**Letalnica bratov Gorišek** on yksi maailman kuudesta lentomäestä. Se sijaitsee Planicassa Kranjska Gorassa Sloveniassa.

Letalnica bratov Gorišek on lentomäistä toiseksi suurin Vikersundbakkenin jälkeen. Lentomäestä voi pystyä hyppäämän uuden maailmanennätyshypyn. Letalnica bratov Gorišek on osa Planica Nordic Centeriä, johon kuuluvat myös Bloudkova Velikankan mäkihyppystadion ja maastohiihtostadion.

Historia
--------

Planican ensimmäinen lentomäki oli Bloudkova Velikanka, joka avattiin jo vuonna 1934. Se oli maailmanennätysmäki vuoteen 1948 asti. Silloisesta mäestä Josef Bradl hyppäsi ensimmäisen yli 100 metrin hypyn. Kun Heini-Klopfer-Skiflugschanzesta ja Kulmin lentomäestä hypättiin pidemmälle, ensimmäiset suunnitelmat uudesta lentomäestä kehitettiin vuonna 1954.

Vuonna 1968 slovenialaiset veljekset Lado ja Janez Gorišek rakennuttivat Planicaan uuden Letalnica K153 -lentomäen. Alastulorinteen suurin kulma oli 42,24° ja vauhtimäen pituus oli 145 metriä. Letalnican suunnitteli Stanko Bloudek yhdessä Gorišek-veljesten kanssa. Lentomäki on erikoinen siitä, että keulan korkeus on vain kaksi metriä. Siitä huolimatta lentorata oli jopa 15 metriä korkea. Se johtui erittäin jyrkästä alastulorinteestä, jota ei oltu muotoiltu mitenkään. Helmikuussa 1969 valmistui 12 metriä korkea ja 8 metriä leveä tuomaritorni. Letalnica avattiin virallisesti 19. maaliskuuta 1969, ja seuraavina päivinä hypättiin viisi uutta maailmanennätystä.

Vuonna 1972 kautta aikain ensimmäiset lentomäen maailmanmestaruuskilpailut järjestettiin K165 Letalnicassa, samoin kuin vuoden 1979 lentomäen MM-kilpailut.

Vuonna 1984 järjestelykomitea päätti remontoida ja suurentaa Letalnican kunnioittaakseen Planican 50-vuotisjuhlavuotta. Tämä oli ensimmäinen iso remontti, ja suurin osa töistä tehtiin kesän ja syksyn aikana. Jugoslavian sotilaat, vapaaehtoiset ja erilaiset työorganisaatiot auttoivat rakennustöissä Gorišekin veljeksiä. 1 500 m3 maa-ainesta vaihdettiin alastulorinteeseen ja 300 m3 maa-ainesta kaivettiin pois vauhtimäen alta, koska vanha puinen vauhtimäki korvattiin metallisella vauhtimäellä. Lisäksi keulaa siirrettiin 5 metriä taaksepäin.

Vuoden 1985 lentomäen MM-kilpailut järjestettiin K185 Letalnicassa. Lentoradan takia vuosien 1993–1994 remontissa keulaa siirrettiin kymmenen metriä taaksepäin ja alastulorinteen kulmaksi remontoitiin 33 astetta. Remontin ansiosta lentorata muuttui V-tyylille sopivaksi. Rakennustöitä johtivat Gorišekin veljekset. Kunnostettu Letalnica oli valmis vuoden 1994 lentomäen MM-kilpailuja varten.

Maailmanennätyksiä ei hypätty muualla kuin Planican lentomäessä vuodesta 1987 Vikersundin uuden lentomäen käyttöönottoon asti vuonna 2011. Lentomäen MM-kilpailuissa vuonna 1994 Toni Nieminen hyppäsi maailman historiassa ensimmäistä kertaa yli 200 metriä kantaneen hypyn, hyppy oli 203,0 metriä pitkä.

Vuoden 1994 jälkeen mäkeen on tehty vain pieniä muunnoksia. Suurin osa muunnoksista on tehty täyttämään FIS:n vaatimukset, mutta myös pitämään yllä kilpailua maailmanennätyksestä. Vuoden 2004 lentomäen MM-kilpailuja varten mäen sädettä suurennettiin vuonna 2003 mahdollistaen yli 230 metrin hypyt. Vuoden 2004 MM-kilpailussa K-piste oli 185 metrissä ja HS-piste 215 metrissä. Lähes joka vuosi on myös kaivettu alastulorinteen monttua. Mäen voimassa olevan mäkiennätyksen, 239,0 metriä, hyppäsi norjalainen Bjørn Einar Romøren vuonna 2005. Hypyllään Romøren piti hallussaan maailmanennätystä vajaat kuusi vuotta. Samassa kisassa Janne Ahonen hyppäsi pitemmälle (240,0 metriä), mutta kaatui ja eikä saanut maailmanennätystä itselleen. Hyppy oli mahdollisesti pitempikin, mutta alastulorinteen mittausasteikko loppui 240 metriin. Lentomäen MM-kilpailut järjestettiin Letalnicassa vuonna 2010.

Mäen profiili ei rankaise tekniikkavirheitä ja ponnistusvoiman puutetta, jos ponnistuksen suuntaus on hyvä. Kilpailuaikaan aamupäivällä on usein vastatuuli, kuten lentomäen suunnitellut insinööri Stanko Bloudek harkitsi valitessaan rakennuspaikkaa Letalnicalle. Vastatuulen takia on mahdollista hypätä pidemmälle ja alastulo on turvallisempi tehdä pitkiin hyppyihin. Näiden erikoisuuksien takia Letalnica korostaa hyppääjissä hyviä lentäjiä ja ponnistuksen suuntaajia (kuten Robert Kranjec), koska lennon aikana voi paikata teknisiä virheitä ja ponnistusvoiman puutetta. Myös uudessa lentomäessä on samat piirteet.

### Uudistus 2013–2015

Uuden mäkiprofiilin piirsi Janez Gorišek yhdessä poikansa Sebastjan Gorišekin kanssa. Vuosien 2013–2015 aikana Planican lentomäki rakennettiin kokonaan uudelleen. K-piste siirtyy 185 metristä 200 metriin ja HS-piste 215 metristä 225 metriin. Vanha torni purettiin kokonaan ja tilalle rakennetaan betoninen vauhtimäki, jossa on helposti muokattavissa oleva keula seuraavaa suurentamista varten. Keulaa siirrettiin taaksepäin 12–13 metriä ja nostettiin ylemmäs viisi metriä. Alamäen profiilia on muokattu nykyaikaisemmaksi ja sitä on myös betonoitu, jotta pidemmät hypyt onnistuvat turvallisemmin kuin vanhassa mäessä. Myös katsomot rakennettiin kokonaan uudestaan ja yleistä infrastruktuuria parannettiin, jotta ne voisivat palvella jopa 100 000 katsojaa. Koko rakennusprojekti oli valmis kevään 2015 maailmancupin finaaliviikonloppua varten. Uudistuksen takia kevään 2014 Planican kilpailut siirrettiin suurmäkeen, koska lentomäki oli remontissa. Vuonna 2018 HS-piste siirrettiin 240 metriin. Uudistetussa lentomäessä järjestettiin vuoden 2020 lentomäen MM-kilpailut.

Mäkiennätyksen kehittyminen
---------------------------

Vanha alastulorinne (–2013).
Vanha vauhtimäki (–2013).
Uusi vauhtimäki (2015–).
Uusi hyppyrin keula (2015–).
Mäkiennätyksen 252,0 metriä on hypännyt Ryōyū Kobayashi.

| Päivämäärä | Hyppääjä | Pituus | Kilpailu | Kommentti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 6.3.1969 | Jugoslavia Miro Oman | 135,0 m | Koehyppy | Ensimmäinen hyppy |
| 21.3.1969 | Itä-Saksa Jürgen Dommerich | 137,0 m | Planica Ski Flying Week |  |
| Norja Lars Grini | 146,0 m |  |
| Tšekkoslovakia Jiří Raška | 148,0 m |  |
| Itä-Saksa Horst Queck | 149,0 m |  |
| Tšekkoslovakia Josef Matouš | *151,0 m* | Kaatunut |
| Norja Bjørn Wirkola | 156,0 m | Maailmanennätys |
| 22.3.1969 | Tšekkoslovakia Jiří Raška | Maailmanennätys |
| Norja Bjørn Wirkola | 160,0 m | Maailmanennätys |
| Tšekkoslovakia Jiří Raška | 164,0 m | Maailmanennätys |
| 23.3.1969 | Itä-Saksa Manfred Wolf | 165,0 m | Maailmanennätys K153-mäen mäkiennätys |
| 15.3.1974 | Sveitsi Walter Steiner | 169,0 m | Maailmanennätys |
| *177,0 m* | Kaatunut ME |
| 18.3.1977 | Itävalta Reinhold Bachler | 169,0 m |  |
| 19.3.1977 | 172,0 m |  |
| 20.3.1977 | Jugoslavia Bogdan Norčič | *181,0 m* | Kaatunut ME |
| 17.3.1979 | Itä-Saksa Axel Zitzmann | *179,0 m* | Lentomäen MM-kilpailut 1979 | Kaatunut ME |
| 18.3.1979 | Itä-Saksa Klaus Ostwald | 175,0 m |  |
| 176,0 m | Maailmanennätys K165-mäen mäkiennätys |
| 15.3.1985 | Yhdysvallat Mike Holland | 186,0 m | Lentomäen MM-kilpailut 1985 | Maailmanennätys |
| Suomi Matti Nykänen | 187,0 m | Maailmanennätys |
| 191,0 m | Maailmanennätys |
| 13.3.1987 | Itävalta Andreas Felder | *192,0 m* | Maailmancup | Kaatunut ME |
| 14.3.1987 | Puola Piotr Fijas | 194,0 m | Maailmanennätys K185-mäen mäkiennätys |
| 23.3.1991 | Saksa André Kiesewetter | *196,0 m* | Maailmancup | Kaatunut ME |
| 17.3.1994 | Itävalta Martin Höllwarth | 196,0 m | Lentomäen MM-kilpailut 1994 | Maailmanennätys |
| Itävalta Andreas Goldberger | *202,0 m* | Kaatunut ME |
| Suomi Toni Nieminen | 203,0 m | Maailmanennätys |
| 18.3.1994 | Saksa Christof Duffner | *207,0 m* | Kaatunut ME |
| Norja Espen Bredesen | 209,0 m | Maailmanennätys |
| 22.3.1997 | 210,0 m | Maailmancup | Maailmanennätys |
| Norja Lasse Ottesen | 212,0 m | Maailmanennätys |
| Saksa Dieter Thoma | *213,0 m* | Kaatunut ME |
| 19.3.1999 | Saksa Martin Schmitt | *219,0 m* | Maailmancup | Kaatunut ME |
| 214,5 m | Maailmanennätys |
| 20.3.1999 | Norja Tommy Ingebrigtsen | 219,5 m | Maailmanennätys |
| 16.3.2000 | Itävalta Thomas Hörl | 224,5 m | Maailmancup | Maailmanennätys |
| 18.3.2000 | Itävalta Andreas Goldberger | 225,0 m | Maailmanennätys |
| 20.3.2003 | Puola Adam Małysz | Maailmancup | Maailmanennätys |
| Suomi Matti Hautamäki | 227,5 m | Maailmanennätys |
| 21.3.2003 | Suomi Veli-Matti Lindström | *232,5 m* | Kaatunut ME |
| 22.3.2003 | Suomi Matti Hautamäki | 228,5 m | Maailmanennätys |
| 23.3.2003 | 231,0 m | Maailmanennätys |
| 17.3.2005 | Itävalta Andreas Widhölzl | *234,5 m* | Maailmancup | Kaatunut ME |
| 20.3.2005 | Norja Tommy Ingebrigtsen | 231,0 m | Maailmanennätys |
| Norja Bjørn Einar Romøren | 234,5 m | Maailmanennätys |
| Suomi Matti Hautamäki | 235,5 m | Maailmanennätys |
| Norja Bjørn Einar Romøren | 239,0 m | Maailmanennätys HS215-mäen mäkiennätys |
| Suomi Janne Ahonen | *240,0 m* | Kaatunut ME |
| 20.3.2015 | Itävalta Michael Hayböck | 241,5 m | Maailmancup |  |
| *242,0 m* | Kaatunut |
| Slovenia Peter Prevc | 248,5 m |  |
| 16.3.2016 | Slovenia Tilen Bartol | *252,0 m* | Maailmancup | Kaatunut |
| 25.3.2017 | Norja Robert Johansson | 250,0 m | Maailmancup |  |
| Itävalta Stefan Kraft | 251,0 m |  |
| Puola Kamil Stoch | 251,5 m | HS225-mäen mäkiennätys |
| 22.3.2018 | Itävalta Gregor Schlierenzauer | *253,5 m* | Maailmancup | Kaatunut ME |
| 24.3.2019 | **Japani Ryōyū Kobayashi** | **252,0 m** | Maailmancup |  |

Lähteet
-------

* Letalnica bratov Gorišek skisprungschanzen.com (englanniksi, saksaksi, puolaksi)
* Planica Planica.si (sloveeniksi, englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Letalnica bratov Gorišek** Wikimedia Commonsissa

Mäkihypyn maailmancup kaudella 2010–2011

|  |
| --- |
| Ruka, Kuusamo |
Puijo, Kuopio |
Lysgårdsbakken, Lillehammer |
Čerťák, Harrachov |
Gross-Titlis-Schanze, Engelberg
***Keski-Euroopan mäkiviikko***:
Schattenbergschanze, Oberstdorf |
Große Olympiaschanze, Garmisch-Partenkirchen |
Bergiselschanze, Innsbruck |
Paul-Ausserleitner-Schanze, Bischofshofen
Čerťák, Harrachov |
Ōkurayama, Sapporo |
Wielka Krokiew, Zakopane
***Team Tour***:
Mühlenkopfschanze, Willingen |
Vogtlandarena, Klingenthal |
Heini-Klopfer-Skiflugschanze, Oberstdorf
Vikersundbakken, Vikersund |
Salpausselkä, Lahti |
Letalnica, Planica |