Turun akatemian rakennus vuoden 1827 tulipalon jälkeen.
Turun historiallinen akatemiarakennus on rakennettu 1801-1817.

**Keisarillinen Suomen Aleksanterin-yliopisto** *(ven. Императорский Александровский университет)* on Carl Erik Mannerheimin 1808–1809 johtaman Suomen lähetyskunnan ylimääräisen edustajan Gabriel Erik von Hartmanin, sekä Venäjän opetusministeri P. ​​V. Zavadovskin välisten neuvottelujen mukaisesti, Aleksanteri I:n päätöksellä muutettu Suomen suuriruhtinaskunnan hallinnonalaiseksi Turun akateemiseksi yliopistoksi.

Yliopiston alku
---------------

Lähteet:

Suomen akatemia perustettiin Ruotsinvallan aikana Turkuun hallitsevan kuningatar Kristiinan aikana, kenraalikuvernööri Pietari Brahen toimesta (26. maaliskuuta 1640) nimellä, Regia *Academia Aboensis,* suom. Kuninkaallinen Turun Akatemia. Ruotsinaikainen hallinto oli toiminnassa vuosien (1640–1808) aikana. 

Yliopiston nimenmuutos Kuninkaallisesta Keisarilliseksi tapahtui Venäjän ja Ruotsin välisen Suomen sodan päättymisen jälkeen, kun Suomalaiset maakunnat liitettiin osaksi venäjän keisarikuntaa, jonka myötä suomen asema muuttui itsehallinnolliseksi suuriruhtinaskunnaksi Porvoon valtiopäivillä maalikuussa 1809.

Yliopiston historiassa käytettiin vuosien (1809–1917) aikana nimiä, kuten: Keisarillinen Turun Akatemia, Aleksanterin Akatemia Suomessa ja Keisarillinen Turun Yliopisto. Suomen itsenäistyttyä 1917 yliopiston nimestä poistettiin keisarilliset viittaukset ja korvattiin yliopisto kaupungin etuliitteellä, sekä yliopistoa alettiin kutsumaan tasavallan yliopistoksi.

### Turun akatemian vaiheet:

* vaihe 1. Turun akatemian perustaminen vuonna 1640 Pietari Brahen aikana, ruotsinaikainen hallinto oli voimassa vuosien (1640–1808) aikana.
* vaihe 2. Turun akatemian siirtyminen keisarikunnan alaisuuteen (1809), suomen suuriruhtinaskunnan alainen hallinto oli voimassa vuosien (1809–1917) aikana.
* vaihe 3. yliopisto muutettiin tasavaltaiseksi yliopistoksi suomen itsenäistymisen jälkeen vuonna 1917.

Turun akatemian hallinnon järjestäminen 1808-1809
-------------------------------------------------

Lähteet:

*Pääartikkeli. Suomen lähetyskunta*

Suomen sodan aikana yliopistoja ja koululaitoksia alettiin järjestämään suomen hallinnon alaisuuteen, Turun Akatemia esiteltiin ensimmäisen kerran Keisari Aleksanteri I:lle Suomen lähetyskunnan ylimääräisen edustajan rehtori G. E. Haartman toimesta keisarin audienssissa marraskuussa 1808. Keisarin ensitapaaminen käynnisti koululaitoksia koskevat neuvottelut Venäläisen opetusministeri Kreivi P. ​​V. Zavadovsk kanssa.

Haartman toimi poliitikkona Turun seudulla ja rehtorina Turun Akatemiassa, hän tuli pätevyytensä kautta marraskuussa 1808 valituksi Suomen Pietarin lähetyskuntaan yliopiston ja koulutuslaitosten edustajaksi, hänen päätehtävänä oli Pietarissa neuvotella Turun yliopiston ja Suomen koululaitosten kysymyksistä, hänen päätehtävikseen tuli neuvotella yliopistolle muun muassa: 

* nimitys kysymyksestä
* pyytää keisaria käynnistämään vaalit konsistorin kokoonpanosta, Konsistorin virkaanastujaisista ja mahdollisista nimityksistä.
* neuvotella rahoituskysymyksistä yliopiston uudistamista ja kehittämistä varten, pääomalla rakennettiin muun muassa Turun akatemiatalo.
* ratkaista yliopistossa työskennelleiden sekä opiskelijoiden majoituskysymyksiä.

Konsistorin vaalit järjestettiin Keisarin määräyksestä esitetyn kirjeen mukaisesti 15. joulukuuta 1808, samalla tehtiin valinta Yliopiston kanslerista.

Keisari Aleksanteri I:n aikana perustettua akatemiaa laajennettiin kaksinkertaistamalla yliopiston taloutta, muun muassa perustamalla kuusi uutta professuuria sekä lukuisia muita opetusvirkoja. Muutos yliopistolle ja opetusjärjestelmälle oli niin merkittävä, että keisaria alettiin pitää käytännössä akatemian toisena perustajana. Vuonna 1815 valmistui uusi Akatemiatalo, jonka juhlasalin kunniapaikalle sijoitettiin muistoksi Aleksanteri I:n rintakuva patsas.

### Yliopiston perustajaosapuolet

* Venäjän keisari Aleksanteri I:n.Venäjän keisari Aleksanteri I:n.
* Venäjän Keisarikunnan Opetusministeri Kreivi Pjotr ​​Vasiljevitš Zavadovski, ven. Пётр Васильевич Завадовский, (1802–1810).Venäjän Keisarikunnan Opetusministeri Kreivi Pjotr ​​Vasiljevitš Zavadovski, ven*. Пётр Васильевич Завадовский*, (1802–1810).
* Lääketieteen professori 1783, Turun akatemian rehtori 1808. Gabriel Erik von Haartman.Lääketieteen professori 1783, Turun akatemian rehtori 1808. Gabriel Erik von Haartman.

Historia
--------

**Carl Ludvig Engelin** **suunnittelema empirerakennus Helsingin Senaatintorilla. Keisarillinen yliopisto** on Helsingin yliopiston päärakennus joka valmistui 1832, ja vihittiin käyttöön 19. kesäkuuta 1832.
### Turun akatemia Helsinkiin

Turun palon jälkeen yliopisto määrättiin Nikolai I:n keisarillisella käskykirjeellä 21. lokakuuta 1827 muuttamaan Helsinkiin, Keisarillinen Aleksanterin yliopisto aloitti toimintansa syksyllä 1828. Konsistori piti viimeisen kokouspuheensa 12. syyskuuta 1828, tämän jälkeen perustettiin yliopistolle muuttojärjestelyjä varten muuttokomitea joka järjesteli yliopiston siirtoa Helsinkiin, muuttokomitea luovutti keisarille loppumietinnön, jonka mukaan toiminta Helsingissä tuli alkaa 1. lokakuuta 1828.

Helsingissä yliopiston tilat järjestettiin Etelä-Esplanadi 6:ssa divisioonanpäällikön (sotaväen ylitarkastajan) talosta, siellä yliopisto työskenteli kevätlukukauden 1832 vuoden loppuun. 

C. L. Engelin suunnittelema, vuonna 1824 valmistunut talo eli (nykyinen Smolna eli Valtioneuvoston juhlahuoneisto). jonka tontti oli kaupunkilaisten lahjoitusmaita maaherra A. Stjernvall vuonna 1813, hänen leskensä oli luovuttanut sen myöhemmin korvauksetta valtiolle. Kun yliopisto sai omat tilat muutti kenraalikuvernööri asumaan heidän tilalleen.

### Helsingin yliopiston avajaiset

Helsingin yliopiston avajaiset järjestettiin 2. lokakuuta 1828.

Syyskuun viimeisenä päivänä yliopiston väki oli kokoontunut ensimmäistä kertaa ja he teki kunniakäynnin kaupunkiin saapuneen ministerivaltiosihteeri Rehbinderin luokse. Varsinaisena avajaispäivänä Rehbinder asetti kenraali A. A. Thesleffin sijaiskanslerin virkaan konsistorin salissa. R. H. Rehbinder ja Thesleffin pidettyä puheet käveltiin juhlavana kulkueena Vanhaan kirkkoon, jossa kirkkoherra E. A. Crohns saarnasi.

Kirkosta siirryttiin Senaatintalon itäsiiven saliin, jossa arvovaltaiset kutsuvieraat jo odottivat. Rehtori Daniel Myréen luki rukouksen uuden yliopiston menestykseksi ja loi katsauksen kansallisen sivistyksen edistykseen Suomessa.

Vastoin konsistorin kantaa rehtori olisi halunnut alleviivata uuden yliopiston syntymistä perustamisdiplomilla ja uuden matrikkelin aloittamisella. Asia hautautui hiljalleen, koska Turun Akatemian perinteitä kantavaa yliopistoa ei voitu katsoa juuri perustetuksi. Konsistori piti ensimmäisen kokouksensa 4. lokakuuta ja ensimmäiset yliopistoluennot pidettiin 6. lokakuuta.

**Keisarillinen Aleksanterin (Helsingin) -yliopisto** ( *Kejserliga Alexanders Universitetet i Finland* ) - perustettiin (21. lokakuuta 1827) keisari Nikolai I :n asetuksella siirtämällä yliopisto Suomen Turusta Helsinkiin. Yliopisto nimettiin Aleksanteriksi keisarin edesmenneen veljen Aleksanteri I :n kunniaksi. Yliopiston päärakennuksen rakennustyöt valmistuivat vuonna 1832 arkkitehti Carl Engelin suunnitelman mukaisesti. 19. kesäkuuta 1832 Yliopiston nimi muutettiin vuonna 1917, nykyiseksi Helsingin yliopistoksi.

### Yliopiston kolmas vaihe (Tasavallan yliopisto)

Turun yliopiston nimi virallistettiin Helsingin yliopistoksi 18. helmikuuta 1919 annetun asetuksen myötä.

Lähteet
-------

1. ↑  Turun palo 1827 – Åbo brand 1827 *Akatemiatalo 200 - Akademihuset 200*.  6.4.2017. Viitattu 11.2.2024. (englanniksi)
2. ↑  Turun Akatemiatalo *Senaatti*. Viitattu 11.2.2024.
3. ↑  1911 Skildringar från Åbo akademi 1808-1828 / G. Hei... s. 17 *digi.kansalliskirjasto.fi*. Viitattu 10.2.2024.
4. ↑  Historiallinen arkisto, Historiallinen seura, 1852 Yliopistosääntöjen synnystä (pdf) *doria.fi*. Viitattu 8.2.2024.
5. ↑  Suomen Keisarillinen Aleksanterin Yliopisto | Helsingin yliopisto *www.helsinki.fi*. Viitattu 8.2.2024.
6. 1 2 3 4 5  Suomen Keisarillinen Aleksanterin yliopisto *kansalliskirjasto.finna.fi*. Viitattu 10.2.2024.
7. ↑  ЭСБЕ/Гельсингфорсский университет — Викитека *ru.wikisource.org*. Viitattu 11.2.2024. venäjänkielinen
8. ↑  Historia | Helsingin yliopisto *www.helsinki.fi*. Viitattu 11.2.2024.
9. ↑  Yliopiston vaiheita, Kansalliskirjasto *kansalliskirjasto.fi*. Viitattu 11.2.2024.
10. ↑  Suurvallan rakentajasta tieteen tyyssijaksi | Turun yliopisto *www.utu.fi*. Viitattu 10.2.2024.
11. ↑  Etusivu *kansallisbiografia.fi*. Viitattu 10.2.2024.
12. ↑  Tietoikkuna *extra.kansalliskirjasto.fi*. Viitattu 11.2.2024.
13. ↑  Kansakunnaksi kansakuntien joukkoon *yle.fi*.  30.7.2012. Viitattu 8.2.2024.
14. 1 2  1911 Skildringar från Åbo akademi 1808-1828 / G. Hei... s. 21 *digi.kansalliskirjasto.fi*. Viitattu 10.2.2024.
15. 1 2  Suomen Keisarillinen Aleksanterin Yliopisto | Helsingin yliopisto *www.helsinki.fi*. Viitattu 10.2.2024.
16. ↑  Muistomerkkiin ärsyyntyminen kertoo vaikeudesta hyväksyä, että moni Suomelle hyvä asia sai alkunsa Venäjän keisarin tuella | Helsingin yliopisto *www.helsinki.fi*.  8.9.2023. Viitattu 11.2.2024.
17. 1 2  Helsingin yliopisto 1917 alkaen | Helsingin yliopisto *www.helsinki.fi*. Viitattu 10.2.2024.
18. ↑  Historia | Helsingin yliopisto *www.helsinki.fi*. Viitattu 11.2.2024.
19. ↑  Kuninkaallinen akatemia | Helsingin yliopisto *www.helsinki.fi*. Viitattu 11.2.2024.
20. ↑  1914 Historiallinen Aikakauskirja no 1 Liite, s. 20 *digi.kansalliskirjasto.fi*. Viitattu 8.2.2024.
21. ↑  1911 Historiallinen Aikakauskirja no 1, s. 27 *digi.kansalliskirjasto.fi*. Viitattu 8.2.2024.
22. ↑  1911 Historiallinen Aikakauskirja no 1, s. 29 *digi.kansalliskirjasto.fi*. Viitattu 8.2.2024.
23. ↑  1911 Historiallinen Aikakauskirja no 1, s. 30 *digi.kansalliskirjasto.fi*. Viitattu 8.2.2024.
24. 1 2  1911 Historiallinen Aikakauskirja no 1, s. 34 *digi.kansalliskirjasto.fi*. Viitattu 8.2.2024.
25. ↑  1911 Historiallinen Aikakauskirja no 1, s. 39 *digi.kansalliskirjasto.fi*. Viitattu 8.2.2024.
26. ↑  1913 Historiallinen Aikakauskirja no 5, s. 88 *digi.kansalliskirjasto.fi*. Viitattu 8.2.2024.
27. ↑  Etusivu *kansallisbiografia.fi*. Viitattu 9.2.2024.
28. ↑  1911 Historiallinen Aikakauskirja no 1, s. 31 *digi.kansalliskirjasto.fi*. Viitattu 8.2.2024.
29. 1 2  1911 Historiallinen Aikakauskirja no 1, s. 38 *digi.kansalliskirjasto.fi*. Viitattu 9.2.2024.
30. ↑  1911 Historiallinen Aikakauskirja no 1, s. 35 *digi.kansalliskirjasto.fi*. Viitattu 9.2.2024.
31. ↑  Aleksanteri I:n rintakuva | Helsingin kaupunki *historia.hel.fi*. Viitattu 11.2.2024.
32. ↑  Helsinki tyrmää keisarinpatsaan siirron Turkuun *KU*.  25.3.2009. Viitattu 11.2.2024.
33. ↑  Etusivu *kansallisbiografia.fi*. Viitattu 11.2.2024.
34. ↑  Etusivu *kansallisbiografia.fi*. Viitattu 11.2.2024.
35. ↑  1914 Från samhällslifvet i Åbo 1809-1827 : kultur- o... s. 58 *digi.kansalliskirjasto.fi*. Viitattu 10.2.2024.
36. ↑  12.1.1925 Våra Kvinnor no 1, s. 9 *digi.kansalliskirjasto.fi*. Viitattu 10.2.2024.
37. ↑  1911 Skildringar från Åbo akademi 1808-1828 / G. Hei... s. 24 *digi.kansalliskirjasto.fi*. Viitattu 10.2.2024.
38. ↑  C. L. Engelin rakennuspiirustus Helsingin yliopiston päärakennuksesta – Kuukauden esine – Tiedemuseo Liekki *blogs.helsinki.fi*. Viitattu 11.2.2024.
39. 1 2 3 4 5 6  Turun palo siirtää yliopiston Helsinkiin | J. V. Snellmanin kootut teokset *snellman.kootutteokset.fi*. Viitattu 10.2.2024.
40. ↑  Turun Akatemian ja Keisarillisen Aleksanterin Yliopiston arkistot *maailmanmuisti.fi*. Viitattu 11.2.2024.