*Hakusana "paštu" ohjaa tänne. Etnisestä ryhmästä kerrotaan artikkelissa Paštut.*

Puhuttua paštua
**Paštun kieli** (paštuksi پښتو, *paʂto*; tunnetaan myös nimillä pataani ja afgaani, pašto پشتو ja pukhto پختو) on Afganistanissa ja Pakistanissa asuvien paštujen eli pataanien puhuma kieli. Se kuuluu indoeurooppalaisten kielten indoiranilaisen haaran iranilaiseen ryhmään. Paštu on darin ohella toinen Afganistanin virallisista kielistä.

Levinneisyys ja puhujamäärä
---------------------------

Kieltä puhutaan Afganistanin etelä- ja keskiosissa sekä Pakistanissa etupäässä Luoteisprovinssissa, heimoalueilla ja Balochistanissa. Pieniä puhujaryhmiä on myös Kashmirissa ja Iranissa. Vuonna 2009 paštun äidinkielisiä puhujia arvioitiin olevan noin 7,5 miljoonaa Afganistanissa, 14 miljoonaa Pakistanin Luoteisprovinssissa, yli kaksi miljoonaa Karachissa ja noin 50 000 Iranissa.

Afganistanissa paštun puhujat muodostavat yli puolet väestöstä ja Pakistanin luoteisosassa noin 90 %. Heistä suuri osa on kaksikielisiä. Afganistanissa pataanit osaavat myös daria, Pakistanissa urdua, belutšia tai muita kieliä.

Fonologia
---------

### Konsonantit

|  | Bilabiaali | Dentaali-alveolaari | Palataali | Retrofleksi | Velaari | Uvulaari | Faryngaali | Glottaali |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| **Nasaali** | m | n |  | ɳ | ŋ |  |  |  |
| **Klusiili** | p | b | t | d |  | ʈ | ɖ | k | g | q |  | ʔ |
| **Affrikaatta** |  | t͡s | d͡z | t͡ʃ | d͡ʒ |  |  |  |  |  |
| **Frikatiivi** | f | s | z | ʃ | ʒ |  | x | ɣ |  | ħ | ʕ | h |
| **Tremulantti** |  | r |  | ɽ |  |  |  |  |
| **Lateraali** |  | l |  |  |  |  |  |  |
| **Approksimantti** | w |  | j |  |  |  |  |  |

Lähde:

### Vokaalit

|  | Etinen | Keskinen | Takainen |
| --- | --- | --- | --- |
| **Suppea** | i |  | u |
| **Lähes suppea** | ɪ |  | ʊ |
| **Puolisuppea** | e | ə | o |
| **Avoin** |  | a |  |

Lähde:

Murteet ja kielen rakenne
-------------------------

Paštu kuuluu iranilaisten kielten itäiseen ryhmään. Se jakautuu lukuisiin alueellisiin ja heimomurteisiin, jotka muodostavat läntisen ja itäisen murreryhmän. Toisinaan puhutaan myös eteläisestä tai keskiryhmästä. Läntisen ryhmän keskus on Kandahar ja itäisen Peshawar sekä vähemmässä määrin Jalalabad. Eräät murteet kuten waziri ja afridi poikkeavat voimakkaasti kirjakielestä. Paštua voidaan pitää makrokielenä, jolla on useampi variantti.

Kieli on rakenteeltaan monessa suhteessa varsin konservatiivinen. Arkaaisia iranilaisia piirteitä ovat fonemaattinen sanapaino, kieliopillinen suku ja ergatiivirakenne. Morfologialle on tyypillistä nominien ja osittain myös verbien flektiotaivutus. Verbeillä on aspektikategoria.

Indoarjalaisista kielistä paštuun on omaksuttu kakuminaaliset konsonantit ṭ, ḍ, ṇ, ṛ Lainasanoja on saatu arabiasta, darista, persiasta, indoarjalaisista, turkkilaisista sekä länsieurooppalaisista kielistä varsinkin englannista.

Kirjakieli
----------

Paštun vanhimman kirjallisen muistomerkin kerrotaan olevan peräisin 700-luvulta. Vanhin luotettavasti ajoitettu teksti, Bayazid Ansarin paštuksi, hindiksi, persiaksi ja arabiaksi laatima uskonnollinen runokokoelma *Hayr al-bayān* ("Hyvä sanoma") on kuitenkin vasta 1500-luvun lopusta. 1600-luvulla elänyttä soturirunoilija Khušal Khattakia on pidetty paštunkielisen kirjallisuuden isänä.

Kirjakieli kehittyi pitkään Afganistanin pääkielenä toimineen darin varjossa. Koulutusjärjestelmän ja lehdistön kieli paštusta tuli vasta 1900-luvun aikana. Vuodesta 1936 lähtien se on darin rinnalla toinen Afganistanin virallisista kielistä. Pakistanissa se on yksi Luoteisprovinssin ja Balochistanin alueparlamenttien virallisista työkielistä.

Paštun kirjakielestä on kaksi alueellista varianttia. Afganistanissa kirjakieli perustuu Kandaharin ja Pakistanissa Peshawarin murteeseen. Kieltä kirjoitetaan arabialais-persialaisella kirjaimistolla, jota on täydennetty kymmenellä paštun omia äänteitä osoittavalla lisämerkillä. Kirjakielen normit ja oikeinkirjoitus eivät ole vielä vakiintuneet.

Lähteet
-------

1. ↑  interacademies.net Academy of Sciences of Afghanistan.  Arkistoitu 26.1.2012. Viitattu 3.3.2012.
2. ↑  persianacademy.edu.pk Pashto Academy.  Arkistoitu 11.11.2012. Viitattu 3.3.2012.
3. ↑  Anhava, Jaakko: *Maailman kielet ja kielikunnat (3. painos)*, s. 95. Tampere: Gaudeamus, 2005. ISBN 951-662-734-X.
4. 1 2  Glottolog 4.4 - Nuclear Pashto *glottolog.org*. Viitattu 17.11.2021.
5. ↑  Afghanistan - Languages | Britannica *www.britannica.com*. Viitattu 17.11.2021. (englanniksi)
6. 1 2 3  *Jazyki mira: Iranskije jazyki. III. Vostotšnoiranskije jazyki*, s. 111. Moskva: Indrik, 1999. ISBN 5-85759-107-4.
7. 1 2 3 4  Gernot Windfuhr (ed.): *The Iranian Languages*, s. 721. London and New York: Routledge, 2008. ISBN 978-0-7007-1131-4.
8. 1 2 3  *Jazyki mira: Iranskije jazyki. III. Vostotšnoiranskije jazyki*, s. 112. Moskva: Indrik, 1999. ISBN 5-85759-107-4.
9. 1 2  Tegey, Habibullah & Robson, Barbara: A Reference Grammar of Pashto (pdf)  1996. Center for Applied Linguistics. Viitattu 17.11.2021. (englanniksi)
10. 1 2  Gernot Windfuhr (ed.): *The Iranian Languages*, s. 767. London and New York: Routledge, 2008. ISBN 978-0-7007-1131-4.
11. 1 2  *Lingvistitšeski entsiklopeditšeski slovar*, s. 407. Moskva: Sovetskaja entsiklopedija, 1990. ISBN 5-85270-031-2.
12. ↑  *Jazyki mira: Iranskije jazyki. III. Vostotšnoiranskije jazyki*, s. 148. Moskva: Indrik, 1999. ISBN 5-85759-107-4.
13. ↑  *Jazyki mira: Iranskije jazyki. III. Vostotšnoiranskije jazyki*, s. 111–112. Moskva: Indrik, 1999. ISBN 5-85759-107-4.
14. ↑  Andrei Sergejeff: *Afganistanin historia - Silkkitietä kulttuurien risteykseen*, s. 134-135. Gaudeamus Helsinki University Press, 2011. ISBN 978-952-495-219-4.
15. ↑  Dalby, Andrew: *Dictionary of Languages*, s. 492. London: A. & C. Black, 2004. ISBN 978-0-7136-7841-3.
16. ↑  *Jazyki mira: Iranskije jazyki. III. Vostotšnoiranskije jazyki*, s. 113. Moskva: Indrik, 1999. ISBN 5-85759-107-4.
17. ↑  Gernot Windfuhr (ed.): *The Iranian Languages*, s. 721–722. London and New York: Routledge, 2008. ISBN 978-0-7007-1131-4.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Paštun kieli** Wikimedia Commonsissa

WikipediaWikipedia
***Paštunkielinen*** Wikipedia, vapaa tietosanakirja

Iranilaiset kielet
avesta | belutši | dari | gilaki | kurdi | luri | mazandarani | osseetti | paštu | persia | tadžikki | tališi | tati