*Tämä artikkeli käsittelee lakia velvoittavana säädöksenä. Sanan muista merkityksistä katso Laki (täsmennyssivu).*
Auringonjumala Šamaš antaa lain kuningas Hammurabille. Basalttisteela Iranista.
**Laki** on suvereenin lainsäätäjän hyväksymä säädös. Muodollisessa mielessä laki on lainsäätämisjärjestyksessä hyväksytty säädös, kun taas sisällöllisessä mielessä laki on kaikkia oikeusalamaisia velvoittava yleinen sääntö. Laajemmassa merkityksessä lailla voidaan myös tarkoittaa lainsäädäntöä tai voimassa olevaa oikeutta yleisesti.

Säädetty laki ei ole täysin sama asia kuin oikeus. Lakien kokonaisuudesta muodostuu lainsäädäntö, kun taas oikeutta kokonaisuutena kutsutaan oikeusjärjestykseksi. Lain ja oikeuden välinen ero näkyy tuomioistuinten ratkaisutoiminnassa, jossa tuomioistuimen on aina annettava oikeuteen perustuva ratkaisu tapaukseen, vaikka käsillä olevaa tapausta varten ei olisi annettu erityistä lainsäädäntöä. Tämä on ollut pohjana ajatukselle siitä, että vaikka laki voi olla puutteellinen, oikeus on kaikenkattava ja aukoton.

Ilmausta laki käytetään myös muissa kuin juridisissa yhteyksissä, esimerkiksi puhuttaessa luonnonlaeista. Juridisten lakien ero luonnonlakeihin on se, että luonnonlaeissa on kysymys tavallisesti kausaalisista tai tilastollisista säännönmukaisuuksista, kun taas juridiset lait ovat asetettuja normatiivisia sääntöjä.

Etymologia
----------

Suomenkielinen sana *laki* on johdannainen ruotsinkielisestä sanasta *lag*, tarkemmin muinaisruotsin sanasta *lagh*. Ruotsin *lag*-sanalla on vastineita muissa skandinaavisissa kielissä, ja nämä sanat juontuvat samasta juuresta kuin latinan lakia tarkoittava sana *lex*. Myös englannin lakia tarkoittava sana *law* on lainaa skandinaavisista kielistä. Pohjoismaissa keskiajalla laki-sana ei tarkoittanut asetettua, säädettyä oikeutta, vaan se viittasi usein saman oikeuden alaisten miesten siteeseen samoin kuin yhteisöön, joka teki oikeutta koskevia päätöksiä varhaisilla käräjillä.

Lain synty
----------

Laki on keskeinen ja ikivanha valtion keino ohjata yhteiskuntakehitystä ja ratkaista yhteiskunnallisia ongelmia. Perinteisesti lait ovat syntyneet ihmisyhteisössä vakiintuneista tavoista, jotka ovat muodostuneet tapaoikeudeksi, ja tämä oikeus on sitten ilmaistu suullisessa (esim. sananlaskut) tai kirjallisessa muodossa. Nykyisin lait syntyvät yleensä erityisen valmisteluvaiheen pohjalta kansanedustuslaitoksissa käytävän yhteiskuntapoliittisen keskustelun tuloksena, ja ne myös virallistetaan julkaisemalla ne. Varsinkin mannereurooppalaisissa valtioissa on tärkeässä asemassa ajatus oikeusjärjestyksen keskeisten periaatteiden kirjaamisesta lainsäädännöksi.

Lakien jaottelu
---------------

Lakeja voidaan jaotella eri perustein. Sisältönsä mukaan lait voidaan jaotella seuraavasti:

* Erityislaki, jolla säännellään jotain erityistä toimintaa antamalla yleislakia täsmentäviä, täydentäviä tai siitä poikkeavia säännöksiä
* Kehittämislaki, jolla kehitään olemassa olevaa asiaa, ilmiötä tai elämänalaa muuttamatta olemassa olevia säännöksiä
* Puitelaki, jolla annetaan perussäännökset jostakin asiasta, ilmiöstä tai elämänalasta, mutta jätetään yksityiskohtaisempi ja tarkempi sääntely alemmanasteisilla säädöksilä annettavaksi
* Suunnittelulaki, jolla säännellään jonkin suunnittelutehtävän järjestämistä tai aiemmin myös ns. "suunnitelujärjestelmää"
* Säästölaki, jolla pyritään vähentämään valtion menoja
* Tavoitelaki, jolla annetaan lähinnä vain tavoitteita koskevia säännöksi eikä niiden saavuttamiseksi tarkoitettuja keinoja koskevia säännöksiä
* Yleislaki, jolla annetaan jotain toimintaa koskevat yleiset, yleensä melko abstraktit säännökset (esim. julkisuuslaki ja kielilaki)

Lakiteknisen muotonsa perusteella lait voidaan jaotella seuraavasti:

* Muutoslaki, jolla muutetaan tai kumotaan voimassa oleva laki
* Määräaikainen laki, joka on voimassa vain tietyn ajan
* Uusi laki, jolla säännellään jotain uutta asiaa tai asiaryhmää taikka jollain uudella tavalla jo sääneltyä asiaa kumoamalla aiempi laki
* Väliaikainen laki, joka on säädetty olemaan voimassa vain tietyn ajan, kun sitä säädettäessä ollaan varmoja järjestelmän muuttumisesta tietyn ajan kuluttu

Lakikokoelmia
-------------

Samassakin maassa saattaa samaan aikaan olla voimassa suuri joukko eri aikoina säädettyjä lakeja. Useita kertoja on kuitenkin katsottu tarpeelliseksi järjestää voimassa olevat lait yhdeksi yhtenäiseksi järjestelmäksi, yleiseksi laiksi, jonka on ollut tarkoitus sisältää kaikki tärkeimmät lain säännökset. Tällaisia lakikokoelmia eli kodifikaatioita ovat eri maissa eri aikoina olleet esimerkiksi seuraavat, järjestettyinä vanhimmista uusimpiin:

* Hammurabin laki, Babylonia
* Kahdentoista taulun lait, Rooman valtakunta
* Corpus iuris civilis, Bysantti
* Maunu Eerikinpojan maanlaki, Ruotsi
* Kuningas Kristofferin maanlaki, Ruotsi
* Vuoden 1734 laki, Ruotsi
* Code Civil (Code Napoléon), Ranska
* Bürgerliches Gesetzbuch, Saksa

Laintulkinta
------------

*Pääartikkeli: Laintulkinta*
Laintulkinta tarkoittaa lakitekstin merkityksen täsmentämistä, jonka tavoitteena on oikeusnormien sisällön selvittäminen. Lait ovat normiformulaatioita eli kielellisiä ilmaisuja, joilla annetaan informaatiota oikeusjärjestyksen sisällöstä. Laintulkinnan kautta normiformulaatiosta johdetaan yksilöity oikeusnormi. Lakien lisäksi laintulkinta voi kohdistua muihinkin normiformulaatioihin, kuten ennakkotapauksiin ja lakien esitöihin.

### Lakikieli

Lakikieli eli säädöskieli tarkoittaa lakiteksteissä ja vastaavissa virallisissa säädösteksteissä noudatettua kielenkäyttötapaa. Lakikieltä on tyypillisesti pidetty hankalasti tajuttavana ja kiemuraisena "kapulakielenä", ja monien säädösten kieli onkin hyvin monimutkaista ja vaikeaselkoista, mutta viime aikoina uusimmat lakitekstit ovat muuttuneet kieliasultaan selkeämmäksi ja helpommin tajuttavaksi. Lakikieleen liittyy historiallinen ulottuvuus, sillä se muuttuu jatkuvasti, ja siinä ilmenevät myös esimerkiksi valtasuhteet ja kansainvälistyminen.

Eduskuntalaki Suomessa
----------------------

*Pääartikkeli: Suomen laki*
Suomessa lailla tarkoitetaan etupäässä eduskunnan säätämää säädöstä eli eduskuntalakia. Käsitteen nykyinen merkitys omaksuttiin vuoden 1919 hallitusmuodossa, jota ennen nimitystä käytettiin lähinnä vuoden 1734 laista ja sen tilalle tulleista säädöksistä, jolloin myös useimpia valtiopäivien myötävaikutuksella syntyneitä säädöksiä kutsuttiin asetuksiksi. Lain sijasta käytetään joskus myös termiä kaari.

### Lain säätäminen Suomessa

*Pääartikkeli: Lain säätäminen Suomessa*
Lainsäädäntövalta kuuluu Suomessa eduskunnalle. Lait yleensä valmistellaan valtioneuvoston ministeriöissä. Lain hyväksyy eduskunta joko hallituksen esityksestä tai eduskunnan jäsenen aloitteen perusteella. Kun eduskunta on hyväksynyt lain, se toimitetaan tasavallan presidentille vahvistettavaksi tai, mikäli presidentti ei vahvista lakia, palautetaan eduskuntaan uudelleen hyväksyttäväksi, minkä jälkeen se tulee voimaan. Lain, joka on vahvistettu tai tullut voimaan ilman vahvistusta, allekirjoittaa presidentti ja varmentaa asianomainen ministeri, minkä jälkeen se julkaistaan Suomen säädöskokoelmassa.

Katso myös
----------

* Lainkohta
* Salainen lainsäädäntö

Lähteet
-------

* Letto-Vanamo, Pia: *Johdatus oikeuteen ja oikeudelliseen ajatteluun*. Helsinki: Helsingin yliopiston oikeustieteellinen tiedekunta, 2020.
* Mattila, Heikki E.S. (päätoim.): *Encyclopædia Iuridica Fennica V: Julkisoikeus*. Helsinki: Suomalainen Lakimiesyhdistys, 1997.
* Mattila, Heikki E.S. (päätoim.): *Encyclopædia Iuridica Fennica VII: Oikeuden yleistieteet*. Helsinki: Suomalainen Lakimiesyhdistys, 1999.
* Niemivuo, Matti: Miten laki syntyy? Teoksessa Tammilehto, Timo (toim.): *Oikeusjärjestys: Osa III*. Lapin yliopiston oikeustieteellisiä julkaisuja sarja C 60. Bookwell, 2012.

### Viitteet

1. ↑  Mattila (päätoim.) 1999, palstat 360–361
2. ↑  Oikeustiede:laki *Tieteen termipankki*. Viitattu 5.10.2023.
3. 1 2  Mattila (päätoim.) 1999, palsta 362
4. ↑  Laki *Kotimaisten kielten keskus*. Viitattu 4.10.2023.
5. ↑  Letto-Vanamo 2020, s. 10
6. ↑  Niemivuo 2012, s. 169
7. ↑  Mattila (päätoim.) 1999, palsta 361
8. ↑  Niemivuo 2012, s. 177–178
9. ↑  Niemivuo 2012, s. 178–179
10. ↑  Mattila (päätoim.) 1999, palstat 239–240
11. ↑  Mattila (päätoim.) 1999, palsta 363–365
12. ↑  Niemivuo 2012, s. 171–173
13. ↑  Mattila (päätoim.) 1997, palstat 592–593
14. ↑  Niemivuo 2012, s. 176

Aiheesta muualla
----------------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Laki**.

Wikisitaateissa on kokoelma sitaatteja aiheesta ***Laki***.