*Tämä artikkeli käsittelee saarta ja maakuntaa Etelä-Koreassa. Samannimisestä kaupungista on artikkeli Jeju (kaupunki).*

**Jeju** (kor. 제주도, *Jejudo*, hanja 濟州島) on Etelä-Korealle kuuluva saari Korean niemimaan eteläpuolella. Se muodostaa muutaman muun pikkusaaren kanssa **Jejun autonomisen maakunnan** (kor. 제주특별자치도, *Jeju teukbyeoljachi-do*, hanja 濟州特別自治道). Saari sijaitsee Itä-Kiinan meren ja Keltaisenmeren rajalla Koreansalmen länsireunalla ja Japanin Kyūshūn saaren länsipuolella. Jeju on Etelä-Korean maakunnista sekä asukasluvultaan että pinta-alaltaan pienin: maakunnassa asuu 550 211 henkeä (vuonna 2010), ja sen pinta-ala on 1 845,36 neliökilometriä.

Maantiede ja ilmasto
--------------------

Jejun rannikkoa
Jeju on Etelä-Korealle kuuluvista saarista suurin, ja se on tuliperäinen. Saaren ja samalla myös koko Etelä-Korean korkein kohta on tulivuori Hallasan, joka kohoaa 1 950 metrin korkeuteen merenpinnasta. Saari on noin 70 kilometriä pitkä ja 40 kilometriä leveä. Hallasania ympäröi 360 sivutulivuorta.

Hallasan-vuoren keskellä on kraatterijärvi.

Maakunta jakautuu kahteen kaupunkiin, jotka ovat saaren pohjoisosan käsittävä Jeju ja eteläosan käsittävä Seogwipo.

Vuoden kylmimpienkin kuukausien, tammi- ja helmikuun, keskilämpötila on Jejun kaupungissa 3–9 °C. Lämpimintä on heinä- ja elokuussa, jolloin keskilämpötila on 23–30 °C. Sateita saadaan ympäri vuoden, mutta ne painottuvat kesäkuun ja syyskuun välille. Vuosittainen sadanta on noin 1 500 millimetriä.

Historia ja kulttuuri
---------------------

Doi hareubang -kiviukko.
Jejun saarelta on löydetty satoja kivikautisia esineitä. Ensimmäisen vuosituhannen lopussa saarella oli Tamnan kuningaskunta, joka kävi kauppaa Manner-Kiinan ja Korean niemimaan valtioiden kanssa. Tamnasta tuli osa Koryota vuonna 1105. Joseon-dynastia hallitsi Jejua 1402–1910, ja rakennutti sen rannikoille linnoituksia. Japanilaiset kuitenkin miehittivät sen ja hallitsivat saarta toiseen maailmansotaan asti.

Jeju erotettiin Etelä-Jeollan maakunnasta omaksi alueekseen vuonna 1946.

Huhtikuussa 1948 Jejulla puhkesi Korean jakoa ja Etelä-Korean itsevaltaisen johtajan Syngman Rheen hallintoa vastustavia mielenosoituksia. Rhee määräsi kommunisteiksi leimaamansa kapinoitsijat teloitettavaksi ja seuranneessa verilöylyssä noin 30 000 jejulaista siviiliä sai surmansa, 10 % saaren väestöstä. Moni saarelainen pakeni tapahtumia meren yli Japaniin.

Saarella vallitsee muuta Koreaa lämpimämpi subtrooppinen ilmasto, ja sen eristyneisyyden vuoksi sinne on kehittynyt omaperäinen kulttuuri, jonka piirteitä ovat muun muassa *dol hareubang* -kivipatsaat ja matriarkaalinen perherakenne.

Naisten asema Jejulla on vahvempi kuin muualla Koreassa osittain *Haenyeo*-perinteen ansiosta. Haenyeot ovat naispuolisia sukeltajia, jotka keräävät meren pohjasta simpukoita ja äyriäisiä. Naiset sukeltavat pidättäen hengitystään 2–3 minuuttia varusteinaan vain lyijyliivi ja uimalasit. Perinteisesti sukeltaminen aloitetaan noin kymmenvuotiaana. Sukeltavat naiset ovat olleet aktiivisia myös yhteiskunnallisesti, toimineet vastarintaliikkeessä japanilaismiehityksen aikana ja nyttemmin ympäristöliikkeessä, sekä perustaneet osuustoiminnallisia ravintoloita.

Jejulla on kasvatettu yli 700 vuotta saaren omaa ponirotua. Yhteen aikaan neljäsosa maaseudun kotitalouksista osallistui hevosten kasvatukseen. Nykyisin jejunponi on suojeltu alkuperäisrotu. Mongolialaisten valloittaessa Koreaa 1276 saarelle tuotiin mongolianhevosia, joita risteytettiin saaren oman ponikannan kanssa. Mongoliaa on joskus pidetty jejunponien alkuperämaana, mutta historialliset asiakirjat osoittavat Jejulla olleen hyvin kehittyneen hevosmieskulttuurin jo ennen mongolien tuloa.

Kylien lähelle on rakennettu *bangsatap*-nimisiä 3–4 metriä korkeita kivitorneja, joiden tarkoitus on suojella kylää pahoilta hengiltä ja onnettomuuksilta.

Jeju on suosittu matkailukohde. Se on hyväksytty Unescon maailmanperintöluetteloon luontokohteena nimellä "Jejun tuliperäinen saari ja laavatunnelit".

Talous ja liikenne
------------------

Jejun melko vähäravinteinen vulkaaninen maaperä ja erilainen ilmasto ovat muokanneet maanviljelystä varsin erilaisen kuin Manner-Koreassa. Sademäärä on liian pieni riisin kasvattamiseen. Sen sijaan siellä viljellään jonkun verran ohraa ja hirssiä. Jejulla kasvatetaan paljon sitrushedelmiä, mutta vapautuvan kaupan pelätään uhkaavan hedelmänviljelyn kannattavuutta. Karjanhoito keskittyy mustiin sikoihin ja fasaaneihin. Merestä saadaan kalan lisäksi monia selkärangattomia, kuten merikorvia.

Jejun etelärannalle on yli kymmenen vuotta ollut suunnitteilla laivastotukikohta. Hanke on lykkäytynyt paikallisten asukkaiden vastustuksen takia.

Jeju on suosittu matkailukohde, jonne on lentoja kaikilta Korean lentokentiltä ja joiltakin ulkomaisilta kentiltä. Saarelle pääsee myös matkustajalautoilla, joita lähtee esimerkiksi Busanista ja Mokposta.

Lähteet
-------

1. ↑  Korea (South): Administrative Divisions (population and area) World Gazetteer. Viitattu 30.11.2011. [vanhentunut linkki]
2. ↑  Introduction Jeju Special Self-Governing Province. Viitattu 30.11.2011.
3. 1 2 3  Jeju Island Visit Seoul.  Arkistoitu 16.6.2012. Viitattu 30.11.2011. (englanniksi)
4. ↑  Jeju Island Jeju Tourism. Viitattu 6.11.2013. (englanniksi)
5. ↑  Cheju Island encyclopedia Britannica. Viitattu 4.11.2013. (englanniksi)
6. ↑  Geography Jeju Special Self-Governing Province. Viitattu 30.11.2011. (englanniksi)
7. ↑  Jeju World Meteorological Organization. Viitattu 10.11.2023. (englanniksi)
8. ↑  Seogwipo, a history  2012. Jeju Weekly.  Arkistoitu 3.10.2015. Viitattu 8.11.2013. (englanniksi)
9. ↑  Origin and History Jeju Special Self-Governing Province. Viitattu 30.11.2011. (englanniksi)
10. ↑  Jeju April 3 incident victims to receive record state compensation  27.10.2021. The Korea Herald. Viitattu 31.12.2021. (englanniksi)
11. ↑  The Mermaids of Jeju – Korean Female Divers Haenyeo Visit Korea.  Arkistoitu 30.5.2010. Viitattu 7.11.2013. (englanniksi)
12. ↑  Cheju Pony Equinest. Viitattu 7.11.2013. (englanniksi)
13. ↑  Are Jeju's horses of Mongolian descent?  2011. Jeju Weeksy. Viitattu 7.11.2013. (englanniksi)
14. ↑  The strong silent type  2009. Jeju Weekly. Viitattu 7.11.2013. (englanniksi)
15. ↑  Jeju Volcanic Island and Lava Tubes Unesco. Viitattu 30.11.2011. (englanniksi)
16. ↑  Liberalizing the Economy May Crush the Culture of One Small Island  2011. Conductive Chronicle.  Arkistoitu 5.11.2013. Viitattu 5.11.2013. (englanniksi)
17. ↑  Jeju Residents Clash Over Naval Base Plan  2007. Korea Timesa. Viitattu 5.11.2013.
18. ↑  Gorgeous photo increases fury over Jeju Island blasts  2012. CNN. Viitattu 5.11.2013. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Jeju** Wikimedia Commonsissa

* Maakunnan internetsivut (koreaksi) (englanniksi) (japaniksi) (kiinaksi)

Etelä-KoreaKorean tasavallan hallinnollinen jako

|  |  |
| --- | --- |
| Pääkaupunki | Soul |
| Suurkaupungit | 
* Busan
* Daegu
* Daejeon
* Gwangju
* Incheon
* Ulsan

 |
| Provinssit | 
* Etelä-Chungcheong
* Etelä-Gyeongsang
* Etelä-Jeolla
* Gangwon
* Gyeonggi
* Jeju
* Pohjois-Chungcheong
* Pohjois-Gyeongsang
* Pohjois-Jeolla

 |