recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Prelatuuri** on kirkollinen itsehallinnollinen organisaatio. Prelatuurin johtajaa kutsutaan **prelaatiksi** (lat. *praelatus*, sanasta *praeferre*, asettaa eteen).

Saksan evankelisessa kirkossa
-----------------------------

Saksan evankelisen kirkon hallinnoinnissa termi "prelatuuri" on käytössä ainoastaan Badenissa ja Württembergissä ja sillä tarkoitetaan Saksan valtionkirkon keskitason hallintaelintä.*lähde?*

Prelaturiksi kutsutaan myös EKD:n kirkon luostareiden, kuten Hannoverissa sijaitsevan Amelungsbornin luostarin toiminta-aluetta.*lähde?*

Katolisessa kirkossa
--------------------

Katolisessa kirkossa prelatuuri voi olla alueellinen*tarvitaan parempi lähde* (alueprelatuuri, territoriaalinen prelatuuri) tai maantieteellisestä alueesta riippumaton, henkilöitä käsittävä prelatuuri (henkilöprelatuuri, personaaliprelatuuri).*tarvitaan parempi lähde*

Prelatuurin erityinen piirre on, että se on paikallisesta hiippakunnasta ja piispasta riippumaton. Prelatuurin hallintovalta ei kuulu hiippakunnalle vaan suoraan paaville. Alueprelatuurin prelaattia kutsutaan sen vuoksi nimellä *praelatus nullius*, jossa nullius tulee sanoista *nullius dioeceseos* tarkoittaen "ei (kuulu mihinkään) hiippakuntaan". Prelaatti käyttää alueellaan samankaltaista toimivaltaa kuin piispa hiippakunnassa. Ellei prelaattia ole vihitty piispaksi, hänellä ei kuitenkaan ole piispalle kuuluvaa oikeutta vihkiä pappeja ja diakoneja.*lähde?*

Henkilöprelatuuri on erityisiä tehtäviä varten perustettu organisaatio, jossa voi olla jäseninä sekä pappeja että muita seurakunnan jäseniä. Henkilöprelatuurin toimivalta ei rajoitu alueeseen vaan koskee prelatuuriin liittyneitä henkilöitä. Henkilöprelatuuri on kuin hengellinen järjestö, jolla on henkilöjäseniä. Se ei kuitenkaan kuulu paikallisen hiippakunnan tai piispan hallintovaltaan. Sekä prelaatti että prelatuuri vastaavat toiminnastaan suoraan paaville. Henkilöprelatuuri eroaa hengellisistä sääntökunnista siten, että sen jäsenet elävät tavanomaista elämää kodissaan ja ammatissaan, he eivät anna (luostari)lupauksia eikä heillä ole suoranaisia velvollisuuksia. Jäsenellä on tosin järjestön antamia tehtäviä. Henkilöprelatuurin jäsen vastaa prelatuurin antamista tehtävistä prelatuurille itselleen, ja omalle piispalleen niistä velvollisuuksista, jotka on kirkossa osoitettu kaikille jäsenille. Katolisen kirkon ainoa henkilöprelatuuri on tällä hetkellä järjestö Opus Dei.*lähde?*

Lähteet
-------

1. ↑  Can. 368 Codex Iuris Canonici
2. ↑  Can. 294 Codex Iuris Canonici
**Cargeghe** (sardiksi *Calzèghe*, sassariksi *Cagliègga*) on kaupunki ja kunta Italiassa Sardinian hallintoalueella Sassarin maakunnassa. Kunnassa on arviolta 724 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 12,05 neliökilometriä. Se sijaitsee 333 metrin korkeudella merenpinnan yläpuolella.

Lähteet
-------

1. 1 2  Istat - Istituto nazionale di statistica: Altitudini dei comuni tramite DEM *Italian kuntien pinta-alat ja korkeus merenpinnasta*. Viitattu 16.04.2019. (italiaksi)
2. 1 2  Istat - Istituto nazionale di statistica: Bilancio demografico al 30/11/2016 *Italian tilastokeskuksen väestötilasto alueittain, maakunnittain ja kunnittain*. Viitattu 16.04.2019. (italiaksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Cargeghe** Wikimedia Commonsissa

Sassarin maakunta
Aggius | Aglientu | Alà dei Sardi | Alghero | Anela | Ardara | Arzachena | Badesi | Banari | Benetutti | Berchidda | Bessude | Bonnanaro | Bono | Bonorva | Bortigiadas | Borutta | Bottidda | Buddusò | Budoni | Bultei | Bulzi | Burgos | Calangianus | Cargeghe | Castelsardo | Cheremule | Chiaramonti | Codrongianos | Cossoine | Erula | Esporlatu | Florinas | Giave | Golfo Aranci | Illorai | Ittireddu | Ittiri | La Maddalena | Laerru | Loiri Porto San Paolo | Luogosanto | Luras | Mara | Martis | Monteleone Rocca Doria | Monti | Mores | Muros | Nughedu San Nicolò | Nule | Nulvi | Olbia | Olmedo | Oschiri | Osilo | Ossi | Ozieri | Padria | Padru | Palau | Pattada | Perfugas | Ploaghe | Porto Torres | Pozzomaggiore | Putifigari | Romana | San Teodoro | Sant’Antonio di Gallura | Santa Maria Coghinas | Santa Teresa Gallura | Sassari | Sedini | Semestene | Sennori | Siligo | Sorso | Stintino | Telti | Tempio Pausania | Tergu | Thiesi | Tissi | Torralba | Trinità d'Agultu e Vignola | Tula | Uri | Usini | Valledoria | Viddalba | Villanova Monteleone
SC250-lentopommi
**Lentopommi** on lentokoneesta, ilmalaivasta tai helikopterista pudotettava räjähde, joka laukeaa yleensä osuttuaan maahan tai
pienellä viivellä sen jälkeen. Lentopommi on pääasiassa ensimmäisen maailmansodan aikana kehitetty räjähde, jonka tarkoituksena on vaikuttaa vastustajaan maan päällä.

Erilaisia lentopommeja ovat muun muassa sirpalepommi, rypälepommi, painepommi, panssaripommi, tunkeutumispommi, palopommi ja syvyyspommi. Yhdysvaltojen kehittämä 13,6 tonnin bunkkeripommi läpäisee arvioiden mukaan jopa 60 metriä teräsbetonia.

Historia
--------

### Ensimmäinen maailmansota ja edeltävä aika

Ensimmäinen tunnettu ilmapommitus tapahtui 1. marraskuuta 1911, kun italialainen luutnantti Giulio Gavotti pudotti neljä Cipelli-tyyppistä käsikranaattia Etrich Taubensa ohjaamosta Osmanien valtakunnan joukkojen sotilasleiriin Ain Zarassa, Libyassa.

Ensimmäisessä maailmansodassa lentopommitus oli hyvin vähäistä ja pommikoneet olivat alkeellisia. Pommituksessa käytettiin lähinnä tykistöä, kuten järeitä haupitseja. Ensimmäisessä maailmansodassa saksalaiset käyttivät ilmalaivoja pommittaessa muun muassa Yhdistyneen kuningaskunnan kaupunkeja. Pommitukset olivat kuitenkin epätarkkoja, ja niihin kuoli hieman yli tuhat henkeä. Ensimmäiset lentokoneet olivat tiedustelulentokoneita, joiden lentäjät olivat aseistautuneita pistoolein. Vähitellen lentokoneisiin kiinnitettiin konekiväärejä ja ohjaamosta pudotettujen räjähteiden tilalle tuli rungon alle tai siipiin kiinnitettäviä lentopommeja. Lopulta alettiin valmistaa erityisiä pommituslentokoneita. 

### Toinen maailmansota

Toisessa maailmansodassa ilmapommitusten määrä lisääntyi ja kehitettiin uusia pommikoneita kuten Heinkel He 111, B-17 ja Junkers Ju 88. Asutuskeskuksiin kohdistuvaa pommitustekniikkaa testattiin Espanjan sisällissodassa, jossa tunnetuksi tuli erityisesti Luftwaffen vuonna 1937 suorittama Guernican pommitus. Toisen maailmansodan aikana suurimpien lentopommien massa oli tuhansia kilogrammoja ja niiden tarkoituksena oli tuhota kokonaisia asutuskeskuksia. Niitä kutsuttiin myös korttelipommeiksi niiden hävittäessä käytännössä koko korttelin kerrallaan.

Nykyään vaikuttavimpia lentopommeja ovat bunkkeripommit, joiden tarkoituksena on tuhota maahan kaivettu betoninen suoja-, varasto- tai laboratoriobunkkeri. Toisen maailmansodan aikana vastaavaan tarkoitukseen käytettiin järeitä haupitseja ja järeitä kanuunoita rautatietykkeinä esimerkiksi Sevastopolissa. Suunnitelmana oli käyttää niitä Maginot-linjaa vastaan.

Suomi käytti ilmapommitusta niin talvisodassa kuin jatkosodassakin. Talvisodassa Suomella oli hyvin vähän lentokoneita, mutta jatkosodassa Suomi käytti laajalti pommikoneita esimerkiksi Talin–Ihantalan taistelussa.

Katso myös
----------

* Strateginen ilmapommitus

Lähteet
-------

1. ↑
2. ↑  Hitler's Destruction of Guernica: Practicing Blitzkrieg in Basque Country  26.4.2007. Spiegel Online International. Viitattu 12.4.2014.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Lentopommi** Wikimedia Commonsissa
**Pozzomaggiore** (sardiksi *Pottumajòre, Pottumaggiòre*) on kaupunki ja kunta Italiassa Sardinian hallintoalueella Sassarin maakunnassa. Kunnassa on arviolta 2 617 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 78,77 neliökilometriä. Se sijaitsee 438 metrin korkeudella merenpinnan yläpuolella.

Lähteet
-------

1. 1 2  Istat - Istituto nazionale di statistica: Altitudini dei comuni tramite DEM *Italian kuntien pinta-alat ja korkeus merenpinnasta*. Viitattu 16.04.2019. (italiaksi)
2. 1 2  Istat - Istituto nazionale di statistica: Bilancio demografico al 30/11/2016 *Italian tilastokeskuksen väestötilasto alueittain, maakunnittain ja kunnittain*. Viitattu 16.04.2019. (italiaksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Pozzomaggiore** Wikimedia Commonsissa

Sassarin maakunta
Aggius | Aglientu | Alà dei Sardi | Alghero | Anela | Ardara | Arzachena | Badesi | Banari | Benetutti | Berchidda | Bessude | Bonnanaro | Bono | Bonorva | Bortigiadas | Borutta | Bottidda | Buddusò | Budoni | Bultei | Bulzi | Burgos | Calangianus | Cargeghe | Castelsardo | Cheremule | Chiaramonti | Codrongianos | Cossoine | Erula | Esporlatu | Florinas | Giave | Golfo Aranci | Illorai | Ittireddu | Ittiri | La Maddalena | Laerru | Loiri Porto San Paolo | Luogosanto | Luras | Mara | Martis | Monteleone Rocca Doria | Monti | Mores | Muros | Nughedu San Nicolò | Nule | Nulvi | Olbia | Olmedo | Oschiri | Osilo | Ossi | Ozieri | Padria | Padru | Palau | Pattada | Perfugas | Ploaghe | Porto Torres | Pozzomaggiore | Putifigari | Romana | San Teodoro | Sant’Antonio di Gallura | Santa Maria Coghinas | Santa Teresa Gallura | Sassari | Sedini | Semestene | Sennori | Siligo | Sorso | Stintino | Telti | Tempio Pausania | Tergu | Thiesi | Tissi | Torralba | Trinità d'Agultu e Vignola | Tula | Uri | Usini | Valledoria | Viddalba | Villanova Monteleone
Kuningatar Luise, Josef Maria Grassin maalaama muotokuva vuodelta 1802.
**Luise Auguste Wilhelmine Amalie von Mecklenburg-Strelitz** (10. maaliskuuta 1776 Hannover – 19. heinäkuuta 1810 Hohenzieritz, Neustrelitz) oli Preussin kuningas Fredrik Vilhelm III:n puoliso. Heidän lapsiaan olivat Preussin kuningas Fredrik Vilhelm IV ja Saksan keisari Vilhelm I.

Luise oli Mecklenburg-Strelitzin herttua Kaarle II:n tytär. Hän meni jouluaattona 1793 naimisiin silloisen Preussin kruununprinssin Fredrik Vilhelmin kanssa, josta tuli 1797 maansa hallitsija. Vuosina 1806–1807 käydyssä tappiollisessa sodassa Ranskaa vastaan kuningatar Luise esiintyi voimakkaasti sodankäynnin tukijana. Vuoden 1807 Tilsitin rauhanneuvotteluiden yhteydessä hän neuvotteli henkilökohtaisesti Napoleon I:n kanssa miehensä sijasta, ja yritti turhaan saada Magdeburgin palautetuksi Preussille. Seuranneen ranskalaisen miehityksen aikana Luise tuki Karl vom Steinin ja Karl August von Hardenbergin uudistuspolitiikkaa, joka tähtäsi Preussin vahvistamiseen. Hän oleskeli 1807–1809 Königsbergissä ja sen jälkeen Pietarissa, minkä jälkeen vietti viimeiset kuukautensa sairaana miehensä luona Berliinissä. Hän kuoli vieraillessaan isänsä luona Mecklenburgissa.

Isänmaallisena esiintyneestä kuningatar Luisesta tehtiin myöhemmin Preussissa ja Saksassa ihanteellisen naisen vertauskuva. Hänen mukaansa nimettiin 1814 perustettu Louisen ritarikunta ja Saksan monarkistien 1923 perustama Bund Königin Luise -järjestö. Hänen mukaansa nimettiin myös useita Königin Luise -nimisiä paikkoja, kirkkoja ja Saksan laivaston aluksia.

Lähteet
-------

1. 1 2  *Nordisk familjebok* (1912), s. 1194–1195 (ruotsiksi) Runeberg.org. Viitattu 28.2.2014.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Luise von Mecklenburg-Strelitz** Wikimedia Commonsissa

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Espanja
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Italia
* Israel
* Belgia
* Yhdysvallat
* Ruotsi
* Tšekki
* Kreikka
* Alankomaat
* Puola
	+ 2
* Vatikaani

 |
|  |
| Taiteenala | 
* KulturNav

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Deutsche Biographie

 |
|  |
| Muut | 
* RISM
* SNAC
* IdRef

 |

 |
**Pyhän istuimen diplomaattiset suhteet:**
  Täydet diplomaattiset suhteet
  Muut viralliset suhteet
  Ei suhteita
**Paavillisen diplomaattiakatemian** sisäänkäynti, Piazza della Minerva, Rooma
**Apostolinen nuntiatuuri** on Pyhän istuimen suurlähetystöä vastaava diplomaattinen edustusto vieraassa valtiossa.

Sitä johtaa apostolinen nuntius, joka vastaa asemaltaan suurlähettilästä, ja sen muut diplomaatit ovat joko nuntiatuurineuvoksia tai -sihteerejä. Heillä on Vatikaanin kansalaisuus. He kaikki kuuluvat asemamaansa diplomaattikuntaan ja nauttivat diplomaattista koskemattomuutta. Apostolinen nuntius on kirkolliselta arvoltaan arkkipiispa, muut diplomaatit ovat taas pappeja, joskin heillä on tavallisesti monsignoren arvo. 

Useimmissa Euroopan ja Latinalaisen Amerikan valtioissa sekä lukuisissa muissa väestöltään katolisissa maissa apostolinen nuntius on aina diplomaattikunnan vanhin eli *doyen*.

Historia
--------

Historiassa käsite *apostolinen nuntiatuuri* esiintyy vasta 1400-luvun loppupuolella. Apostolisen nuntiuksen tehtävät ovat kuitenkin huomattavasti vanhemmat. Ensimmäiset paavin lähettiläistä, ns. *apokrisari*, toimivat Bysantin valtakunnan keisarin luona sekä edustivat paavia ekumeenisissa kirkolliskokouksissa jo 300-luvulla.

Paavi Klemens XI perusti 1701 Vatikaanin Paavillisen diplomaattiakatemian (ital. *Pontificia Accademia Ecclesiastica*), joka on vanhin yhä toimiva diplomaattiakatemia koko maailmassa.

Pyhä istuin tunnusti ensimmäisten joukossa Suomen itsenäisyyden 1918. Diplomaattiset suhteet solmittiin 1942. Apostolinen nuntiatuuri kaikkia Pohjoismaita varten toimii nykyisin Djursholmissa, Ruotsissa. Vuoteen 2000 samalla nuntiatuurilla oli huoneisto myös Helsingissä, osoitteessa Bulevardi 5.

Pyhän istuimen diplomatian historiassa ensimmäinen pohjoismaalainen on 1. nuntiatuurineuvos, prelaatti Tuomo T. Vimpari.

Tehtävät
--------

Apostolisessa nuntiatuurissa toimivat Pyhän istuimen diplomaatit edustavat paavia ja katolisen kirkon Vatikaanissa toimivaa keskushallintoa sekä suhteessa asemamaidensa katolisiin paikalliskirkkoihin eli hiippakuntiin että suhteissa valtionpäämiehiin ja hallituksiin tai vastaavasti kansainvälisissä järjestöissä, kuten Yhdistyneissä kansakunnissa tai Euroopan unionissa.

Katso myös
----------

* Luettelo Pyhän istuimen diplomaattisista edustustoista

Lähteet
-------

1. ↑  Ludovico Antonio Muratori, *Rerum Italicarum Scriptores*, Tomo I, diss. 9.
2. ↑  *Pontificia Accademia Ecclesiastica, Terzo Centenario (1701–2001)*, Roma 2003.
3. ↑  Pekka Salo, Suomi ja Pyhä istuin 1918–1968. Suomen kirkkohistoriallinen seura, 
Saarijärvi 1997.
4. ↑  Katolinen hiippakuntalehti Fides 10/2004, s. 3.

Kirjallisuutta
--------------

* Joël Benoît d'Onorio, *Le Saint-Siège et le droit international* in *Le Saint Siège dans les relations internationales*, actes du colloque organisé les 29 et 30 janvier 1988 par le département des sciences juridiques et morales de l'Institut Portalis, Cujas & Cerf, Paris, 1989, ISBN 2-204-03106-2
**Sorso** (sassariksi *Sòssu*) on kaupunki ja kunta Italiassa Sardinian hallintoalueella Sassarin maakunnassa. Kunnassa on arviolta 14 732 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 67,01 neliökilometriä. Se sijaitsee 136 metrin korkeudella merenpinnan yläpuolella.

Lähteet
-------

1. 1 2  Istat - Istituto nazionale di statistica: Altitudini dei comuni tramite DEM *Italian kuntien pinta-alat ja korkeus merenpinnasta*. Viitattu 16.04.2019. (italiaksi)
2. 1 2  Istat - Istituto nazionale di statistica: Bilancio demografico al 30/11/2016 *Italian tilastokeskuksen väestötilasto alueittain, maakunnittain ja kunnittain*. Viitattu 16.04.2019. (italiaksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Sorso** Wikimedia Commonsissa

Sassarin maakunta
Aggius | Aglientu | Alà dei Sardi | Alghero | Anela | Ardara | Arzachena | Badesi | Banari | Benetutti | Berchidda | Bessude | Bonnanaro | Bono | Bonorva | Bortigiadas | Borutta | Bottidda | Buddusò | Budoni | Bultei | Bulzi | Burgos | Calangianus | Cargeghe | Castelsardo | Cheremule | Chiaramonti | Codrongianos | Cossoine | Erula | Esporlatu | Florinas | Giave | Golfo Aranci | Illorai | Ittireddu | Ittiri | La Maddalena | Laerru | Loiri Porto San Paolo | Luogosanto | Luras | Mara | Martis | Monteleone Rocca Doria | Monti | Mores | Muros | Nughedu San Nicolò | Nule | Nulvi | Olbia | Olmedo | Oschiri | Osilo | Ossi | Ozieri | Padria | Padru | Palau | Pattada | Perfugas | Ploaghe | Porto Torres | Pozzomaggiore | Putifigari | Romana | San Teodoro | Sant’Antonio di Gallura | Santa Maria Coghinas | Santa Teresa Gallura | Sassari | Sedini | Semestene | Sennori | Siligo | Sorso | Stintino | Telti | Tempio Pausania | Tergu | Thiesi | Tissi | Torralba | Trinità d'Agultu e Vignola | Tula | Uri | Usini | Valledoria | Viddalba | Villanova Monteleone
**Apostolaatti** tarkoittaa sekä apostolien virkaa että kirkon saamaa lähetyskäskyä ja se on käytössä etenkin katolisessa kirkossa. Maallikot toteuttavat kirkon pääasiallista tehtävää, kristinuskon eteenpäin viemistä apostolaatin kautta. Apostolaatti sisältää kolme ulottuvuutta: uskon, toivon ja rakkauden henkilökohtainen sisäistäminen, Kristuksen perheessä, josta kirkko on kuin pienoismalli, toimiminen ja osallistuminen sen julkiseen toimintaan ja osallistuminen uskon julistamiseen, jumalanpalvelukseen ja hyväntekeväisyystoimintaan.

Sanalla **maallikoapostolaatti** tarkoitetaan lähinnä toimintaa hyväntekeväisyydessä ja uskon eteenpäin viemisessä.

Historiallinen kehitys
----------------------

Alkukirkossa sekä naiset että miehet ymmärsivät apostolaatin osaksi kristittynä olemista. He pyrkivät toteuttamaan Kristuksen esimerkkiä tekemällä hyväntekeväisyyttä köyhiä, lapsia, sairaita, vanhoja ja jopa kuolleita kohtaan.

Karitatiivisten laitosten, kuten sairaaloiden ja koulujen kehittyessä, tietoisuus apostolaatin toteuttamisesta osana maallikkokristittynä olemista jäi vähemmälle huomiolle ja tehtävä annettiin papiston ja luostareiden hoidettavaksi. Maallikot tosin osallistuivat edelleen hyväntekeväisyyteen veljeskuntien ja kiltojen kautta mutta maallikoiden vapaaehtoistyö väheni jatkuvasti.

Modernin ajan alussa kirkon ja yhteiskunnan muuttuessa suuresti kehittyi uusia apostolisia elämänmuotoja. Ranskassa 1600-luvun ensimmäisellä puoliskolla perustivat Vincent de Paul ja Louise von Marillac lazaristiläiset ja vincentiläiset sääntökunnat. Etenkään naisten kohdalla nämä eivät olleet luostarisääntökuntia vaan mahdollistivat maallikkoapostolaatin, vaikka siitä tuolloin seurasikin tietty perheen ja työn erottaminen.

1800-luvulla maallikoiden apostolaattitoiminta laajeni entisestään, eikä enää nähty tarpeelliseksi sitoutua luostarielämään, vaan kaikkien kristittyjen kutsumuksen tulisi toteuttaa apostolaattia heidän omassa elämässään. 

1900-luvun alussa tekivät ensimmäiset paavit yrityksiä vahvistaa maallikoiden toteuttamaa apostolaattia. Paavi Leo XIII perusti *Katolinen toiminta* -liikkeen ja 1925 Paavi Pius XI käynnisti maailmanlaajuisen organisaation "Catholic Action", jossa maallikot toteuttavat apostolaattia, mutta joka kuitenkin toimii kirkollisten viranhaltijoiden alaisuudessa.

Vatikaanin toinen kirkolliskokous julkaisi maallikoiden apostolaatista asiakirjan *Apostolicam actuositatem* ja sen myötä kirkko tunnustaa virallisesti, että maallikoiden toteuttama apostolaatti on jokaisen kristityn tehtävä, eikä sen tarvitse olla papiston ohjaamaa, sillä ajatellaan että Jeesus Kristus itse ohjaa kristittyjä.

Lähteet
-------

1. 1 2  Yves Congar, *Maallikko.*
2. ↑

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
**Thiesi** (sardiksi *Tièsi*) on kaupunki ja kunta Italiassa Sardinian hallintoalueella Sassarin maakunnassa. Kunnassa on arviolta 2 986 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 63,25 neliökilometriä. Se sijaitsee 461 metrin korkeudella merenpinnan yläpuolella.

Lähteet
-------

1. 1 2  Istat - Istituto nazionale di statistica: Altitudini dei comuni tramite DEM *Italian kuntien pinta-alat ja korkeus merenpinnasta*. Viitattu 16.04.2019. (italiaksi)
2. 1 2  Istat - Istituto nazionale di statistica: Bilancio demografico al 30/11/2016 *Italian tilastokeskuksen väestötilasto alueittain, maakunnittain ja kunnittain*. Viitattu 16.04.2019. (italiaksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Thiesi** Wikimedia Commonsissa

Sassarin maakunta
Aggius | Aglientu | Alà dei Sardi | Alghero | Anela | Ardara | Arzachena | Badesi | Banari | Benetutti | Berchidda | Bessude | Bonnanaro | Bono | Bonorva | Bortigiadas | Borutta | Bottidda | Buddusò | Budoni | Bultei | Bulzi | Burgos | Calangianus | Cargeghe | Castelsardo | Cheremule | Chiaramonti | Codrongianos | Cossoine | Erula | Esporlatu | Florinas | Giave | Golfo Aranci | Illorai | Ittireddu | Ittiri | La Maddalena | Laerru | Loiri Porto San Paolo | Luogosanto | Luras | Mara | Martis | Monteleone Rocca Doria | Monti | Mores | Muros | Nughedu San Nicolò | Nule | Nulvi | Olbia | Olmedo | Oschiri | Osilo | Ossi | Ozieri | Padria | Padru | Palau | Pattada | Perfugas | Ploaghe | Porto Torres | Pozzomaggiore | Putifigari | Romana | San Teodoro | Sant’Antonio di Gallura | Santa Maria Coghinas | Santa Teresa Gallura | Sassari | Sedini | Semestene | Sennori | Siligo | Sorso | Stintino | Telti | Tempio Pausania | Tergu | Thiesi | Tissi | Torralba | Trinità d'Agultu e Vignola | Tula | Uri | Usini | Valledoria | Viddalba | Villanova Monteleone
**Valledoria** (sassariksi *Codaruìna*, galluuriksi *Codaruìna*) on kaupunki ja kunta Italiassa Sardinian hallintoalueella Sassarin maakunnassa. Kunnassa on arviolta 4 319 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 25,95 neliökilometriä. Se sijaitsee 16 metrin korkeudella merenpinnan yläpuolella.

Lähteet
-------

1. 1 2  Istat - Istituto nazionale di statistica: Altitudini dei comuni tramite DEM *Italian kuntien pinta-alat ja korkeus merenpinnasta*. Viitattu 16.04.2019. (italiaksi)
2. 1 2  Istat - Istituto nazionale di statistica: Bilancio demografico al 30/11/2016 *Italian tilastokeskuksen väestötilasto alueittain, maakunnittain ja kunnittain*. Viitattu 16.04.2019. (italiaksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Valledoria** Wikimedia Commonsissa

Sassarin maakunta
Aggius | Aglientu | Alà dei Sardi | Alghero | Anela | Ardara | Arzachena | Badesi | Banari | Benetutti | Berchidda | Bessude | Bonnanaro | Bono | Bonorva | Bortigiadas | Borutta | Bottidda | Buddusò | Budoni | Bultei | Bulzi | Burgos | Calangianus | Cargeghe | Castelsardo | Cheremule | Chiaramonti | Codrongianos | Cossoine | Erula | Esporlatu | Florinas | Giave | Golfo Aranci | Illorai | Ittireddu | Ittiri | La Maddalena | Laerru | Loiri Porto San Paolo | Luogosanto | Luras | Mara | Martis | Monteleone Rocca Doria | Monti | Mores | Muros | Nughedu San Nicolò | Nule | Nulvi | Olbia | Olmedo | Oschiri | Osilo | Ossi | Ozieri | Padria | Padru | Palau | Pattada | Perfugas | Ploaghe | Porto Torres | Pozzomaggiore | Putifigari | Romana | San Teodoro | Sant’Antonio di Gallura | Santa Maria Coghinas | Santa Teresa Gallura | Sassari | Sedini | Semestene | Sennori | Siligo | Sorso | Stintino | Telti | Tempio Pausania | Tergu | Thiesi | Tissi | Torralba | Trinità d'Agultu e Vignola | Tula | Uri | Usini | Valledoria | Viddalba | Villanova Monteleone
**Heikki Juhana Numminen** (3. helmikuuta 1889 Hauho – 27. toukokuuta 1957) oli suomalainen diplomi-insinööri ja kauppa- ja teollisuusministeriön teollisuusneuvos.

Heikki Nummisen vanhemmat olivat työmies Kustaa Numminen ja Matilda Seppälä. Hän pääsi ylioppilaaksi Hämeenlinnan klassillisesta lyseosta 1910 ja valmistui diplomi-insinööriksi Teknillisestä korkeakoulusta 1917 sekä suoriti insinööriupseeritutkinnon 1928. Numminen teki opintomatkan Viroon 1932 ja useita opintomatkoja Ruotsiin.

Numminen oli insinöörinä Etelä-Suomen Voima Oy:ssä 1917–1918 ja Keskusosuusliike Hankkijan sähköosastolla 1918–1927. Hän siirtyi valtion palvelukseen 1927 ja oli ensin lyhyen aikaa rautatiehallituksessa ja sitten puolustusministeriön teknillisellä osastolla 1927–1938. Kauppa- ja teollisuusministeriön teollisuusneuvokseksi hänet nimitettiin 1938. Puolustuslaitoksen palveluksessa Numminen yleni insinöörieverstiluutnantiksi.

Numminen oli Sähkötarkastuslaitoksen hallituksen jäsenenä vuodesta 1939 alkaen ja Invaliidisäätiön ammattikoulun johtokunnan puheenjohtajana vuodesta 1941 alkaen. Hän oli asiantuntijana ja jäsenenä useissa valtion komiteoissa ja eräissä komiteoissa myös puheenjohtajana tai sihteerinä. Numminen toimi myös Suomalaisten Teknikkojen Seuran Sähkökerhon sihteerinä puolisenkymmentä vuotta.

Julkaisuja
----------

* *Puolustuslaitoksen sähkölaitos-ohjeet*. 1932

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Kuka kukin on 1954
2. 1 2 3 4  50-vuotias. Teollisuusneuvos Heikki Numminen, Helsingin Sanomat, 03.02.1939, nro 32, s. 6, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
3. ↑  Kansaneläkelaitoksen henkilökortit -arkisto - 62\_1 Vuosina 1950-1958 kuolleiden henkilöiden hakemistokortit, Niskan, Aili- Nuotio, Tommi, jakso 2953: NUMMINEN HEIKKI JUHANA 03.02.1889 Hauho (Helsinki); Kansallisarkisto Viitattu 28.1.2024
Fatiman Neitsyt Marian rukoileva patsas, jonka silmien alla on kyyneliä muistuttavat vesinorot.Lavastettu esimerkki siitä, miltä itkevä patsas voisi näyttää.
**Itkevä patsas** on uskonnollinen patsas, jonka väitetään jumalallisen voiman vaikutuksesta vuodattaneen kyyneliä, verta tai hikeä. Tarinoita tällaisista ilmiöistä on ollut liikkeellä 1500-luvulta saakka ympäri maailmaa katolisen ja ortodoksisen kirkon piirissä. Patsaiden lisäksi maalausten on väitetty vuodattaneen kyyneliä. Vuoden 2005 arvion mukaan maailmassa tehdään vuosittain satoja tai tuhansia ilmoituksia itkevän patsaan kaltaisista ilmiöistä. Osalle ilmiöistä on tutkimusten jälkeen löydetty luonnollinen selitys, tai ne on paljastettu huijauksiksi, mutta osaa ei ole pystytty selittämään. Toisaalta etenkin kolmannen maailman maissa tutkimuksia ei ole välttämättä tehty niin kattavasti, että mahdollisia luonnollisia selityksiä olisi saatu selville.

Kultainen Neitsyt Marian patsas, joka katsoo eteenpäin ja seisoo kädet sivuilla, kämmenet katsojaa kohti.Kuuluisa Japanissa sijaitseva itkevä patsas.
Itkevät patsaat saattavat saada hyvinkin paljon julkisuutta. Katolisen kirkon edustajat suhtautuvat niihin kuitenkin tavallisesti varauksella. 1980–1990-luvuilla itkevistä patsaista tehtiin aiempaa enemmän ilmoituksia. Eräs kuuluisa ilmiö tapahtui vuosien 1975–1981 välillä, kun Japanin Akitassa sijaitseva Neitsyt Marian patsas hikoili ja kyynelehti sekä verta että hikeä yli sadassa eri tilanteessa. Tutkimuksissa todettiin patsaan vuodattaman aineen olevan ihmisverta ja -hikeä. On myös tapauksia, joissa patsaiden on väitetty vuodattavan mirhaa tai öljyä. Joidenkin patsaiden tai niiden kyyneleiden uskotaan myös kykenevän parantamaan sairauksia.

Katso myös
----------

* Mater dolorosa

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Weeping Statues *www.encyclopedia.com*. Viitattu 14.5.2023. (englanniksi)
2. 1 2  Verta itkevä Neitsyt Maria ihmetyttää Kaliforniassa *Ilta-Sanomat*.  28.11.2005. Viitattu 14.5.2023.
3. 1 2  Uutuussarja Ihme kietoutuu verta itkevän madonnan ympärille – tosielämässä monen itkevän patsaan takaa on paljastunut huijaus *www.kirkkojakaupunki.fi*. Viitattu 14.5.2023.
4. ↑  This Statue Is "Weeping" – And They Found Something Awkward When They Tested The Tears *IFLScience*.  23.7.2018. Viitattu 14.5.2023. (englanniksi)
5. ↑  Miracles of the Virgin Mary’s Crying Statue in Japan *Learn Religions*. Viitattu 14.5.2023. (englanniksi)
6. ↑  Jesus wept … oh, it's bad plumbing. Indian rationalist targets 'miracles' *The Guardian*.  23.11.2012. Viitattu 14.5.2023. (englanniksi)
Turkoosin ja punaisen sävyissä vivahteleva changeant-silkistä valmistettu itävaltalainen dirndl-leninki.
**Changeant** ([ʃɑ̃ʒɑ̃], ranskaa, suom. *vaihteleva*) on kangaslaji, jonka loimi- ja kudelangat ovat erivärisiä, jolloin kangas läikehtii tai "shiftaa" kahta eri väriä katsomiskulmasta ja valon suunnasta riippuen. Ilmiötä kutsutaan myös *irisoinniksi* (engl. *iridescence*). Värit valitaan usein kirkkaiksi ja toistensa vastaväreiksi, kuten vihreä ja punainen.

Kangaslaji tunnetaan myös nimellä *glasee* (ransk. *glacé*, jäinen).

Katso myös
----------

* Moaree

Lähteet
-------

1. ↑  Hannelore Eberle, Hermann Hermeling, Marianne Hornberger, Roland Kilgus, Dieter Menzer, Werner Ring, suom. Pirjo Luoto ja Irma Boncamper: *Ammattina vaate*, s. 112. Alkuteos *Fachwissen Bekleidung*. WSOY, 2002. ISBN 951-0-26522-5.
2. ↑  Changeant fabric (Arkistoitu – Internet Archive), Online Textile Dictionary. Viitattu 21.6.2014.
3. ↑  *Otavan iso tietosanakirja*. Osa 3, palsta 26, hakusana glasee. Helsinki: Otava, 1963.
*Tämä artikkeli käsittelee katolisuutta yleisenä käsitteenä. Katolisuutta katolisen kirkon oppina käsittelee artikkeli katolinen kirkko.*

|  |
| --- |
| Osa artikkelisarjaa |
| Kristinusko |
| Principal symbol of Christianity |
| * Jeesus
* Kristus

* Syntymä
* Ristiinnaulitseminen
* Ylösnousemus

 |
| * Raamattu
* Perusteet

* Vanha testamentti
* Uusi testamentti
* Ilosanoma
* Kaanon
* Raamatun kirjat
* Kirkko
* Uskontunnustus
* Uusi liitto

 |
| Teologia
* Jumala
* Kolminaisuus
	+ Isä
	+ Poika
	+ Pyhä Henki

* Apologetiikka
* Kaste
* Kristologia
* Lähetystyö
* Pelastus

 |
| * Historia
* Perinteet

* Apostolit
* Pietari
* Paavali
* Maria
* Varhaiskristillisyys
* Kirkkoisät
* Konstantinus
* Kirkolliskokoukset
* Augustinus
* Suuri skisma
* Ristiretket
* Akvinolainen
* Uskonpuhdistus
* Luther

 |
| * Tunnustuskunnat
* Ryhmät

| Läntinen |
| --- |
| * Katolinen
* Protestanttisuus
	+ Adventismi
	+ Anabaptismi
	+ Anglikanismi
	+ Baptismi
	+ Kalvinismi
	+ Evankelikaalisuus
	+ Pyhitysliike
	+ Luterilaisuus
	+ Metodismi
	+ Helluntailaisuus
 |
| Itäinen |
| * Idän katolisuus
* Idän ortodoksisuus
* Orientaaliortodoksisuus
* Idän kirkko
 |
| Restorationismi |
| * Jehovan todistajat
* Myöhempien aikojen pyhät
* Ykseyshelluntailaisuus
 |

 |
| Muuta aiheesta
* Jumalanpalvelus
* Kirkkovuosi
* Taide
* Kritiikki
* Ekumenia
* Musiikki
* Rukous
* Saarna
* Symbolit

 |
| * Aikajana
 |
| * n
* k
* m
 |

Ilmaisulla **katolinen** tarkoitetaan yhtä, yhtenäistä ja alkuperäistä Kristuksen ja apostolien perustamaksi ajateltua, universaalia, yksittäisten kirkkokuntien yläpuolella olevaa, ekumeenista Kristuksen kirkkoa. Sana tulee kreikan sanasta *katholikein* (καθολικην), joka tarkoittaa "yleistä".

Roomalaiskatolinen kirkko ja ortodoksinen kirkko määrittelevät olevansa 'katolisia' kirkkoja, ja nykyisten oppineuvotteluiden jälkeen tunnustavat toisensa katolisuuden. Myös jotkut protestanttiset kirkot määrittelevät ominaisuudekseen katolisuuden, kuten anglikaaninen kirkko ja luterilainen kirkko, mutta näillä ei ole vanhojen kirkkojen, roomalaiskatolisen ja ortodoksisen kirkon, hyväksyntää määrittelylleen.

Kristuksen kirkon eri osiin syntyi ajan mittaan erilaisia uskonkäsityksiä, joiden edustajat usein kieltäytyivät ehtoollisyhteydessä toisensa kanssa. Näin syntyi niin sanottuja skismoja, joissa oman näkemyksensä mukaan oikeaa oppia tai järjestystä edustavat paikalliskirkot erosivat toisistaan erillisiksi tunnustuskunniksi. Näistä tunnustuskunnista suurin, josta tuli Rooman (myöhemmin Länsi-Rooman) valtakunnan valtionkirkko, tunnetaan nykyisin katolisena kirkkona.

Lähteet
-------

1. ↑   (Arkistoitu – Internet Archive)

Aiheesta muualla
----------------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Katolisuus**.
* (Arkistoitu – Internet Archive). Aamenesta öylättiin -sanasto.
Metrojunan kuljettaja Pekingin metrossa
**Metrojunankuljettaja** on ammattinimike henkilöille, jotka työskentelevät metrojunan kuljetustehtävissä. Suomessa metrojunankuljettajia kouluttaa toistaiseksi ainoastaan HKL:n koulutuskeskus, ja ainoa työnantaja on tällä hetkellä HKL-Metroliikenne. Ajon aikana metrojunankuljettajan tehtäviin kuuluvat nopeuden säätely radanvarren merkkien ja opastimien mukaan sekä junan kunnon tarkkailu. Metrojunankuljettajan on noudatettava opasteita ja merkkejä siten, kuin metron turvallisuussäännöissä (MTO) määrätään. 

Metrojunan ja metrotyöjunan kuljettamiseen sekä metron liikenteenohjaustehtäviin oikeuttavat luvat (metroliikennelupa) myöntää HKL:n metroliikenneyksikkö HKL-Metroliikenne. Luvassa on yksilöity, mihin edellä mainituista tehtävistä sen haltijalla on pätevyys. Metrojunankuljettajan pätevyys on myös Helsingin metron liikenteenohjaajilla sekä niillä HKL-Metroliikenteen palveluksessa olevilla teknisillä henkilöillä, jotka työnsä puolesta joutuvat liikuttamaan metrojunia.

Vaatimukset
-----------

Metrojunan kuljettajan työ on suurta tarkkuutta vaativaa. Kuljettajien on pystyttävä työskentelemään turvallisesti stressaavissa olosuhteissa, sillä aikataulut ovat tiukkoja. Kuljettajat ovat vastuussa myös matkustajien turvallisuudesta.

Metroliikenneluvan myöntämisedellytyksistä on säädetty kuntalain nojalla annetussa Helsingin kaupungin sisäisessä ohjesäännössä (metroliikennesääntö). Tärkeimmät vaatimukset metroliikenneluvan saamiseksi ovat hyvä kuulo ja näkö, erityisesti virheetön värinäkö, perehtyneisyys metrojunien rakenteeseen sekä se, ettei luvansaajalla ole sellaista direktiivin 91/439/ETY liitteessä III mainittua sairautta, joka voisi olennaisesti heikentää metron liikenneturvallisuutta. Liikenteenohjaukseen oikeuttavan metroliikenneluvan myöntämisedellytyksenä on edellisen lisäksi myös tehtävän edellyttämä perehtyneisyys metron turvalaitteiden tekniikkaan ja käyttöön.

Aiheesta muualla
----------------

* Liikennealan ammattioppilaitos (Arkistoitu – Internet Archive)
**Shenzhen BAK Battery Co. Ltd.** eli **BAK** on kansainvälinen kiinalainen energiayritys, joka valmistaa litiumioniakkuja, sähköajoneuvoja sekä kierrättää paristoja. Se on perustettu vuonna 2001. Bakin päämaja sijaitsee Longgangin kaupunginosassa Shenzhenissä eteläisessä Kiinassa.

Japanilaisen IIT Institute of Researchin mukaan Bak oli vuonna 2011 maailman seitsemänneksi suurin litiumteollisuuden yritys. Sillä oli 5 % osuus litiummarkkinoista.

Bakin omistamat yritykset
-------------------------

Bak omistaa Kiinassa useita tytäryrityksiä, jotka tutkivat, kehittävät, tuottavat ja myyvät litiumakkuja ja ajoneuvoja, mm. Shenzhen BAK Powerin ja Zhengzhou BAK Batteryn (2013–). Se omistaa yhtiöitä myös Euroopassa ja Intiassa ja sillä on toimipisteitä Yhdysvalloissa.

Bak omistaa yhdessä kiinalaisen Jiangxi Anyuan Groupin kanssa Jiangxi Anyuan-BAK New Energy Bus -sähköbussiyhtiön, joka tutkii, kehittää, valmistaa, myy, huoltaa, tarjoaa varaosia ja palveluita litiumioniakuilla toimiville linja-autoille, jotka ovat joko sähköbusseja tai toimivat osin sähköllä ja osin öljyllä tai kaasulla.

Asiakkaat
---------

Bakin toimittaa tavaraa mm. autonvalmistajista saksalaiselle BMW:lle (2011–), kiinalaiselle Cherylle (2011–), kiinalaiselle FAW:ille, saksalaiselle Volkswagenille ja kiinalaiselle Yutongille (2011–), tietotekniikkayrityksistä yhdysvaltalaiselle HP:lle ja kiinalaiselle Lenovolle, eteläkorealaiselle elektroniikkayritys Samsungille, kiinalaiselle ZTE:lle (televiestintä), Yulongille (äänilaiteyritys) ja Huachuangille.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5  35Design Center UED Team: Shenzhen BAK Battery Co. Ltd. *www.bak.com.cn*.  Arkistoitu 13.2.2018. Viitattu 26.2.2018.
2. ↑  35Design Center UED Team: Shenzhen BAK Battery Co. Ltd. *www.bak.com.cn*.  Arkistoitu 2.3.2018. Viitattu 26.2.2018.
Tioketonien yleinen rakenne
**Tioketonit** eli **tionit** ovat orgaanisia yhdisteitä, joille tyypillinen funktionaalinen ryhmä on R2C=S. Ne ovat siis ketonien analogeja ja poikkeavat ketoneista siten ,että karbonyyliryhmän happiatomi on korvautunut rikkiatomilla. Tioketonit ovat yleisesti hyvin reaktiivisia yhdisteitä.

Ominaisuudet ja reaktiivisuus
-----------------------------

Huoneenlämpötilassa yksinkertaiset alifaattiset tionit ovat värillisiä tyypillisesti punaisia tai sinisiä nesteitä. Ne trimerisoituvat helposti värittömiksi tritiaaneiksi. Aromaattiset tioketonit ovat stabiilimpia ja tyypillisesti kiteisiä aineita. Ketoneihin verrattuna tioketonit ovat reaktiivisempia reagoimaan nukleofiilien kanssa, esimerkiksi vetysulfidi reagoi muodostaen ditioleita. Tämä johtuu siitä, että tioketonin HOMO on energiatilaltaan korkeammalla ja LUMO on matalammalla kuin ketoneilla. Emäksisissä olosuhteissa tioketonit voivat muodostaa enolaattien kaltaisen eenitiolaatin. Tioketonit voidaan hapettaa tiokarbonyyli-S-oksideksi eli sulfiineiksi. Ryhmän yhdisteet voivat reagoida myös Diels–Alder-reaktiolla ja muilla sykloadditioreaktioilla.

Valmistus
---------

Tioketoneja voidaan valmistaa ketonien ja fosforipentasulfidin tai Lawessonin reagenssin välisellä reaktiolla tai kuumentamalla ketoneja vetysulfidin kanssa vetykloridin läsnä ollessa. Yleisesti käytetty tapa on myös hydratsonien reaktio rikkidikloridin kanssa trietyyliamiinin läsnä ollessa. Välivaiheena tässä reaktiossa muodostuu tiosulfinaatteja ja ditiiraaneja.

Lähteet
-------

1. ↑  Thioketones *IUPAC GoldBook*. IUPAC. Viitattu 20.3.2016. (englanniksi)
2. ↑  Alén, Raimo: *Kokoelma orgaanisia yhdisteitä: Ominaisuudet ja käyttökohteet*, s. 736. Helsinki: Consalen Consulting, 2009. ISBN 978-952-92-5627-3.
3. 1 2 3  Thomas Scott, Mary Eagleson: *Concise encyclopedia chemistry*, s. 1100. Walter de Gruyter, 1994. ISBN 978-3110114515. (englanniksi)
4. 1 2 3  Francesco A. Devillanova: *Handbook of Chalcogen Chemistry*, s. 107-121. RSCPublishing, 2006. ISBN 978-0854043668. Kirja Googlen teoshaussa (viitattu 20.3.2016). (englanniksi)
5. 1 2  Eric Block: Organosulfur compound *Encyclopædia Britannica Online*. Viitattu 20.3.2016. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Tioketonit** Wikimedia Commonsissa
Monotioasetaalien yleinen rakenne
Ditioasetaalien yleinen rakenne
**Tioasetaalit** ovat orgaanisia yhdisteitä, jotka ovat asetaalien rikkianalogeja. Tioasetaalit voidaan jakaa monotioasetaaleihin, joiden yleinen rakenne on R2C(OR')(SR') ja ditioasetaaleihin, joiden yleinen rakenne on R2C(SR')2. Ketoneista johdettuja tioasetaaleja voidaan kutsua myös tioketaaleiksi.

Valmistus ja reaktioita
-----------------------

Ditioasetaaleja valmistetaan karbonyyliyhdisteiden kuten aldehydien tai ketonien ja tiolien välisellä reaktiolla. Yleisesti käytettyjä ovat erityisesti etaaniditioli ja propaaniditioli, jotka muodostavat hyvin stabiilin heterosyklisen tioasetaalin. Katalyyttinä tioasetaalien muodostamisessa käytetään vetykloridia tai Lewis-happoa kuten booritrifluoridia tai sinkkikloridia. Lewis-happo tekee karbonyyliryhmän hiilestä elektrofiilisemman, jonka kanssa nukleofiilinen tioli reagoi. Reaktion ensimmäisessä vaiheessa muodostuu hemitioasetaali.

Ditioasetaalit eivät hydrolysoidu yhtä herkästi happamissa olosuhteissa kuin asetaalit, mikä tekee niistä hyviä suojaryhmiä karbonyyliyhdisteille. Väkevät happoliuokset hydrolysoivat tioasetaalit tioleiksi ja karbonyyliyhdisteiksi, mutta yleisemmin käytetään elohopea(II)suoloja. Toinen vaihtoehto on hapettaa tioasetaalit natriumperjodaatin tai m-klooriperbentsoehapon avulla tioasetaalimonoksideiksi, jotka hydrolysoituvat karbonyyliyhdisteiksi. Kolmas tapa on alkyloida tioasetaali, jolloin muodostuva sulfoniumsuola hydrolysoituu helpommin. Vedytys Raney-nikkelin toimiessa katalyyttinä johtaa tioasetaalien pelkistymiseen hiilivedyiksi.

Tioasetaalien rikkiatomeihin sitoutuneesta hiiliatomista voidaan tehdä nukelofiilinen deprotonoimalla se erittäin voimakkaan emäksen esimerkiksi organolitiumyhdisteiden avulla. Muodostuva anioni reagoi elektrofiilien kanssa ja voidaan esimerkiksi alkyloida organohalogeenien avulla.

Lähteet
-------

1. ↑  Thioacetal *IUPAC GoldBook*. IUPAC. Viitattu 8.12.2016. (englanniksi)
2. ↑  Alén, Raimo: *Kokoelma orgaanisia yhdisteitä: Ominaisuudet ja käyttökohteet*, s. 738. Helsinki: Consalen Consulting, 2009. ISBN 978-952-92-5627-3.
3. ↑  Thomas Scott, Mary Eagleson: *Concise encyclopedia chemistry*, s. 1096. Walter de Gruyter, 1994. ISBN 978-3110114515. (englanniksi)
4. 1 2 3  Jonathan Clayden, Nick Greeves, Stuart Warren: *Organic Chemistry*, s. 661–663. Oxford University Press, 2012. ISBN 978-0-19-927029-3. (englanniksi)
5. ↑  Thomas N. Sorrell: *Organic chemistry*, s. 642. University Science Books, 2006. ISBN 978-1-891389-38-2. Kirja Googlen teoshaussa (viitattu 8.12.2016). (englanniksi)
Tiosyanaattien yleinen rakenne
**Tiosyanaatit** ovat orgaanisia yhdisteitä, joille tunnusomainen funktionaalinen ryhmä on R-S-C≡N, missä R on orgaaninen ryhmä. Tiosyanaatteja käytetään muun muassa orgaanisen kemian synteeseissä.

Ominaisuudet ja valmistus
-------------------------

Huoneenlämpötilassa tiosyanaatit ovat nesteitä tai kiinteitä aineita ja niillä on usein pistävä haju. Yhdisteet ovat veteen liukenemattomia, mutta liukenevat orgaanisiin liuottimiin. Emäksisissä olosuhteissa ne hydrolysoituvat disulfideiksi ja happamissa olosuhteissa tioleiksi. Kuumennettaessa tiosyanaatit isomeroituvat isotiosyanaateiksi. Tiosyanaatit ovat elektrofiilisiä ja nukleofiilit reagoivat niiden kanssa additioreaktioilla. Lisäksi ne voivat reagoida sykloadditioilla muodostaen heterosyklisiä yhdisteitä.

Tiosyanaattien valmistamiseen on useita tapoja. Käytettyjä ovat muun muassa alkyylihalidien ja tiosyanaattisuolojen välinen nukleofiilinen substituutio, Mitsunobu-reaktio käyttäen tetrabutyyliammoniumtiosyanaattia ja diatsoniumsuolojen ja tiosyanaattisuolojen välinen Sandmeyer-reaktio.

Lääketieteellinen käyttö
------------------------

Tiosyanaatit ovet tyreostaatteja, koska ne estävät kilpirauhasen toimintaa estämällä jodin keräystä. Ne mös voivat aiheuttaa verenkuvamuutoksia, erityisesti agranulosytoosia. Niitä voidaan kuitenkin käyttää kilpirauhasen toiminnan, erityisesti jodinoton tutkimisessa.

Lähteet
-------

1. ↑  Thiocyanates *IUPAC Gold Book*. IUPAC. Viitattu 20.11.2021. (englanniksi)
2. 1 2 3  Thomas Scott, Mary Eagleson: *Concise encyclopedia chemistry*, s. 1098-1099. Walter de Gruyter, 1994. ISBN 978-3110114515. (englanniksi)
3. 1 2  Frank Romanowski & Herbert Klenk: *Thiocyanates and Isothiocyanates, Organic, Ullmann's Encyclopedia of Industrial Chemistry*, John Wiley & Sons, New York, 2000.
4. 1 2  Thomas Castanheiro, Jean Suffert, Morgan Donnard & Mihaela Gulea: Recent advances in the chemistry of organic thiocyanates.  *Chemical Society Reviews*, 2016, 45. vsk, s. 494-505. Artikkelin verkkoversio. Viitattu 20.11.2021.  (englanniksi)
5. ↑  Peltola, Pentti: "Tyreostaatit", *Farmakologia ja toksikologia*, s. 593. Helsinki: Kandidaattikustannus Oy, 1982. ISBN 951-99395-7-1.
*Tämä artikkeli käsittelee prefektuuritason kaupunkia Jiangxin maakunnassa. Myös Fujianin maakunnan pääkaupunki on nimeltään Fuzhou.*



  

  

  

  

  

  

  

  

  

**Fuzhou** (kiin.  抚州市, pinyin: Fŭzhōu Shì) on prefektuuritason kaupunki Kiinan Jiangxin maakunnan itäosassa. Kaupungin keskusta sijaitsee linnuntietä 95 kilometriä maakunnan pääkaupunki Nanchangista eteläkaakkoon. Prefektuurin pinta-ala on 18 817 neliökilometriä ja väkiluku 3,91 miljoonaa (2010).

Prefektuuri rajoittuu pohjoisessa Nanchangin, Shangraon ja Yingtanin, idässä Nanpingin, etelässä Sanmingin ja Ganzhoun sekä lännessä Ji’anin ja Yichunin prefektuuritason kaupunkeihin.

Historiallisena aikana Fuzhou on tunnettu useiden Kiinan kulttuurielämässä vaikuttaneiden oppineiden synnyninseutuna.

Nykyään Fuzhoun prefektuuri jakautuu piirikuntatasolla kahteen kaupunkipiiriin ja yhdeksään piirikuntaan. Prefektuurissa on yksi talouskehitysvyöhyke. Seutu on metsävaltaista, sillä yhteensä 64,5 prosenttia piirikunnan pinta-alasta luokiteltiin metsäksi vuonna 2011. Seutu tuottaa merkittävästi maataloustuotteita kuten viljaa, öljykasveja, lihaa, kalaa ja äyriäisiä sekä myytäviä sikoja. Keskeisiin teollisuustuotteisiin kuuluvat esimerkiksi alkoholijuomat, paperi ja kartonki, sähkömuuntajat, maatalouden typpi-, fosfori- ja kaliumlannoitteet ja käyttöposliini.

Galleria
--------

* Jiangxin maakunnan Fuzhoun rautatieasema.Jiangxin maakunnan Fuzhoun rautatieasema.
* Fuzhoun asema laiturilta nähtynä.Fuzhoun asema laiturilta nähtynä.
* Nanchengin piirikunnan Juxing-pagodi.Nanchengin piirikunnan Juxing-pagodi.

Lähteet
-------

1. ↑  Jiangxi Province (pohjautuu Kiinan tilastokeskuksen tietoihin) geohive.com. Viitattu 11.6.2015. (englanniksi)
2. 1 2  Thomas Brinkhoff: China: Administrative Division (Prefektuurin naapurit näke valitsemalla prefektuurin kartan Level 2 -hallintoalueet ja kohdistamalla kartan prefektuuriin hiiren klikkauksella tai maakuntakohtaisen prefektuurilistauksen avulla. Kartta näyttää naapuriprefektuurinen nimen hiirellä osoittamalla.) citypopulation.de. Viitattu 11.6.2015. (englanniksi)
3. ↑  Fuzhou Jiangxi Overview chinatravel.com.  Arkistoitu 5.9.2015. Viitattu 11.6.2015. (englanniksi)
4. ↑  About Fuzhou Fuzhoun prefektuuritason kaupunki, jxfz.gov.cn.  Arkistoitu 21.3.2015. Viitattu 12.6.2015. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Fuzhou (Jiangxi)** Wikimedia Commonsissa

* Fuzhoun prefektuurin kotisivut (englanniksi)
Foudy ja Barbara Boxer.
**Julie Maurine Foudy** (s. 23. tammikuuta 1971 San Diego, Kalifornia, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen entinen jalkapalloilija, joka pelasi keskikenttäpelaajana. Hän on toiminut Women's Sports Foundationin presidenttinä 2000–2002. Foydy työskentelee nykyisin ESPN:lle urheilutoimittajana sekä kommentaattorina.

Saavutukset
-----------

Hän pelasi Yhdysvaltain naisten jalkapallomaajoukkueessa 245 ottelua vuosina 1987–2004. Foydy on kaksinkertainen naisten jalkapallon olympiavoittaja vuosilta 1996 ja 2004 sekä kaksinkertainen naisten jalkapallon maailmanmestari vuosilta 1991 ja 1999. Hänellä on lisäksi olympiapronssia kesäolympialaisista 2000 sekä kaksi maailmanmestaruuspronssia vuosilta 1995 ja 2003. Vuonna 1997 Foydystä tuli ensimmäinen FIFA Fair Play Awardin saanut nainen. Hänet on myös valittu National Soccer Hall of Fameen vuonna 2007.

Muuta
-----

Foydyllä on tutkinnot Mission Viejon korkeakoulusta sekä Stanfordin yliopistosta. Hän on myöhemmin toiminut aktiivisesti naisten ja työntekijöiden oikeuksien puolesta. FIFA Fair Play Award-palkinto myönnettiin Foydylle hänen toiminnastaan lapsityövoiman käyttöä vastaan. Foydy oli nimittäin edellisenä vuonna matkustanut Pakistaniin tarkastamaan erään Reebokille urheiluvälineitä valmistavan tehtaan työolosuhteet.

Foydy on naimisissa Ian Sawyersin kanssa, ja heille syntyi ensimmäinen lapsi 2007 sekä toinen lapsi 2008.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  USA - J. Foudy - Profile with news, career statistics and history - Women Soccerway *gh.women.soccerway.com*. Viitattu 19.4.2019.
2. ↑  Julie Foudy *ESPN Press Room U.S.*. Viitattu 19.4.2019. (englanniksi)
3. ↑  United States Olympic Committee - Foudy, Julie *web.archive.org*.  13.1.2006. Viitattu 19.4.2019.
4. ↑  Meet Julie Foudy | Kids in the House *www.kidsinthehouse.com*. Viitattu 19.4.2019.
5. ↑  Julie Foudy to consult for NY-NJ soccer team, husband to coach *ESPN.com*. Viitattu 19.4.2019.

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.   
Alkuperäinen artikkeli: en:Julie Foudy 

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Yhdysvallat

 |

 |