**Trikiinimato** (*Trichinella spiralis*) eli trikinella on sukkulamato, joka voi loisia kaikissa lihaa syövissä eläimissä, myös ihmisessä. Loinen leviää eläimestä toiseen, kun loisen toukkia sisältävää puutteellisesti kuumennettua lihaa syödään. Lihan kuumentaminen sisälämpötilaltaan yli 70 °C:seen tappaa loiset, minkä jälkeen liha on turvallista syödä.

Oireet
------

Tyypillisiä oireita ihmisellä ovat kuume, lihassärky ja turvotus silmien alla; oireet alkavat ilmaantua 2–3 viikon kuluttua tartunnasta. Kaikkein vakavimmissa tapauksissa esiintyy lihashalvauksia, ja potilas voi jopa kuolla. Viimeinen Suomessa tavattu ihmisen trikinelloositapaus oli 1970-luvulla. Tartunta oli saatu karhunlihasta. Muilla eläimillä trikiinit eivät yleensä aiheuta oireita; siat teurastetaan niin nuorina, että koteloituneet toukat eivät ole vielä ehtineet kalkkeutua.

Loisen elinkierto
-----------------

Trikiinin toukat kulkeutuvat isäntäeläimen (ainakin sian) lihaksiin ja varsinkin pallean tuntumaan (sillä tämä on lihas, jossa on vilkas verenkierto). Kun seuraava eläin tai ihminen syö raakaa tai huonosti kypsennettyä tartunnan saaneen eläimen, kuten sian, villisian tai karhun lihaa tai näistä tehtyjä lihavalmisteita tai verta, toukat vapautuvat uudessa isännässään koteloistaan, käyvät läpi muutaman kehitysvaiheen, koteloituvat uuden isännän lihaksiin ja kierto jatkuu. Kotelot alkavat vähitellen kalkkeutua ja aiheuttavat ihmisellä reumantyyppisiä kipuja.

Suomessa yleisimmät trikiinilajit ovat *Trichinella nativa* ja *Trichinella spiralis*. Näiden lisäksi Suomessa on todettu myös lajit *Trichinella britovi* ja *Trichinella pseudospiralis*.

Trikiinimadon torjunta
----------------------

Lihan kuumentaminen sisälämpötilaltaan yli 70 °C:seen tappaa loiset, minkä jälkeen liha on turvallista syödä. Ennen uskottiin, että myös pakastaminen yli kuukauden ajan alle −18 °C:n lämpötilassa tappaa loiset, mutta Suomessa esiintyvistä neljästä trikinellalajista kuitenkin yksi, *Trichinella nativa*, kestää pakastamista. Kotipakastimen teho ei riitä trikiinien tappamiseen. Ainoa varma keino estää trikiinitartunta on siis kuumentaa liha kunnolla. Trikiinitartunnan alkuvaiheessa suolistossa oleviin toukkiin tehoaa tiabendatsoli-niminen lääkeaine, mutta myöhemmin voidaan käyttää vain oireenmukaisia hoitomenetelmiä.

Trikiinimato on yleinen loinen riistaeläimillä, kuten villisialla, karhulla ja ketulla, mutta sitä voi esiintyä myös siassa, hevosessa ja muissa raatoja tai eläinjätteitä syövissä eläimissä.

Lihan tarkastus
---------------

Teurastamoilla tehtävässä lihantarkastuksessa jokaisesta siasta otetaan näyte, jotka tutkitaan määrätyllä tavalla. Riistaeläimistä tutkitaan karhujen, ilvesten, villisian ja hylkeen liha. Ruokavirasto tutkii trikinellojen esiintymistä riistaeläimissä metsästäjiltä saaduista näytteistä. Trikiinin esiintymistä rotissa ei tunneta, mutta oletetaan, että sikojen tartunnat ovat peräisin rotista. Sika on erittäin nopea rotanpyytäjä. Trikiinejä löydetään Suomessa vuosittain vain muutamia tapauksia. Trikinoosi ei ole Suomessa yleinen sairaus, koska ruoanlaittoperinteeseen ei kuulu kuumentamattoman sianlihan käyttö. EU-sääntöjen mukaisesti trikiinit tarkastetaan sioista aina teurastuksen yhteydessä, mutta muualla maailmassa käytäntö ja säädökset vaihtelevat. Trikiinit kuolevat kuumennettaessa, ja kuumennetun ruuan syöminen matkoilla on muutenkin hyvä varokeino.

Lähteet
-------

1. ↑  *Trichinella spiralis* *Ruokavirasto*.  19.12.2019. Viitattu 11.4.2020.
2. 1 2 3 4 5  Välikylä, Tapio & Syyrakki, Sara: *Hygieniaopas : opas hygieniaosaamiskoulutukseen sekä ammattikeittiöiden, elintarviketeollisuuden, elintarvikekaupan ja alan oppilaitosten hygieniakoulutukseen sekä elintarvikevalvonnan käyttöön*, s. 70. kohta *Trichinella spiralis*. Pori: Elintarvike ja Terveys -lehti, 2016. ISBN 978-952-9637-56-0.
3. 1 2 3 4  Trikinelloosi *Ruokavirasto*.  19.3.2019    .  Arkistoitu 11.4.2020  . Viitattu 11.4.2020   .
4. 1 2  Trikinelloosi – Zoonoosikeskus *Ruokavirasto – Zoonoosikeskus*.  14.12.2019. Viitattu 11.4.2020.

Aiheesta muualla
----------------

* Forsius, Arno: Trikiinitauti eli trikinoosi *Kuvauksia lääketieteen historiasta*.  Arkistoitu 1.9.2019. Viitattu 11.4.2020.
* Jokelainen, P. & Näreaho, A. & Hälli, O. & Heinonen, M. & Sukura, A.: Farmed wild boars exposed to *Toxoplasma gondii* and *Trichinella* spp.  *Veterinary Parasitology*, 2012, 187. vsk, nro 1–2, s. 323–237. doi:10.1016/j.vetpar.2011.12.026. Artikkelin verkkoversio. Viitattu 11.4.2020.  (englanniksi)
* Taxonomy – Trichinella spiralis (Trichina worm) *UniProt*. Viitattu 11.4.2020. (englanniksi)


|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Taksonitunnisteet |
| --- |
|  |
| Trichinella spiralis | 
* Wikidata: Q730937
* Wikispecies: Trichinella spiralis
* ADW: Trichinella\_spiralis
* AFD: Trichinella\_spiralis
* BioLib: 167902
* BOLD: 30418
* EPPO: TRCNSI
* EUNIS: 251547
* Fauna Europaea: 392712
* Fauna Europaea (new): 97ad2933-61e3-4daa-9fb6-3474a79d2b3f
* GBIF: 2283365
* iNaturalist: 417588
* IRMNG: 10875526
* NCBI: 6334
* NZOR: 25117d02-1fe4-4c86-bfa0-fbafba71d41a

 |
|  |
| Trichina spiralis | 
* Wikidata: Q91427864
* GBIF: 7020350
* IRMNG: 11482086

 |

 |