recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Maximilianus Transilvanuksen *De Moluccis Insulis* -kirjan ensimmäisen painoksen kansi.
**Maximilianus Transilvanus (Transylvanus, Transylvanianus)**, myös **Transylvanian Maximilian** tai **Maximilian (Maximiliaen) von Sevenborgen** (s. noin. 1490 – k. noin 1538 Bryssel) oli 1500-luvulla elänyt kirjailija, joka kirjoitti ensimmäisen kuvauksen Juan Sebastián Elcanon maailmanympäripurjehduksesta (1519–1522).

Maximilianus Transylvanus oli 1520 julkaissut Augsburgissa latinankielisen teoksen, jossa hän kuvaa sitä tilaisuutta, jossa Espanjan kuningas Kaarle I kruunattiin Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisariksi vuonna 1519 Molins de Reissa Espanjassa. Kyseessä oli *Legatio ad sacratissimum ac invictum Caesarem divum Carolum .... ab reverendissimis et illustrissimis principibus ... qua functus est ...Federicus comes palatinus in Molendino regio vlt. Novembris Anno MDXIX* (Augsburg: Sigismund Grimm und Marx Wirsung, 1520). Tässä vaiheessa Maximilianus nähtävästi jo palveli Kaarlen henkilökohtaisena avustajana ja seurasi hallitsijan mukana tämän matkoilla.

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Espanja
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Tšekki
* Alankomaat
* Puola

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Deutsche Biographie

 |
|  |
| Muut | 
* IdRef

 |

 |
**Beloguli** (ven. Белогули) on järvi Luoteis-Venäjällä Pihkovan alueen Puškinskije Goryn piirissä.

Maantietoa
----------

Järvi on 2,4 kilometriä pitkä, 1,9 kilometriä leveä ja sen pinta-ala on 2,98 neliökilometriä eli 298 hehtaaria. Siinä on kaksi saarta, joista suurimman saaren pituus on 50 metriä ja toinen saari on pieni. Saarien pinta-ala on 7,1 hehtaaria. Järven etelärannalla on pikkukylä Birjuli (Бирюли).

Luontoarvoja
------------

Järven rannat ovat kaltevia ja paikoin jyrkkiä, ja niissä esiintyy kivikkoa. Loivat rannat ovat kosteikkoa tai suomaata. Rannoilla on järven pohja hiekkaa ja silttiä, mutta keskellä järveä on mutaa. Järvessä elää runstaasti eri kalalajeja: hauki, ahven, kiiski, suutari, lahna, sorva, pasuri, made, säyne, salakka, mutakala, rantanuoliainen ja nieriä, sekä joitakin *Rutilus*- ja *Carassius*-suvun kalalajeja. Järvessä on myös rapua.

Vesistösuhteita
---------------

Beloguli sijaitsee Sorotin valuma-alueessa. Sorot on Velikajan sivujoki ja kuuluu siten Velikajan valuma-alueeseen, joka on Narvanjoen vesistöalueen eteläisin osa. Velikaja laskee Peipsijärveen, mistä Narvanjoki jatkaa pohjoiseen päin ja laskee lopuksi Itämerellä Suomenlahteen. Belogulilla ei vaikuta kartan mukaan olevan tulo-ojia eikä laskuojan suunnasta ole tietoa. Järven valuma-alueen pinta-ala on 23,4 neliökilometriä.

Huomautuksia
------------

1. 1 2 3 4  Kohteen pituus, leveys ja ympäristön kasvillisuus sekä asutus on tarkistettu Google Earth-karttapalvelusta käyttäen järven koordinaatteja.
2. 1 2 3 4 5 6 7 8  Teksti on osittain käännös venäjänkielisestä artikkelista ru:Белогули, jonka tiedot on vielä tarkistamatta muista lähteistä.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Beloguli (*textual.ru*) *Venäjän valtion vesistötietokanta*. Viitattu 25.11.2019. (venäjäksi)
2. 1 2  Neuvostoajan kartta: O-35-Д, Псков (Pihkova), 1:200 000

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.   
Alkuperäinen artikkeli: ru:Белогули
**Maximilian (Max) Hugo Adolf Spåre** (21. joulukuuta 1879 Kivennapa – 30. lokakuuta 1954) oli suomalainen sotilas, poliisimestari ja valtiopäivämies.

Spåren vanhemmat hovineuvos Adolf Ferdinand Spåre ja Anna Sofia Eleonora Baer ja puolisot vuodesta 1908 Nathalie Stackelberg (k. 1927) ja vuodesta 1935 Martha von Schantz (k. 1950). Spåre opiskeli Haminan kadettikoulussa 1893–1900 ja palveli Suomen kaartissa upseerina 1900–1906 ja Helsingin poliisilaitoksella opetusupseerina 1906–1907. Porin kaupungin poliisimestari hän oli 1907–1913, Nokian paperitehtaan konttorin kirjeenvaihtaja 1913–1914, 42. armeijakunnan esikunnan vanhempi adjutantti 1915, intendentin apulainen 1915–1917 ja Viipurin poliisimestari 1917–1918. Suomen sisällissodassa Spåre oli ensin Vilppulan rintaman ja sitten Hämeen rintamaryhmän esikuntapäällikkö, Etelä-Pohjanmaan rykmentin komentaja ja länsiarmeijan esikunnan sisäasiain osaston päällikkö sodan loppuun asti. Sodan jälkeen hän oli sotaministeriön yleisten sota-asiain osaston päällikkö vuonna 1918, sotaministeriön pääindententti 1918–1919, hankinta-asiain esiupseeri 1919–1920, intendenttiosaston päällikkö 1920–1921 ja sotaväen esikunnan päällikkö 1921–1925. Porin kaupungin poliisimestarina hän toimi uudelleen 1925–1928 ja Turun poliisimestarina 1928–1939. Yleisesikunnan toimistopalvelutehtävissä Spåre toimi vuodesta 1939, samoin kuin Lahden suojeluskuntapiirin päällikkönä.

Spåre ylennettiin luutnantiksi 1904, kapteeniksi 1909, everstiluutnantiksi 1916 ja everstiksi 1918. Hän edusti sukuaan aatelissäädyssä valtiopäivillä 1904–1905 ja 1905–1906.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Kuka kukin oli Viitattu 14.11.2020.
2. 1 2  *Aikalaiskirja. Henkilötietoja nykypolven suomalaisista*, s. 436. Helsinki: Tietosanakirja-Osakeyhtiö, 1920.
**Rolando Raffaele Adolfo Pieraccini** (s. 22. joulukuuta 1939 Italia) on Suomessa asuva italialaissyntyinen taidemesenaatti, galleristi ja kustantaja.

Pieraccini on asunut Suomessa vuodesta 1975. Hän on perustanut kaksi kustannusliikettä: Eurographica ja The Lauttasaari Press. Vuonna 2009 hän perusti Pieraccini-säätiön edistämään Suomen ja Italian kulttuurisuhteita. Pieraccini on itse ja säätiönsä kautta lahjoittanut 1960-luvulla aloittamansa taidekokoelman teoksia Ateneumin taidemuseolle. Vuonna 2018 hän lahjoitti Jean Sibeliuksen kirjeitä ja muuta aineistoa sekä "Suuria suomalaisia" -kokoelman Kansallismuseoon.

Pieraccinille on myönnetty Suomen Valkoisen Ruusun I luokan ritarimerkki toiminnasta suomalaisen kuvataiteen ja kulttuurin hyväksi. Pieraccini on naimisissa suomalaisen Siv Pieraccinin kanssa.

Pieraccini on toimittanut ja kustantamonsa kautta julkaissut taidekirjoja ja italialaisen kirjallisuuden antologioita suomeksi.

Julkaisuja
----------

* *Italialaisia kertomuksia 1900-luvulta*. Helsinki: Lauttasaari Press, 2007. ISBN 978-951-97511-9-1
* *Italian runoutta 1900-luvulta: 33 runoilijaa – 120 runoa*. Helsinki: Lauttasaari Press, 2004. ISBN 951-97511-7-3

Lähteet
-------

1. ↑  Asunto Oy Luoteisväylä 25. Kaupparekisteriote. Patentti- ja rekisterihallitus.
2. ↑  Pieraccini, Rolando Raffaele Adolfo. Yksityinen elinkeinonharjoittaja. Patentti- ja rekisterihallitus / YTJ Yritys- ja yhteisötietojärjestelmä.
3. ↑  Petäjä, Jukka: Ahtisaaren Nobel-puhe julkaistiin kirjana. *Helsingin Sanomat* 3.12.2010, s. C 1.
4. ↑  Ateneum
5. ↑  Sirén, Vesa: Kansallismuseo sai Sibelius-kokoelman.  *Helsingin Sanomat*, 19.1.2018, s. B 6. Artikkelin verkkoversio.
6. ↑  OPM
7. ↑  MTV3 Uutiset.

Aiheesta muualla
----------------

* Ateneumille suurlahjoitus.

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Yhdysvallat

 |
|  |
| Muut | 
* IdRef

 |

 |
Xochicalco
**Xochicalco** on muinainen rauniokaupunki Meksikossa, läntisessä Morelosin osavaltiossa 38 km lounaaseen Cuernavacasta nykyisestä Méxicosta etelään. Siellä olevassa taiteessa on mayojen ja Teotihuacánin vaikutteita. Xochicalcon mahti oli huipussaan noin 750–900 Teotihuacánin luhistuttua ja ennen tolteekkien nousua, aikana jolloin monet paikalliset keskukset kukoistivat Meksikon keskiylängöllä. Xochicalco sattoi klassisen kauden lopuilla kilpailla Teotihuacánin kanssa. Uskotaan Xochicalcon vaikuttaneen tolteekkien valtakunnan syntyyn.

Xochicalco nousi suureksi paikalliseksi mahdiksi sen jälkeen kun suuren valtakunnan keskus Teotihuacán luhistui noin 650 jaa.
Historiallisesti paikkaa pidetään myöhäisklassisena. Myöhäisklassiselle ajalle oli tyypillistä uusien kansallisuuksien saapuminen ja paikalliskulttuurien kehittyminen.

On epäilty Xochicalcon ja Teotihuacánin kukoistaneen vähän aikaa rinnakkain ja Xochicalcon kukistaneen Teotihuacánin. Mahdollisesti misteekit valtasivat jossain vaiheessa Xochicalcon ja Cholulan.

Xochicalco merkitsee nahuatlin kielessä Kukkatalon paikkaa eli uhripaikkaa. Paikka on asuttu jo 200 eaa. Nopea kaupungin kasvu tapahtui 600-750 jaa. Muita saman ajan Xochicalcon kanssa kilpeilevia keskuksia olivat Teotenango Tolucan laaksossa ja Cacaxtla Tlaxcalan osavaltion lounaisosassa ja hieman myöhemmin Tula nykyisen Hidalgon osavaltion eteläosassa. Ehkä Caxatlasta on tullut alueen mayavaikutteet.

Kaupungissa asui noin 15 000-30 000 asukasta ja sen ala oli useita neliökilometrejä. Kaupunki oli mäellä ja sitä ympäröivät suurelta osin muurit ja penkereet samoin kuin Caxcatlaa. Tämä kertoo kaupungin sotaisesta historiasta. Xochicalcon kirjoituksessa on yhtäläisyyksiä nahuatlin ja misteekin kanssa.

Xochicalco mainitaan paikaksi, missä Ce Acatl Topiltzin Quezalcoatl, tuleva tolteekkikuningas, vietti lapsuutensa ehkä 800-luvulla. Saattaa ollakin, että Tulan alulla on jotain tekemistä Xochicalcon kanssa.

Noin vuonna 900 Xochicalco paloi laajalti ja monista merkeistä päätellen se hylättiin nopeasti. Kaupunki tyhjeni asukkaista, joko väestö pakeni tai pakkosiirrettiin pois. Pieni jäännösväestö jäi kukkulan alarinteille. Noin 1200 jaa. paikalle saapui nahuatlia puhuvia tlahuica-ihmisä, jotka ovat nykyisten Morelosin osavaltion alkuperäisvaltion esi-isiä.

Xochicalcon sulkakäärmejumalan temppeli.

Katso myös
----------

* Mesoamerikan intiaanikulttuurit
* Teotihuacán
* Tolteekit

Lähteet
-------

1. ↑  Archeological Monuments Zone of Xochicalco *The List*. Unesco World Heritage Center. Viitattu 16.1.2015. (englanniksi)
2. ↑  Xochicalco *Universes in universe*. Viitattu 16.1.2015. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Xochicalco** Wikimedia Commonsissa
**CRRC** on kiinalainen, maailman suurin vetureita sekä rautatie- ja metrovaunuja valmistava konserniyhtiö. Konserni rakentaa myös moottoreita ja tuulivoimaloita sekä muita kulkuvälineitä. CRRC:n päämaja sijaitsee Pekingissä, mutta yhtiöllä on tehtaita monella paikkakunnalla; tytäryhtiöitä on kaikkiaan 46. Yhtiö on rakentanut rautatiekalustotehtaan myös Malesiaan ja ostanut Argentiinasta sikäläisen *Emprendimientos Ferroviarios* -vaunutehtaan Yhtiön palveluksessa on yli 180 000 työntekijää. CRRC:n osake noteerataan sekä Shanghain että Hongkongin pörssissä. Enemmistöomistaja on Kiinan valtio.

Yhtiö tulkitsee Kiinassa vuonna 1881 ensimmäisen, "Kiinan raketiksi" nimetyn höyryveturinsa valmistaneen *Xugezhuangin konepajan* (Xugezhuang Machinery Works) historiansa lähtökohdaksi. Uudemman kehityksen taustalla on vuonna 1986 muodostettu *China National Railway Locomotive & Rolling Stock Industry Corporation* -yhtiö, joka vuonna 2000 jaettiin kahtia perustamalla *China CNR Corporation* ja *CSR Corporation Limited*. Vuonna 2009 CNR listautui pörssiin. Yhtiöt yhdistettiin jälleen kesäkuussa 2015, kun CRRC muodostettiin.

CRRC ja sen edeltäjät ovat voittaneet erittäin suuria tarjouskilpailuja tai hankkeita ulkomailla niin Intiassa, Lontoossa, Valko-Venäjällä, Indonesiassa kuin Yhdysvalloissakin.

Talousjulkaisu Forbesin maailman suurimpien julkisesti noteerattujen yritysten Forbes Global 2000 -listalla yhtiö oli vuonna 2017 sijalla 235. Toukokuussa 2017 yhtiön markkina-arvo oli 42,6 miljardia Yhdysvaltain dollaria ja vuoden 2016 liikevaihto 34,2 miljardia USD.

Kuvia
-----

* Kiinan rautateiden CRH380A-juna Shanghain Hongqiaon asemalla.Kiinan rautateiden CRH380A-juna Shanghain Hongqiaon asemalla.
* Kiinan rautateiden CR400AF.Kiinan rautateiden CR400AF.
* CJ6-0601 yhtiön Zhuzhoun tehtailta.CJ6-0601 yhtiön Zhuzhoun tehtailta.
* CRRC:n sähköbussi (2016).CRRC:n sähköbussi (2016).

Lähteet
-------

1. 1 2  Arkistoitu kopioCRRC Corp Ltd (601766.SS) (myös välilehti People) reuters.com.  Arkistoitu 17.2.2018. Viitattu 16.2.2018. (englanniksi)
2. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10  The World’s Biggest Public Companies. Country: China (Vuoden 2017 Forbes Global 2000 -lista, Kiina. Lähteenä on käytetty myös yrityiskohtaista sivua 235. CRRC; Market Cap As of May 2017: $42.6 Billion) forbes.com. Viitattu 16.2.2018. (englanniksi)
3. 1 2 3  Company Overview of CRRC Corporation Limited (myös välilehti People) bloomberg.com. Viitattu 16.2.2018. (englanniksi)
4. 1 2  History CRRC, Co. Ltd, crrcgc.cc. Viitattu 16.2.2018. (englanniksi)
5. 1 2  Company profile CRRC, Co. Ltd, crrcgc.cc. Viitattu 16.2.2018. (englanniksi)
6. ↑  Company Overview of CRRC Group (emoyhtiö) bloomberg.com. Viitattu 16.2.2018. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **CRRC** Wikimedia Commonsissa

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.   
Alkuperäinen artikkeli: en:CRRC
**George Cehanovsky** (14. huhtikuuta 1892 Pietari – 25. maaliskuuta 1986 Yorktown Heights, New York) oli venäläissyntyinen oopperalaulaja, äänialaltaan baritoni.

Cehanovsky syntyi aristokraattiseen perheeseen Pietarissa ja aloitti uransa oopperassa jo siellä, mutta oli laivaston upseerina Venäjän vallankumouksen aikaan. Hän pakeni Turkkiin ja saapui vuonna 1922 Yhdysvaltoihin. Cehanovsky esiintyi Metropolitan-oopperassa ensimmäisen kerran vuonna 1926. Hänen useimmin tulkitsemiinsa rooleihin kuuluivat Schaunard (*La bohème*) ja Dancaïro (*Carmen*). Viimeisen esiintymisensä Metropolitan-oopperassa Cehanovsky teki vuonna 1966 sen vanhan oopperatalon (39th Street) jäähyväisgaalassa. Hän lauloi kaikkiaan 1706 esityksessä Metropolitan-oopperassa New Yorkissa ja teki lisäksi 677 esiintymistä kiertueilla. Rooleja uralla kertyi 97.

Esiintymisuransa päätettyään Cehanovsky jatkoi työskentelyä Metropolitan-oopperassa kielivalmentajana. Hän oli kahdesti naimisissa.

Lähteet
-------

1. 1 2  Cehanovsky, George Grove Music Online
2. 1 2 3  George Cehanovsky, Singer With Met for 60 Years, Dies AP News


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Espanja
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Israel
* Yhdysvallat
* Puola

 |
|  |
| Taiteenala | 
* MusicBrainz

 |
|  |
| Muut | 
* SNAC
* IdRef

 |

 |
**CPL** (engl. *Combined Programming Language*) on Cambridgen yliopistossa kehitetty moniparadigmainen ohjelmointikieli 1960-luvulla.

Kieli otti paljon vaikutteita ALGOL 60 kielestä. Ensimmäinen kääntäjä kielelle on julkaistu n. vuonna 1970.

CPL tukee useita perusdatatyyppejä:

* index, integer, real, complex
	+ index on eritystapaus integeristä, tarkoitettu viittaamaan taulukkoon
* Boolean, logical, long logical
* string
* label
* array
* list

Yhdistelmätyyppejä voidaan muodostaa perusdatatyypeistä. Lisäksi on tyyppi *general*.

Esimerkkiohjelma
----------------

Esimerkkiohjelma CPL-kielellä:

```
 function Fact2[x] = result of
     § real f = 1
     until x = 0 do
         f, x := xf, x — 1
     result := f §

```

Lähteet
-------

1. ↑  Peter Norvig: Prescient but Not Perfect: A Look Back at a 1966 Scientific American Article on Systems Analysis Blogs.scientificamerican.com. Viitattu 18.8.2013.
2. ↑  CPL progopedia. Viitattu 22.1.2017.
3. 1 2  The main features of CPL *comjnl.oxfordjournals.org*. Viitattu 22.1.2017.

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.   
Alkuperäinen artikkeli: en:CPL (programming language)
Caseyn lause tilanteessa, jossa neljä ympyrää sivuavat kaikki suurta ympyrää sen sisäpuolelta.
Geometriassa **Caseyn lause** kuuluu seuraavasti: Olkoon *C1*, *C2*, *C3*, *C4* neljä ympyrää, jotka sivuavat annettua ympyrää *C* kaikki joko sisä- tai ulkopuolelta. Kuvatkoon *ti,j, 1≤i,j≤4* ympyröiden *Ci* ja *Cj* sen janan pituutta, joka saadaan, kun piirretään ympyröille *Ci* ja *Cj* yhteinen tangentti ja joilla ympyrät *Ci* ja *Cj* ovat samalla puolelle tangenttia, ja valitaan janan päätepisteiksi tangentin sivuamispisteet *Ci*:n ja *Cj*:n kanssa. Tällöin on voimassa

{\displaystyle t\_{1,2}t\_{3,4}+t\_{2,3}t\_{1,4}=t\_{1,3}t\_{2,4}.} Edelleen, jos ympyröille *C1*, *C2*, *C3* ja *C4* on voimassa 

{\displaystyle \pm t\_{1,2}t\_{3,4}\pm t\_{2,3}t\_{1,4}\pm t\_{1,3}t\_{2,4}=0} joillakin valinnoilla *+* ja *-*, on olemassa ympyrä, joka sivuaa kaikkia neljää ympyrää joko sisä- tai ulkopuolisesti. Lauseen todistuksen toinen suunta on esitetty artikkelissa  ja toinen artikkelissa 

Wigand on yleistänyt Caseyn lausetta seuraavalla tuloksellaan: Olkoon annettu säännöllinen *n*-kulmio, missä *n* on pariton ja olkoon monikulmion sivut *v1,...vn* ja *C* monikulmion ympäri piirretty ympyrä. Piirretään jokaiselle *vi* ympyrä, joka sivuaa sisäpuolelta *vi*:tä ja *C*:tä ja oletetaan, että näin piirretyillä ympyröillä on sama säde. Olkoon *P* mielivaltainen piste *v1*:tä ja *vn*:ää yhdistävällä pienemmällä ympyrän kehällä ja olkoon *ti* janan *P*:stä ympyrälle *C* pisteeseen *vi*, pituus. Tällöin

{\displaystyle \sum \_{i=1}^{n}(-1)^{i}t\_{i}=0.}
* Animaatio, jossa neljän ympyrän säteet ovat erisuuretAnimaatio, jossa neljän ympyrän säteet ovat erisuuret
* Neljä ympyrää sivuavat kaikki viidettä ympyrää ulkoisestiNeljä ympyrää sivuavat kaikki viidettä ympyrää ulkoisesti
* Neljä ympyrää sivuavat kaikki viidettä ympyrää sisäisestiNeljä ympyrää sivuavat kaikki viidettä ympyrää sisäisesti
* Kolme ympyrää sivuavat viidettä ympyrää sisäisesti ja yksi ulkoisestiKolme ympyrää sivuavat viidettä ympyrää sisäisesti ja yksi ulkoisesti
* Teoreeman laajennus, jossa neljällä ympyrällä on yhteinen leikkauspisteTeoreeman laajennus, jossa neljällä ympyrällä on yhteinen leikkauspiste
* Teoreeman laajennus, jossa neljällä ympyrällä on yhteinen tangenttiTeoreeman laajennus, jossa neljällä ympyrällä on yhteinen tangentti
* Sangaku-Casey-probleema vuonna 1874 Japanissa esitetyssä muodossaSangaku-Casey-probleema vuonna 1874 Japanissa esitetyssä muodossa

Lähteet
-------

1. ↑   (Arkistoitu – Internet Archive)
2. ↑  I. Shariguin, Problemas de Geometri ́e (Planimetri ́e), Ed. Mir, Moscu, 1989.
3. ↑

Aiheesta muualla
----------------

* Konhauser, Velleman, Wagon: Which Way Did the Bicycle Go
* Stanley Rabinowitz, Ptolemy's Legacy, MathPro Press
* Shailes Shirali, On The Generalized Ptolemy Theorem
*
Taru Stenvall vuonna 1988.
**Taru Stenvall** (15. kesäkuuta 1909 Kiukainen – 5. joulukuuta 1999 Helsinki) toimi talvi- ja jatkosodan aikana Mikkelissä Päämajan upseerien käytössä olleiden ravintoloiden tarjoilijana ja myöhemmin Kulosaaren Casinolla hovimestarina. Stenvall on kirjoittanut useita teoksia, joissa hän tarkastelee päämajan upseereita ja erityisesti marsalkka Mannerheimia tarjoilijan näkökulmasta. Hänen myöhemmässäkin tuotannossaan on omaelämäkerran ja ajankuvan piirteitä.

Lottiin liittynyt Stenvall kutsuttiin tarjoilijaksi Mikkelin Seurahuoneelle Päämajan siirryttyä Mikkeliin talvisodan alettua. Jatkosodan aikana Stenvall tarjoili hotelli Kalevassa (Seurahuone oli tuhoutunut pommituksissa 3. maaliskuuta 1940 aamuyöllä). Hän toimi tarjoilijana myös Mannerheimin junassa marsalkan 75-vuotispäivien aikana.

Stenvall kuoli Helsingissä Kivelän sairaalassa joulukuussa 1999.*lähde?*

Teokset
-------

* *Marski ja hänen "hovinsa"*. Porvoo: WSOY, 1955.
* *Lähikuvia Suomen Marsalkasta*. Mikkeli: Mikkelin klubi, 1981.
* *Herrojen ja narrien näyttämöllä*. Espoo: Weilin + Göös, 1988. ISBN 951-35-4383-8.
* *Marskin siivellä*. Recallmed, 1997. ISBN 951-9221-85-9.

Lähteet
-------

1. ↑  Rajala, Panu: *Tulisoihtu pimeään*, s. 568. WSOY 2014.
Marcelo Valle Silveira Mello
**Marcelo Valle Silveira Mello** (s. 9. elokuuta 1985 Brasília) on brasilialainen tietoturvahakkeri. Hänet pidätettiin yllytyksestä väkivaltaan Operação Bravatan aikana vuonna 2018. Hän istuu tällä hetkellä 41 vuoden tuomiota.

Entinen IT-opiskelija Mello on edistänyt väkivaltaa sekä murha- ja pedofiliakuvien julkaisemista vuodesta 2005, jolloin hän oli aktiivinen sosiaalisessa verkostossa Orkut. Vuonna 2009 hän oli ensimmäinen brasilialainen, joka kampanjoi julkisesti vihaan ja rasismiin perustuvien rikosten puolesta Internetissä, ja hänet asetettiin tämän seurauksena syytteeseen. Hänet tuomittiin vuodeksi ja kahdeksi kuukaudeksi vankeuteen, mutta hän jäi vapaaksi, koska hänen asianajajansa vetosivat mielenterveysongelmiin. Hänen väitetään olleen yhteyttä Wellington Menezes de Oliveiraan, joka tappoi 12 lasta Tasso da Silveiran kunnallisessa koulussa Realengossa Rio de Janeirossa vuoden 2011 Realengo-ampumisessa.

Mello pidätettiin vuonna 2012, vapautettiin vuonna 2013 ja pidätettiin uudelleen vuonna 2018 asuessaan Curitibassa. Useiden vuosien ajan hän uhkasi ja hyökkäsi argentiinalaista Dolores Aronovichia, Cearán liittovaltion yliopiston professoria, vastaan, joka tuomitsi Mellon käytännöt. Aronovitšin toimet saivat aikaan vuonna 2018 hyväksytyn lain 13 642/2018, joka tunnetaan nimellä Lei Lola ja joka valtuutti liittovaltion poliisin tutkimaan verkossa tapahtuvaa naisvihaa.
**Koodaus ja modulointi** 

 

audio, video, puhe, tieto

koodausmenetelmät 

kanavanvaraus eli kanavointi 

* FDMA, TDMA, CDMA
* CSMA/CD (Ethernet)
* CSMA/CA (802.11)


modulointi 

* kantoaalto (mm. sähkötys)
* AM (DSB-SC, SSB)
* FM (FSK, GMSK)
* PM (mm. PSK, QAM)
* FHSS, DSSS (eivät tarvitse kanavointia)


siirtotie 

* radio
* kaapeli (koaksiaali, Cat5, valokuitu)


n • k • m

**CSMA/CD** (lyhenne sanoista *Carrier Sense Multiple Access With Collision Detection*) on tietoliikenteen siirtotien varausmenetelmä, jolla useat lähettävät tietokoneet jakavat samaa siirtotietä. CSMA/CD on perinteinen Ethernet-verkkojen tapa jakaa verkko käyttäjien kesken.

CSMA/CD ei perustu ennalta sovittuun tapaan välttää törmäyksiä vaan törmäyksien jälkikäteiseen havaitsemiseen. Jos törmäys havaitaan, lähettäjät lähettävät saman tiedon satunnaisen ajan kuluttua uudelleen, jolloin uuden törmäyksen todennäköisyys on pieni.

Toiminta
--------

CSMA/CD -menetelmässä suoritetaan kanavanvaraus kuuntelemalla kaapelisegmentin liikennetilannetta, joka tapahtuu käytännössä mittaamalla kaapelin jännitetasoja, ja mikäli segmentti vaikuttaa vapaalta, voidaan lähettää. Mikäli tapahtuu törmäys samaan Ethernet-segmenttiin kytkettyjen asemien alkaessa lähettää samanaikaisesti, se voidaan huomata johdon jännitetasojen epänormaaliudesta. Tällöin ensimmäinen törmäyksen havainnut asema lähettää jam-signaalin, joka viestittää segmentin kaikille laitteille tapahtuneesta törmäyksestä. Jam-signaalin vastaanotettuaan kaikki segmentin asemat vaikenevat ja odottavat satunnaisen ajan. Se asema, jonka satunnainen odotusaika on lyhin, aloittaa lähettämisen uudelleen ensimmäisenä. Koska odotusajat ovat satunnaisia, on epätodennäköistä, että joku toinen asema alkaisi jälleen lähettää samaan aikaan, mutta jos näin käy, tapahtuu jälleen törmäys ja toipumisprosessi jam-signaaleineen alkaa uudestaan. Ethernet-kaapelisegmentin enimmäispituus 90/100m varmistaa sen, että törmäykset voidaan huomata ajoissa. Liian pitkän segmentin tapauksessa segmentin eri ääripäiden välinen etenemisviive muodostuu liian pitkäksi.

Katso myös
----------

* CSMA/CA
**Marcie Blane** (oik. **Marcia Blank**, s. 21. toukokuuta 1944, Brooklyn, New York) on yhdysvaltalainen laulaja, joka levytti pop-musiikkia.

Ura
---

Kaverin pyynnöstä Marcie levytti demokappaleen nimeltä "Bobby's Girl" Seville Recordsille.*lähde?*

"Bobby's Girl" julkaistiin syksyllä 1962. Se pääsi kolmannelle sijalle Billboard Hot 100 listalla. Myöhemmin Marcie levytti saman kappaleen myös saksaksi. Saksankielinen versio myi yli miljoona kappaletta vuoteen 1963 mennessä, ja se palkittiin Kultalevyllä.

"What Does A Girl Do?" oli Marcien seuraava single, joka nousi sijalle 82 Hot 100-listalla alkuvuodesta 1963. Tämä jäi Blanen ainoaksi lauluksi joka pääsi Hot 100 listalle.

Yksityiselämä
-------------

Vuonna 1965 Marcie jäi eläkkeelle musiikintuottamisesta. Kuitenkin 1990-luvun alussa hän toimi musiikin- ja taiteiden opettajana New Yorkissa.*lähde?*

Marciella sai kaksi lasta ex-miehensä Larry Zimmermanin kanssa. Heillä on neljä lastenlasta.*lähde?*

Diskografia
-----------

* 1962. Bobby's Girl / A Time To Dream. Seville Records 120.
* 1963. What Does A Girl Do? / How Can I Tell Him? Seville Records 123.
* 1963. Little Miss Fool / Ragtime Sound. Seville Records 126.
* 1963. You Gave My Number To Billy / Told You So. Seville Records 128.
* 1963. Why Can't I Get A Guy? / Who Will Take My Daddy's Place? Seville Records 130.
* 1964. Bobby Did / After The Laughter. Seville Records 133.
* 1965. The Hurtin' Kind / She'll Break The String. Seville Records 137.

Lähteet
-------

1. ↑  Joseph Murrells: *The Book of Golden Discs*, s. 142. 2. julkaisu. Lontoo: Barrie and Jenkins Ltd, 1978. ISBN 0-214-20512-6. Google -kirjat.

Aiheesta muualla
----------------

* The Marcie Blane Strory

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Yhdysvallat

 |
|  |
| Taiteenala | 
* MusicBrainz

 |
|  |
| Muut | 
* Europeana

 |

 |

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.   
Alkuperäinen artikkeli: en:Marcie Blane
**Tykhe** on hypoteettinen, Oortin pilvessä sijaitseva jättiläisplaneetta. Planeetan olemassaoloa on perusteltu tiettyjen komeettojen ratojen muodoilla. Useat tähtitieteilijät ovat ilmaisseet olevansa epäuskoisia hypoteesin suhteen[1].

Historia
--------

Astrofyysikot John Matese, Patrick Whitman ja Daniel Whitmire ehdottivat vuonna 1999, että pitkäperiodisten komeettojen radat saattaisivat selittyä hyvin kaukana aurinkokunnassa kiertävällä suurimassaisella kaasuplaneetalla tai mahdollisesti ruskealla kääpiöllä. Kappaleen painovoima häiritsisi komeettojen ratoja ja saisi ne lentämään aurinkokunnan sisäosiin. Toisten teorioiden mukaan saman ilmiön aiheuttaa Auringon hypoteettinen kaksoistähti Nemesis. Kummankaan olemassaoloa ei ole todistettu.

Kiertorata
----------

Tykhen on esitetty kiertävän Aurinkoa noin 375 kertaa Plutoa kauempana eli noin 15 000 astronomisen yksikön päässä; matka vastaa lähes neljännesvalovuotta. Kiertoajaksi laskettiin noin 1,8 miljoonaa vuotta.

Ominaisuudet
------------

Tykhen on arveltu olevan massaltaan vähintään Jupiterin kokoinen, mahdollisesti jopa neljä kertaa suurempimassainen. Läpimitaltaan se ei kuitenkaan olisi Jupiteria suurempi. Planeetan lämpötilan uskotaan olevan noin –70 °C, eli sijaintiinsa nähden se olisi lämmin. Sen kaasukehän uskotaan koostuvan lähinnä vedystä ja heliumista, ja planeetalla uskotaan myös olevan kuita.

Erään teorian mukaan Tykhe ei olisi syntynyt aurinkokunnassamme, vaan olisi siepattu radalleen myöhemmin[2].

Nimen alkuperä
--------------

Planeetta on nimetty kreikkalaisen mytologian onnen jumalattaren Tykhen mukaan.

Katso myös
----------

* Neptunuksentakaiset planeetat
* Planeetta yhdeksän
* Nemesis (tähti)
* 258 Tyche

Lähteet
-------

* The Independent

### Viitteet

1. ↑
2. ↑
**Lauri Pekka Rontu** (11. maaliskuuta 1924 Vuoksela – 11. toukokuuta 2019 Helsinki) oli suomalainen yritysjohtaja, joka sai kauppaneuvoksen arvonimen.

Ronnun vanhemmat olivat maanviljelijä Konstantin Rudolf Rontu ja Amanda Elviira Inkiläinen ja puoliso vuodesta 1953 Heljä Pirkko Pakkanen. Rontu kävi kansakoulun ja Suomen Osuuskauppakoulun 1947–1948 ja suoritti useita ammatillisia ja liiketalouden kursseja. Hän oli Keski-Vuoksen Osuusliikkeen juoksupoika ja myyjä Äyräpään Pölläkkälässä 1938–1939, Osuusliike Pohjois-Hämeen myyjä Vilppulassa 1939–1941, Salon Seudun Osuusliikkeen myyjä Salossa 1941–1943, Keski-Vuoksen Osuusliikkeen keskusvaraston hoitaja Pölläkkälässä 1942, Rutalahden Maanviljelijäin Osuuskaupan keskusmyymälän hoitaja Leivonmäellä 1945–1947, Osuusliike Väinölän myymälätarkastaja Mäntsälässä 1948–1949 ja Keskolla Helsingin konttorissa konttoristi, myyjä ja konttorinjohtajan apulainen 1949–1953, yhtiön vaatetusalan myyntipäällikkö 1954–1958, tuotanto-osaston markkinointipäällikkö 1959, paahtimon isännöitsijä 1960–1971 ja elintarvikeryhmän tuoretavaraosaston johtaja vuodesta 1971. Ronnulla oli myös useita asiantuntija- ja luottamustehtäviä. Sotilasarvoltaan hän oli reservin kersantti. Kauppaneuvoksen arvonimen Rontu sai 1982.

Lähteet
-------

1. 1 2  Möttönen, Tuomas: Kauppaneuvos Pekka Rontu (1924–2019). *Suomen talouselämän vaikuttajat* -verkkojulkaisu (maksullinen). 31.7.2019. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura. Viitattu 10.12.2022.
2. 1 2  Pekka Rontu *Biografiasampo*. Viitattu 10.12.2022.
Trollenäsin linna.
**Trollenäsin linna** (ruots. *Trollenäs slott*) on linna Eslövin kunnassa, Ruotsin Skånessa. Nykyisen linnan rakennustyöt aloitettiin vuonna 1559. Vuonna 1797 hovimarsalkka Arvid Tolle aloitti linnan uudelleenrakennustyöt. 1800-luvun loppupuolella linna muutettiin ranskalaissävytteiseksi renessanssilinnaksi arkkitehti Ferdinand Meldahlin suunnitelmien mukaisesti. Linna koostuu kolmekerroksisesta päärakennuksesta ja kaksikerroksisista siipirakennuksista. 

Linna on ollut historiansa aikana vain kahden suvun, Thottin ja Trollen, omistuksessa. Ensimmäinen tunnettu oli Stig Aagesen (1386-1412) ja rakennus pysyi Thottin suvun omistuksessa 300 vuotta.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Linnan esittely Eslövin kunnan sivuilla (Arkistoitu – Internet Archive) (ruotsiksi) Viitattu 13.12.2015

Aiheesta muualla
----------------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Trollenäsin linna**.
* Tietoa linnasta (Arkistoitu – Internet Archive) (ruotsiksi)
* Viralliset sivut (ruotsiksi)
* Slottsguiden (ruotsiksi)
**Mastercam** on CAD/CAM-ohjelmisto, jolla suunnitellaan työstöratoja CNC-työstökoneille. Koneistajat sekä insinöörit voivat tuottaa itse malleja tai ladata CAD-tiedostoja ohjelmaan ja luoda niiden pohjalta työstöratoja, joita CNC-työstökone käyttää ohjaamaan toimintaansa. Ohjelmistoa kehittää yhdysvaltalainen CNC Software.

Mastercam-tuotteiden tasot
--------------------------

Mastercamissa on erilaisia tasoja, jotka ovat tarkoitettu erilaisille työstökonetyypeille. 

* Mill, eli jyrsintä, millä ohjelmoidaan työstöratoja jyrsintäkoneille.
* Lathe, eli sorvaus, millä ohjelmoidaan työstöratoja sorveille.
* Miil-Turn osalla luodaan tuotantoprosesseja monitoimisorveille.
* Router, jota käytetään puutyöstökoneiden ohjelmoinnissa.
* Wire, joka on tarkoitettu rautalankasahaukselle.
* Swiss, erityistyökalu automaattisille pitkäsorvauskoneille.
* Design, jolla voidaan luoda tai muokata CAD-tiedostoja.

Historia
--------

Mastercamin kehitys alkoi vuonna 1983 ja oli yksi ensimmäisistä CAM-ohjelmista, joka suunniteltiin kotitietokoneille. Aluksi Mastercam keskittyi 2D-työstöratoihin  mutta myöhemmin laajensi 3D-työstöratojen sekä moniakselikoneiden työstöratojen luontiin. Mastercam oli pitkään DOS-pohjainen ohjelmisto kunnes Mastercam X julkaistiin vuonna 2006  milloin Mastercamistä tuli täysin Windows-pohjainen.

Nykyinen versio ohjelmistosta on Mastercam 2021.

Mastercam Suomessa
------------------

Mastercam on ollut saatavissa suomenkielisenä vuodesta 1987. Suomessa Mastercam-ohjelmistoa maahantuo, kääntää ja myy Zenex Computing Oy.

Lähteet
-------

1. ↑  CNC Software, Inc *mastercam.com*.
2. ↑  Mastercam CAD/CAM Software > Company Info *www.mastercam.com*. Viitattu 9.2.2017. (englanniksi)
3. ↑  Mastercam X and Direct for SolidWorks on Display at SolidWorks World *news.thomasnet.com*. Viitattu 9.2.2017.
4. ↑  zenex.fi: *Zenex Computing Oy vuodesta 1986*

Aiheesta muualla
----------------

* Mastercamin suomenkieliset sivut
Olandin kihlakunnan sijainti Uppsalan läänin kartalla.
**Olandin kihlakunta** (ruots. *Olands härad*) oli kihlakunta Uppsalan läänissä Ruotsissa. Vuoden 1945 väestönlaskennan mukaan kihlakunnan maapinta-ala oli 1 245,24 neliökilometriä ja asukasluku 19 313 henkeä. Kihlakuntaan kuuluneet kunnat olivat Stavby, Tuna, Ekeby, Skäfthammar, Alunda, Morkarla, Dannemora, Film, Tegelsmora, Österlövsta ja Hållnäs.

Kihlakunnan tuolloisista kunnista Stavby ja Tuna kuuluvat nykyään Uppsalan kuntaan, Tegelsmora, Österlövsta ja Hållnäs Tierpin kuntaan ja muut Östhammarin kuntaan.

Lähteet
-------

1. ↑  I. Areal och folkmängd inom särskilda förvaltnings­områden m.m. befolk­nings­agglomera­tioner (PDF) (Tab. 1. Areal, folkmängd efter kön och civilstånd samt folkmängdstäthet i kommuner, församlingar, municipalsamhällen, härad och län den 31 december 1945, enligt indelningen den 1 januari 1946) *Folkräkningen den 31 december 1945*.  24.3.1947. SCB: Historisk statistik:  Statistiska centralbyrån. Viitattu 3.10.2015. (ruotsiksi)
**Tykkivene Uusimaa** oli 1920-1953 Suomen merivoimien tykkivene, joka oli alun perin Venäjän keisarikunnan laivaston Suomessa valmistettu Golub-luokan vartioalus.

Valmistus
---------

*Pääartikkeli: Golub-luokka*
Venäjän keisarikunnan laivasto tilasi miina- ja suojaverkonlaskijan *Golubin* Kone ja Sillan veistämöltä Helsingistä. Alus laskettiin vesille 1917 ja liitettiin laivastoon 22. syyskuuta. Aluksen suunnittelussa oli otettu huomioon myös käyttö raskaassa miinanraivauksessa, joka vuoksi se oli merikelpoinen ja voimakaskoneinen.

Palvelus
--------

Ensimmäisessä maailmansodassa saksalaiset valtasivat huhtikuussa 1918 Tallinnan satamassa olleen aluksen nimeten sen *Beoksi*. Saksa luovutti aluksen marraskuussa Suomelle, joka liitti sen laivastoonsa nimellä *Uusimaaksi*.

Alus osallistui toiseen maailmansotaan sisaraluksensa *Hämeenmaan* tavoin. Alusta käytettiin Talvisodassa rannikkovartiointiin pohjoisella Itämerellä ja tammikuussa 1940 Pohjanlahdella saattajana. Alus toimi kahden saattueen saattajana ennen paluutaan Turkuun hankalan jäätilanteen takia.

Jatkosodan alkaessa alus oli 22. kesäkuuta 1941 miinalaivana Ahvenanmaalla. Alus upotti heinäkuussa 1941 Neuvostoliiton laivaston *PK 238*:n, joka evakuoi neuvostojoukkoja Bengtskäriltä. Alus osallistui heinäkuussa 1942 Somerin taisteluun. Alus osallistui Viipurinlahden taisteluihin ja siihen osui 4. heinäkuuta 1944 Teikarin puolustajia tukiessaan kaksi kranaattia. Toinen osui mastoon ja toinen lähelle keulatykkiä, jolloin lähes kaikki aluksen upseerit haavoittuivat. Aluksen päällikkö kapteeniluutnantti Karstén menehtyi myöhemmin saamiinsa vammoihin.

Tykkiveneen saamat vauriot korjattiin Kotkassa eikä se enää osallistunut Viipurinlahden taisteluihin. Sodan jälkeen alus osallistui vielä raivaustoimintaan merialueilla. Alus poistettiin 1952 laivastoluettelosta ja romutettiin 1953.

Lähteet
-------

* Auvinen, Visa (toim.): *Leijonalippu merellä*. Pori: EITA Oy, 1983. ISBN 951-95781-1-0.
* *Suomen laivasto 1918–1969*. Helsinki: Meriupseeriyhdistys, 1968.
* Gardiner, Robert (toim.): *Conway's All the World's Fighting Ships 1906–1921*. Lontoo: Conway, 2006. ISBN 0-85177-245-5. (englanniksi)
* Tuomi-Nikula, Jorma: *Suomen laivat punatähtisen sotalipun alla*. Jyväskylä: Atena kustannus Oy, 2000. ISBN 951-796-212-6.

### Viitteet

1. ↑  Tuomi-Nikula, Jorma s. 28
2. ↑  Gardiner, Robert s. 319
3. 1 2 3  Auvinen, Visa s. 32

Aiheesta muualla
----------------

* Lappalainen, Niilo: *Veren kostuttamat saaret - Teikarin ja Melansaaren taistelut kesällä 1944*. Espoo: Kustannuspiste Oy, 1983. ISBN 951-95491-0-2.
* Lappalainen, Niilo: *Suursaari toisessa maailmansodassa*. Helsinki: WSOY, 1987. ISBN 951-0-14497-5.

Golub-luokan vartiolaivat

|  |  |
| --- | --- |
| Venäjän keisarikunnan laivasto | *Bekas* - *Golub* - *Kulik* - *Pingvin* - *Chibis* - *Strizh* |
| Suomen merivoimat | *Uusimaa* - *Hämeenmaa* |
| Chilen laivasto | *Orompello* - *Elicura* - *Colocolo* - *Leucoton* |

|  |
| --- |
| Edeltäjä: Kopchik-luokka – Seuraaja: Filin-luokka |
**Black Jack** on Reijo Mäen vuonna 2003 ilmestynyt neljästoista Vares-dekkari. Se on ensimmäinen Vares-kirja, jossa tapahtumat kerrotaan Vareksen näkökulmasta minä-muodossa. Samaa kerrontaa käytetään myös tätä uudemmissa Vares-kirjoissa.

Turussa suunnitellaan merkittävää terroritekoa. Toisena teemana on kerskakulutus ja sen kritiikin epäaitous. Yksityisetsivä Vares etsii kadonnutta kettutyttöä, jonka miljoonaperijä-aktivistipoikaystävä aikoo järkyttää riistokapitalismin mädättämää länsimaailmaa. Jack Abu-Omar on ns. nukkuvaksi terroristiksi Suomeen lähetetty muslimi, joka on kotoutunut Turkuun rahaa peseväksi pitserian omistajaksi ja jolle Koraani on käymässä tarpeettomaksi. Traaginen sivujuonne on loputonta vappua viettävä lottovoittajakaksikko, jonka tavoite on juoda itsensä hengiltä.

Vastaanotto
-----------

Helsingin Sanomien Tommi Aitiosta kirjan terroriuhka koettelee uskottavuuden rajoja. Varesta Aitio pitää suomalaismiehen idealisointina. [Vrt. islamilainen terroriteko Turussa 2017] Turun Sanomien Kimmo Rantanen arvioi Mäen vahvistavan stereotypioita ja asettavan kasvissyöjät ja eläinaktivistit pellen rooliin sekä ulkomaalaiset lähtökohtaisesti roistoiksi. Rantanen epäilee Mäen olevan vitsin varjolla tosissaan mutta on toisaalta ilahtunut siitä, että Jack Abu-Omar esitetään hahmona, jonka kautta nousee esiin oman elämän ja vakaumuksen ristiriita. Rantasen mukaan halu naurattaa on kirjailijan voimanlähde eikä tämä malta jättää vitsejä tai sanaleikkejä käyttämättä.

Black Jack oli ilmestymisvuonnaan viidenneksitoista myydyin kotimainen kaunokirja ja sitä myytiin 20 600 kappaletta.

Lähteet
-------

1. ↑  Aitio, Tommi: Kirjat: Elämänmittainen happy hour Reijo Mäki kirjoittaa suoraa toimintaa säästeliäästi *Helsingin Sanomat*.  10.8.2003. Viitattu 25.11.2018.
2. ↑  Rantanen, Kimmo: Reijo Mäki: Black Jack *ts.fi*. Viitattu 25.11.2018.
3. ↑  Myydyimmät kotimaiset kaunokirjat vuonna 2003 *kustantajat.fi*.  Arkistoitu 25.11.2018.
Piotr Paleczny
**Piotr Paleczny** (s. 10. toukokuuta 1946 Rybnik) on puolalainen pianisti.

Paleczny valmistui Chopin-musiikkiyliopistosta, jossa oli opiskellut Jan Ekierin johdolla. Vuonna 1970 hän pääsi kolmannelle sijalle seitsemännessä kansainvälisessä Frédéric Chopin -pianokilpailussa. Tämän kilpailumenestyksen myötä hän aloitti aktiivisen esiintymisuran eri puolilla maailmaa. Paleczny on saavuttanut arvostusta Frédéric Chopinin ja muiden romanttisten säveltäjien teosten tulkinnoilla. Tärkeässä osassa hänen urallaan ovat olleet myös puolalaissäveltäjien konserttojen tulkinnat. *Musical America* nimesi Palecznyn levytyksen Ignacy Paderewskin pianokonsertosta Jerzy Maksymiukin johtaman Puolan kansallisen radiosinfoniaorkesterin kanssa parhaaksi teoksesta tehdyksi levytykseksi. Palecznyn levytyksiä on julkaistu muiden muassa EMI- ja Naxos-levymerkeillä.

Paleczny on opettanut Chopin-musiikkiyliopistossa ja pitänyt eri maissa mestarikursseja. Hän on istunut kansainvälisten pianokilpailujen tuomaristoissa. Vuonna 1993 hänestä tuli Duszniki-Zdrójin Chopin-festivaalin taiteellinen johtaja. Toukokuussa 1998 hän sai Puolan presidentiltä professorin tittelin.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Piotr Paleczny Culture.pl


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Israel
* Yhdysvallat
* Tšekki
* Puola

 |
|  |
| Taiteenala | 
* MusicBrainz

 |
|  |
| Muut | 
* Europeana
* SNAC

 |

 |
**Olau Line** oli tanskalainen laivayhtiö. Sen perusti niin ikään tanskalainen Ole Lauritzen vuonna 1956. Aluksi se keskittyi vuokraamaan rahtialuksia muille yhtiöille, mutta myöhemmin toiminta laajeni reittiliikenteeseen. Yhtiö aloitti vuonna 1974 autolauttaliikenteen Alankomaiden ja Ison-Britannian välillä reitillä Vlissingen–Sheerness. Yhtiö aloitti liikenteen myös Tanskassa Kööpenhaminan ja Aalborgin välillä, mutta se lakkautettiin jo kuukauden kuluttua. Vuonna 1977 kokeiltiin reittiä Sheerness–Dunkerque, mutta se ei menestynyt. 1970-luvun lopussa Olau Line oli velkaantunut raskaasti ja se oli pakotettu myymään 1978 saksalaiselle TT-Line:lle puolet osakepääomastaan ja loput seuraavana vuonna. Yhtiön nimi säilyi silti entisellään, lakkauttamiseensa asti. Yhtiö oli joutunut vakaviin talousvaikeuksiin jo 1980-luvulle tultaessa, ja saksalaisen ammattiliiton ryhdyttyä protestoimaan aluksen siirtämistä mukavuuslipun alle, toiminta lopetettiin kokonaan 1994.

Olau Linen käytössä olleet laivat
---------------------------------

* M/S Olau Vig (1974)
* M/S Olau East (1974–1975)
* M/S Bastø V (1974–1975, vuokrattu)
* M/S Olau West (1975–1976)
* M/S Olau Dana (1975–1976, vuokrattu)
* M/S Olau Kent (1976–1980) *Valmistunut 1970 Rederi AB Slitelle nimellä M/S Apollo*
* M/S Olau Finn (1976–1981, vuokrattu)
* M/S Espresso Olbia (1980–1981, vuokrattu)
* M/S Olau Hollandia (IMO 7928811) (1981–1989) *Nyk. Isabella I, vuosina 1998–2012 Eckerö Linen käytössä nimellä M/S Nordlandia*
* M/S Mercandia Supplier II (1982, vuokrattu)
* M/S Olau Britannia (1982–1990)
* M/S Wesertal (1986–1988, vuokrattu)
* M/S Naesborg (1988, vuokrattu)
* M/S Belinda (1988, vuokrattu)
* M/S Argo (1989, vuokrattu)
* M/S Nordborg (1990)
* M/S Olau Hollandia (1989–1994)
* M/S Olau Britannia (1990–1994)
* M/S Salar (1993, vuokrattu)
* M/S Aries (1994, vuokrattu)

Lähteet
-------

1. ↑  M/S Olau Hollandia faktaomfartyg.se.  Arkistoitu 26.5.2012. Viitattu 11.8.2013. (ruotsiksi)
**Piotrków Trybunalski** on kaupunki Łódźin voivodikunnassa Puolassa. Kaupungin asukasluku oli vuoden 2019 arvion mukaan 73 090. Ikean suuri jakelukeskus sijaitsee kaupungin lähistöllä.

Piotrków Trybunalski oli vuosina 1975–1998 Piotrkówin voivodikunnan hallinnollinen keskus.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Piotrków Trybunalski *citypopulation.de*. Viitattu 30.9.2020. (englanniksi)
2. ↑  IKEA expanding its retail and distribution footprint in Poland *polishmarket.com*.  14.12.2011.  Arkistoitu 20.9.2016. Viitattu 3.5.2016. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Piotrków Trybunalski** Wikimedia Commonsissa

Łódźin voivodikunnan lippu.Łódźin voivodikunta
**Pääkaupunki: Łódź**   

Aleksandrów Łódzki | Bełchatów | Biała Rawska | Błaszki | Brzeziny | Drzewica | Działoszyn | Głowno | Kamieńsk | Koluszki | Konstantynów Łódzki | Krośniewice | Kutno | Łask | Łęczyca | Łódź | Łowicz | Opoczno | Ozorków | Pabianice | Pajęczno | Piotrków Trybunalski | Poddębice | Przedbórz | Radomsko | Rawa Mazowiecka | Rzgów | Sieradz | Skierniewice | Stryków | Sulejów | Szadek | Tomaszów Mazowiecki | Tuszyn | Uniejów | Warta | Wieluń | Wieruszów | Zduńska Wola | Zelów | Zgierz | Złoczew | Żychlin

**Piirikunnat**   

Bełchatów | Brzeziny | Kutno | Łask | Łęczyca | Łowicz | Itäinen Łódź | Opoczno | Pabianice | Pajęczno | Piotrków | Poddębice | Radomsko | Rawa | Sieradz | Skierniewice | Tomaszów | Wieluń | Wieruszów | Zduńska Wola | Zgierz

**Kaupunkipiirikunnat**   

Łódź | Piotrków Trybunalski | Skierniewice
**Makano** (myös *Makono*) on maalaiskunta ja sen keskuskylä Kayesin alueen Kitan piirissä Malissa. Se sijaitsee piirin kaakkoisosassa 80 kilometriä Kitasta kaakkoon. Kunnassa on 11 000 ja kylässä 1 300 asukasta (vuonna 2009).

Makanon kunta rajoittuu pohjoisessa Kitan piirin Kassaron, Sébékoron ja Senkon, lännessä Sirakoron ja idässä Koulikoron alueen Katin piirin Nioumamakanan, Sobran ja Bossofalan kuntiin. Maisemaa leimaavat vuorijonot, laaksot ja tasangot. Pysyviä vesistöjä ei ole. Ilmasto on sudanilaistyyppinen.

Kuntaan kuuluu 15 kylää. Asukkaat ovat etupäässä fulbeja. Lisäksi on bambaroita, mandinkoja ja soninkeja.

Seudun pääelinkeinot ovat maanviljely ja karjanhoito. Tärkeimmät viljelykasvit ovat hirssi, durra, maissi, maapähkinä, riisi ja puuvilla. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet, aasit ja siipikarja. Lisäksi hyödynnetään metsiä, harjoitetaan käsityöammatteja ja pienimuotoista kaupankäyntiä.

Lähteet
-------

1. 1 2  4ème recensement général de la population et de l’habitat. Résultats définitifs, tome 0: Répertoire des villages *instat-mali.org*.  Arkistoitu 7.1.2017. Viitattu 13.2.2018.
2. ↑  Mali – Région de Kayes: Carte de référence *reliefweb.int*. Viitattu 13.2.2018.
3. ↑  Mali - Région de Koulikoro: Carte de référence *reliefweb.int*. Viitattu 13.2.2018.
4. 1 2 3  Plan de Securite Alimentaire: Commune Rurale de Makono 2007–2011 *fsg.afre.msu.edu*.  2006. Viitattu 13.2.2018. [vanhentunut linkki]
Latvian murrekartta, liiviläismurteet sinisen sävyillä.
**Liiviläismurteet** (latv. *Lībiskais dialekts*) ovat latvian kielen murteita. Ne voidaan luokitella yhdeksi kolmesta päämurreryhmästä, tai latvian keskimurteiden alamurteiksi. Latvian muista murteista se eroaa siinä olevien lukuisten liivin kielestä tulleiden substraattimuotojen takia, jotka eivät ole yhtä yleisiä muissa latvian murteissa. Liiviläismurre voidaan jakaa edelleen Kurzemen ja Vidzemen alueiden murteisiin, joista Kurzemen murre voidaan jakaa kahteen alamurteeseen. Liiviläismurteita puhuvat latvialaistuneiden liiviläisten jälkeläiset.

Piirteet
--------

Ääntämyksellisesti liiviläismurteiden ero muihin verrattuna näkyy lyhyiden takavokaalien poissaolona ja pitkien takavokaalien lyhentymisenä. Esimerkiksi sana *labi* ("hyvin") äännetään *lāb* ja sana *kaza* ("vuohi") äänetään *kā*. Normaalit pitkät suppeat vokaalit ääntyvät lyhyinä ja väljiä vokaaleja ei ole ollenkaan tai ne lyhennetään. Lyhentämisestä esimerkinä sana *runāt* ("puhua") äänetään *runat*. Väljät vokaalit poistuvat kokonaan esimerkiksi sanassa *uozuoliņš* ("tammi"), joka äänetään muodossa *uzliš*.

Lähteet
-------

1. ↑  Latvian *Ethnologue - Languages of the World*. Viitattu 8.7.2010. (englanniksi)
2. ↑  Tiit-Rein Viitso: Livonian and Leivu: shared innovations and problems. *thefreelibrary.com*. Viitattu 8.7.2010. (englanniksi)
3. ↑  Lībiskais dialekts *liis.lv*.  Arkistoitu 3.1.2011. Viitattu 8.7.2010. (englanniksi)
4. ↑  Mâra Zirnîte: Livonian life stories: source of identity *lepo.it.da.ut.ee*. Viitattu 8.7.2010. (englanniksi)
5. ↑  Östen Dahl: *The Circum-Baltic languages: typology and contact. Past and present*. John Benjamins Publishing Compan, 2001. ISBN 90-272-3057-9. Google-kirjat (viitattu 8.7.2010). (englanniksi)
**Pietro Abbà Cornaglia** (20. maaliskuuta 1851 – 2. toukokuuta 1894) oli italialainen säveltäjä, urkuri ja pianisti.

Abbà Cornaglia syntyi Alessandriassa ja opiskeli isäpuolensa johdolla ennen pääsemistään Milanon konservatorioon. Hän opiskeli siellä vuosina 1868–1871 pianonsoittoa ja sävellystä opettajinaan muiden muassa Antonio Angeleri ja Lauro Rossi.

Opintojensa jälkeen hän kierteli konserttipianistina ja sai lopulta urkurinpaikan Alessandrian katedraalista vuonna 1880. Hän toimi urkurina kuolemaansa saakka ja perusti lisäksi musiikkikoulun ja johti katedraalin orkesteria. 

Abbà Cornaglia sävelsi useita piano- ja urkuteoksia sekä kamarimusiikkia. Lisäksi hänen tuotantoonsa kuuluvat kirjat *Sulla introduzione del canto popolare in tutte le masse di comunità, e specialmente nella scuola* (1880) ja *Impressioni d'un viaggio in Germania* (1881) sekä kolme oopperaa:

* *Isabella Spinola* (Milano, 1877)
* *Maria di Warden* (Milano, 1884)
* *Una partita scacchi* (Pavia, 1892)

Yksikään ooppera ei ole jäänyt elämään.

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Espanja
* Saksa
* Italia
* Yhdysvallat

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Italian People

 |
|  |
| Muut | 
* Europeana
* RISM

 |

 |