Gwoyeu Romatzyh’tä käyttävä kyltti Taiwanin Taipeissa. 太子 = *Taytzyy* (pinyinillä *Tàizǐ*)
**Gwoyeu Romatzyh** (perint.: 國語羅馬字; yksink.: 国语罗马字; pinyin: *Guóyǔ Luómǎzì*) on mandariinikiinan romanisaatiojärjestelmä, jonka kehitti vuosina 1925–1926 ryhmä kiinalaisia kielitieteilijöitä, joihin kuuluivat muiden muassa Yuen Ren Chao ja Lin Yutang. Gwoyeu Romatzyh’n erityispiirre on sen tapa merkitä mandariinikiinan tooneja monimutkaisilla kirjoitussäännöillä: esimerkiksi tavu /ai/ kirjoitetaan toonista riippuen *ai*, *ai**r***, *a**e*** tai *a**y***. Muissa mandariinikiinan romanisaatiojärjestelmissä tooneja merkitään diakriittisin tarkkein (esimerkiksi pinyinissä *āi*, *ái*, *ǎi* tai *ài*) tai tooninumeroin (esimerkiksi Wade–Giles-järjestelmässä *ai1*, *ai2*, *ai3* tai *ai4*).

Vuonna 1928 Gwoyeu Romatzyh’stä tuli Kiinan virallinen romanisaatiojärjestelmä, ja sillä julkaistiin sanakirjoja ja oppikirjoja. Pinyinin yleistyessä se kuitenkin jäi pois käytöstä. Se on kuitenkin vaikuttanut huomattavasti myöhempiin romanisaatiojärjestelmiin, kuten pinyiniin, ja se elää edelleen Shaanxin maakunnan romanisoidussa nimessä sen erottamiseksi Shanxin maakunnasta.

Järjestelmä
-----------

Taulukoihin on merkitty tavunalkajien ja -lopettajien perusmuodot, joita voidaan muuttaa toonin mukaan.

Tavunalkajat|  | Labiaalit | Alveolaarit | Retrofleksit | Alveolopalataait | Velaarit |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nasaalit | **m** [m] | **n** [n] |  |  |  |
| Plosiivit | aspiroimattomat | **b** [p] | **d** [t] |  |  | **g** [k] |
| aspiroidut | **p** [pʰ] | **t** [tʰ] |  |  | **k** [kʰ] |
| Affrikaatat | aspiroimattomat |  | **tz** [ts] | **j** [ʈʂ] | **ji** [tɕ] |  |
| aspiroidut |  | **ts** [tsʰ] | **ch** [ʈʂʰ] | **chi** [tɕʰ] |  |
| Frikatiivit | **f** [f] | **s** [s] | **sh** [ʂ] | **shi** [ɕ] | **h** [x] |
| Likvidat |  | **l** [l] | **r** [ɻ~ʐ] |  |  |

Tavunalkajien kirjoittaminen eroaa pinyinistä affrikaattojen *tz* ja *ts* osalta, jotka kirjoitetaan pinyinissä *z* ja *c*, sekä alveolopalataalien *ch* ja *sh* osalta, jotka kirjoitetaan pinyinissä *q* ja *x*. Lisäksi retrofleksinen *j* kirjoitetaan pinyinissä *zh*.

Tavunlopettajat|  | Kooda |
| --- | --- |
| ∅ | /i/ | /u/ | /n/ | /ŋ/ | /ɻ/ |
| Mediaali | ∅ | **-y** [ɨ] (-*i*) | **e** [ɤ] | **a** [a] | **ei** [ei] | **ai** [ai] | **ou** [ou] | **au** [au] (*ao*) | **en** [ən] | **an** [an] | **ong** [ʊŋ] | **eng** [əŋ] | **ang** [aŋ] | **el** [aɚ] (*er*) |
| /j/ | **i** [i] | **ie** [je] | **ia** [ja] |  | **iai** [jai] | **iou** [jou] (*iu*) | **iau** [jau] (*iao*) | **ian** [jɛn] | **iong** [jʊŋ] | **ing** [iŋ] | **iang** [jaŋ] |  |
| /w/ | **u** [u] | **uo/o** [wo] | **ua** [wa] | **uei** [wei] (*ui*, *wei*) | **uai** [wai] |  |  | **uen** [wən] (*un*, *wen*) | **uan** [wan] |  | **ueng** [wəŋ] | **uang** [waŋ] |  |
| /ɥ/ | **iu** [y] (*ü*) | **iue** [ɥe] (*üe*) |  |  |  |  |  | **iun** [yn] (*un*) | **iuan** [ɥɛn] (*üan*) |  |  |  |  |

Vaaleansinisellä merkityt tavunopettajat kirjoitetaan pinyinissä eri tavalla, joka on merkitty sulkuihin.

### Toonien merkitseminen

Toonit 1, 2, 3 ja 4 (tasainen, nouseva, laskeva–nouseva ja laskeva) merkitään tavun koostumuksesta riippuen seuraavasti (suluissa esimerkkejä vastaava pinyin):

**Tooni 1**

* jos tavunalkaja on sonorantti (*l*, *m*, *n* tai *r*), sen perään merkitään *h*: *rheng*, *mha* (*rēng*, *mā*)
* muutoin käytetään perusmuotoa

**Tooni 2**

* jos tavunalkaja on sonorantti (*l*, *m*, *n* tai *r*), käytetään sen perusmuotoa: *reng*, *ma* (*réng*, *má*)
* *i* muuttuu *y*:ksi, jos se ei ole koodassa; yksinäinen *i* muuttuu *yi*:ksi: *chyng*, *chyan*, *yng*, *yan*, *pyi* (*qíng*, *qián*, *yíng*, *yán*, *pí*)
* *u* muuttuu *y*:ksi, jos se ei ole koodassa; yksinäinen *u* muuttuu *wu*:ksi: *chwan*, *wang*, *hwo*, *chwu* (*chuán*, *wáng*, *huó*, *chú*)
* muutoin vokaalin tai diftongin jälkeen lisätään *r*: *charng*, *bair* (*cháng*, *bái*)

**Tooni 3**

* vokaaliyhdistelmissä *i* muuttuu *e*:ksi ja *u* muuttuu *o*:ksi (ei kuitenkaan diftongeissa *ie*, *ei*, *uo* tai *ou*): *chean*, *bae*, *sheau*, *doan*, *dao*, *shoei* (*qiǎn*, *bǎi*, *xiǎo*, *duǎn*, *dǎo*, *shuǐ*)
* jos yhdistelmästä löytyy sekä *i* että *u*, näistä vain ensimmäinen muuttuu: *jeau*, *goai*, *sheu* (*jiǎo*, *guǎi*, *xǔ*)
* jos tavun perusmuoto alkaa *i*:llä tai *u*:lla, se muuttuu muotoon *ye* tai *wo*: *yean*, *woo*, *yeu* (*yǎn*, *wǒ*, *yǔ*)
* muutoin tavun keskusvokaali kahdennetaan: *chiing*, *daa*, *geei*, *huoo*, *goou* (*qǐng*, *dǎ*, *gěi*, *huǒ*, *gǒu*)

**Tooni 4**

* koodassa oleva *i* tai *u* muuttuu *y*:ksi tai *u*:ksi: *day*, *suey*, *daw*, *gow* (*dài*, *suì*, *dào*, *gòu*)
* koodassa oleva *n* tai *l* kahdennetaan: *duann*, *ell* (*duàn*, *èr*)
* koodassa oleva *ng* muuttuu *nq*:ksi: *binq* (*bìng*)
* muutoin vokaalin perään lisätään *h*: *dah*, *chiuh*, *dih* (*dà*, *qù*, *dì*)
* jos tavun perusmuoto alkaa *i*:llä tai *u*:lla, se muuttuu lisäksi *y*:ksi tai *u*:ksi: *yaw*, *wuh* (*yào*, *wù*)

### Neutraali tooni

Neutraalia toonia voidaan merkitä pisteellä ennen tavua: *perng.yeou*, *dih.fang* (*péngyou*, *dìfang*). Yuen Ren Chao käytti myös pientä ympyrää alaindeksissä valinnaisen neutraalin toonin merkitsemiseksi: *bujyodaw* (*bùzhīdao* tai *bùzhīdào*).

### Lyhenteet

Jotkut yleiset sanat kirjoitetaan lyhennetyssä muodossa: 個/个 lukusanan tai muun määreen jäljessä kirjoitetaan -*g* (*ge*); 著/着 verbin jäljessä kirjoitetaan -*j* (*zhe*); 麼/么 kysymyssanoissa kirjoitetaan -*m* (*me*); 是 kirjoitetaan aina *sh* (*shì*); neutraalilla toonilla äännettävä 子 kirjoitetaan *tz* (*zi*).

### Kahdennus

Tavun kahdennus merkitään *x*-kirjaimella, ja kahden tavun kahdennus yhdistelmällä *vx*: *shieh.x*, *haoshuo vx* (*xièxie*, *hǎoshuō hǎoshuō*).

### Poikkeukset

Romanisaatiojärjestelmän nimen jälkiosa kirjoitetaan poikkeuksellisesti *Romatzyh* eikä *Luomaatzyh*. Sanat 一, 七, 八 ja 不 kirjoitetaan aina toonista riippumatta *i*, *chi*, *ba* ja *bu*; toonisandhia eli toonin muutosta ympäröivien toonien vaikutuksesta ei siis oteta huomioon.

Lähteet
-------

1. ↑  Yuen Ren Chao: *Mandarin Primer: An Intensive Course in Spoken Chinese*. Cambridge, Massachusetts: Harvard University Press, 1967. Teoksen verkkoversio (viitattu 7. helmikuuta 2022). (englanniksi)