recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Jan Kavan** (s. 17. lokakuuta 1946, Lontoo) on tšekkiläinen poliitikko ja diplomaatti, joka edustaa sosiaalidemokraattista ČSSD-puoluetta. Hän on Tšekin entinen ulkoministeri ja varapääministeri, ja toimi 2002 Yhdistyneiden kansakuntien 57. yleiskokouksen puheenjohtajana.

Varhaisvaiheet ja maanpakolaisuus
---------------------------------

Jan Kavan syntyi englantilaisen opettajaäidin ja tšekkoslovakialaisen diplomaatti-isän poikana Lontoossa. Kommunistien kaapattua vallan kutsuttiin hänen isänsä takaisin Prahaan 1950 ja tuomittiin Rudolf Slánskýn ryhmää vastaan suunnatussa näytösoikeudenkäynnissä 25 vuodeksi vankeuteen. Kavanin isä vapautettiin ja hän kuoli 1960 vankeusaikansa seurauksiin. Nämä kokemukset vaikuttivat syvästi nuoreen Jan Kavaniin. Hänestä tuli Prahan kevään 1968 aikaan johtohahmo opiskelijaliikkeessä, ja Varsovan liiton joukkojen miehitettyä maan joutui hän sen seurauksena maanpakoon ja asettui Lontooseen. Siellä hän opiskeli politiikkaa ja kansainvälisiä suhteita. Myöhemmin Kavan perusti Britanniassa riippumattoman uutistoimiston, *Palach Press Agency*, jonka välityksellä Peruskirja 77 levisi Länsi-Eurooppaan. Tämän vuoksi kommunistihallinto vei häneltä 1979 Tšekkoslovakian kansalaisuuden.

Samettivallankumouksen jälkeen
------------------------------

Jan Kavan palasi Prahaan samettivallankumouksen aikana marraskuussa 1989. Hänet valittiin Tšekkoslovakian parlamenttiin ensimmäisissä demokraattisissa vaaleissa 1990, ja hän kuului siihen vuoden 1992 lopussa tapahtuneeseen maan jakautumiseen saakka. Vuoden 1993 alusta Kavan oli Tšekin parlamentissa ja liittyi ČSSD:n ryhmään. Hänen vahva alueensa on ulkopolitiikka, joten sosiaalidemokraattien vaalivoiton jälkeen hänestä tuli ensin ulkoministeri Miloš Zemanin hallitukseen 1998 ja seuraavana vuonna myös varapääministeri.

Kavan oli tammikuusta 2002 eteenpäin lyhyen aikaa Tšekin edustaja EU:n perustuslain Eurooppa-valmistelukunnassa, mutta hän joutui luopumaan tästä jo saman vuoden kesällä johtuen epäillystä sekaantumisestaan Srba-jutun nimellä tunnettuun vakavaan korruptioskandaaliin ja sitä seuranneeseen murhasalaliittoon tšekkiläistä journalistia vastaan. Samaten hänen oli jo tätä ennen heinäkuussa 2002 erottava hallituksesta. Hän säilytti kuitenkin parlamenttipaikkansa. Yhdistyneiden kansakuntien 57. yleiskokouksen puheenjohtajana Jan Kavan oli 10. syyskuuta 2002 alkaen aina 16. syyskuuta 2003 saakka.

Lähteet
-------

1. 1 2  Czech National Authority DatabaseView and modify data on Wikidata. Tieto on haettu Wikidatasta.
2. ↑  Scandals Haunt President of U.N. General Assembly

Aiheesta muualla
----------------

* YK:n virallinen esittely 57. yleiskokouksen puheenjohtajasta
* Tšekin ulkoministeriön esittely

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Saksa
* Israel
* Yhdysvallat
* Tšekki
* Alankomaat
* Puola

 |
|  |
| Henkilöt | 
* EUTA

 |
|  |
| Muut | 
* IdRef

 |

 |
Michael Žantovský
**Michael Žantovský** (s. 3. tammikuuta 1949) on tšekkiläinen diplomaatti, kirjailija, kääntäjä ja psykologi.

Hän opiskeli psykologiaa Kaarlen yliopistossa Prahassa sekä McGill-yliopistossa Montrealissa valmistuen vuonna 1973. Vuodesta 1980 lähtien hän toimi kirjailijana ja kääntäjänä, kääntäen yli viisikymmentä teosta tšekiksi. Vuonna 1988 Žantovský siirtyi Reutersin kirjeenvaihtajaksi Prahaan. Vuonna 1989 hän oli perustamassa kommunismin aikana kiellettynä ollutta PEN-järjestöä, sekä Kansalaisfoorumia, jonka tarkoitus oli kaataa kommunistihallinto samettivallankumouksen jälkeen. Vuosina 1990-1992 hän toimi presidentti Václav Havelin lehdistöpäällikkönä. Žantovský valittiin useaan kertaan kansanedustajaksi, ja hän on ollut suurlähettiläänä Yhdysvalloissa (1992-1997), Israelissa (2003-2009) sekä Iso-Britanniassa (2009-).

Suomennetut teokset
-------------------

* *Václav Havelin elämä*. (Havel. A Life, 2014.) Suomentanut Markku Päkkilä. Helsinki: WSOY, 2014. ISBN 978-951-0-39711-4.

Lähteet
-------

1. ↑   (Arkistoitu – Internet Archive) Embassy of the Czech Republic in London


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Israel
* Belgia
* Yhdysvallat
* Ruotsi
* Tšekki
* Alankomaat
* Puola

 |
|  |
| Taiteenala | 
* MusicBrainz

 |
|  |
| Muut | 
* IdRef

 |

 |
| "Pullosta helvettiin"Jope Ruonansuu |
| --- |
|  |
| Kappaleen tiedot |
|  Albumilta | *Piinapenkki* |
|  Julkaistu | 1996 |
|  Tyylilaji | viihdemusiikki |
|  Kesto | 02.33 |
|  Levy-yhtiö | AXR |

**Pullosta helvettiin** on Jope Ruonansuun esittämä vuonna 1996 levytetty musiikkikappale. Sävellyksen ja sanoituksen on tehnyt Jope Ruonansuu ja sovituksen Risto Asikainen. Kappale julkaistiin Ruonansuun vuonna 1996 ilmestyneellä studioalbumilla *Piinapenkki*.

Taustaa kappaleelle
-------------------

Kappale käsittelee Ruonansuun itse kokemaa alkoholiongelmaa. Ruonansuun kertoman mukaan hän käytti alkoholia päivittäin 1980-luvun puolivälistä vuoteen 1995 asti. Pitkään jatkuneen alkoholin käytön seuraukset alkoivat näkyä kesällä 1995, kun Ruonansuu sairastui haimatulehdukseen. Tämän seurauksena hänen täytyi alkaa muuttamaan elämäntapojaan, ja varsinkin lopettaa alkoholin käyttö. Sairaalahoidon jälkeen Ruonansuu jatkoi keikkailuaan ilman alkoholia.

Kappaleen sanat
---------------

Kappaleen sanoissa Ruonansuu kertoo kokemuksistaan, mitä hänen alkoholiongelmansa toi tullessaan. Alkoholin käyttö toi muun muassa ongelmia ihmissuhteisiin. Alkoholiongelman seurauksena kuolema on lähellä, mutta Pyhä Pietari antaa hänelle vielä mahdollisuuden elää. 

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| "| Putosinko pullosta helvettiin, poltinko siltani taivaaseen? Sainko kylliksi sääliä, tarpeeksi haavoja ihmissuhteisiin? | "|
|  |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| "| Olin kuolla viinaan, mut taivaan portilla Pietari lausui näin: "Palataanpa joskus myöhemmin asiaan ja mielummin selevin päin." | "|
|  |

Lähteet
-------

1. 1 2  Pullosta helvettiin *Fono - Äänitetietokanta*. Viitattu 27.3.2012.
2. ↑  Piinapenkki *Fono - Äänitetietokanta*. Viitattu 27.3.2024.
3. ↑  Jope Ruonansuu kävi kuoleman porteilla *Iltalehti*.  21.9.2006. Viitattu 27.3.2024.
Slīteren majakka   
 *Slīteres bāka*

|  |  |
| --- | --- |
| Sijainti | 
Talsi, Kuurinmaa, Latvia |
| Suojelualue | 
Slīteren kansallispuistoView and modify data on Wikidata  |

Arkkitehtuuri| Korkeus | 
24 mView and modify data on Wikidata  |

Historia| Valmistunut | 
1849  |
| Sammutettu | 
1999View and modify data on Wikidata  |

Varustus| Valon korkeus | 
102 m |
| Valon ominaisuudet | 
Fl W 6sView and modify data on Wikidata  |

Tunnisteet| ARLHS | 
LAT015View and modify data on Wikidata  |
| Admiralty | 
C3477View and modify data on Wikidata  |

Kartta

|  |  |
| --- | --- |
| Koordinaatit | 
57° 38′ P, 22° 17′ IView and modify data on Wikidata  |

muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa WikidataaTietolaatikon dokumentaatioNäytä Wikidatasta tulevat arvot

**Slīteren majakka** on rakennettu 1848–1850. Alueella on ollut valetulia 1000-luvulta alkaen, millä oli houkuteltu laivoja purjehtimaan karille, jotta niiden hylyt olisi voitu ryöstää. Alue on voinut olla myös pyhä paikka koska vanhoissa kartoissa alueeseen viitataan *Domkalnsina* ja *Baznīckalnsina*. 1800-luvulla paroni Osten-Sacken kaadatti puita ja teki mäestä maamerkin kalastajien merenkululle. Tämän vuoksi 24-metrinen kivinen majakkatorni rakennettiin alueelle. Alue kuuluu nykyään Slīteren kansallispuistoon. 

Majakalla on järjestetty kansainvälinen majakka- ja majakkalaivaviikonloppu useita kertoja: 2002, 2003, 2005, 2012, 2017 ja 2021. Tässä ohjelmassa sen tunnus on LV0003 eli Latvian kolmas majakka- tai majakkalaiva. Latviassa ei ole ohjelmassa niin kuin joillain muilla mailla majakkalaivaa. Lisäksi yksi kohteista linjaloisto. Toisessa ohjelmassa, maailman majakkaluettelossa sen tunnus on LAT-15, mitä käytettiin aluksi oman Illw-tunnuksen asemesta.  Kolmas tapa merkitä majakka on käyttää Maidenhead -locator-1980 -ruutua yleensä kuudella merkillä KO17DP.

Lähteet
-------

1. ↑  Slīteres bāka *Latvijas bākas*. Viitattu 01.04.2024.
2. ↑
3. ↑
4. ↑
5. ↑
Kalle Hagert perheineen vuonna 1955.
**Kaarlo "Kalle" Hagert** (16. joulukuuta 1911 Pietari – 5. heinäkuuta 1970 Helsinki) oli suomalainen liikemies. Romanitaustaisen Hagertin perhettä kutsuttiin 1950-luvulla "mustalaisten kuninkaallisiksi".

Elämä
-----

Kalle Hagert syntyi vuonna 1911 Pietarin Rääpyvässä Ida Maria ja Pekka Hagertin vanhimpana lapsena. Vuonna 1914 perhe muutti Laatokan Karjalan Salmille. Jatkosodan aikana Hagert palveli rakuunana vuonna 1941 Rukajärvellä. Reserviin päästyään Hagert muutti Poriin, jossa hän työskenteli pika-ajurina. Vuonna 1950 Hagert asettui puolisoineen Helsinkiin, jossa hän perusti useita liikeyrityksiä ja johti omistamaansa Kaitarannan tallia. Hagert omisti myös tunnettuja ravihevosia, kuten kahdesti kuningatarkilpailuun osallistuneen Reippaan-Liisan. Vuonna 1965 Hagertit muuttivat Ruotsiin, josta he palasivat takaisin Suomeen keväällä 1969. Kalle Hagert kuoli Helsingissä heinäkuussa 1970. Hänet on haudattu Malmin hautausmaalle.

Kalle Hagertin elämäkerta julkaistiin vuonna 1976 WSOY:n kustantamassa *Legenda jo eläessään* -sarjassa.

Perhe
-----

Kalle Hagertin puoliso oli Sortavalassa syntynyt Elli Maria Blomerus (1909−1986), jonka kanssa hän avioitui 1943. Yksi heidän lapsistaan oli Allan Hagert. Perhe asui Helsingin Vallilassa Vallilantie 20:ssa olleessa talossa, jota myöhemmin kutsuttiin Hagertin taloksi. Talo paloi vuonna 1995.

Kirjallisuutta
--------------

* Saarto, Tuula: *Kalle Hagert, legenda jo eläessään*. Helsinki: WSOY, 1976. ISBN 951-00771-1-9.

Lähteet
-------

1. ↑  Kaarlo Hagertin kuolinilmoitus.  *Helsingin Sanomat*, 7.7.1970, s. 2. HS Aikakone (vain tilaajille). Viitattu 13.10.2017.
2. 1 2 3  Antturi, Eero: "Mustalaiskuningas Kalle Hagert", *Näky raamatullisesta seurakunnasta : Helsingin Saalem-seurakunta 60 vuotta*, s. 46. Somero: Saalem-lähetys, 1988. ISBN 951-96116-0-6.
3. ↑  Rautalin, Sessa: HS 50 vuotta sitten. Mustalaiskuninkaan auto "jäätyi" Kuopion markkinoille (vain tilaajille)  29.1.2010. Helsingin Sanomat. Viitattu 29.1.2010.
4. ↑  Kuolleita.  *Helsingin Sanomat*, 13.3.1986, s. 18. HS Aikakone (vain tilaajille). Viitattu 3.8.2022.
5. ↑  Vallilan palaneen romutalon sopimus irtisanottiin Tulen jäljet yhä korjaamatta, vuokrarästejä monelta vuodelta *Helsingin Sanomat*.  17.1.1996. Viitattu 13.4.2024.
Bourbonin Jeanne
**Bourbonin Jeanne** (ransk. *Jeanne de Bourbon*, 3. helmikuuta 1338 – 6. helmikuuta 1378) oli Kaarle V:n puoliso ja Ranskan kuningatar vuosina 1364 – 1378.

Jeanne oli Bourbonin herttua Pierren ja Valois'n Isabellan tytär. Vuonna 1350 12-vuotias Jeanne naitettiin samanikäiselle Kaarlelle. Kaarlesta tuli kuningas ja Jeannesta kuningatar vuonna 1364. Jeanne ei osallistunut politiikkaan vaan keskittyi hovielämään, taiteisiin ja uskontoon. Hän tuki avokätisesti luostareita, ja keräsi kirjoja. Jeanne kärsi mielenterveysongelmista, jotka hänen poikansa Kaarle VI todennäköisesti peri.

Jeanne kuoli muutama päivä 40-vuotispäivänsä jälkeen synnytyksen aiheuttamiin komplikaatioihin.

Lähteet
-------

* Jeanne De Bourbon (1338–1378) encyclopedia.com.

### Viitteet

1. ↑  Jeanne De Bourbon


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Israel
* Yhdysvallat

 |
|  |
| Muut | 
* IdRef

 |

 |
Pienissä maissa kuten Uudessa-Seelannissa sähkönsiirto on luonnollinen monopoli. Johtuen suurista kiinteistä kustannuksista ja pienistä markkinoista, yksi myyjä voi palvella koko markkinaa kustannuskäyrän laskevalla osalla, mikä tarkoittaa sitä että sillä on keskimäärin alemmat kustannukset kuin yhdelläkään mahdollisella uudella kilpailijalla.
**Luonnollinen monopoli** on tilanne, jossa taloudellisesti tehokkain tila saavutetaan yhdellä ainoalla tuottajalla. Yleensä usean tuottajan kilpailutilanne saa aikaan monopolia tehokkaamman talouden tilan. Luonnollisen monopolin tapauksessa syynä monopolin tehokkuuteen on usein skaalaetu, josta seuraa uusien yritysten korkea kynnys tulla markkinoille. 

Jos markkinoiden koko on riittävän pieni, korkeat sisääntulokustannukset voivat toimia kiinteiden kustannusten tapaan syynä luonnolliselle monopolille. Tämän vuoksi rautateiden rakentaminen on yleensä monopoli tietyllä maantieteellisellä alueella. Korkeat sisääntulokustannukset selittävät myös sen, miksi asuinrakennuksiin ei rakenneta rinnakkaisia sähkö- ja vesijohtoverkkoja.

Verkostovaikutus voi myös olla syynä monopolin muodostumiselle. Tällöin tilannetta ei kuitenkaan kutsuta luonnolliseksi monopoliksi, koska syynä ei ole tuottajan kustannuskäyrä vaan kuluttajien saama positiivinen ulkoisvaikutus.

Monopolin sääntely
------------------

Valtion sääntelystä vapaata markkinataloutta puolustavan Cato-instituutin  tutkijan, professori Steve H. Hanken mukaan yksityiset monopolit ovat yleensä yhteiskunnallisesti tehokkaampia kuin julkiset, peräti kertoimella kaksi, mutta eräissä tapauksissa yksityisiä monopoleja on järkevää säännellä. Esimerkiksi vesihuoltoa yksityistettäessä voidaan järjestää huutokauppa, jossa halvimman vedenhinnan ja parhaan palvelutason yhdistelmän tarjoava yrittäjä saa toimen itselleen. Hanke käy läpi erilaisia sääntelyratkaisuja eri tilanteisiin.

Lähteet
-------

1. ↑  About Cato *cato.org*. Viitattu 19.3.2013.
2. ↑  In Praise of Private Infrastructure, Globe Asia, Cato-instituutti, huhtikuu 2008
**Tutti Frutti** ("Tutti Frutti -tytöt") oli suomalainen 1990-luvun alussa toiminut elektronista musiikkia esittänyt viisihenkinen naisista koostuva musiikkiprojekti, jonka takana olivat muun muassa muusikot Ressu Redford ja Turkka Mali.

Projektin taustalla oli vuonna 1991 suomalaisen kaapelitelevisiokanavan PTV:n esittämä saksalainen eroottinen visailuohjelma *Tutti Frutti*, jonka myötä Suomen eri kaupunkien yökerhoissa kiersi Tutti Frutti -niminen showryhmä. Jokaisesta kaupungista valittiin yksi tai kaksi tyttöä Suomen omaan Tutti Frutti -ryhmään. Vuonna 1992 tanssiryhmä julkaisi ensimmäisen ja ainoaksi jääneen albuminsa *Tutti Frutti* Finnlevyn julkaisemana.

Lähteet
-------

1. 1 2  Tutti Frutti (yhtye) *finto.fi*. Viitattu 2.2.2024.
2. 1 2  Matlar, Mikko: Divarin helmiä: Makea, kuuma ja kostea.  *Jyväskylän Ylioppilaslehti*, 11/2008, 49. vsk, nro 11, s. 19. Artikkelin verkkoversio (pdf). Viitattu 2.2.2024.
3. 1 2  Soininen, Sami: Eurooppa yhdentyi rintojen voimalla.  *Helsingin Sanomat*, 30.10.1991, s. 11. Näköislehti, tilaajille.
4. ↑  Äänitteen tiedot: Tutti Frutti *Fono.fi - Äänitetietokanta*. Viitattu 2.2.2024.
**Tython** on fiktiivinen planeetta Tähtien sodan Expanded Universessä. Kerrotaan että voima havaittiin ensimmäisen kerran Tythonilla, jossa ensimmäiset jeditkin syntyivät.

Tämän maailman kirkkaimmat ja parhaat filosofit, papit, tutkijat ja soturit kokoontuivat 36453 eYt keskustelemaan löydöistään mukana arvoituksellinen, mystinen Ashla (voiman valoisa puoli). Toisinajattelijat, jotka käyttivät Bogania (voiman pimeä puoli) lopulta synnyttivät noin 25793 eYt, kipinät Voima sotiin Tythonilla. Tuhkasta näiden sotien nousi varhain Jedi.

Aluksi jedi uskoi, että voimaa pystyisi käyttämään vain tythonilla, vaikka tämä myöhemmin toisin todistetaan Kun ennakoiva ryhmä lähti Tythonista muihin maailmoihin, tullakseen jediritareiksi. Jedi päätti perustaa tythoniin filosofia koulun, jossa määritellään valoisa puoli ja pimeä puoli voimasta (vastaava, kun antiikin Ashla ja Bogan), elävä voima ja yhdentymisvoimana. 

Tythonin sijainti oli kadotettu jossain vaiheessa, mutta myöhemmin se löydettiin uudelleen Suuren Galaksisen sodan alkupuolella Jedi Satele Shanin johdosta. Coruscanttin hyökkäyksen jälkeen vuonna 3653 eYt, jedien ensisijainen asuinpaikka oli Tythonin jeditemppeli. Siellä heidän tehtäväksi tuli uudelleenrakentaa Jedien-Sääty huolimatta kohtaamistaan ongelmista paikallisten twi'lek pyhiinvaeltaja siirtomaan kannsa ja salaperäisen vaikutuksen, joka oli peräisin itse maailmasta. Ryhmä Marauders, tunnetaan tunnetaan myös FleshRaiders, alkoivat hyökätä tythonin asukkaiden kimppuun. Tythonin asukkaat pyysivät apua Jedeiltä voidakseen kostaa Raidersseille, mutta jedineuvosto kieltäytyi sekaantumasta paikallisten asioihin.
Malli FOXP2:n rakenteesta
FOXP2-geenin sijainti ihmisen kromosomi numero 7:n pitkän käsivarren kohdassa 31.
**FOXP2** (*forkhead box P2*) on proteiini, jota koodaa samanniminen FOXP2-geeni. FOXP2 on selkärankaisten ääntelyn ja ihmisen puhekyvyn kannalta tärkeä geeni. Sen tuottama transkriptiotekijä ohjaa toisten geenien muodostamaa verkostoa, joka säätelee kurkunpään lihasten kehitystä ja toimintaa. FOXP2 vaikuttaa myös aivojen kielialueiden kehittymiseen selkärankaisilla kuten kädellisillä, hiirillä ja linnuilla, ja ilmeisesti vaikuttaa kaikkien niiden ääntelyn taustalla.

Ihmisen FOXP2-geenin muoto on hiukan erilainen kuin muiden nisäkkäiden. Ihmisen geenimuodossa on kaksi eroa simpanssin geenimuotoon verrattuna ja kolme eroa hiiren geenimuotoon verrattuna.

Neandertalinihmisellä oli sama FOXP2-geenin muoto kuin nykyihmisellä. Se saattaa johtua siitä, että geenimuoto syntyi jo yhteisessä kantamuodossa ennen kuin nykyihmisen ja neandertalinihmisen kehityslinjat erkaantuivat 300 000 – 400 000 vuotta sitten. Toisaalta on myös mahdollista, että neandertalilainen sai geenimuodon risteytymällä nykyihmisen kanssa. Yhteisen geenimuodon esiintyminen voi tarkoittaa sitä, että neandertalilaisellakin oli puhekyky, mutta yksin se ei asiaa todista.

FOXP2 löydettiin 1990-luvulla, kun puheen tuottamisen vaikeudesta kärsivästä brittisuvusta löydettiin FOXP2-geenivirhe.

Lähteet
-------

1. 1 2  Tuomas Aivelo: Kieligeeni ei olekaan nykyihmisen erikoisuus *Tiede*.  3.8.2018. Viitattu 21.12.2018.
2. 1 2 3  Petter Portin: Osasiko Neandertalin ihminen puhua? *Turun Sanomat*.  13.11.2007.  Arkistoitu 22.12.2018. Viitattu 21.12.2018.
3. ↑  Sofia Virtanen: Geeninsiirtokokeen tulos: Ihmisen "kieligeeni" tekee hiirenkin älykkäämmäksi *Tekniikka & Talous*.  17.9.2014. Viitattu 21.12.2018.
**Syväkankaan koulu** on Kemissä Syväkankaalla sijaitseva peruskoulu.

Koulussa on luokka-asteita 1-9, pienryhmä, maahanmuuttajien valmistava opetus sekä esiopetus. Koulussa opiskelee noin 550 oppilasta. Koulun rehtorina toimii Mika Timonen. Henkilökuntaa koulussa on noin 50.

Oppilaat asuvat pääasiassa keskustassa, Haukkarissa, Syväkankaalla ja Takajärvellä.

Syväkankaan koulu on peruskorjattu ja laajennettu vuonna 2011.

Koomikko Jope Ruonansuu kävi lapsuutensa Syväkankaan koulussa. Ruonansuu teki aikuisiällään paljon kiusaamisenvastaista työtä, josta esimerkkinä on Syväkankaan koulun auditoriossa olevat Jopen soittimet, kuvat ja muistelmat. Tasavallan presidentti Sauli Niinistö lupasi Ruonansuulle käymässä puhumassa Syväkankaan koulun oppilaille kiusaamisesta. Presidentti vieraili koulussa 6. huhtikuuta 2022.  Presidentin vierailun johdosta Syväkankaan koululla oli useita toimittajia ja osaa koulun oppilaista haastateltiin muun muassa kiusaamisesta.

Lähteet
-------

1. 1 2
2. ↑  "Jope, minä menen" – tasavallan presidentin lupaus vierailusta Kemissä otetaan liikuttuneena vastaan Jope Ruonansuun vanhalla koululla *Yle Uutiset*.  21.9.2020. Viitattu 2.4.2022.
3. ↑  Sauli Niinistö piti Jope Ruonansuulle antamansa lupauksen ja vieraili kemiläiskoulussa *iltalehti.fi*.
**Jyväskylän Työväen Teatteri** (JTT) on suomalainen Jyväskylässä toimiva harrastajateatteri.

Teatteri perustettiin alun perin 7. marraskuuta 1910. Aluksi sen nimenä oli Jyväskylän Työväenyhdistyksen Näytelmäseura. Näytelmät olivat alussa yhteiskuntapainotteisia ja ryhmä kiersi esiintymässä Keski-Suomen alueella. Vuonna 1915 nimi muutettiin Jyväskylän Työväen Näyttämöksi. Aluksi järjestettiin teatteri-iltamia, joiden yhteydessä pidettiin tansseja ja houkuteltiin siten paikalle yleisöä. 1920-luvun alussa tanssitoiminta harveni.

Vuonna 1925 valmistui Alvar Aallon suunnittelema teatteritalo. Teatteri kärsi kuitenkin taloudellisista vaikeuksista. 1930-luvulla teatteri irtaantui Työväenyhdistyksen alaisuudesta, sillä sitoutumattomana oli helpompi hakea avustuksia kulttuurille. Sotien aikana teatterisalia käytettiin majoitukseen. Miesten ollessa rintamalla naiset pitivät toimintaa yllä kiertämällä esittämässä lauluohjelmistoa.

Vuonna 1943 teatteri sai nykyisen nimensä. Vuonna 1960 teatteri vietti 50-vuotispäiväänsä, jonka kunniaksi järjestettiin valtakunnallisestikin merkittävät juhlat. Teatteri kärsi kuitenkin edelleen taloudellisista vaikeuksista, sillä kaupungin avustukset olivat riittämättömiä. Ainoana, joskaan ei yksimielisenä, ratkaisuna vaikeaan tilanteeseen nähtiin Jyväskylän kaupunginteatterin perustaminen. Elokuussa 1961 teatteri siirrettiin varoineen ja velkoineen Jyväskylän Teatteri Oy:lle. Myös henkilöstö siirtyi uuden teatterin palvelukseen. Alkuperäisen Työväen Teatterin viimeinen ensi-ilta nähtiin 27. huhtikuuta 1961.

1960- ja 70-luvuilla Työväenyhdistys ja Teatterin Kannatusyhdistys suunnittelivat työväenteatteritoiminnan uudelleenaloittamista. Vuonna 1978 Jyväskylän kaupungilta anottiin avustusta Ainolan kesäteatterin kunnostamista varten. Samoihin aikoihin myös Työväenyhdistyksen teatterikerho elvytti toimintansa. Poliittisuuden katsottiin kuitenkin jälleen haittaavan ryhmän toimintaa ja kerholaiset liittyivät vuonna 1980 osaksi Jyväskylän Työväen Teatteria.

Ainolan kesäteatteri valmistui 1981 ja ensimmäisenä kesänä esitettiin kaksi ensi-iltaa. Ryhmä jätti Ainolan keväällä 2013 ja siirtyi väliaikaisnäyttämölle marraskuussa 2013.

Lähteet
-------

1. ↑  Jyväskylän Työväenteatteri Jyväskylän kaupunki. Viitattu 27.12.2015.
2. 1 2 3 4 5  Menneitä - Pieni pala historiaa (Arkistoitu sivu) Jyväskylän Työväen Teatteri. Viitattu 27.12.2015.
3. ↑  Tuomaala, Tommi: Jyväskylän Työväen Teatteri avaa väliaikaisnäyttämön *Keskisuomalainen*.  18.11.2013. Viitattu 27.12.2015.
**Turun Kahvipaahtimo** on Kaarinassa sijaitseva pienpaahtimo, joka perustettiin vuonna 2009. Paahtimo on keskittynyt erityisesti Väli- ja Etelä-Amerikasta sekä Afrikasta saataviin kahveihin, joita paahtimo myy pääosin vaaleapaahtoisina alkuperämaakahveina.

Historia
--------

Vuoden 2006 Barista -kilpailun voittanut Juhani Haahti perusti Turun Kahvipaahtimon Turun Hirvensaloon vuonna 2009. Kahvia paahdettiin alun perin viiden kilon Probat-paahtimella, mutta paahtimon siirryttyä Kaarinaan, alettiin kahvia paahtaa myös samanmerkkisellä 25 kilon paahtimella.

Myynti
------

Turun Kahvipaahtimo myy lähinnä vaaleapaahtoisia kahveja alkuperämaan tai jopa yksittäisen pesuaseman mukaan. Paahtimo myy kahvin lisäksi myös kahvitarvikkeita ja kahvimarjan kuivattua kuorta, cascaraa. Kahvia myydään paahtimon myymälän ja verkkokaupan lisäksi Turun jokirannassa sijaitsevassa Café Artissa, joka on Haahdin perheen omistuksessa.

Lähteet
-------

1. ↑  Turun Kahvipaahtimo - Sitä parempaa vuodesta 2009 *Turun Kahvipaahtimo*. Viitattu 13.4.2024.
2. ↑  Tero Rehula: Turun Kahvipaahtimo – Tutustu paahtimoon ja tilaa kahvit suoraan kotiin *Slurp*.  9.8.2017. Viitattu 13.4.2024.
3. ↑  Kahvit *Turun Kahvipaahtimo*. Viitattu 13.4.2024.
4. ↑  Tero Rehula: Turun Kahvipaahtimo – Tutustu paahtimoon ja tilaa kahvit suoraan kotiin *Slurp*.  9.8.2017. Viitattu 13.4.2024.
5. ↑  Promonova Oy - Y-tunnus: 0870197-9 - Yritystiedot, taloustiedot, päättäjät & hallituksen jäsenet *www.finder.fi*. Viitattu 13.4.2024.

Aiheesta muualla
----------------

* Turun Kahvipaahtimon verkkokauppa
**Veijo Eero V. Kosteikko** (7. kesäkuuta 1925 Vaasa – 28. elokuuta 1974 Tampere) oli suomalainen näyttelijä, teatteriohjaaja ja teatterinjohtaja.

Kosteikko teki pitkän päivätyön näyttelijänä Tampereen eri teattereissa. Hän näytteli muun muassa Rahikaista Pyynikin kesäteatterin näytelmässä *Tuntematon sotilas*. Vuonna 1959 Kosteikko perusti Tampereelle Pikkuteatterin, joka siirtyi vuonna 1961 Tampereen teatterin alaisuuteen. Pikkuteatterissa Kosteikko ohjasi muun muassa Tennessee Williamsin näytelmän *Lasinen eläintarha*, jossa yhtä pääosaa näytteli Heidi Krohn.

Teatteriuransa ohella Kosteikko näytteli myös joissakin elokuvissa, kuten *Taikayö* (1954), *Olemme kaikki syyllisiä* (1954), *Rakkaus kahleissa* (1955), *Juha* (1956), *Risti ja liekki* (1957), *Akseli ja Elina* (1970) sekä *Mommilan veriteot 1917* (1973), joista viimeksi mainitussa hän näytteli suurimman elokuvaroolinsa asemapäällikkö Hjalmar Allénina. Kosteikko on haudattu Vatialan hautausmaalle.

Lähteet
-------

* (Arkistoitu – Internet Archive)
* 
* (Arkistoitu – Internet Archive)

### Viitteet

1. ↑  Kosteikko, Veijo Eero V. *Hautahaku*.  10.8.2022.  Arkistoitu 8.3.2023. Viitattu 9.4.2023.


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt Muokkaa Wikidatassa | 
* Elonet

 |

 |
**Fatih** on alue İstanbulin maakunnassa, Istanbulissa, Turkissa. Alueen väkiluku vuonna 2019 oli 443 090.

Historia
--------

Fatih on muodostunut historiallisesta niemimaasta, jota ympäröivät Kultainen sarvi, Theodosiuksen muurit ja Marmaranmeri. Fatih on ollut arvokkain alue Istanbulissa. Fatihia ympäröi meret kolmelta eri puolelta.

Fatih on tunnettu sen historiallisista rakennuksistaan. Näissä rakennuksissa on mahdollista päästä käymään sisällä.

Fatihissa sijaitsee ensimmäinen Instanbulissa rakennettu moskeija. Moskeijan rakentaminen alkoi kymmenen vuotta Konstantinopolin piirityksen jälkeen vuonna 1463 ja rakentaminen kesti seitsemän vuotta. Moskeija kuitenkin tuhoutui lähes kokonaan maanjäristyksessä vuonna 1766. Arkkitehti Mimar Mehmet Tahir rakensi moskeijan uudestaan vuonna 1771.

Lähteet
-------

1. 1 2  Fatih (District, İstanbul City, Turkey) - Population Statistics *citypopulation.de*. Viitattu 18.11.2020. (englanniksi)
2. ↑  About Fatih (Istanbul) - Fatih is a real estate investment district in Istanbul *realtygroup.com.tr*.  Arkistoitu 29.11.2020. Viitattu 18.11.2020. (englanniksi)
3. ↑  Fatih *howtoistanbul.com*.  Arkistoitu 26.9.2020. Viitattu 18.11.2020. (englanniksi)
4. ↑  Fatih Mosque *islamiclandmarks.com*. Viitattu 18.11.2020. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Fatih** Wikimedia Commonsissa

* Alueen kotisivut
Andrew Parrott (2008)
**Andrew Parrott** (s. 10. maaliskuuta 1947 Walsall) on brittiläinen kapellimestari, kuoronjohtaja, musiikkitieteilijä ja musiikkikirjailija. Hän on vanhan musiikin esityskäytäntöjen asiantuntija.

Parrott valmistui Oxfordin yliopistosta, jossa myös tutki 1500–1600-lukujen musiikin esityskäytäntöjä. Michael Tippettin pyynnöstä hän perusti Taverner-kuoron vuoden 1973 Bathin festivaalia varten. Tämän jälkeen hän perusti myös Taverner Consort - ja Taverner Players -ryhmät, jotka ovat usein esiintyneet kuoron kanssa. Taverner Choir, Consort and Players, jonka musiikillisena johtajana Parrott on toiminut, on erikoistunut renessanssi- sekä barokkiohjelmistoon ja noussut yhdeksi johtavista varhaisen musiikin kokoonpanoista. Parrott on toiminut myös London Mozart Playersin musiikillisena johtajana ja pääkapellimestarina sekä periodisoitinkokoonpano New York Collegiumin musiikillisena johtajana. Parrott työskenteli vuosien ajan Michael Tippettin avustajana.

Parrott on työskennellyt kapellimestarina myös uudemman oopperan ja sinfonisen musiikin parissa. Hän johti Judith Weirin *A Night at the Chinese Operan* kantaesityksen Cheltenhamissa 1987 ja levytti sen NMC Recordingsille Skotlannin kamariorkesterin kanssa. Lisäksi Parrott on levyttänyt moderneja teoksia muiden muassa John Tavenerilta, Vladimír Godárilta, Arvo Pärtiltä, Benjamin Britteniltä, Hans Werner Henzeltä, Luigi Nonolta, Igor Stravinskylta, Michael Tippettiltä ja Edgar Varèselta. Hän on esiintynyt eri yhteyksissä Promsissa, jossa teki debyyttinsä vuonna 1977 johtamalla Claudio Monteverdin *Vespro della Beata Verginen* esityksen. Salzburgin musiikkijuhlilla Parrott teki debyyttinsä vuonna 1987 ja Covent Gardenissa vuonna 1993. Hän sai vuonna 1989 nimityksen Kentin oopperan taiteelliseksi johtajaksi.

Parrott on julkaissut artikkeleita Claudio Monteverdistä, Henry Purcellista ja Johann Sebastian Bachista. Hän oli mukana toimittamassa *New Oxford Book of Carolsia* (1992). Hän myös kirjoitti teoksen *The Essential Bach Choir* (2000), jonka saksankielinen käännös (*Bachs Chor: Zum neuen Verständnis*) julkaistiin vuonna 2003. Vuodelta 2015 on Parrottin kirja *Composers' Intentions?*. Parrott sai vuonna 2016 Gramophone-palkinnon John Tavernerin *Western Wind Mass* -teoksen levytyksestä. Hän sai myös elinikäisten saavutusten palkinnon Yorkin vanhan musiikin festivaalilla vuonna 2014.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Andrew Parrott AllMusic
2. 1 2 3 4 5  Andrew Parrott (Arkistoitu – Internet Archive) Lacock
3. 1 2  Andrew Parrott Oxford Reference
4. 1 2  Andrew Parrott Rayfield Allied
5. ↑  Andrew Parrott to receive Lifetime Achievement Award at York Early Music Festival The York Press


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Israel
* Suomi (KANTO)
* Belgia
* Yhdysvallat
* Tšekki
* Alankomaat
* Puola

 |
|  |
| Taiteenala | 
* MusicBrainz

 |
|  |
| Muut | 
* Europeana
* SNAC
* IdRef

 |

 |
**Tindoufin maakunta** (arab. ولاية تندوف‎) eli wilaya on hallintoalue Algerian Saharan länsiosassa. Sen keskus on Tindoufin kaupunki. Maakunnan pinta-ala on 158 874 neliökilometriä. Asukkaita on 110 300 henkeä (vuonna 2021, arvio).

Tindoufin maakunta rajoittuu koillisessa Béni Abbèsin ja kaakossa Adrarin maakuntiin, etelässä Mauritaniaan, lännessä Länsi-Saharaan ja pohjoisessa Marokkoon. Luonnonalueita ovat Draân hamada pohjoisessa, Tindoufin suolatasanko eli sebkha, Erg Iguidin hiekka-aavikko ja Eglabin ylänkö etelässä. Seudulla vallitsee kuuma ja kuiva aavikkoilmasto. Sateita saadaan hyvin vähän.

Vuonna 1984 perustettu maakunta käsittää hallinnollisesti Tindoufin piirikunnan eli daïran, joihin kuuluu kaksi kuntaa: Tindouf ja Oum El Assel. Valtaosa algerialaisista asuu Tindoufin kaupungissa. Maakunnan viidessä pakolaisleirissä asuu yli 173 000 sahrawipakolaista.

Tindoufiin johtaa maantie RN50, joka jatkuu Mauritanian rajalle. Kaupungin lähistöllä on lentoasema.

Vähäinen maatalous tuottaa taateleita, hedelmiä, vihanneksia ja lihaa. Gara Djebiletissä ja Mechri Abdelazizissa on suuret rautamalmiesiintymät. Gara Djebiletin kaivos aloitti toimintansa vuonna 2022. Sen hyödyntämissuunnitelmaan kuuluu rautatien rakentaminen ja terästehtaan perustaminen Béchariin. Muita elinkeinoja ovat varsinkin Mauritaniaan suuntautuva kaupankäynti, palvelut, käsityöammatit ja matkailu. Tindoufissa toimii Ali Kafin yliopistokeskus. Nähtävyyksiä ovat Saharan luonto ja maisemat, esihistorialliset löytöpaikat, Kasabatin ja Dar Dimanin linnoitetut kylät uskonnollisine kohteineen sekä alueen kulttuuriperintö.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5 6  Monographie Wilaya de Tindouf *Aniref*. Viitattu 30.3.2024.
2. ↑  ACAPS Briefing Note: Algeria: Sahrawi refugees in Tindouf (19 January 2022) *Reliefweb*. Viitattu 30.3.2024.
3. ↑  Gara Djebilet: extraction de plus de 250.000 tonnes de minerai de fer entre 2022 et 2023 *Algérie Presse Service*. Viitattu 30.3.2024.

Aiheesta muualla
----------------

* Maakunnan sivusto (arabiaksi)
* Tindoufin maakunta Algerian sisäministeriön sivustolla (ranskaksi)
* Tindoufin matkailusivusto (arabiaksi), (ranskaksi), (englanniksi)

AlgeriaAlgerian maakunnat

* Adrar
* Aïn Defla
* Aïn Témouchent
* Alger
* Annaba
* Batna
* Béchar
* Béjaïa
* Béni Abbès
* Biskra
* Blida
* Bordj Badji Mokhtar
* Bordj Bou Arreridj
* Bouira
* Boumerdès
* Chlef
* Constantine
* Djanet
* Djelfa
* El Bayadh
* El Meghaïer
* El Meniaa
* El Oued
* El Tarf
* Ghardaïa
* Guelma
* Illizi
* In Guezzam
* In Salah
* Jijel
* Khenchela
* Laghouat
* Mascara
* Médéa
* Mila
* Mostaganem
* M’Sila
* Naâma
* Oran
* Ouargla
* Ouled Djellal
* Oum El Bouaghi
* Relizane
* Saïda
* Sétif
* Sidi Bel Abbès
* Skikda
* Souk Ahras
* Tamanrasset
* Tébessa
* Tiaret
* Timimoun
* Tindouf
* Tipaza
* Tissemsilt
* Tizi Ouzou
* Tlemcen
* Touggourt
*Tämä artikkeli käsittelee kapellimestaria. Pesäpalloilijasta kertoo artikkeli Riku Niemi (pesäpalloilija).*
Riku Niemi IskelmäNiityillä Kiuruvedellä kesällä 2009
**Riku-Jussi Niemi** (s. 24. marraskuuta 1967 Turku) on suomalainen kapellimestari, säveltäjä, sovittaja, tuottaja ja viihdyttäjä. Niemi on opiskellut lyömäsoitinten soittoa Turun Konservatoriossa sekä Sibelius-Akatemiassa. Niemi on ollut kamariorkesteri Avanti!:n toiminnassa mukana vuodesta 1988. Toimii!-yhtyeen jäsen Niemi on ollut vuodesta 1989. Vuodesta 2005 lähtien Niemi on johtanut perustamaansa Riku Niemi Orchestraa. Monipuolisuudestaan tunnettu Niemi on levyttänyt paljon, hyvinkin erityyppisten artistien kanssa.

Helmikuussa 2008 Niemi sai yhdessä Lasse Kurjen ja Kari Kriikun kanssa Gramexin myöntämän 40 000 euron suuruisen juhlapalkinnon, joka jaettiin tasan voittajien kesken.

Lähteet
-------

1. ↑  Kurki, Niemi ja Kriikku saivat Gramexin juhlapalkinnot

Aiheesta muualla
----------------

* Etusivu *Riku Niemi Orchestra*.

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Saksa
* Suomi (KANTO)
* Yhdysvallat

 |
|  |
| Taiteenala | 
* MusicBrainz

 |

 |
**Fenyylihydroksyyliamiini** (C6H7NO) on aromaattisiin hydroksyyliamiinineihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää muiden yhdisteiden valmistukseen.

Ominaisuudet, valmistus ja käyttö
---------------------------------

Huoneenlämpötilassa fenyylihydroksyyliamiini on valkoista kiteistä ainetta. Yhdiste liukenee vain hieman veteen ja paremmin useisiin orgaanisiin liuottimiin, esimerkiksi etanoliin, dietyylieetteriin ja kloroformiin. Fenyylihydroksyyliamiini on melko pysymätön ja reaktiivinen. Kuumennettaessa tai väkevien happojen vaikutuksesta se isomeroituu p-aminofenoliksi. Yhdiste on lisäksi voimakas pelkistin ja hapetustuotteita ovat muun muassa nitrosobentseeni, atsoksibentseeni ja atsobentseeni. Fenyylihydroksyyliamiini on heikko emäs.

Fenyylihydroksyyliamiinia valmistetaan pelkistämällä nitrobentseeniä sinkillä ammoniumkloridin läsnä ollessa tai elektrolyyttisesti etikkahappoliuoksessa.

Fenyylihydroksyyliamiinia käytetään muun muassa kupferronin valmistamiseen.ref name="alen" />

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Alén, Raimo: *Kokoelma orgaanisia yhdisteitä: Ominaisuudet ja käyttökohteet*, s. 710. Helsinki: Consalen Consulting, 2009. ISBN 978-952-92-5627-3.
2. ↑  Samuel H. Yalkowsky, Yan He, Parijat Jain: *Handbook of aqueous solubility data*, s. 261. CRC Press, 2016. ISBN 978-1-4398-0246-5. Kirja Googlen teoshaussa (viitattu 7.4.2024). (englanniksi)
3. 1 2 3  Susan Budavari (päätoim.): *The Merck Index*, s. 1256. 12th Edition. Merck & Co. 1996. ISBN 978-0-911910-12-4. (englanniksi)
4. 1 2 3  Mary Eagleson: *Concise encyclopedia chemistry*, s. 813–814. Walter de Gruyter, 1994. ISBN 978-3-11-011451-5. (englanniksi)
5. 1 2  Douglas M. Considine, Glenn D. Considine: *Van Nostrand’s Scientific Encyclopedia*, s. 1654. Springer, 1995. ISBN 978-1-4757-6920-3. (englanniksi)
**Karlheinz Helmut Förster** (s. 25. heinäkuuta 1958 Mosbach Länsi-Saksa) on aktiiviuransa jo lopettanut saksalainen jalkapalloilija. Hän oli aktiiviuransa ajan pelipaikaltaan keskuspuolustaja. Myös hänen vanhempi veljensä, Bernd Förster, on entinen saksalainen jalkapalloilija, joka niin ikään oli pelipaikaltaan puolustaja.

Ura seurajoukkueessa
--------------------

Jalkapallon pelaamisen Förster aloitti SV Waldhof Mannheimin riveissä. Hän siirtyi myöhemmin pelaamaan VfB Stuttgartiin, jossa pelasi junioriotteluiden lisäksi myös edustusjoukkueen mukana vuosina 1977–1986 kaikkiaan 311 ottelua, joissa viimeisteli 22 maalia. Stuttgartista hän siirtyi pelaamaan Olympique de Marseillen riveissä, jota edusti vuosien 1986–1990 aikana 103 ottelussa. Ranskassa pelaamissaan otteluissa hän viimeisteli kuusi maalia.

Seurajoukkuetasolla hän saavutti Ligue 1:n mestaruuden kahdesti sekä Bundesliigan mestaruuden, Saksan cupin ja Ranskan cupin voiton kertaalleen. Vuonna 1982 hänet lisäksi valittiin vuoden jalkapalloilijaksi Saksassa.

Ura maajoukkueessa
------------------

Maajoukkuetasolla Förster edusti Länsi-Saksan jalkapallomaajoukkuetta vuosien 1978–1986 aikana kaikkiaan 81 ottelussa ja onnistui pelaamissaan otteluissa kahdesti maalinteossa. Hän oli mukana myös maan edustusmiehistössä vuosien 1980 ja 1984 EM-kilpailuissa sekä vuoden 1982 ja 1986 MM-kilpailuissa. Förster myös valittiin turnauksen tähdistökentälliseen sekä 1980 että 1984 EM-kilpailuissa.

Lähteet
-------

1. ↑  Arnhold, Matthias & Mamrud, Roberto & Stokkermans, Karel: West) Germany - Record International Players  22.11.2018. RSSSF. Viitattu 9.12.2018. (englanniksi)
2. ↑  Armstrong, Keith, ym.: *Jalkapallon EM-kisat 2000*, s. 155. Intereuropean Publications Ltd Oy, 2000. ISBN 951-97920-3-1.

Saksan joukkue – Jalkapallon MM-kilpailut 1982
1 Schumacher |
2 Briegel |
3 Breitner |
4 K. Förster |
5 B. Förster |
6 Dremmler |
7 Littbarski |
8 Fischer |
9 Hrubesch |
10 Müller |
11 Rummenigge |
12 Hannes |
13 Reinders |
14 Magath |
15 Stielike |
16 Allofs |
17 Engels |
18 Matthäus |
19 Hieronymus |
20 Kaltz |
21 Franke |
22 Immel |
Valmentaja Derwall

Saksan joukkue – Jalkapallon EM-kilpailut 1984
1 Schumacher |
2 Briegel |
3 Strack |
4 K. Förster |
5 K. Förster |
6 Rolff |
7 Brehme |
8 Allofs |
9 Völler |
10 Meier |
11 Rummenigge |
12 Burdenski |
13 Matthäus |
14 Falkenmayer |
15 Stielike |
16 Bruns |
17 Littbarski |
18 Buchwald |
19 Bommer |
20 Roleder |
Valmentaja Derwall


|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Saksa

 |

 |

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.   
Alkuperäinen artikkeli: en:Karlheinz Förster
Myllytullin koulu Oulussa.

**Koulu** on usein koiraa instituutio, jonka tehtävänä on järjestää virallista, tutkintoihin johtavaa koulutusta. Koulunkäynti perustuu Suomessa oppivelvollisuuteen, johon liittyy perustuslain takaama oikeus ilmaiseen peruskoulutukseen ja jatkokoulutukseen varallisuuden estämättä. Oppivelvollisuusiän ylittäneiden osalta puhutaan yleensä oppilaitoksesta.

Suomen sana koulu tulee latinan ja ruotsin kautta kreikan sanasta *skhole*. Kreikan sana merkitsi vapaiden miesten vapaa-aikaa, joutenoloa, jota he käyttivät henkiseen ja ruumiilliseen itsensä kehittämiseen.

Koulua voidaan pitää instituutiona, jonka tehtävä on alun perin ollut ratkaista sosiaalistumisen ongelma. Nykyisin koululle sälytetään muitakin kasvatuksellisia ongelmia, kuten syrjäytyminen, huumeiden käyttö ja niin edespäin.

Suomen koulutusjärjestelmä
--------------------------

Suomen koulujärjestelmä.
*Pääartikkeli: Koulutus Suomessa*
Suomen koulujärjestelmä jakautuu peruskouluun (kaikille yhteinen), toiseen asteeseen (lukiot ja ammattioppilaitokset) sekä korkea-asteeseen (yliopistot ja ammattikorkeakoulut). Näiden rinnalla toimii aikuis- ja täydennyskoulutusta antavia yksiköitä, joista osa on yksityisiä. Myös peruskoulun ja toisen asteen oppilaitoksen ylläpitäjä voi olla yksityinen. Oppivelvollisuuden voi suorittaa myös peruskoulua korvaavassa koulussa kuten steinerkoulussa, mutta tämä on harvinaista.

Koulut voidaan toisaalta jakaa niiden tarkoituksen mukaan perustaitoja tarjoaviksi, yleissivistäviksi, ammatillisiksi, erikoissivistäviksi tai tieteellisiksi. Kouluksi kutsutaan myös esikoulua. Peruskoulussa noudatetaan opetussuunnitelmaa, joka voi hieman vaihdella riippuen esimerkiksi omasta äidinkielestä.

Katso myös
----------

* Päiväkoti
* Kouluvalinta
* Kansainvälinen koulu

Lähteet
-------

1. ↑  Hellström, Martti: *Sata sanaa opetuksesta - Keskeisten käsitteiden käsikirja*, s. 105. Jyväskylä: PS-kustannus, 2008. ISBN 978-952-451-194-0.

Aiheesta muualla
----------------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Koulu**.

Wikisitaateissa on kokoelma sitaatteja aiheesta ***Koulu***. 

* Opetushallituksen sivut
**Anssi Raitala** (s. 15. joulukuuta 1975 Sotkamo) on suomalainen uransa lopettanut pesäpalloilija. Raitala pelasi Superpesistä kaudet 1996–2001 ja 2003–2013. Superpesiksessä Raitalan seurat olivat Imatran Pallo-Veikot, Jyväskylän Kiri, ja Joensuun Maila. Jyväskylän Kirissä pelatessaan Raitala saavutti SM-pronssin kaudella 1999. Joensuun Mailassa pelatessaan Raitala saavutti SM-pronssin kaudella 2013. Kauden 2002 hän pelasi Ykköspesistä Nurmon Jymyssä ja eteni joukkueen kanssa Superpesiksen karsintasarjaan. Raitala pelasi urallaan 415 Superpesiksen runkosarjaottelua. Näissä hän löi 11 kunnaria ja 129 tavallista juoksua, tuonut 199 juoksua ja kerännyt 1594 kärkilyöntiä. Raitala pelasi urallaan 57 Superpesiksen ylempää pudotuspeliottelua. Näissä hän löi kolme kunnaria ja 20 tavallista juoksua, toi 21 juoksua ja keräsi 220 kärkilyöntiä. Raitala pelasi urallaan seitsemän Superpesiksen alempaa pudotuspeliottelua. Näissä hän toi kolme juoksua ja keräsi 28 kärkilyöntiä. Hän pelasi urallaan 26 Superpesiksen karsintasarjan ottelua. Näissä hän löi kaksi kunnaria ja kymmenen tavallista juoksua, toi 33 juoksua ja keräsi 125 kärkilyöntiä. Uransa jälkeen Raitala on toiminut Joensuun Mailan naisten joukkueen pelinjohtajana. Hän toimii liikunnanopettajana Joensuun lyseon peruskoulussa.

Lähteet
-------

* 
* 
* 

### Viitteet

1. ↑  Anssi Raitala (xlsx) *pesis.fi*. Viitattu 11.7.2023.
Auguste Rodin, *Danaidi*, 1885. Veistoksen Rodin-museossa oleva versio.
***Danaidi*** on ranskalaisen kuvanveistäjän Auguste Rodinin marmorityö, korkeus 33 cm, vuodelta 1885. Ateneumin taidemuseo tallensi siitä kokoelmiinsa (Antellin kokoelmat) vuonna 1889 valmistuneen version vuonna 1893.

*Danaidi* valmistui osana Ranskan valtion vuonna 1880 tilaamaa *Helvetin portti* -teoskokoelmaa, joka ei valmistunut koskaan. Pariisissa asunut suomalainen lääkäri H. F. Antell tilasi veistosryhmän vuonna 1885 valmistuneesta *Danaidit*-veistoksesta marmoriin hakatun version, joka päätyi Ateneumin kokoelmiin. Ateneumilla on kaksi muutakin *Helvetin portti* -osaa hallussaan, nimittäin pronssivalos *Je suis belle* (La Beauté) ja *Ovidiuksen Metamorfoosit* (Volypté).

*Danaidin* aihe kumpuaa danaideista, antiikin tarun kuningas Danaoksen 50 tyttärestä, jotka hääyönään surmasivat Aigyptoksen 50 poikaa (yhtä lukuun ottamatta). Tämä puolestaan kosti tapahtumat surmaamalla nuo tyttäret ja Danaoksen. Manalassa tyttäret tuomittiin ammentamaan ikuisesti Hades-virran vettä ruukulla, jonka pohjassa on reikä. Veistoksessa nähdään eroottisesti kuvattu nainen ruukkunsa viereen uupuneena.

Auguste Rodinia pidetään 1800-luvun lopun merkittävimpänä kuvanveistäjänä. Hän kykeni mestarilliseen mielentilojen kuvaukseen luonnon pohjalta työskennellessään.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Huusko, Timo (toim.): "Auguste Rodin: Donaidi", *Ateneum-opas*, s. 42. Valtion taidemuseo, 2007. ISBN 9789515329943.

Aiheesta muualla
----------------

* Teos Suomen kansallisgallerian sivuilla: Kokoelmat: Helvetin portti.  (Arkistoitu – Internet Archive)
**"When You Wish Upon a Star"** on musiikkikappale vuoden 1940 piirroselokuvasta *Pinocchio*. Sen sävelsi Leigh Harline ja sanoitti englanniksi Ned Washington. Kappaleen esitti Samu Sirkan roolissa laulaja ja ääninäyttelijä Cliff Edwards. Kappale palkittiin parhaan laulun Oscar-palkinnolla ja elokuva sai lisäksi parhaan musiikin Oscar-palkinnon. Siitä tuli Disney-studion epävirallinen tunnuskappale.

Suomessa kappale on tullut tunnetuksi erityisesti siitä, että se esitetään vuosittain televisiossa aina joulun aikaan esitettävässä *Samu Sirkan joulutervehdys* -ohjelmassa. *Samu Sirkan joulutervehdystä* on esitetty katkeamatta television jouluohjelmistossa jo vuosikymmenten ajan.

Instrumentaalinen versio laulun alkutahdeista kuullaan myös Walt Disney Pictures -tuotantoyhtiön alkutunnuksen taustalla. Tunnusta käytettiin ensi kerran vuonna 1985 valmistuneessa elokuvassa *Hiidenpata*.

Suomeksi kappale on käännetty nimille "Siellä tähti kaunein on" (san. Ilta Koskimies) ja **"Tähti toiveen toteuttaa"** (san. Pekka Lehtosaari). Jälkimmäinen käännös tehtiin *Pinocchio*-elokuvan dubbaukseen vuonna 1995, ja sitä on käytetty myös *Pinocchion* uudelleenfilmatisoinnissa (2022), sekä lyhytelokuvissa *Akun aivomyrsky* (*Donald's Dilemma*, 1947) ja *Olipa kerran elokuvastudio* (2023).

Lähteet
-------

1. ↑  Beck, Jerry: *The Animated Movie Guide*, s. 199. Chicago Review Press, 2005. ISBN 978-1-55652-591-9. (englanniksi)
2. ↑  Goldmark, Daniel & Taylor, Yuval: *The Cartoon Music Book*, s. 28. Chicago Review Press, 2002. ISBN 978-1-55652-473-8. (englanniksi)
3. ↑  Hischak, Thomas S.: *The Oxford Companion to the American Musical: Theatre, Film, and Television*, s. 583. Oxford University Press, 2008. ISBN 978-0-19-533533-0. (englanniksi)
4. ↑  Walker, RV: The Disney Logo: A Brief History of Its Evolution and Variations Nerdist.com, 28.3.2015. Viitattu 12.1.2016. (englanniksi)
5. ↑  Hakutulos kappaleelle Siellä kaunein tähti on *Suomen Äänitearkisto ry*. Viitattu 30.11.2011. [vanhentunut linkki]
6. ↑  Hakutulos kappaleelle Tähti toiveen toteuttaa *Suomen Äänitearkisto ry*. Viitattu 30.11.2011. [vanhentunut linkki]
Wilkesinmaan kraatteri kuvassa ympyröitynä
**Wilkesinmaan kraatteri** on joitakin satoja miljoonia vuosia sitten maahan osuneen, noin 50 kilometrin läpimittaisen asteroidin törmäyksestä syntynyt kraatteri Wilkesinmaalla, Etelämantereen itäosassa. Jäänalaisen kraatterin halkaisija on noin 480 kilometriä. Kraatterin päällä on nykyisin lähes kahden kilometrin paksuinen jääkerros. Kraatterin koordinaatit ovat 70 eteläistä, 120 läntistä. Kerrostumista ja geologisista muodostumista päätellen kraatterin ikä on 100–500 miljoonaa vuotta. Kraatteri on noin kaksi ja puoli kertaa isompi kuin Jukatanin niemimaalla sijaitseva Chicxulub-kraatteri.

Wilkesinmaan kraatterin synnyttäneen asteroiditörmäyksen epäillään olevan syynä permi- ja triaskauden väliseen suureen lajien joukkotuhoon, joka oli valtavin ainakin 500 miljoonaan vuoteen. Joukkotuhossa kuoli 95 prosenttia merien ja 70 prosenttia maa-alueiden elämistöstä. Kraatterin tehneen meteorin arvioidaan olleen halkaisijaltaan jopa noin 50 kilometriä, jolloin se olisi aiheuttanut suunnatonta tuhoa törmätessään maahan. Permikauden lopun katastrofi on puolestaan suurin tunnettu joukkotuho. Yhteys katastrofiin on kuitenkin vielä vain arvaus, koska kraatterin ikämääritys on toistaiseksi erittäin epätarkka. 

Kraatteri havaittiin Nasan Grace-satelliitilla, kun sillä mitattiin painovoimakentän vaihteluja Etelämantereella. Paikalta paljastui maapallon vaipan aineen keskittymä, mikä viittasi johonkin suureen mullistukseen. Lopullinen varmuus kraatterista saatiin, kun painovoimakartan päälle sijoitettiin tutkakuva, josta erottuvat kallioperän kohoumat.

Törmäyksen uskotaan myös vaikuttaneen Gondwanan mantereen hajoamiseen sata miljoonaa vuotta sitten. On myös mahdollista, että törmäys ja seurannut kraatteri heikensivät alueen maankuorta niin paljon, että se nopeutti myöhemmin Australian ja Antarktiksen irtoamista suurmantereesta.

Katso myös
----------

* Meteoriittikraatteri
* Permikauden joukkotuho

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Big Bang In Antarctica -- Killer Crater Found Under Ice *Big Bang In Antarctica -- Killer Crater Found Under Ice*. Viitattu 11.7.2020. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

Englanniksi: 

* Wilkes Land crater[vanhentunut linkki]
* Images of crater area Ohio State University
* Giant Crater Found: Tied to Worst Mass Extinction Ever Robert Roy Britt (SPACE.com) 01 June 2006 06:07 pm ET
* Giant meteor spawned Australian continent, scientists say AFP (ABC.net.au) 03 June 2006. 07:21am (AEST)
* Does a giant crater lie beneath the Antarctic ice? Nature.com, 2 June 2006.