**Hangul** (kor. 한글, *hangeul*, McCune-Reischauer: **han'gŭl**, Pohjois-Koreassa *chosŏn'gŭl* (조선글)) on korean aakkosto. Ennen hangulin kehittämistä koreaa kirjoitettiin kiinan merkeillä, jotka koreaksi ovat hanja. Nimeä *hangul* ei voi kirjoittaa hanja-merkein, paitsi osa *Han* (한), joka merkitsee korealaista (韓).

Hangul kirjoitetaan merkkeihin tavuittain. Tavut koostuvat 24 kirjaimesta (*jamo*), joista 14 on konsonantteja ja 10 vokaaleja. Aikaisemmin on käytetty kolmea muutakin konsonanttia ja yhtä vokaalia.

Historia
--------

Hangul kehitettiin Korean Joseon-dynastian neljännen kuninkaan Sejong Suuren käskystä. Häntä nimitetään järjestelmän keksijäksi. Järjestelmä valmistui vuonna 1443 tai tammikuussa 1444, ja julkaistiin 1446 dokumentissa nimeltä *Hunmin Jeongeum*. Tämä nimi annettiin myös aakkostolle. Dokumentin julkaisupäivä 9. lokakuuta on Etelä-Koreassa Hangul-päivä, Pohjois-Koreassa vastinetta vietetään 15. tammikuuta.

Kuningas Sejong halusi että hangeulia käytettäisiin hanja-merkkien lisänä, käytettäväksi pääasiassa hanja-merkkien opettamiseen. Tämä oli myös syynä niiden nimeen *hunmin jeongeum*, joka tarkoittaa "oikeat äänteet kansan opetukseen". Tuohon aikaan hanja-merkkejä osasivat lukea ja kirjoittaa vain miespuoliset aristokratian jäsenet, ja koska hanja oli ainoa käytössä oleva kirjoitusjärjestelmä, lukutaitoisia oli erittäin vähän. Oppinut eliitti vastusti hangul-järjestelmää ja piti hanjaa ainoana oikeana kirjoitusjärjestelmänä. Se aiheutti hangul-vastaisuutta myös hallinnossa, ja Joseon-dynastian kymmenes kuningas Yeonsan-gun kielsi vuonna 1504 hangul-järjestelmän opettamisen ja sen käytön asiakirjoissa. Hangul-järjestelmää olivat alkaneet käyttää naiset ja kouluttamattomat henkilöt.

Kun nationalismi rantautui Japanista Koreaan, eräät uudistusmieliset alkoivat pitää hangul-järjestelmää kansallisena symbolina. Se otettiin japaninmielisten poliitikkojen ajaman Gabo-reformin myötä ensimmäistä kertaa käyttöön virallisissa asiakirjoissa vuonna 1894. Japanin miehitettyä Korean 1910, hangul-järjestelmän opetuksesta tehtiin kouluissa pakollinen.

Hunminjeongeum Society -niminen yksityinen ajatushautomo on yrittänyt levittää hangul-merkistöä aasialaisiin ilman kirjoitusjärjestelmää oleviin kieliin. Vuonna 2009 hangulia kokeiltiin epävirallisesti Baubaun kaupungissa Kaakkois-Sulawesissa, Indonesiassa, cia-cia-kielen kirjoitusjärjestelmänä. Lokakuuhun 2012 mennessä oli varmistunut, että merkistö ei lopulta kuitenkaan vakiintunut käyttöön Indonesiassa.

Kirjaimet (jamo)
----------------

"Jamo" (자모, Hanja: 字母) on hangul-kirjoituksen perusosanen eli kirjain. Jamoja on 51 kappaletta, joista 24 on yksinkertaisia (eivät yhdisteitä). Loput 27 ovat kahden tai joskus kolmen jamon yhdistelmiä. Kirjainten määrä ryhmittäin on seuraava:

* 14 yksinkertaista konsonanttia
* 5 kaksoiskonsonanttia
* 11 monimutkaista konsonanttia
* 10 yksinkertaista vokaalia
* 11 diftongia

### Konsonantit

Peruskirjainten muodot pohjautuvat kielen, suulaen, hampaiden ja kurkun aseman kuvaukseen. Konsonantit voidaan jakaa neljään ryhmään, tässä sulkeissa annetut nimet ovat perinteiset sinokorealaiset lingvistiset termit.

* Velaarit (아음 ; 牙音 ; *a-eum*; "poskihammasäänteet"):
	+ ㄱ g, ㅋ k
	+ perusmuoto: ㄱ on sivukuva kielestä koskettamassa kitapurjetta.
* Alveolaarit (설음 ; 舌音 ; *seol-eum*; "kielelliset äänteet"):
	+ ㄴ n, ㄷ d, ㅌ t, ㄹ r tai l jos se on tavun viimeinen merkki (esim. 러시아 lausutaan "reosia" mutta 헬싱키 lausutaan "helsinki". Huomaa ㄹ-merkin sijainti näissä sanoissa.).
	+ perusmuoto: ㄴ on sivukuva kielen kärjestä koskemassa hammasvallia.
* Bilabiaalit (순음 ; 唇音 ; *sun-eum*; "labiaaliäänteet"):
	+ ㅁ m, ㅂ b, ㅍ p
	+ perusmuoto: ㅁ kuvastaa huulia.
* Dentaalisibilantit (치음 ; 齒音 ; *chieum*; "hammasäänteet"):
	+ ㅅ s, ㅈ j, ㅊ ch
	+ perusmuoto: ㅅ oli alun perin muodoltaan kuin kiila /\, ilman huipulla olevaa yhteistä nyppyä. Se on sivukuva hampaista.
* Glottaalit (후음 ; 喉音 ; *hueum*; "kurkkuäänet"):
	+ ㅇ ng (tavun alussa mykkä), ㅎ h
	+ perusmuoto: ㅇ kuvaa kurkun muotoa.

### Vokaalit

Vokaalit muodostuvat kolmesta elementistä:

* Vaakasuora viiva kuvastaa maata
* Piste kuvastaa taivasta (myöhemmin muotoutunut lyhyeksi viivaksi
* Pystysuora viiva kuvastaa seisovaa ihmistä

Yhdessä niistä muodostuu erilaisia yhdistelmiä, jotka kuvastavat vokaaliäänteitä:

* Yksinkertaiset vokaalit:
	+ Vaakasuorat vokaalit: äännetään suuontelon etuosassa
		- ㅗ o
		- ㅜ u
		- ㅡ eu (ŭ)
	+ Pystysuorat vokaalit: äännetään suuontelon takaosassa
		- ㅏ a
		- ㅓ eo (ŏ)
		- ㅣ i
* Yhdistelmävokaalit: yhdistävät yksinkertaisia vokaaleja
	+ ㅐ = ㅏ + ㅣ ae, Muistuttaa suomen ä-äännettä.
	+ ㅔ = ㅓ + ㅣ e
	+ ㅘ = ㅗ + ㅏ wa
	+ ㅙ = ㅗ + ㅏ + ㅣ wae
	+ ㅚ = ㅗ + ㅣ oe, Muistuttaa suomen ö-äännettä.
	+ ㅝ = ㅜ + ㅓ wo (wŏ, weo)
	+ ㅞ = ㅜ + ㅓ + ㅣ we
	+ ㅟ = ㅜ + ㅣ wi, Muistuttaa suomen y-äännettä.
	+ ㅢ = ㅡ + ㅣ ui (ŭi)
* palatalisoituneet vokaalit: Latinisoidaan muotoon *y-*, kirjoitetaan lisäämällä ylimääräinen veto viivan yhteyteen
	+ ㅑ = ㅣ + ㅏ ya
	+ ㅕ = ㅣ + ㅓ yeo
	+ ㅛ = ㅣ + ㅗ yo
	+ ㅠ = ㅣ + ㅜ yu
	+ ㅒ = ㅣ + ㅐ yae
	+ ㅖ = ㅣ + ㅔ ye

### Aakkosjärjestys

Hangul-järjestelmässä jokainen tavu alkaa konsonantilla. Mikäli konsonanttia tavun alussa ei ääntämyksessä ole, kirjoitetaan tavun alkuun kirjain ㅇ (tavun lopussa ng), joka ei koskaan äänny tavun alussa. Siten vokaalialkuiset tavut myös aakkosjärjestyksessä järjestetään ㅇ-kirjaimen kohdalle.
Nykyisen aakkosjärjestyksen asetti Choi Sejin vuonna 1527.

Etelä- ja Pohjois-Koreassa käytetään hieman toisistaan poikkeavaa aakkosjärjestystä, joista kumpikin kuitenkin noudattaa Choi Sejinin peruskirjainten järjestystä.

#### Etelä-Korean järjestys

Konsonanttien järjestys on:

ㄱ ㄲ ㄴ ㄷ ㄸ ㄹ ㅁ ㅂ ㅃ ㅅ ㅆ ㅇ ㅈ ㅉ ㅊ ㅋ ㅌ ㅍ ㅎ

Kaksoiskonsonantit sijoitetaan heti niitä vastaavan yksinkertaisen kirjaimen jälkeen.

Vokaalien järjestys on:

ㅏ ㅐ ㅑ ㅒ ㅓ ㅔ ㅕ ㅖ ㅗ ㅘ ㅙ ㅚ ㅛ ㅜ ㅝ ㅞ ㅟ ㅠ ㅡ ㅢ ㅣ

#### Pohjois-Korean järjestys

Konsonantit:

ㄱ ㄴ ㄷ ㄹ ㅁ ㅂ ㅅ ㅇ ㅈ ㅊ ㅋ ㅌ ㅍ ㅎ ㄲ ㄸ ㅃ ㅆ ㅉ ㅇ

Ensimmäinen ㅇ vastaa tavunloppuista äännettä /ng/. Toinen ㅇ on tavun alkuinen mykkä äänne. Kaksoiskirjaimet ovat lopussa, ennen mykkää ㅇ:a, mutta kaikkien muiden kirjainten jälkeen, toisin kuin Etelä-Koreassa.

Vokaalit: 

ㅏ ㅑ ㅓ ㅕ ㅗ ㅛ ㅜ ㅠ ㅡ ㅣ ㅐ ㅒ ㅔ ㅖ ㅚ ㅟ ㅢ ㅘ ㅝ ㅙ ㅞ

ㅐ ja ㅔ sijoitetaan kaikkien perusvokaalien jälkeen, ei ㅏ:n ja ㅓ:n perään.

### Kirjainten nimet

Aakkosten nimi on "*ganada*-järjestys" (가나다訓), 
joka on saanut nimensä järjestyksen kolmen ensimmäisen konsonantin mukaan (*g*, *n*, and *d*), liittämällä niihin ensimmäinen vokaali (*a*). Kirjainten nimet antoi Choi Sejin vuonna 1527. Pohjois-Koreassa nimiä on sittemmin muutettu.

#### Konsonanttien nimet

Konsonanteilla on nykyisin kaksitavuiset nimet, joissa kyseinen konsonantti esiintyy sekä nimen alussa, että lopussa.

|  |  |
| --- | --- |
| **Kirjain** | **Nimi** |
| ㄱ | giyeok (기역) |
| ㄴ | nieun (니은) |
| ㄷ | digeut (디귿) |
| ㄹ | rieul (리을) |
| ㅁ | mieum (미음) |
| ㅂ | bieup (비읍) |
| ㅅ | shiot (시옷) |
| ㅇ | ieung (이응) |
| ㅈ | jieut (지읒) |
| ㅊ | chieut (치읓) |
| ㅋ | kieuk (키읔) |
| ㅌ | tieut (티읕) |
| ㅍ | pieup (피읖) |
| ㅎ | hieut (히읗) (Huomaa loppukonsonantin ㅎ poikkeuksellinen ääntämys) |

Kolmea lukuun ottamatta nimeämisjärjestelmä on *kirjain* + *i* + *eu* + *kirjain*. Ensimmäisen tavun muodostaa "*kirjain* + *i*"-yhdistelmä, toisen "*eu* + *kirjain*". Poikkeavat kolme ovat *g*, *d* ja *s*, sillä tavuille *euk*, *eut* ja *eus* ei ole hanja-merkkejä. *Yeok* (役) kirjoitetaan *euk*in tilalle. Koska mikään hanja ei lopu *t* eikä *s*, Choi valitsi kaksi hanjaa, jotka luettaisiin korealaisittain: 末 (*kut* "loppu") ja 衣 (*os* "vaatteet").

Alun perin Choi antoi kirjaimille *j*, *ch*, *k*, *t*, *p* ja *h* epäsäännölliset yksitavuiset nimet *ji*, *chi*, *ki*, *ti*, *pi* ja *hi*. Nämä muutettiin nykyiselleen vuonna 1933.

Kaksoiskonsonanttien nimissä on sana *ssang* (쌍), joka merkitse "kaksosta" tai "kaksinkertaista" ennen kirjaimen nimeä.

|  |  |
| --- | --- |
| **Kirjain** | **Nimi** |
| ㄲ | ssang giyeok (쌍 기역) |
| ㄸ | ssang digeut (쌍 디귿) |
| ㅃ | ssang bieup (쌍 비읍) |
| ㅆ | ssang shiot (쌍 시옷) |
| ㅉ | ssang jieut (쌍 지읒) |

#### Vokaalien nimet

Vokaalien nimet ovat yksinkertaisesti kyseiset äänteet. Tosin, koska järjestelmään kuuluu konsonanttimerkki jokaisen tavun alussa, näidenkin eteen on kirjoitettava mykkä ㅇ (*ieung*).

|  |  |
| --- | --- |
| **Kirjain** | **Nimi** |
| ㅏ | a (아) |
| ㅐ | ae (애) |
| ㅑ | ya (야) |
| ㅒ | yae (얘) |
| ㅓ | eo (어) |
| ㅔ | e (에) |
| ㅕ | yeo (여) |
| ㅖ | ye (예) |
| ㅗ | o (오) |
| ㅘ | wa (와) |
| ㅙ | wae (왜) |
| ㅚ | oe (외) |
| ㅛ | yo (요) |
| ㅜ | u (우) |
| ㅝ | weo (워) |
| ㅞ | we (웨) |
| ㅟ | wi (위) |
| ㅠ | yu (유) |
| ㅡ | eu (으) |
| ㅢ | eui (의) |
| ㅣ | i (이) |

### Käytöstä poisjääneet kirjaimet

Alkuperäisistä kirjaimista ovat jääneet pois käytöstä seuraavat:

* ㆍ tai 丶 (*arae-a* tai *araea*): Lausutaan IPA: [ʌ], samantapaisesti kuin *eo*.
esiintyi vain tavussa ㆎ (area-ae)
* ㅿ (*bansiot*) [z]
* ㆆ (*yeorinhieut*, 여린히읗; tai 된이응 "kevyt hieut" tai "kaksois-ieung") [glottaalifrikatiivi/-pysäys]: "kevyempi kuin ㅎ ja raskaampi kuin ㅇ".
* ㆁ (*yetieung*, 옛이응) [nollamerkki]: Nyt yhdistynyt samaksi kuin ㅇ (*ieung*), joka perinteisesti ääntyi vain [ŋ]. Tietokoneen kirjasimissa *yetieung* on vähemmän pyöreä kuin *ieung*. Käsinkirjoituksessa siinä ei koskaan ole pientä vetoa ympyrän huipulla kuten *ieung*:ssa.

Lisäksi on olemassa viisi käytöstä poistunutta muodoltaan johdettua kirjainta, jotka kuvastavat yksittäistä äännettä:

* ㅱ (*ipsul-gabyeoun-mieum*) [ɱ]
* ㅸ (*ipsul-gabyeoun-bieup*) [ɸ]
* ㅹ (*ipsul-gabyeoun-ssang-bieup*) [β]
* ㆄ (*ipsul-gabyeoun-pieup*) [ɸʰ]
* ㆅ (*ssang-hieut*) [x]

Kirjoitus
---------

Hangulia voidaan kirjoittaa sekä vaaka- että pystysuoraan. Perinteinen kirjoitussuunta on sama kuin kiinan, siis ylhäältä alas ja oikealta vasemmalle. Ju Si-gyeong ajoi vaakasuoraa järjestelmää, ja se muovautui yleiseksi käytännöksi (vasemmalta oikealle ja ylhäältä alas).

Katso myös
----------

* Luettelo kirjoitusjärjestelmistä

Lähteet
-------

1. 1 2  Kuninkaan varastetusta hatusta paljastui salaisuus. Yle.fi uutiset. Viitattu 27.2.2013.
2. ↑  Park Si-soo: Indonesian Tribe Picks Hangeul as Writing System *Korea Times*.  6.8.2009. Viitattu 11.2.2020. (englanniksi)
3. ↑  Lee Tae-hoon: Hangeul didn’t become Cia Cia’s official writing *Korea Times*.  6.10.2010. Viitattu 11.2.2020. (englanniksi)
4. ↑  Lee Tae-hoon: Gov’t to correct textbook on Cia Cia *Korea Times*.  18.10.2012. Viitattu 11.2.2020. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Hangul**.
* Hangeul Kanjikaverin koreasivuilla.