recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Miasino** on kunta Pohjois-Italiassa Novaran maakunnassa Piemonten alueella. Miasinon naapurikunnat ovat Ameno, Armeno, Orta San Giulio ja Pettenasco.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Miasino Tuttitalia. Viitattu 07.01.2017. (italiaksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Miasino** Wikimedia Commonsissa

Novaran maakunta
Agrate Conturbia | Ameno | Armeno | Arona | Barengo | Bellinzago Novarese | Biandrate | Boca | Bogogno | Bolzano Novarese | Borgo Ticino | Borgolavezzaro | Borgomanero | Briga Novarese | Briona | Caltignaga | Cameri | Carpignano Sesia | Casalbeltrame | Casaleggio Novara | Casalino | Casalvolone | Castellazzo Novarese | Castelletto sopra Ticino | Cavaglietto | Cavaglio d’Agogna | Cavallirio | Cerano | Colazza | Comignago | Cressa | Cureggio | Divignano | Dormelletto | Fara Novarese | Fontaneto d’Agogna | Galliate | Garbagna Novarese | Gargallo | Gattico | Ghemme | Gozzano | Granozzo con Monticello | Grignasco | Invorio | Landiona | Lesa | Maggiora | Mandello Vitta | Marano Ticino | Massino Visconti | Meina | Mezzomerico | Miasino | Momo | Nebbiuno | Nibbiola | Novara | Oleggio | Oleggio Castello | Orta San Giulio | Paruzzaro | Pella | Pettenasco | Pisano | Pogno | Pombia | Prato Sesia | Recetto | Romagnano Sesia | Romentino | San Maurizio d’Opaglio | San Nazzaro Sesia | San Pietro Mosezzo | Sillavengo | Sizzano | Soriso | Sozzago | Suno | Terdobbiate | Tornaco | Trecate | Vaprio d’Agogna | Varallo Pombia | Veruno | Vespolate | Vicolungo | Vinzaglio
**Mattō** (jap. 松任市, *Mattō-shi*) on Japanin entinen kaupunki ja nykyinen Hakusanin kaupungin osa Honshūn saarella Chūbun tai Hokurikun alueella Ishikawan prefektuurissa. Kaupungin alue sijaitsee Hakusanin pohjoisosassa Kanazawan tasangolla Japaninmeren rannikolla. Ennen lakkauttamistaan kaupungissa oli 67 454 asukasta (vuonna 2003) ja sen pinta-ala oli 59,93 neliökilometriä.

Keskiajalla Mattōhon rakennettiin Mattōn linna. Myöhemmin Edo-kaudella Mattō kehittyi yhtenä Hokuriku-kaidō-tiereitin postiasemista (*shukuba*). 1800-luvun lopulla siitä tuli paikallinen hallintokeskus ja rautatien valmistumisen myötä varhaisriisin (*hayabamai*) kauppa- ja kuljetuspaikka. Kaupunkiin sijoittui esimerkiksi elintarvike-, kone-, elektroniikka- ja kemianteollisuutta. Kaupunkioikeudet osana Japanin nykyistä kunnallishallintoa Mattōn maaseutukaupungille myönnettiin vuonna 1970. Sittemmin, 1990-luvulta lähtien, se kasvoi voimakkaasti läheisen Kanazawan kaupungin esikaupunkina. Vuonna 2005 muodostettiin uusi Hakusanin kaupunki liittämällä yhteen Mattō, Mikawan ja Tsurugin maaseutukaupungit sekä Kawachin, Oguchin, Shiraminen, Torigoen ja Yoshinodanin kyläkunnat.

Mattōta palvelee JR Nishi-Nihonin Hokuriku-päälinja.

Kuvia
-----

* Mattōn urheilupuistoaMattōn urheilupuistoa
* Mattōn yläasteMattōn yläaste

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5  ブリタニカ国際大百科事典 小項目事典 / 日本大百科全書: 松任市 Kotobank. Viitattu 05.07.2020.
2. 1 2 3  百科事典マイペディア: 松任 Kotobank. Viitattu 05.07.2020.
**Al-Qatif** (arab. القطيف‎, *Al-Qaṭīf*) on kaupunki ja keidas ympäristöineen Saudi-Arabiassa, maan itäisessä Aš-Šarqiyyan provinssissa Persianlahden rannalla. Kaupungin väkiluku on kehittynyt Saudi-Arabian väestönlaskentojen mukaan seuraavasti: 98 920 (1992), 98 278 (2004) ja 118 327 (2010).

Kaupungin alla sijaitsee Al-Qatifin öljykenttä. Kaupungissa on öljyntuotantoon liittyviä tuotantolaitoksia, putkistoja ja laajoja työntekijöiden asuinalueita. Vuonna 1964 valmistunut laaja kasteluhanke muutti keitaan yhdeksi Saudi-Arabian laajimmista viljelyalueista, joka tuottaa taateleita, alfalfaa, hedelmiä ja vihanneksia.

Öljykenttien kehittäminen alkoi 1940-luvulla, jonka jälkeen kaupunki on menettänyt merkitystään läheiselle Dammamille.

Al-Qatifissa on tärkeä šiiakeskittymä.

* Taroutin linna.Taroutin linna.
* Kaupunkinäkymä Taroutin linnasta.Kaupunkinäkymä Taroutin linnasta.
* Al-Qatifin vesitorni.Al-Qatifin vesitorni.
* Kuja Qatifissa.Kuja Qatifissa.

Lähteet
-------

1. 1 2  Thomas Brinkhoff: Saudi-Arabi. Cities (Aineistolähteeksi ilmoitetaan Saudi-Arabian tilastokeskus) citypopulation.de. Viitattu 24.7.2015. (englanniksi)
2. 1 2 3  Al-Qaṭīf. Saudi Arabia *Encyclopædia Britannica*. britannica.com. Viitattu 24.7.2015. (englanniksi)
**Füzuli** (arm. Վարանդա, *Varanda*, ven. Физули, *Fizuli*) on kaupunki Azerbaidžanin Füzulin piirikunnassa. Se sijaitsee Araksin sivujoen Quruçayn varrella 310 kilometriä Bakusta lounaaseen.

Paikkakunta on saanut alkunsa Qarabulaqin kylästä, josta tuli Jelizavetpolin lääniin kuuluneen Cəbrayılin kihlakunnan ja vuodesta 1930 lähtien hallintopiirin keskus. Aluksi kaupungin nimenä oli *Karjagino* (ven. Карягино, azer. *Qaryagin*). Vuonna 1959 se nimettiin runoilija Füzulin mukaan. Neuvostoaikana kaupungissa toimi elintarvike- ja rakennustarviketeollisuutta. Vuoden 1989 väestönlaskennan mukaan siellä oli 17 100 asukasta.

Armenialaiset joukot valtasivat Füzulin Vuoristo-Karabahin sodan aikana elokuussa 1993, jolloin koko azeriväestö pakeni kaupungista. Lähes täydellisesti hävitetty paikkakunta kuului *Varanda*-nimisenä kansainvälisesti tunnustamattoman Artsakhin tasavallan Hadrutin piiriin. Azerbaidžan valtasi kaupungin takaisin lokakuussa vuoden 2020 sodassa.

Lähteet
-------

1. ↑  World Gazetteer: Azerbaijan: largest cities and towns and statistics of their population *world-gazetteer.com*. Viitattu 7.4.2011. (englanniksi)[vanhentunut linkki]
2. ↑  The Azerbaijani flag was raised up in the center of liberated from the occupation Fizuli city Ministry of Defence of Azerbaijan. Viitattu 8.11.2020. (englanniksi)
3. ↑  Fizuli *Virtualnyi Karabah*. Viitattu 12.8.2021.
Hesperidiinin kuva
**Hesperidiini** on flavonoidiglykosidi. Sitä on paljon sitrushedelmissä. C-vitamiinilla saattaa olla synergistisiä vaikutuksia hesperidiinin kanssa. Hesperidiinin on todettu vähentävän joitakin vaihdevuosioireita ja parantavan peräpukamia ja suonikohjuja. Se on eräs ainesosa joissakin vaihdevuosiin tarkoitetuissa lisäravinteissa. Sillä saattaa myös olla helpottavia vaikutuksia kolestroliin, verenpaineeseen ja tulehdukseen ja se saattaa vähentää aivohalvauksen ja astman vaaraa ja se voi ehkäistä osteoporoosia.

Hesperidiini kuuluu flavonoidien joukossa flavanonien ryhmään ja sellaisena se on väritön ketoni.*tarvitaan parempi lähde*

Hesperidiinin rakennekaava on C28H34O15, moolimassa 610,6 g/mol, sulamispiste 262 °C, kiehumispiste 930 °C ja CAS-numero 520-26-3.

Lähteet
-------

1. ↑  Hesperidiini *Flavonoidi.com*. Genesis framework.  Arkistoitu 26.7.2021. Viitattu 20.11.2022.
2. ↑  Mitä falavanonit ovat Cibdol. Viitattu 20.11.2022.

Aiheesta muualla
----------------

* Käyttöturvallisuustiedote: Hesperidiini
* PubChem: Hesperidine (englanniksi)
* Human Metabolome Database (HMDB): Hesperidin (englanniksi)
* Food Component Database (FooDB): Hesperidin (englanniksi)
* Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Hesperidin (englanniksi)
* Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases: Hesperidin (englanniksi)
**Yannick Jadot** (s. 27. heinäkuuta 1967) on ranskalainen vihreä Europe Écologie -puolueen poliitikko. Hän on ollut Euroopan parlamentin jäsen vuodesta 2009. Hän kuuluu Vihreät / Euroopan vapaa allianssi -ryhmään.

Vuosina 2002–2008 Jadot työskenteli Ranskan Greenpeacessa. Hänet valittiin ensimmäisen kerran Euroopan parlamenttiin vuoden 2009 vaaleissa ja hän uusi paikkansa vuoden 2014 vaaleissa.

Europarlamentissa Jadot on ollut kansainvälisen kaupan valiokunnan (INTA) varapuheenjohtaja vuodesta 2009. Hänen muita valiokuntapaikkojaan ovat varajäsenyys teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnassa (ITRE) vuodesta 2009 ja kalatalousvaliokunnassa (PECH) vuodesta 2014.

Valtuuskunnista Jadot vaikuttaa Kaakkois-Aasian ja ASEAN:in suhteista vastaavan valtuuskunnan jäsenenä vuodesta 2014. Hän on Etelä-Aasia -suhteiden valtuuskunnan varajäsen. Vuosina 2009–2011 Jadot oli AKT-maiden (Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren maat) ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen valtuuskunnan jäsen. Lisäksi hän oli Afganistanin suhteista vastaavan valtuuskunnan varajäsen vuosina 2011–2014.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Yannick Jadot: Toiminta eri vaalikausina Euroopan parlamentti. Viitattu 24.7.2014.
2. ↑  Présentation – Yannick Jadot, député européen *yannickjadot.fr*.  Arkistoitu 28.7.2014. Viitattu 24.7.2014. (ranskaksi)

Aiheesta muualla
----------------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Yannick Jadot**.
* Yannick Jadot'n verkkosivut (Arkistoitu – Internet Archive) (ranskaksi)
* www.europarl.europa.eu/YANNICK\_JADOT\_home

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Ranskan presidentinvaalin ehdokkaat 2022 |
| --- |
|  |
| Ehdokkaat | 
* Arthaud (LO)
* Roussel (PCF)
* Macron (LREM)
* Lassalle (RES)
* Le Pen (RN)
* Zemmour (REC)
* Mélenchon (LFI)
* Hidalgo (PS)
* Jadot (EELV)
* Pécresse (LR)
* Poutou (DLF)
* Dupont-Aignan (DLF)

 |

 |

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Norja
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Yhdysvallat

 |
|  |
| Muut | 
* IdRef

 |

 |
**Rafael López Gómez**, yleensä vain **Rafa** (s. 9. huhtikuuta 1985 Peñafiel, Espanja) on espanjalainen jalkapalloilija. Hän edusti Espanjan Primera Divisiónissa Real Valladolidia ja Getafea sekä Saksan Bundesliigassa Paderbornia. Hän on pelipaikaltaan laita- tai keskuspuolustaja.

Ura
---

Rafa on Real Valladolidin kasvatti. Ensiesiintymisensä edustusjoukkueessa hän teki 8. helmikuuta 2004 ottelussa Espanyolia vastaan. Kahden ensimmäisten ammattilaiskausien aikana hän pelasi yhteensä kuusi ottelua edustusjoukkueessa.

Kauden 2005–2006 Rafa pelasi lainalla Eibarissa Segunda Divisiónissa. Lainan jälkeen hän palasi takaisin kasvattajaseuraansa, joka onnistui lopulta kauden 2006–2007 päätteeksi nousemaan maan pääsarjaan Primera Divisióniin kolmen vuoden tauon jälkeen. Hän pelasi kauden aikana 21 ottelua.

Huhtikuussa 2008 hän teki sopimuksen madridilaisseura Getafen kanssa, jonne hän siirtyi ilmaisella siirrolla. Hän pelasi suurimman osan ensimmäisestä kaudestaan vasempana laitapuolustajana.

Aiheesta muualla
----------------

* Esittely Getafen virallisella kotisivustolla (Arkistoitu – Internet Archive) (espanjaksi)
* Tilastot BDFutbol -sivustolla (englanniksi)
**Unzen** (jap. 雲仙市, *Unzen-shi*) on Japanin kaupunki Kyūshūn saarella Nagasakin prefektuurissa. Se sijaitsee prefektuurin eteläosassa Shimabaran niemimaalla Unzenvuoren ympärillä. Pohjoisessa kaupunki rajautuu Ariakenmereen, etelässä Tachibananlahteen. Unzenin kaupungissa on 42 420 asukasta (joulukuussa 2018) ja sen pinta-ala on 214,31 neliökilometriä.

Unzenin kaupunki perustettiin vuonna 2005, kun seitsemän alueen maaseutukaupunkia, Kunimi, Mizuho, Azuma, Aino, Chijiwa, Obama ja Minami-Kushiyama, liitettiin yhteen. Historiallisesti alue kuului Shimabaran ja Hizenin daimiokuntiin. Merkittävin elinkeino on maatalous, joka tuottaa riisin lisäksi etenkin perunoita ja mansikoita. Jälkimmäisten sadot ovat Kyūshūn suurimmat. Lisäksi harjoitetaan karjataloutta sekä kalan- ja merilevän viljelyä. Luoteessa kaupunki rajautuu Isahayaan ja Isahayanlahteen, jossa on toteutettu suurimittakaavainen merentäyttöhanke yhdessä Isahayan kaupungin kanssa rakennettuine aallonmurtajineen.

Osa kaupungin alueesta kuuluu Unzen-Amakusan kansallispuistoon, joka oli Japanin ensimmäinen kansallispuisto. Luonnonnähtävyyksien lisäksi merkittäviä matkailukohteita ovat Unzen-onsenin ja Obama-onsenin kuumat lähteet sekä esimerkiksi Kunimissa sijaitseva Kōjirokujin säilynyt historiallinen kaupunkimiljöö. Kaupunkia palvelee Shimabara-rautatien Shimabara-linja.

Kuvia
-----

* Näkymä Chijiwan alueelleNäkymä Chijiwan alueelle
* OshidorijärviOshidorijärvi
* Historiallinen Nabeshima-klaanin asuintaloHistoriallinen Nabeshima-klaanin asuintalo
* Unzenin "helvetti"Unzenin "helvetti"

Lähteet
-------

1. 1 2 3  地勢 Unzen City. Viitattu 9.9.2019.
2. 1 2  平成30年推計人口 Unzen City.  Arkistoitu 28.8.2019. Viitattu 9.9.2019.
3. 1 2  市の花・市の木 Unzen City. Viitattu 9.9.2019.
4. 1 2 3 4  ブリタニカ国際大百科事典 小項目事典: 雲仙市 Kotobank. Viitattu 9.9.2019.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Unzen** Wikimedia Commonsissa

* Kaupungin internetsivut (japaniksi)

  


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Nagasakin prefektuuri |
| --- |
|  |
| Kaupungit | 
* Gotō
* Hirado
* Iki
* Isahaya
* Matsuura
* Minami-Shimabara
* Nagasaki (pääkaupunki)
* Ōmura
* Saikai
* Sasebo
* Shimabara
* Tsushima
* Unzen

 |  |
|  |
| Kunnatpiirikunnittain | **Higashi-Sonogin piirikunta** (Hasami · Higashi-Sonogi · Kawatana) · **Kita-Matsuuran piirikunta** (Ojika · Saza) · **Minami-Matsuuran piirikunta** (Shin-Kamigotō) · **Nishi-Sonogin piirikunta** (Nagayo · Togitsu) |

 |
**San Germano Vercellese** on kunta Pohjois-Italiassa Vercellin maakunnassa Piemonten alueella. Vuoden 2021 alussa kunnassa oli 1 474 asukasta. San Germano Vercellesen naapurikunnat ovat Casanova Elvo, Crova, Olcenengo, Salasco, Santhià, Tronzano Vercellese, Vercelli.

Lähteet
-------

1. ↑  Resident population on 1st January 2021 by sex, age and marital status (Valinnat: Geographical area: North-West, Region: Piemonte, Province: Vercelli, Municipality: San Germano Vercellese) *demo.istat.it*. Istat. Viitattu 3.9.2022. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **San Germano Vercellese** Wikimedia Commonsissa

Vercellin maakunta
Alagna Valsesia | Albano Vercellese | Alice Castello | Arborio | Asigliano Vercellese | Balmuccia | Balocco | Bianzè | Boccioleto | Borgo Vercelli | Borgo d’Ale | Borgosesia | Breia | Buronzo | Campertogno | Carcoforo | Caresana | Caresanablot | Carisio | Casanova Elvo | Cellio | Cervatto | Cigliano | Civiasco | Collobiano | Costanzana | Cravagliana | Crescentino | Crova | Desana | Fobello | Fontanetto Po | Formigliana | Gattinara | Ghislarengo | Greggio | Guardabosone | Lamporo | Lenta | Lignana | Livorno Ferraris Lozzolo | Mollia | Moncrivello | Motta de’ Conti | Olcenengo | Oldenico | Palazzolo Vercellese | Pertengo | Pezzana | Pila | Piode | Postua | Prarolo | Quarona | Quinto Vercellese | Rassa | Rima San Giuseppe | Rimasco | Rimella | Riva Valdobbia | Rive | Roasio | Ronsecco | Rossa | Rovasenda | Sabbia | Salasco | Sali Vercellese | Saluggia | San Germano Vercellese | San Giacomo Vercellese | Santhià | Scopa | Scopello | Serravalle Sesia | Stroppiana | Tricerro | Trino | Tronzano Vercellese | Valduggia | Varallo | Vercelli | Villarboit | Villata | Vocca
**Kitsuki** (jap. 杵築市, *Kitsuki-shi*) on Japanin kaupunki Kyūshūn saarella Ōitan prefektuurissa. Se sijaitsee prefektuurin pohjoisosassa Kunisakin niemimaalla Beppunlahden rannikolla. Kaupungin alue on maastonmuodoiltaan vaihtelevaa ja suurimmaksi osaksi metsäistä vuoristoa. Kitsukissa on 29 031 asukasta (elokuussa 2019) ja sen pinta-ala on 280,08 neliökilometriä.

1600-luvun puolivälistä lähtien Kitsuki kehittyi Kitsukin daimiokunnan linnanaluskaupunkina Matsudaira-klaanin hallinnassa. Kitsukin linnaa ympäröivällä alueella on säilynyt jäänteitä ajan samurai-sotilasluokan asuintaloista. Kaupunkioikeudet aiemmalle Kitsukin maaseutukaupungille myönnettiin vuonna 1955 kuntaliitoksen myötä. Vuonna 2005 kaupunki laajeni huomattavasti, kun siihen liitettiin Yamagan maaseutukaupunki ja Ōtan kyläkunta. Perinteisiä elinkeinoja ovat *Cyperus monophyllus* -ruohon (*shichitō*), mikan-mandariinien, teen ja muun muassa kukkien viljely. 1960-luvulta lähtien kaupunkiin kehittyi elintarvike- ja koneteollisuutta, myöhemmin korkeateknologista teollisuutta.

Kitsukia palvelee JR Kyūshūn Nippō-päälinja.

Kuvia
-----

* Kitsukin linnaKitsukin linna
* Shirahige-Tawara-jinjaShirahige-Tawara-jinja

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5 6  市のプロフィール Kitsuki City. Viitattu 20.9.2019.
2. 1 2  杵築市の人口推移 Kitsuki City. Viitattu 20.9.2019.
3. 1 2 3  ブリタニカ国際大百科事典 小項目事典: 杵築市 Kotobank. Viitattu 20.9.2019.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Kitsuki** Wikimedia Commonsissa

* Kaupungin internetsivut (japaniksi)

  


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Ōitan prefektuuri |
| --- |
|  |
| Kaupungit | 
* Beppu
* Bungo-Ōno
* Bungo-Takada
* Hita
* Kitsuki
* Kunisaki
* Nakatsu
* Ōita (pääkaupunki)
* Saiki
* Taketa
* Tsukumi
* Usa
* Usuki
* Yufu

 |  |
|  |
| Kunnat piirikunnittain | **Hayamin piirikunta** (Hiji) · **Higashi-Kunisakin piirikunta** (Himeshima) · **Kusun piirikunta** (Kokonoe · Kusu) |

 |
**Markku Mikael Lumio** (s. 26. huhtikuuta 1960 Jämsä) toimi Vaasan kaupunginjohtajana vuosina 2001–2011. Hän toimi Kauhavan kaupunginjohtajana vuosina 2015–2022. Hän on toiminut Kaskisten kaupunginjohtajana vuodesta 2022 alkaen. Hän opiskeli oikeustieteen kandidaatiksi Helsingin yliopistossa vuosina 1978–1983. Aiemmin hän toimi Kokoomuksen riveissä Jyväskylän kunnallispolitiikassa, muun muassa kaupunginhallituksen puheenjohtajana vuosina 1997–1999. Vuosina 2011–2012 Lumio oli Vaasan yliopiston yhteiskuntasuhteiden kehittämispäällikkönä.

Lumion Vaasan kaupunginjohtajakaudelle ajoittuivat Vaasan asuntomessut vuonna 2008. Toimiessaan Vaasan kaupunginjohtajana Lumio hyväksyi laskuja, joissa hän oli itse hyödykkeen vastaanottajana. Lumiota epäiltiin virkavelvollisuuden rikkomisesta. Lumio kiisti laittomuudet. Lumio ei saanut syytettä virkavelvollisuuden rikkomisesta, vaikka kihlakunnansyyttäjä Peter Levlinin mukaan Lumio oli todennäköisin syin syyllistynyt tekoon.

Lumio ilmoitti 1. helmikuuta 2011 jättävänsä Vaasan kaupunginjohtajan tehtävänsä luottamuspulan takia. 10. marraskuuta 2014 Lumio valittiin Kauhavan kaupunginjohtajaksi. Hän voitti istuvan kaupunginjohtajan Harri Mattilan äänin 33–10.

Kesäkuussa 2022 Lumio irtisanoutui Kauhavan kaupunginjohtajan tehtävästä. Kauhava oli perustanut tilapäisen valiokunnan selvittämään Lumion mahdollista irtisanomista tai siirtämistä muihin tehtäviin, koska tätä epäiltiin naisiin kohdistuneesta häirinnästä. Kunta maksoi Lumiolle erokorvauksena puolen vuoden palkan.

Syyskuussa 2022 Lumio valittiin Kaskisten määräaikaiseksi ja marraskuussa viralliseksi kaupunginjohtajaksi.

Lähteet
-------

1. ↑  Markku Lumio valittiin Kaskisten kaupunginjohtajaksi, kokonaispalkaksi 8000 euroa: "En olisi arvannut, että olen näin nopeasti kehässä" *Yle Uutiset*.  3.11.2022. Viitattu 20.6.2023.
2. 1 2
3. ↑
4. ↑
5. ↑
6. ↑
7. ↑  Vaasan kaupunginjohtaja Lumio eroaa *Yle Uutiset*.  1.2.2011. Viitattu 4.6.2011. [vanhentunut linkki]
8. ↑  Mäenpää, Tuomo ja Niinistö, Elina: Häirinnästä syytetty Kauhavan kaupunginjohtaja Markku Lumio irtisanoutui virastaan: "Ei tällaisissa prosesseissa ole voittajia" *Yle Uutiset*.  14.6.2022. Viitattu 15.6.2022.
9. ↑  Halla-aho, Emma: Markku Lumio valittiin väliaikaisesti Kaskisten kaupunginjohtajaksi – kaupunginhallituksen päätös oli yksimielinen *Yle Uutiset*.  12.9.2022. Viitattu 13.10.2022.
10. ↑  Tekoniemi Sarianne, Haavisto Antti: Markku Lumio valittiin Kaskisten kaupunginjohtajaksi, kokonaispalkaksi 8000 euroa: "En olisi arvannut, että olen näin nopeasti kehässä" *Yle Uutiset*.  3.11.2022. Viitattu 1.12.2022.


|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Kaskisten vaakuna | Edeltäjä:**Minna Nikander** | **Kaskisten kaupunginjohtaja**2022– | Seuraaja:**–** |

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Kauhavan vaakuna | Edeltäjä:**Harri Mattila** | **Kauhavan kaupunginjohtaja**2015–2022 | Seuraaja:**Vesa Rantala** |

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Vaasan vaakuna | Edeltäjä:**Seppo Sanaksenaho** | **Vaasan kaupunginjohtaja**2001–2011 | Seuraaja:**Tomas Häyry** |
Nikolauksen kilta oli omistettu Pyhälle Nikolaukselle, joka on muun muassa kauppiaiden ja merimiesten suojeluspyhimys. Pyhää Nikolausta esittävä 1500-luvun italialainen puupiirros.
**Pyhän Nikolauksen kilta** oli yksi kuudesta tunnetusta keskiajalla Turussa toimineesta killasta. Se oli omistettu Pyhälle Nikolaukselle. Pyhän Nikolauksen killasta on säilynyt varhaisin Turun kiltoja koskeva maininta vuodelta 1355, jolloin kilta mainittiin pappi Henrik Tempilin testamenttilahjoituksessa. Katoliseen kirkkoon sidoksissa ollut kiltalaitos lakkautettiin Ruotsissa Västeråsin valtiopäivillä vuonna 1544 ja kiltojen omaisuus takavarikoitiin kruunulle.

Killan arvellaan sijainneen Rettigin tupakkatehtaan tienoilla, Vanhan Suurtorin takana. Tältä alueelta on kaivauksissa löytynyt jälkiä kivi- ja hirsirakennuksista. Vanhimpana Turun killoista Pyhän Nikolauksen kiltaa kutsuttiin keskiajalla yksinkertaisesti "killaksi". Esimerkiksi ritari Eerik Akselinpoika Tott antoi istuessaan oikeutta Pyhän Nikolauksen kiltatalossa 6. syyskuuta 1457 merkitä pöytäkirjaan yksinkertaisesti "*på gilstogaen*", "kiltatuvalla". Kiltojen lakkauttamisen jälkeen kuningas Kustaa Vaasa otti Nikolauksen kiltatalon kruunulle, minkä kaupunki yritti kumota vielä vuonna 1610.

Killan jäsenluetteloa tai sääntöjä ei ole säilynyt. Juhani Rinne on kuitenkin arvellut, että killan jäsenet olisivat olleet lähinnä kauppiaita ja porvaristoa, koska Pyhä Nikolaus oli juuri kauppiaiden ja merimiesten suojeluspyhimys. Kilta ylläpiti Turun tuomiokirkossa Pyhälle Nikolaukselle omistettua alttaria, josta ainoat maininnat ovat vuodelta 1412. Enempää tietoja ei ole säilynyt, koska alttaria ja sen alttaripappeja koskevat asiakirjat olivat killan eivätkä tuomiokapitulin hallussa.

Katso myös
----------

* Suomen keskiaikaiset killat

Lähteet
-------

* Rinne, Juhani: *Turun tuomiokirkko keskiaikana II. Alttarit ja kirkolliset toimitukset*. Turku: Turun tuomiokirkon isännistö, 1948.
* Seppänen, Liisa: Turun kaupunkikuva ja reformaation jäljet.  *Pohjoinen reformaatio*, 2016, s. 189–197. Turku:  Turku Centre for Medieval and Early Modern Studies & Turun Historiallinen Yhdistys.

### Viitteet

1. ↑  Seppänen 2016: s. 188.
2. ↑  Rinne 1948: s. 23.
3. ↑  Rinne 1948: 21–23.
*Tämä artikkeli käsittelee säätilaa. Katso muut merkitykset täsmennyssivulta.*
Intiaanikesä.
**Intiaanikesä** tarkoittaa lämmintä jaksoa, joka tulee syyskylmien alettua. Käsite tulee Pohjois-Amerikasta, jossa parin kolmen viikon utuisen lämmin kausi toistui pohjoisen intiaanimailla vuosittain lokakuun puolivälissä. Intiaanit pitivät lämmintä säätä suotuisana sotimiselle siirtokuntia vastaan. Intiaanit pitivät aikaa jumalansa Cautantowwitin siunaamana.

Suomeen käsite intiaanikesä tuli 1900-luvun alussa. Se mainitaan *Tietosanakirjassa* vuodelta 1911, ja Sakari Pälsi kirjoittaa siitä kirjasaan *Pohjankävijän päiväkirjassaan* vuodelta 1919.

Itse sääilmiö tunnettiin myös Euroopassa, missä se oli nimetty alueen sijainnista riippuen eri pyhimysten muistopäivien mukaan. Suomessa vanha kansa puhui Pärttylin pikkukesästä, sillä syksyn laskettiin siis alkavan Pertun päivästä 24. elokuuta. Saksassa ajankohta sijoittui syysmattiin 21. päivään syyskuuta, Unkarissa mikkelinpäivään 29. syyskuuta, osassa Ranskaa peräti Martin päivään 11. marraskuuta. Ruotsissa nimityksenä on brittsommar pyhän Birgitan mukaan (7.10.). Englannissa syksyistä lämpöjaksoa kutsuttiin nimityksellä *All-hallown Summer*, 'kaikkein pyhäin kesäksi', koska se ilmaantui pyhäinpäivän eli halloweenin paikkeilla. Sana esiintyy jo Shakespearen *Henrik IV*:ssä, jonka suomennoksessa Paavo Cajander käänsi sen sanalla *marraskesä*.

Intiaanikesän kanssa samantapainen käsite on **akkainkesä** (vir. *vananaistesuvi*, ven. бабье лето, puol. *babie lato*). Sen nimi voi juontua tavanomaisesta näystä lämpiminä syyspäivinä, jolloin kynnöspellolla auringon kilossa kimaltelevat hämähäkin seitit eli kinot. Vanha kansa kuvasi ilmiötä sanomalla, että "Maa on kiimassa" tai "Maa härkii". Sama kino tai kina tarkoittaa näet kotieläinten, erityisesti lehmien kiimaa osoittavaa limaista eritettä. Maa siis näyttää havainnollisesti olevansa valmis syyssiemennykseen.

Katso myös
----------

* Takatalvi

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5 6 7 8 9  Intiaanikesä *Kotimaisten kielten keskus*. Viitattu 5.9.2023.

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Intiaanikesä**.
**Chalikiópouloksen laguuni** (kreik. Λιμνοθάλασσα Χαλικιόπουλου, *Limnothálassa Chalikiópoulou*) on laguuni Korfun saarella Kreikassa. Se sijaitsee saaren itärannikolla noin kolme kilometriä etelälounaaseen Korfun kaupungista. Laguunin pinta-ala on eri lähteissä noin 1,8–2,66 neliökilometriä ja ympäryysmitta noin seitsemän kilometriä.

Chalikiópouloksen laguunia ja Korfun lentoaseman kiitoradan eteläpää.
Chalikiópouloksen laguunin suurin pituus on noin 2,2 kilometriä, suurin leveys noin 1,4 kilometriä ja keskisyvyys noin metrin. Laguuni ei ole täysin luonnontilassa ja alkuperäisessä koossaan, sillä Korfun lentoaseman kiitorata kulkee sen itäosan poikki pohjois-eteläsuunnassa. Laguunin suun ylittää 400 metriä pitkä kävelysilta. Sen suulla sijaitsevat myös Pontikonísin saari sekä toinen pieni saari, jolla sijaitsee Vlachérnan luostari. Chalikiópouloksen laguuni on merkittävä kosteikko- ja lintualue.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Λιμνοθάλασσα Χαλικιόπουλου *Natura Graeca*. Viitattu 4.9.2023.
2. 1 2 3  Λιμνοθάλασσα Χαλικιόπουλου *Terrabook*. Viitattu 4.9.2023.
3. 1 2  Χαλικιόπουλου *All Over Greece*. Viitattu 4.9.2023.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Chalikiópouloksen laguuni** Wikimedia Commonsissa
Bundin palatsi
**Bundi** on Intian Rajasthanin osavaltiossa sijaitseva noin 100 000 asukkaan kaupunki, joka toimii samannimisen piirikunnan hallinnollisena keskuksena. Kaupunki on toiminut historiansa aikana 1300-luvulla perustetun Bundin ruhtinaskunnan pääkaupunkina. Nykyisin merkkinä rajputien valtakaudesta on jäljellä useita palatseja ja linnoituksia.

Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan noin 74 prosenttia Bundin asukkaista on hindulaisia. Muslimit muodostavat toiseksi suurimman uskonnollisen ryhmän 21 % osuudella. Jainalaisten osuus väestöstä on kolme prosenttia ja sikhien yksi. Lukutaitoisia on 82 prosenttia väestöstä.

Lähteet
-------

1. 1 2  Bundi City Census 2011 data *census2011.co.in*. Viitattu 9.12.2019.
2. ↑  Bundi *Encyclopedia Britannica*. Viitattu 9.12.2019.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Bundi** Wikimedia Commonsissa

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Israel
* Yhdysvallat
* Tšekki

 |
|  |
| Muut | 
* IdRef

 |

 |
**Gamagōri** (jap. 蒲郡市, *Gamagōri-shi*) on Japanin kaupunki Honshūn saarella Chūbun tai Tōkain alueella Aichin prefektuurissa. Se sijaitsee prefektuurin eteläosassa Tyynenmeren Mikawanlahden rannikolla. Pohjoisessa sen alue nousee Hazuvuorille. Kaupunkiin kuuluu myös useita pieniä saaria, merkittävimpinä Mikawa-Ōshima ja Takeshima. Gamagōrissa on 80 037 asukasta (huhtikuussa 2020) ja sen pinta-ala on 56,95 neliökilometriä.

Gamagōrin kyläasutus alkoi kasvaa 1880-luvun lopussa avatun Tōkaidō-rautatielinjan aseman vierelle. Tätä ennen seutu eli lähinnä maanviljelystä ja kalastuksesta. Nykyisin tärkeä elinkeino on tekstiiliteollisuus, etenkin köysien tuotanto. Sittemmin kaupunkiin on sijoittuut myös metalli-, kone- ja elintarviketeollisuutta. Gamagōrilla on hyvä luonnonsatama, ja kaupungin alueella toimiikin useita kalastussatamia, joista Miya kehittyi kalastussatamana ja riisin vientisatamana jo Edo-kaudella. Etelään viettävillä vuorenrinteillä viljellään *mikan*-mandariineja. Kaupunkioikeudet Gamagōri sai kuntaliitoksen yhteydessä vuonna 1954.

Matkailijoita Gamagōriin houkuttelevat kauniit merimaisemat ja esimerkiksi Katahara-onsenin, Miya-onsenin ja Nishiura-onsenin kuumat lähteet. Muita nähtävyyksiä ovat Takeshiman saarelle rakennettu Yaotomi-jinjan šintolainen pyhäkkö ja Takeshiman akvaario. Mikawanlahden puolikansallispuisto sijaitsee suureksi osaksi kaupungin alueella. Gamagōria palvelevat JR Tōkain Tōkaidō-päälinja ja Nagoya-rautateiden Gamagōri-linja.

Kuvia
-----

* Yaotomi-jinjaYaotomi-jinja
* Miya-matsuriMiya-matsuri
* Katahara-onsenin hortensiapuistoaKatahara-onsenin hortensiapuistoa
* Laguna Ten Bosch -lomakohdeLaguna Ten Bosch -lomakohde
* Gamagōrin rautatieasemaGamagōrin rautatieasema

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5  ブリタニカ国際大百科事典 小項目事典: 蒲郡市 Kotobank. Viitattu 13.04.2020.
2. 1 2  令和2年　人口及び世帯数統計資料 Gamagori City. Viitattu 13.04.2020.
3. 1 2 3  日本大百科全書: 蒲郡（市） Kotobank. Viitattu 13.04.2020.
4. 1 2  蒲郡市の紹介 Gamagori City. Viitattu 13.04.2020.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Gamagōri** Wikimedia Commonsissa

* Kaupungin internetsivut (japaniksi)

  


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Aichin prefektuuri |
| --- |
|  |
| Kaupungit | 
* Aisai
* Ama
* Anjō
* Chiryū
* Chita
* Gamagōri
* Handa
* Hekinan
* Ichinomiya
* Inazawa
* Inuyama
* Iwakura
* Kariya
* Kasugai
* Kita-Nagoya
* Kiyosu
* Komaki
* Kōnan
* Miyoshi
* Nagakute
* Nagoya (pääkaupunki)
* Nishio
* Nisshin
* Ōbu
* Okazaki
* Owari-Asahi
* Seto
* Shinshiro
* Tahara
* Takahama
* Tōkai
* Tokoname
* Toyoake
* Toyohashi
* Toyokawa
* Toyota
* Tsushima
* Yatomi

 |  |
|  |
| Kunnatpiirikunnittain | **Aichin piirikunta** (Tōgō) · **Aman piirikunta** (Kanie · Ōharu · Tobishima) · **Chitan piirikunta** (Agui · Higashiura · Mihama · Minami-Chita · Taketoyo) · **Kita-Shitaran piirikunta** (Shitara · Tōei · Toyone) · **Nishi-Kasugain piirikunta** (Toyoyama) · **Niwan piirikunta** (Fusō · Ōguchi) · **Nukatan piirikunta** (Kōta) |

 |
**Dorbodin mongolien autonominen piirikunta** (kiin. 杜尔伯特蒙古族自治县) on Kiinaan kuuluvan Heilongjiangin maakunnassa sijaitseva mongolien autonominen piirikunta. Hallinnollisesti se kuuluu Daqingin prefektuuritason kaupunkiin. Vuonna 2010 piirikunnassa oli 233 838 asukasta. Nimi kirjoitetaan joskus myös muodoissa Dörbed, Durbote tai Durbet.

Maantiede
---------

Dorbodin piirikunta kattaa 6 054 km² kokoisen alueen. Se sijaitsee Nannijoen (Nen) itäpuolella etelään Qiqiharista. Alueen maasto on alavaa ja soista.

Historia
--------

Dorbodin aluetta asuttavat dörbedit olivat tärkeä klaani mongolien keskuudessa 1100- ja 1200-luvuilla. Heistä tuli Qing-dynastian alamaisia vuonna 1624 ja tuolloin heidät järjestettiin hallinnollisesti Jirimin liittoon kuuluvaksi lippukunnaksi. Jirimin liittoa hallitsivat Tšingis-kaanin veljen Qasarin jälkeläiset. Vuonna 1900 venäläiset laajensivat rakentamaansa Kiinan itäistä rautatietä dörbedien alueelle ja tätä seurasi suuri keskushallinnon tukema muuttoaalto alueelle vuodesta 1913 eteenpäin. Kiinalaisille muuttajille perustettiin kolme piirikuntaa ja mongolit jättivät vaeltelevan elämäntapansa asettuen aloilleen. Japani valtasi Mantšurian 1930-luvulla ja sen mongolialueista luotiin Hingganin itsehallinnolliset maakunnat, joihin Dorbod ei kuitenkaan kuulunut. Vuonna 1945 kommunistit perustivat uuden lippukuntajärjestelmän ja vuonna 1956 perustettiin Dorbodin autonominen piirikunta.

Väestö
------

Vuonna 2010 piirikunnan alueella oli 233 838 asukasta. Vuonna 1990 asukkaita oli 235 675 ja heistä 42 775 tai 18,5 % oli mongoleja. Vuonna 1982 mongolien määrä oli 32 429 henkilöä tai 16 % koko väestöstä. Piirikuntaan kuuluu 44 kylää, joiden asukkaiden enemmistö on mongoleja. Kylissä tehtyjen kyselyjen mukaan noin 78 % mongoleista osaa puhua mongolia.

Lähteet
-------

1. 1 2  Dù'ĕrbótè Mĕnggŭzú Zìzhìxiàn (Autonomous County) *citypopulation.de*. Viitattu 24.7.2015. (englanniksi)
2. 1 2 3  Christopher P. Atwood: *Encyclopedia of Mongolia and the Mongol Empire*, s. 149-150. Facts On File, 2004. ISBN 0-8160-4671-9. (englanniksi)
Perulais-yhdysvaltalainen Fredy Pasco soittamassa amerikkalaista panhuilua *sikua* eli *zampoñaa*.
**Panhuilu** on puhallinsoitin, aerofoni, joka koostuu useasta erimittaisesta, vierekkäin kiinnitetystä suljetusta pillistä. Pillien määrä voi olla neljästä 18:aan. Pillit ovat toisesta päästään umpinaisia tai sisältä tukittuja, eikä niissä ole sormiaukkoja. Soitinta soitetaan pitämällä sitä molemmilla käsillä ja puhaltamalla pillien päihin. Pitkään tai paksuun pilliin puhallettaessa saadaan matalampi ääni kuin lyhyeen tai kapeaan puhallettaessa. Panhuilussa on syvä ja rikas ääni.

Panhuiluja on erilaisia eri puolilla maailmaa, ja panhuilua voidaankin kutsua pikemminkin huilutyypiksi kuin yhdeksi soittimeksi. On mahdollista, että panhuilu on keksitty useassa paikassa itsenäisesti. Myös soittimen nimi vaihtelee kulttuureittain: esimerkiksi muinaiskreikassa se on *syrinks* (σῦριγξ), Moldovassa *nai* ja inkoilla *siku* tai *zampoña*.

Panhuilua soittivat jo muinaiset kreikkalaiset, etenkin arkadialaiset paimenet. Soitin esiintyy tiheään kreikkalaisessa taiteessa. Varhaisinta sen käyttö oli Kykladeilla kolmannella vuosituhannella eaa. Kreikkalaisessa mytologiassa soittimen keksijäksi nimetään Pan, arkadialainen paimenten jumala. Pan rakastui nymfiin nimeltä Syrinks ja alkoi tavoitella tätä. Juuri kun Pan sai Syrinksin kiinni, ylijumala Zeus pelasti nymfin muuttamalla tämän ruo’oiksi. Raivostunut Pan hajotti ruo’ot kappaleiksi mutta katui pian ja alkoi suudella rikkomiaan ruokoja, menetettyä rakastaan. Samalla hän huomasi, kuinka ruo’onkappaleista lähti ääniä hänen puhaltaessaan niihin. Hän valmisti ruo’oista soittimen ja nimesi sen menettämänsä nymfin mukaan.

Tunnettuja panhuilisteja ovat muun muassa romanialainen Gheorghe Zamfir, moldavialainen Vasili Iovu ja suomalainen Stefan Stanciu.

Lähteet
-------

1. 1 2  Mark Cartwright: Pan Flute *Ancient History Encyclopedia*.  17.6.2012. Viitattu 25.2.2018.
2. 1 2  Panhuilu Kulttuuriosuuskunta Uulu.  Arkistoitu 25.2.2018. Viitattu 25.2.2018.
3. ↑  Liddell, Henry George & Scott, Robert: σῦριγξ, ἡ *A Greek-English Lexicon*.  1940. Oxford:  Clarendon Press / Perseus Digital Library, Tufts University.  (englanniksi)
4. ↑  Smith, William: "Arcadia", *Dictionary of Greek and Roman Geography*. Boston: Little, Brown and Company, 1854. Teoksen verkkoversio.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Panhuilu** Wikimedia Commonsissa
**Diu** on saari ja piirikunta Damanin ja Diun liittovaltioalueella Intiassa. Se sijaitsee Kathiawarin niemimaan etelärannalla 90 kilometriä Veravalista kaakkoon. Piirikunnassa on 52 074 asukasta (vuonna 2011, väestönlaskenta).

Piirikunnan pinta-ala on 40 neliökilometriä. Se rajoittuu pohjoisessa Gujaratin osavaltion Gir-Somathin ja Amrelin piirikuntiin ja muissa ilmansuunnissa Arabianmereen. Kaksi siltaa yhdistää saaren mantereeseen, jolla sijaitsee piiriin kuuluva Ghoghlan alue. Pieni Simborin alue sijaitsee 25 kilometrin päässä Diusta. Etäisyys Damanin ja Diun liittovaltioalueen keskukseen Damaniin on 768 kilometriä.

Diu on osa Kathiawadin kulttuurialuetta. Paikallisia kieliä ovat gudžarati, englanti, portugali ja hindi. Asukkaista 93 % on hinduja, 6 % muslimeja ja 0,4 % kristittyjä.

Diu kuului vuoteen 1961 saakka Portugalin Intiaan. Portugalilaiset sopivat linnoituksen ja sataman rakentamisesta Gujaratin sulttaanin Bahadur Shahin kanssa vuonna 1535, mutta saivat paikan lopullisesti haltuunsa vasta vuonna 1546. Intian vallattua Portugalin siirtokunnat vuonna 1961 Diu kuului samaan liittovaltioalueeseen yhdessä Goan ja Damanin kanssa. Sen jälkeen kun Goasta tuli osavaltio vuonna 1987, liittovaltioalueen ovat muodostaneet Daman ja Diu.

Diu on huomattava matkailukohde. Sen nähtävyyksiä ovat portugalilaisten rakentamat linnoitus ja kirkot sekä saaren hiekkarannat.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Diu District Administration: About Diu *diu.gov.in*. Viitattu 28.5.2017.
2. ↑  Diu District: Census 2011 data *census2011.co.in*. Viitattu 28.5.2017.
3. ↑  Diu Tourism *diutourism.com*. Viitattu 28.5.2017.

Aiheesta muualla
----------------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Diu**.
* Diun piirikunnan sivusto (englanniksi)
**Raymond Vahan Damadian** (16. maaliskuuta 1936 – 3. elokuuta 2022) oli yhdysvaltalainen fyysikko, lääkäri ja ensimmäisen magneettikuvauslaitteen keksijä. Damadian tutkimukset natriumin ja kaliumin toiminnasta elävissä soluissa johtivat ensimmäisiin havaittuihin ydinmagneettisen resonanssin ilmiöihin, joista myöhemmin kehittyi maailman ensimmäinen magneettikuvauslaite. Magneettikuvauslaitteen avulla hän suoritti ensimmäisen ihmisen kokonaiskuvauksen syöpätutkimuksia varten vuonna 1977. Damadian myös kehitti yhteistyössä sydämentahdistimen keksijän, Wilson Greatbachin kanssa magneettikuvauksen kestävän sydämentahdistimen. *lähde?*

Hänelle myönnettiin useita palkintoja. Damadian sai myös oman tähden National Inventors Hall of Fameen vuonna 1989.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Sandomir, Richard: Raymond Damadian, Creator of the First M.R.I. Scanner, Dies at 86 *The New York Times*.  17.8.2022. Viitattu 3.9.2023. (englanniksi)


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Norja
* Saksa
* Israel
* Yhdysvallat
* Alankomaat

 |
|  |
| Tieteilijät | 
* CiNii

 |
|  |
| Muut | 
* SNAC
* IdRef

 |

 |
**Anan** (jap. 阿南市, *Anan-shi*) on Japanin kaupunki Shikokun saarella Tokushiman prefektuurissa. Se sijaitsee Tyynenmeren Kiin kanavan rannikolla prefektuurin itäosassa Nakajoen alajuoksulla. Kaupunkiin kuuluu luonnonkaunis Tachibananlahti, jota kutsutaan monine saarineen myös "Awan Matsushimaksi". Osa kaupungin rannikosta kuuluu Muroto-Anan-kaiganin puolikansallispuistoon. Ananissa on 72 720 asukasta (marraskuussa 2019) ja sen pinta-ala on 279,25 neliökilometriä.

Nykyinen Ananin kaupunki perustettiin vuonna 1958 liittämällä yhteen Tomiokan ja Tachibanan maaseutukaupungit. Kaupungin keskusta sijaitsee Tomiokassa Nakajoen suun lähettyvillä. Se kehittyi Edo-kaudella linnanaluskaupunkina, Tachibananlahden rannalla sijaitseva Tachibana vuorostaan kalastussatamana, mutta 1960-luvulta lähtien sinne on sijoittunut teollisuutta ja lämpövoimalaitoksia. Anan laajeni huomattavasti vuonna 2006, kun siihen liitettiin Hanouran ja Nakagawan maaseutukaupungit. Kaupungissa toimii Nakajoen yläjuoksun metsiä ja tuontitavaraa hyödyntävää saha- ja paperiteollisuutta, elintarviketeollisuutta ja kemianteollisuutta. Maaseutualueilla tuotetaan riisiä, vihanneksia ja hedelmiä, kuten bambunversoja ja *mikan*-mandariineja, rannikolla harjoitetaan *wakame*- ja *nori*-merilevien vesiviljelyä.

Ananissa on kaksi Shikokun pyhiinvaellusreitin temppeliä: Tairyū-ji (temppeli nro. 21) ja Byōdō-ji (temppeli nro. 22). Tachibananlahdelle avautuu näkymä 284 metriä korkean Tsunominevuoren huipulta, jonne on rakennettu tieyhteys. Anania palvelee JR Shikokun Mugi-linja.

Kuvia
-----

* Lämpövoimala AnanissaLämpövoimala Ananissa
* Byōdō-jin temppeliByōdō-jin temppeli
* Ishiman saariIshiman saari
* Goon vesiputousGoon vesiputous
* Tairyū-jin temppelin porttiTairyū-jin temppelin portti

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  ブリタニカ国際大百科事典 小項目事典: 阿南市 Kotobank. Viitattu 7.12.2019.
2. 1 2  阿南市 阿南市役所. Viitattu 7.12.2019.
3. 1 2 3 4 5 6  阿南市の概要 阿南市役所. Viitattu 7.12.2019.
4. 1 2 3  日本大百科全書: 阿南（市） Kotobank. Viitattu 7.12.2019.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Anan** Wikimedia Commonsissa

* Kaupungin internetsivut (japaniksi)

  


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Tokushiman prefektuuri |
| --- |
|  |
| Kaupungit | 
* Anan
* Awa
* Komatsushima
* Mima
* Miyoshi
* Naruto
* Tokushima (pääkaupunki)
* Yoshinogawa

 |  |
|  |
| Kunnatpiirikunnittain | **Itanon piirikunta** (Aizumi · Itano · Kamiita · Kitajima · Matsushige) · **Kaifun piirikunta** (Kaiyō · Minami · Mugi) · **Katsuuran piirikunta** (Kamikatsu · Katsuura) · **Miman piirikunta** (Tsurugi) · **Miyoshin piirikunta** (Higashi-Miyoshi) · **Myōdōn piirikunta** (Sanagōchi) · **Myōzain piirikunta** (Ishii · Kamiyama) · **Nakan piirikunta** (Naka) |

 |
**Oga** (jap. 男鹿市, *Oga-shi*) on Japanin kaupunki Honshūn saarella Tōhokun alueella Akitan prefektuurissa. Se käsittää Japaninmereen työntyvän Ogan niemimaan prefektuurin länsiosassa. Ogassa on 26 321 asukasta (lokakuussa 2020) ja sen pinta-ala on 241,09 neliökilometriä.

Nimi "Oga" lienee peräisin emisheiltä, ja se esiintyy jo *Nihonshokissa*. Sengoku-kaudella alueelle perustettiin Wakimoton linna, ja sittemmin Edo-kaudella 1600–1800-luvuilla se kehittyi osana Akitan daimiokuntaa. Nykyinen Ogan kaupunki syntyi vuonna 1954, kun Funagawa-minaton maaseutukaupunkiin liitettiin neljä Ogan niemimaan kyläkuntaa. Kaupungin keskusta sijaitsee Funagawassa, jolla on hyvä luonnonsatama. Sinne on sijoittunut kalastussataman lisäksi öljy- ja puuteollisuutta. Tärkeitä elinkeinoja ovat myös riisin, hedelmien ja tupakan viljely sekä *wakame*-merilevän ja merikorvien vesiviljely. Kaupunki laajeni huomattavasti vuonna 2005, kun siihen yhdistettiin Wakamin maaseutukaupunki.

Ogan niemimaan kauniit maisemat tekevät Ogasta suositun matkailukohteen. Osa kaupungin rannikkoalueista ja Kanpūvuori kuuluvat Ogan puolikansallispuistoon. Rannikolla sijaitsevat muun muassa Nyūdōzakin niemi, Toganlahti, Oga-onsenin kuuma lähde ja kolme Japanissa harvinaista maaria. Kaupungin kulttuuriperintöön kuuluu *namahage*-naamiorituaali, joka on otettu Unescon aineettoman kulttuuriperinnön luetteloon. Ogaa palvelee JR Higashi-Nihonin Oga-linja.

Kuvia
-----

* Unshō-jiUnshō-ji
* Namahage-festivaaliNamahage-festivaali
* Nyūdōzakin majakkaNyūdōzakin majakka
* Ogan akvaarioOgan akvaario
* Ninomegatajärvi ja ToganlahtiNinomegatajärvi ja Toganlahti

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5  ブリタニカ国際大百科事典 小項目事典: 男鹿市 Kotobank. Viitattu 05.11.2020.
2. 1 2  令和2年10月31日現在 市の人口 Oga City. Viitattu 05.11.2020.
3. 1 2 3  日本大百科全書: 男鹿（市） Kotobank. Viitattu 05.11.2020.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Oga** Wikimedia Commonsissa

* Kaupungin internetsivut (japaniksi)

  


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Akitan prefektuuri |
| --- |
|  |
| Kaupungit | 
* Akita (pääkaupunki)
* Daisen
* Katagami
* Kazuno
* Kita-Akita
* Nikaho
* Noshiro
* Oga
* Ōdate
* Senboku
* Yokote
* Yuri-Honjō
* Yuzawa

 |  |
|  |
| Kunnatpiirikunnittain | **Kazunon piirikunta** (Kosaka) · **Kita-Akitan piirikunta** (Kami-Koani) · **Minami-Akitan piirikunta** (Gojōme · Hachirōgata · Ikawa · Ōgata) · **Ogachin piirikunta** (Higashi-Naruse · Ugo) · **Senbokun piirikunta** (Misato) · **Yamamoton piirikunta** (Fujisato · Happō · Mitane) |

 |
Kartta, joka näyttää maanjäristyksen episentrumin sijainnin.
**Pohjois-Italian maanjäristys** tapahtui 20. ja 29. toukokuuta 2012 Modenan ja Ferraran alueella.

Ensimmäinen tapahtui 20. toukokuuta 2012 klo 4.03 paikallista aikaa. Voimakkuudeltaan maanjäristys oli 6,0 momenttimagnitudia. Maanjäristyksen keskus oli kymmenen kilometrin syvyydessä, noin 35 kilometriä Bolognasta pohjoiseen. Järistyksessä kuoli ainakin seitsemän ihmistä ja 50 loukkaantui. Lisäksi noin 3000 ihmistä jouduttiin evakuoimaan kodeistaan. Pääjäristyksen jälkeen tuli satoja pienempiä jälkijäristyksiä, joista voimakkain oli 5,1 Richterin asteikolla. Järistykset vaurioittivat pahoin etenkin alueen historiallisia rakennuksia.

Yhdeksän päivää myöhemmin sattui uusi, 5,8 magnitudin järistys 29. toukokuuta aamulla ja myöhemmin päivällä jälkijäristys, jonka voimakkuus oli lähes yhtä suuri, 5,6 magnitudia. Kuolleita on ainakin 15, ja edellisessä järistyksessä vaurioituneita rakennuksia romahti. Järistyksen keskipiste oli kymmenen kilometrin syvyydessä, 30 kilometriä Modenan kaupungista. Yhteensä maanjäristyksissä kuoli 25 ihmistä, ja useita tuhansia ihmisiä joutui kodittomiksi.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Pohjois-Italian maanjäristyksen uhriluku kasvaa Hs.fi. Viitattu 20.5.2012.
2. 1 2  Italian maanjäristysten kuolonuhrien määrä nousee, Yle Uutiset 29.5.2012
3. 1 2  Tuhannet italialaiset nukkuivat ulkona maanjäristysten takia Yle. Viitattu 21.5.2012.
4. ↑  Monet Italian maanjäristysalueen rakennuksista turvattomia yle.fi. Viitattu 18.7.2012.

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Pohjois-Italian maanjäristykset 2012**.
**Jacob (Jaakko) Jernberg**, sukunimi aik. *Rautio* (14. joulukuuta 1824 Oulu – 26. toukokuuta 1889 Kuopio) oli suomalainen kauppias, laivanvarustaja, sahanomistaja ja kauppaneuvos.

Jernbergin vanhemmat olivat työmies Johan Rautio ja Brita Kuorila. Hän kävi Oulussa ruotsinkielistä koulua ja tässä yhteydessä hänen sukunimensä muuttui Jernbergiksi. Lopetettuaan koulun 12-vuotiaana Jernberg työskenteli kauppa-apulaisena. Hän siirtyi sitten Raaheen kauppaneuvos Zachris Franzénin palvelukseen. Franzén lähetti hänet vuonna 1843 hoitamaan omistamaansa Jyrkkäkosken rautaruukkia, joka sijaitsi Pohjois-Savossa Sonkajärvellä. Jernberg toimi täällä ruukinhoitajana vuoteen 1851 saakka. 

Vuonna 1854 Jernberg siirtyi pietarilaisen hovineuvoksettaren Anastasia Ponomarevan omistaman Juantehtaan ruukinhoitajaksi Juankoskelle. Jernbergin aloitteesta ruukki perusti rautakaupan Kuopioon vuonna 1859, tästä kaupasta kehittyi myöhemmin tavaratalo Carlson Kuopioon. Juantehtaalle perustettiin 1860-luvulla myös ruukin koulu ja tehdasseurakunta. Jernberg osti itselleen Juankoskelta metsäosuuksia ja vuoden 1871 alussa hän hankki omistukseensa Juantehtaan vesisahan viipurilaiselta Hackmanin kauppahuoneelta. Jernberg toimi ruukinhoitajana aina vuoteen 1874, jolloin hän muutti Kuopioon.

Jernberg perusti Kuopion lähelle Karhonsaareen höyrysahan vuonna 1875 ja höyrymyllyn 1880. Karhonsaaren saha oli Pohjois-Savon ensimmäinen höyrysaha, ja sen tuottamasta puutavarasta suurin osa meni vientiin. Saha oli toiminnassa aina vuoteen 1911 saakka. Jernberg oli osakkaana Kuopion seudun laivayhtiöissä jo 1860-luvulta alkaen, ja parhaimmillaan hän omisti kymmenen lotjaa ja höyryveneen. Jernberg toimi myös Kuopion kaupunginvaltuuston puheenjohtajana 1870-luvun lopulla. Kauppaneuvoksen arvon hän sai 1886.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  BiografiaSampo : Jaakko Jernberg
2. ↑  SKS Biografiakeskus : Suomalaiset talouden alan arvonimellä palkitut


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt Muokkaa Wikidatassa | 
* Talousvaikuttajat

 |

 |
**Yawatahama** (jap. 八幡浜市, *Yawatahama-shi*) on Japanin kaupunki Shikokun saarella Ehimen prefektuurissa. Se sijaitsee prefektuurin länsiosassa ja rajautuu pohjoisessa Seton sisämeren Iyonmereen, lännessä Tyynenmeren Uwanmereen. Nämä merialueet erottaa toisistaan kaupungin luoteispuolelle jäävä, pitkänomainen Sadamisakin niemimaa. Kaupungin rannikko on rikkonainen ja vuoristoinen, ja sen keskuta sijaitsee ahtaassa laaksossa suureksi osaksi täyttömaalla. Kaupunkiin kuuluu myös useita saaria, kuten Ōshima. Yawatahamassa on 33 285 asukasta (lokakuussa 2019) ja sen pinta-ala on 132,65 neliökilometriä.

Yawatahama on saanut nimensä Hachiman-kamilta, jonka nimi kirjoitetaan samoin kirjoitusmerkein (八幡). Yawatahama kukoisti Edo-kaudella Uwajiman daimiokunnan kauppa- ja satamakaupunkina: se sai jopa lempinimen "Iyon Osaka". Kaupunkioikeudet Japanin nykyisen kunnallishallinnon puitteissa Yawatahamalle myönnettiin kuntaliitoksen yhteydessä vuonna 1935. Vuonna 2005 siihen liitettiin Honain maaseutukaupunki. Perinteisiä elinkeinoja ovat sardiinien kalastus ja troolaus, aiemmin myös tekstiiliteollisuus. Kaupunki on paikallinen kaupallinen keskus, joka tunnetaan kalatoristaan. Maatalous tuottaa etenkin *mikan*- ja *iyokan*-mandariineja.

Kaupunkia palvelee JR Shikokun Yosan-linja. Sieltä on myös lauttayhteyksiä Kyūshūlle Beppun ja Usukin satamiin.

Kuvia
-----

* Yawatahaman rautatieasemaYawatahaman rautatieasema
* Ōshiman saariŌshiman saari

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5  市のデータ Yawatahama City. Viitattu 26.11.2019.
2. 1 2  八幡浜市住民基本台帳人口・世帯数の推移 Yawatahama City. Viitattu 26.11.2019.
3. 1 2 3  ブリタニカ国際大百科事典 小項目事典: 八幡浜市 Kotobank. Viitattu 26.11.2019.
4. 1 2 3  日本大百科全書: 八幡浜市 Kotobank. Viitattu 26.11.2019.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Yawatahama** Wikimedia Commonsissa

* Kaupungin internetsivut (japaniksi)

  


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Ehimen prefektuuri |
| --- |
|  |
| Kaupungit | 
* Imabari
* Iyo
* Matsuyama (pääkaupunki)
* Niihama
* Ōzu
* Saijō
* Seiyo
* Shikokuchūō
* Tōon
* Uwajima
* Yawatahama

 |  |
|  |
| Kunnatpiirikunnittain | **Iyon piirikunta** (Masaki · Tobe) · **Kamiukenan piirikunta** (Kumakōgen) · **Kitan piirikunta** (Uchiko) · **Kita-Uwan piirikunta** (Kihoku · Matsuno) · **Minami-Uwan piirikunta** (Ainan) · **Nishi-Uwan piirikunta** (Ikata) · **Ochin piirikunta** (Kamijima) |

 |