, yksityistä omistamista, sananvapautta, uskonnonvapautta, yhdistymis- ja kokoontumisvapautta sekä elinkeinovapautta. Venstren mukaan vapausoikeuksien on koskettava kaikkia sukupuolesta, poliittisesta, uskonnollisesta, etnisestä ja seksuaalisesta taustasta riippumatta.

Ideologia
---------

*Pääartikkeli: Liberalismi*
Venstren politiikka perustuu liberaaliin ihmiskäsitykseen, jonka mukaan ihmisen menestykseen kuuluu sekä vapaus ja vastuu. Vapaus ymmärretään pakottamisen puuttumisena, mutta myös niin, että yksilö voi kantaa vapaasti vastuun omasta elämästään sekä yhteistyöllä muista ihmisistä. Venstrelle vapaus tarkoittaa yksilön ajatusten, uskon ja sananvapautta sekä vapautta valita oma elämäntapansa. Venstren mukaan vapaus ei tarkoita sitä, että kaikki arvot tai mallit olisi hyväksyttävä yhtä hyviksi. Venstren mukaan ihmisellä on vapaus elää elämäänsä vapaasti, edellyttäen että hän ei loukkaa muiden vastaavaa vapautta.

Politiikka
----------

Venstre korostaa politiikassaan yksilönvapautta, yksityisyyden loukkaamattomuutta, yksityistä omistamista, sananvapautta, uskonnonvapautta, yhdistymis- ja kokoontumisvapautta sekä elinkeinovapautta. Venstren mukaan vapausoikeuksien on koskettava kaikkia sukupuolesta, poliittisesta, uskonnollisesta, etnisestä ja seksuaalisesta taustasta riippumatta.

Historia
--------

### 1870–1910

Puolue perustettiin vuonna 1870 nimellä *Det Forenede Venstre* (suom. *Yhdistynyt vasemmisto*). Vuosina 1895-1910 puolue tunnettiin nimellä *Venstrereformpartiet* (suom. *Vasemmistoreformipuolue*), vuodesta 1910 nimellä Venstre ja vuodesta 1963 nimellä Venstre, Danmarks Liberale Parti. Puolue on Tanskan vanhin, ja lukeutuu nimestään huolimatta oikeistolaiseksi. Ensimmäisinä vuosikymmeninä Venstre koostui useista erilaisista ja usein ristiriitaisista ryhmittymistä. Yhdistäviä tekijöitä olivat sitoutuminen liberalismiin, maatalouden ja maaseutuväestön etujen turvaaminen sekä oikeiston vastustaminen. Alkuaikoinaan puolue ajoi voimakkaasti maareformia.

Saatuaan absoluuttisen enemmistön Tanskan parlamentissa vuonna 1872 puolueesta tuli johtava taistelija parlamentaarisen parlamentarismin puolesta perustuslakitaistelussa, jonka aikana puolue jakautui vuonna 1895 Vasemmiston reformipuolueeksi ja Maltilliseksi vasemmistopuolueeksi. Parlamentaarinen demokratia otettiinkin Tanskassa käyttöön vuonna 1901 ja naisille myönnettiin äänioikeus vuonna 1915. Vuonna 1905 Radikaali Venstre -ryhmittymä erosi, minkä jälkeen vasemmistoreformipuolue ja maltillinen vasemmistopuolue yhdistettiin vuonna 1910 nimellä Venstre.

### 1910–1968

Niels Neergaard vuonna 1927, maltillisen vasemmistopuolueen johtaja ja pääministeri vuosina 1908–1909 ja 1920–1924.
Venstre sai alkunsa vahvasta kansanliikkeestä, joka vähitellen järjestäytyi laajaksi paikallisyhdistysten verkostoksi, jolla oli usein läheiset yhteydet osuuskuntaliikkeeseen ja paikallislehtiin. Varsinainen valtakunnallinen järjestö muodostettiin vasta vuonna 1929; sen jälkeen puoluetta on rakennettu joukkopuolueeksi, ja sen jäsenmäärä oli vuonna 1950 noin 200 000. Maatilojen vähenemisen ja maataloudesta siirtymisen myötä 1950-luvun puolivälistä alkaen puolueen aiempi jäsen- ja äänestäjäkunta pieneni huomattavasti.

Venstre oli vuoden 1901 järjestelmämuutoksesta vuoteen 1968 kuvannut itseään porvarilliseksi pääministeripuolueeksi. Se muodosti hallitukset vuosina 1901–1913 (paitsi 1909–1910), 1920–1924, 1926–1929, 1945–1947 ja 1973–1975. 1950–1953 Erik Eriksen muodosti hallituksen yhdessä konservatiivisen kansanpuolueen kanssa, ja Venstre jatkoi oppositiossa sosiaalidemokraattien johtamia hallituksia vastaan vuoteen 1965 asti, jolloin Venstre-puolueen vastavalittu puheenjohtaja Poul Hartling irrotti "Svanningetalenisssa" (suom. *Joutsenpuhe*) Venstre-puolueen tästä yhteistyöstä.

1960-luvun puolivälistä alkaen alkoi siirtymäprosessi maaseutupuolueesta laajapohjaisemmaksi liberaalipuolueeksi.

### 1968–2001

Poul Hartling, Tanskan pääministeri vuosina 1973-75.
Vuosina 1968-1971 Venstre joutui hyväksymään radikaali Hilmar Baunsgaardin pääministeriksi VKR-hallitukseen. Vuosina 1978–1979 Venstre teki yllättäen hallitusyhteistyötä sosiaalidemokraattien kanssa Anker Jørgensenin johdolla.

Vuonna 1984 puheenjohtajaksi valittiin Uffe Ellemann-Jensen. Hänen ja varapuheenjohtaja Anders Fogh Rasmussenin johdolla 1990-luvulla Venstre onnistui palauttamaan historiallisen asemansa suurimpana ja hallitsevana keskustaoikeistopuolueena. Puolue profiloi liberaalia ideologiaa jyrkkään vastakkainasetteluun sosiaalidemokraattien kanssa. Hallitsevia teemoja olivat muun muassa julkisen sektorin supistaminen, markkinavalvonnan ja yksityistämisen lisääminen, EU:ta tukeva asenne ja yksilön näkökulma suhteessa hallintoon.

Vuosina 1982–1993 Venstre osallistui peräkkäisiin keskustaoikeistolaisiin hallituksiin, joiden pääministerinä toimi konservatiivinen Poul Schlüter ja ulkoministerinä Uffe Ellemann-Jensen. Vuoden 1998 vaalien jälkeen Venstre ei onnistunut saamaan hallitusvaltaa. Tämän seurauksena puoluejohtaja Uffe Ellemann-Jensen erosi ja hänen tilalleen valittiin Anders Fogh Rasmussen. Hän muutti välittömästi Venstren aiemman ideologisesti painottuneen vastakkainasettelustrategian keskustapuolueisiin ja äänestäjiin vetoavaksi strategiaksi.

### 2001–2015

Anders Fogh Rasmussen, pääministeri 2001-2009 - Venstren pitkäaikaisin pääministeri.
Vuoden 2001 vaaleissa Venstre nousi maan suurimmaksi puolueeksi 31,2 prosentin ääniosuudella ja 56 edustajapaikalla iskulauseella "Muutoksen aika" sekä tehokkaalla ja virtaviivaistetulla kampanjallaan, johon sisältyi maahanmuuttopolitiikan merkittävä tiukentaminen, veronkorotusten jäädyttäminen, sairaaloiden jonojen poistaminen, julkisen sektorin nykyaikaistaminen ja valinnanvapauden lisääminen. Tätä asemaa puolue ei ollut saavuttanut vuoden 1924 jälkeen.

Anders Fogh Rasmussenista tuli VK-hallituksen pääministeri, jolla oli yhdessä Tanskan kansanpuolueen kanssa yksin enemmistö. Ensimmäistä kertaa sitten vuoden 1929, keskustaoikeistolainen hallitus ei ollut riippuvainen yhden tai useamman keskustapuolueen tuesta. Puolueen kannatus laski sekä vuosien 2005 että 2007 vaaleissa, mutta puolue pysyi suurimpana. Hallitus jatkoi muuttumattomalla parlamentaarisella pohjalla. Vuodesta 2007 lähtien myös Uusi allianssi tuki niukkaa enemmistöä.

Kaksi ensimmäistä VK-hallitusta toteuttivat veronkorotusten jäädyttämisen ja henkilökohtaisen tuloveron alentamisen, kuntauudistuksen, jolla rajoitettiin hallinnollisten yksiköiden määrää, sekä hyvinvointi- ja globalisaatiouudistuksia. Julkisen sektorin tiukka menopolitiikka johti kuitenkin kasvavaan tyytymättömyyteen julkisen sektorin palkkaukseen ja palvelutasoon. Hallitus tuki varauksetta Yhdysvaltojen Irakin sotaa vuosina 2003–2007.

Vuoden 2011 parlamenttivaaleissa Venstre menetti vallan johtajansa ja vuodesta 2009 pääministerinä toimineen Lars Løkke Rasmussenin johdolla sosiaalidemokraattien johtamalle hallitukselle, jonka pääministerinä toimi Helle Thorning-Schmidt, vaikka se sai 47 paikkaa (26,7 prosenttia äänistä).

### 2015–2019

Vuoden 2015 vaaleissa Venstre sai 19,5 prosenttia äänistä ja 34 paikkaa pudoten kolmanneksi suurimmaksi puolueeksi. sininen Sininen blokki sai kuitenkin niukan enemmistön kansankäräjille, ja Venstre muodosti yksinään vähemmistöhallituksen ja Lars Løkke Rasmussen nousi jälleen pääministeriksi. Marraskuussa 2016 Venstre muodosti hallituksen Liberaalin allianssin ja Konservatiivisen kansanpuolueen kanssa pääministeri Lars Løkke Rasmussenin johdolla.

Huolimatta Venstren noususta vuoden 2019 vaaleissa 43 paikkaan (23,4 %), hallitusvalta siirtyi sosiaalidemokraateille. Hallitusvallan menetys ja puolueen johdon sisäiset riidat johtivat niin massiiviseen painostukseen johtokunnan ja puolueen jäsenten taholta, että Lars Løkke Rasmussen päätti luopua puheenjohtajuudesta. Jakob Ellemann-Jensen tuli hänen tilalleen syyskuussa 2019.

### Historia vuodesta 2019

Parlamenttikaudelle oli ominaista kahden uuden Venstren pohjautuvan puolueen muodostuminen. Entinen puheenjohtaja Lars Løkke Rasmussen perusti Moderaatit ja entinen varapuheenjohtaja Inger Støjberg perusti Tanskademokraatit. Vuoden 2022 parlamenttivaaleissa, joille oli ominaista porvarillisten puolueiden suuri hajoaminen, Venstre sai 13,3 prosenttia äänistä ja menetti 20 paikkaa 43:sta. Yleisvaalien äänestysprosentti oli siten alhaisin sitten vuoden 1988, jolloin puolue, jonka puheenjohtajana toimi Ellemann-Jensenin isä, oli saanut 22 paikkaa.

Yleisvaalien jälkeen Venstre liittyi kolmen puolueen hallitukseen sosiaalidemokraattien ja moderaattien kanssa. Muutaman kuukauden kuluttua hallituksen jälkeen Venstre sai huonot mielipidemittaukset ja puolueen sisäpiirissä heräsi levottomuutta hallituksen suunnasta. Jakob Ellemann-Jensen jätti politiikan 23. lokakuuta 2023. Hänen tilalleen puolueen puheenjohtajaksi tuli Stephanie Lose marraskuun 2023 puoluekokoukseen asti.

Vaalihistoria
-------------

### Kansankäräjät

| Vaalit | Johtaja | Kannatus | Paikat | +/– | Hallitus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Äänet |  % |
| **1872** |  |  |  | 53 / 104 | Uusi | Oppositio |
| **1873** |  |  |  | 51 / 104 | Laskua 2 | Oppositio |
| **1876** |  |  |  | 74 / 104 | Nousua 23 | Oppositio |
| **1879** |  |  |  | 65 / 104 | Laskua 9 | Oppositio |
| **1881(Toukokuu)** |  |  |  | 69 / 102 | Nousua 4 | Oppositio |
| **1881(Heinäkuu)** |  |  |  | 75 / 102 | Nousua 6 | Oppositio |
| **1884** |  | 80 000 | 56,3 % | 81 / 102 | Nousua 6 | Oppositio |
| **1887** |  | 132 000 | 58,1 % | 74 / 102 | Laskua 7 | Oppositio |
| **1890** |  | 123 000 | 53,0 % | 75 / 102 | Nousua 1 | Oppositio |
| **1892** |  | 63 000 | 28,1 % | 30 / 102 | Laskua 45 | Oppositio |
| **1895** |  | 89 530 | 40,5 % | 53 / 114 | Nousua 23 | Oppositio |
| **1898** |  | 98 070 | 43,6 % | 63 / 114 | Nousua 10 | Oppositio |
| **1901** |  | 103 495 | 45,9 % | 76 / 114 | Nousua 13 | Hallitus |
| **1903** |  | 121 357 | 49,4 % | 73 / 114 | Laskua 3 | Hallitus |
| **1906** |  | 94 272 | 31,2 % | 56 / 114 | Laskua 17 | Hallitus |
| **1909** |  | 77 949 | 24,0 % | 37 / 114 | Laskua 19 | Hallitus (1909) |
| Oppositio (1909–1910) |
| **1910** |  | 118 902 | 34,1 % | 57 / 114 | Nousua 20 | Hallitus |
| **1913** |  | 103 917 | 28,6 % | 44 / 114 | Laskua 13 | Oppositio |
| **1915** |  | 8 081 | 62,8 % | 43 / 114 | Laskua 1 | Oppositio |
| **1918** |  | 269 646 | 29,4 % | 45 / 140 | Nousua 2 | Oppositio |
| **1920(Huhtikuu)** |  | 350 563 | 34,2 % | 48 / 140 | Nousua 3 | Hallitus |
| **1920(Heinäkuu)** |  | 344 351 | 36,1 % | 51 / 140 | Nousua 3 | Hallitus |
| **1920(Syyskuu)** |  | 411 661 | 34,0 % | 51 / 149 | Muuttumaton 0 | Hallitus |
| **1924** |  | 362 682 | 28,3 % | 44 / 149 | Laskua 7 | Oppositio |
| **1926** |  | 378 137 | 28,3 % | 46 / 149 | Nousua 2 | Hallitus |
| **1929** | Thomas Madsen-Mygdal | 402 121 | 28,3 % | 43 / 149 | Laskua 3 | Oppositio |
| **1932** | 381 862 | 24,7 % | 38 / 149 | Laskua 5 | Oppositio |
| **1935** | 292 247 | 17,8 % | 28 / 149 | Laskua 10 | Oppositio |
| **1939** | 309 355 | 18,2 % | 30 / 149 | Nousua 2 | Oppositio (1939–1940) |
| Hallitus (1940–1943) |
| **1943** | Knud Kristensen | 376 850 | 18,7 % | 28 / 149 | Laskua 2 | Hallitus |
| **1945** | 479 158 | 23,4 % | 38 / 149 | Nousua 10 | Hallitus |
| **1947** | 529 066 | 25,4 % | 46 / 150 | Nousua 8 | Oppositio |
| **1950** | Edvard Sørensen | 438 188 | 21,3 % | 32 / 151 | Laskua 14 | Hallitus |
| **1953(Huhtikuu)** | Erik Eriksen | 456 896 | 22,1 % | 33 / 151 | Nousua 1 | Hallitus |
| **1953(Syyskuu)** | 499 656 | 23,1 % | 42 / 179 | Nousua 9 | Oppositio |
| **1957** | 578 932 | 25,1 % | 45 / 179 | Nousua 3 | Oppositio |
| **1960** | 512 041 | 21,1 % | 38 / 179 | Laskua 7 | Oppositio |
| **1964** | 547 770 | 20,8 % | 38 / 179 | Muuttumaton 0 | Oppositio |
| **1966** | Poul Hartling | 539 027 | 19,3 % | 35 / 179 | Laskua 3 | Oppositio |
| **1968** | 530 167 | 18,6 % | 34 / 179 | Laskua 1 | Hallitus |
| **1971** | 450 904 | 15,6 % | 30 / 179 | Laskua 4 | Oppositio |
| **1973** | 374 283 | 12,3 % | 22 / 179 | Laskua 8 | Hallitus |
| **1975** | 711 298 | 23,3 % | 42 / 179 | Nousua 20 | Oppositio |
| **1977** | 371 728 | 12,0 % | 21 / 179 | Laskua 21 | Oppositio (1977–1978) |
| Hallitus (1978–1979) |
| **1979** | Henning Christophersen | 396 484 | 12,5 % | 22 / 179 | Nousua 1 | Oppositio |
| **1981** | 353 280 | 11,3 (#4) | 20 / 179 | Laskua 2 | Oppositio (1981–1982) |
| Hallitus (1982–1984) |
| **1984** | 405 737 | 12,1 % | 22 / 179 | Nousua 2 | Hallitus |
| **1987** | Uffe Ellemann-Jensen | 354 291 | 10,5 % | 19 / 179 | Laskua 3 | Hallitus |
| **1988** | 394 190 | 11,8 % | 22 / 179 | Nousua 3 | Hallitus |
| **1990** | 511 643 | 15,8 % | 29 / 179 | Nousua 7 | Hallitus (1990–1993) |
| Oppositio (1993–1994) |
| **1994** | 775 176 | 23,3 % | 42 / 179 | Nousua 13 | Oppositio |
| **1998** | 817 894 | 24,0 % | 42 / 179 | Muuttumaton 0 | Oppositio |
| **2001** | Anders Fogh Rasmussen | 1 077 858 | 31,2 % | 56 / 179 | Nousua 14 | Hallitus |
| **2005** | 974 636 | 29,0 % | 52 / 179 | Laskua 4 | Hallitus |
| **2007** | 908 472 | 26,2 % | 46 / 179 | Laskua 6 | Hallitus |
| **2011** | Lars Løkke Rasmussen | 947 725 | 26,7 % | 47 / 179 | Nousua 1 | Oppositio |
| **2015** | 685 188 | 19,5 % | 34 / 179 | Laskua 13 | Hallitus (2015–2016) |
| Hallitus (2016–2019) |
| **2019** | 825 486 | 23,4 % | 43 / 179 | Nousua 9 | Oppositio |
| **2022** | Jakob Ellemann-Jensen | 460 546 | 13,3 % | 23 / 179 | Laskua 20 | Hallitus |
|

Merkittäviä poliitikkoja
------------------------

### Pääministerit

* Johan Henrik Deuntzer (1901–1905)
* Jens Christian Christensen (1905–1908)
* Niels Neergaard (1908–elokuu 1909)
* Ludvig Holstein-Ledreborg (elo–lokakuu 1909)
* Klaus Berntsen (1910–1913)
* Niels Neergaard (1920–1924)
* Thomas Madsen-Mygdal (1926–1929)
* Knud Kristensen (1945–1947)
* Erik Eriksen (1950–1953)
* Poul Hartling (1973–1975)
* Anders Fogh Rasmussen (2001–2009)
* Lars Løkke Rasmussen (2009–2011; 2015–2019)

### Puheenjohtajat vuodesta 1929

* 1929–1941 Thomas Madsen-Mygdal (1876–1943)
* 1941–1949 Knud Kristensen (1880–1962)
* 1949–1950 Edvard Sørensen (1893–1954)
* 1950–1965 Erik Eriksen (1902–1972)
* 1965–1977 Poul Hartling (1914–2000)
* 1977–1984 Henning Christophersen (1939–2016)
* 1984–1998 Uffe Ellemann-Jensen (s. 1941)
* 1998–2009 Anders Fogh Rasmussen (s. 1953)
* 2009–2019 Lars Løkke Rasmussen (s. 1964)
* 2019–2023 Jakob Ellemann-Jensen (s. 1973)
* 2023– Troels Lund Poulsen (s. 1976)

### Nykyiset kansanedustajat (2022–2026)

|  |  |
| --- | --- |
| * Hans Andersen
* Marie Bjerre
* Erling Bonnesen
* Morten Dahlin
* Thomas Danielsen
* Louise Schack Elholm
* *Karen Ellemann* (2022)
* Jakob Ellemann-Jensen
* Mads Fuglede
* Søren Gade
* Preben Bang Henriksen
* Michael Aastrup Jensen
 | * Jacob Jensen
* Jan E. Jørgensen
* Peter Juel-Jensen
* Lars Christian Lilleholt
* Sophie Løhde
* Anni Matthiesen
* Christoffer Aagaard Melson
* Torsten Schack Pedersen
* Troels Lund Poulsen
* Hans Christian Schmidt
* Linea Søgaard-Lidell
* Kim Valentin (2022–)
 |

Lähteet
-------

1. ↑  Denmark *Parties and elections in Europe*.  2011. Viitattu 26.10.2011. (englanniksi)
2. 1 2 3 4 5  Heinimaa, Tapio: Katsaus Tanskan politiikkaan *tanska.dk*.  2012. Tanskan ulkoministeriö.  Arkistoitu 5.4.2015. Viitattu 26.10.2011.
3. ↑  Åsa Bengtsson; Kasper Hansen; Ólafur Þ Harõarson; Hanne Marthe Narud, Henrik Oscarsson: *The Nordic Voter: Myths of Exceptionalism*, s. 206. ECPR Press. ISBN 978-1-907301-50-6. Teoksen verkkoversio.
4. ↑
5. ↑  Valgresultater 2022 *Danmarks Radio*. Viitattu 2.11.2022. (tanskaksi)
6. ↑  MEPs: Denmark *europarl.europa.eu*. Euroopan parlamentti. Viitattu 2.8.2020. (englanniksi)
7. ↑  Troels Lund Poulsen er nu valgt som ny formand for Venstre *Venstre*. Viitattu 4.12.2023. (tanskaksi)
8. 1 2 3  Partiernes historie *Folketinget*. Viitattu 22.6.2021. (tanskaksi)
9. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16  Lars Bille, Mogens Rüdiger ja Niels Wium Olesen: Venstre *Den Store Danske*.  27.10.2023. Viitattu 18.1.2024. (tanskaksi)
10. ↑  History Venstre. Viitattu 22.3.2015. (englanniksi)
11. ↑  Pienpuolueet ratkaisivat Tanskassa *hs.fi*.  17.9.2011. Helsingin Sanomat. Viitattu 26.10.2011. [vanhentunut linkki]
12. ↑  Tanskan hallituspohja laajenee – kaksi uutta puoluetta mukaan *yle.fi*.  27.11.2016. Yle Uutiset. Viitattu 2.4.2017.
13. ↑  Former Danish PM steps down as Liberal Party leader *The Local*.  1.9.2019. Viitattu 5.10.2019. (englanniksi)
14. ↑  Jakob Ellemann-Jensen er ny formand for Venstre *nyheder.tv2.dk*. TV2. Viitattu 6.10.2019. (tanskaksi)
15. ↑  Kurki-Suonio, Ossi: Tanskassa käytiin "täysin villit" vaalit – Kahden poliitikon comeback sekoitti koko puoluekentän *Kauppalehti*.  2.11.2022. Viitattu 2.11.2022.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Venstre (Tanska)** Wikimedia Commonsissa

* Venstre (tanskaksi)
* Venstren esittely (englanniksi)

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Venstre |
| --- |
|  |
| Puheenjohtajat | 
* Madsen-Mygdal
* Kristensen
* Sørensen
* Eriksen
* Hartling
* Christophersen
* U. Ellemann-Jensen
* A. F. Rasmussen
* L. L. Rasmussen
* J. Ellemann-Jensen

 |
|  |
| Jäsenliitot | 
* Venstres Ungdom
* Danmarks Liberale Studerende
* Liberalt Overblik

 |
|  |
| Jäsenyydet: Liberal International · ALDE · Renew Europe |

 |

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Tanska Tanskan puolueet |
| --- |
|  |
| Kansankäräjät | 
* Sosiaalidemokraatit (50)
* Venstre (20)
* Moderaatit (16)
* Sosialistinen kansanpuolue (15)
* Tanskademokraatit (14)
* Liberaali allianssi (14)
* Konservatiivinen kansanpuolue (10)
* Yhtenäisyyslista (9)
* Radikaali Venstre (7)
* Tanskan kansanpuolue (7)
* Alternativet (6)
* Nye Borgerlige (3)

 |
|  |
| Grönlanti | 
* Inuit Ataqatigiit (1)
* Javnaðarflokkurin (1)
* Siumut (1)
* Unionipuolue (1)

 |
|  |
| Muut | 
* EU:n vastainen kansanliike
* Edistyspuolue
* Frie Grønne
* Kommunistinen puolue
* Kristillisdemokraatit
* Retsforbundet
* Schleswigin puolue
* Stram Kurs
* Vegaanipuolue

 |
|  |
| Euroopan parlamentti | 
* Venstre (3)
* Sosiaalidemokraatit (3)
* Sosialistinen kansanpuolue (2)
* Radikaali Venstre (2)
* Tanskan kansanpuolue (1)
* Konservatiivinen kansanpuolue (1)
* Yhtenäisyyslista (1)

 |
|  |
| Luettelo Tanskan puolueista |

 |

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Euroopan liberaalidemokraattinen puolue (ALDE) |
| --- |
|  |
| Parlamenttiryhmä: Uudistuva Eurooppa -ryhmä |
|  |
| Puolueet | 

|  |  |
| --- | --- |
| Jäsenpuolueet | 
* Alankomaat D66, VVD
* Andorra LA
* Belgia MR, Open VLD
* Bosnia ja Hertsegovina NS
* Bulgaria DPS
* Espanja Cs
* Irlanti FF
* Islanti V
* Italia +Europa, IR
* Itävalta NEOS
* Kosovo AKR
* Kroatia HNS, IDS-DDI
* Kypros DP, UD
* Latvia LA, Par
* Liettua LS
* Luxemburg DP
* Moldova PL
* Montenegro LPCC
* Norja V
* Pohjois-Makedonia LDP
* Ranska MR, UDI
* Romania USR
* Ruotsi C, L
* Saksa FDP
* Slovakia PS
* Slovenia LMŠ, SMC
* Suomi KESK, RKP/SFP
* Sveitsi FDP, GLP
* Tanska R, V
* Tšekki ANO 2011
* Ukraina Holos, UEP
* Unkari M
* Venäjä Jabloko
* Viro KESK, REF
* Yhdistynyt kuningaskunta LD

 |
|  |
| Liitännäisjäsenet | 
* Armenia ANC, BA
* Azerbaidžan Müsavat
* Bosnia ja Hertsegovina LDS
* Georgia FD, RG
* Italia Team K
* Kroatia HSLS, GLAS, Centar
* Liettua LP
* Portugali IL
* Puola .N
* Slovenia SAB
* Ukraina CP, SL
* Unkari MLP
* Valko-Venäjä PSP
* Venäjä Parnas
* Yhdistynyt kuningaskunta AP, GLIB

 |

 |
|  |
| Puolueen puheenjohtajat | 
* Gaston Thorn
* Willy De Clercq
* Colette Flesch
* Willy De Clercq
* Uffe Ellemann-Jensen
* Werner Hoyer
* Annemie Neyts-Uyttebroeck
* Graham Watson
* Hans van Baalen

 |
|  |
| Europarlamentinryhmäpuheenjohtajat | 
* Yvon Delbos
* René Pleven
* Cornelis Berkhouwer
* Jean Durieux
* Jean-François Pintat
* Martin Bangemann
* Simone Veil
* Valery Giscard d'Estaing
* Yves Galland
* Gijs de Vries
* Pat Cox
* Graham Watson
* Guy Verhofstadt
* Dacian Cioloș
* **katso Euroopan parlamentti**

 |
|  |
| Komissaarit | 
* Věra Jourová
* Janez Lenarčič
* Didier Reynders
* Kadri Simson
* Margrethe Vestager
* **katso Von der Leyenin komissio**

 |
|  |
| Hallituksien johtajat | 
* Mark Rutte (Alankomaat)
* Alexander De Croo (Belgia)
* Micheál Martin (Irlanti)
* Xavier Bettel (Luxemburg)
* Andrej Babiš (Tšekki)
* Kaja Kallas (Viro)
* **katso Eurooppa-neuvosto**

 |

 |