**Pääsiäissaari** (esp. *Isla de Pascua*, rapanuin kielellä *Rapa Nui*, ’suuri saari’) on Chilelle kuuluva saari eteläisellä Tyynellämerellä. Sen lähellä on kaksi pientä asumatonta saarta Motu Iti ja Motu Nui.

Saari tunnetaan sen alkuperäisasukkaiden sinne pystyttämistä jättimäisistä moai-patsaista, joiden suojelusta Rapa Nuin kansallispuistossa vastaa Chilen hallituksen alainen CONAF-metsänsuojelujärjestö. Ne ovat kuuluneet Unescon maailmanperintöluetteloon vuodesta 1995 lähtien.

Maantiede
---------

Pääsiäissaari on vulkaaninen saari Polynesian saaristossa. Saaren pinta-ala on 163 neliökilometriä. Saari sijaitsee noin 3 700 kilometriä länteen Chilen rannikolta ja noin 2 000 kilometrin päässä lähimmästä asutusta saaresta Pitcairnista. Muodoltaan saari on kolmiomainen, ja sen kärjet ovat sammuneita tulivuoria.

Luonto
------

Pääsiäissaari on nykyisin ruohomaata, jossa kasvaa satunnaisia koristepuita ja pusikkoa. Saari oli ennen ihmisten tuloa palmujen ja muiden lehtipuiden peitossa, mutta jostakin syystä metsät katosivat.

Saarella kasvaa suhteellisen vähän eri kasvilajeja, sillä se on eristynyt, eikä se ole koskaan ollut yhteydessä mantereeseen. Nykyisin saarella kasvaa noin 150 kasvilajia, joista 45 on alkuperäisiä ja kolme kotoperäisiä. Ihmisen tulo saarelle on muuttanut sen kasvillisuutta huomattavasti.

Saarella elää neljä maalintulajia ja kolme vesilintulajia sekä kaksi matelijalajia (*Lepidodactylus lugubris* ja *Cryptoblepharus poecilopleurus paschalis*). Kotoperäisiä nisäkkäitä ei ole. Ensimmäisten ihmisten mukana saarelle tuli polynesianrottia. Länsimaalaiset ovat tuoneet saarelle hevosia, lampaita ja vuohia sekä joitain lintulajeja.

* Tyypillistä Pääsiäissaaren maisemaa: sammunut tulivuori ja matalaa kasvillisuutta.Tyypillistä Pääsiäissaaren maisemaa: sammunut tulivuori ja matalaa kasvillisuutta.
* Hanga Roa saaren korkeimmalta kohdalta nähtynä.Hanga Roa saaren korkeimmalta kohdalta nähtynä.
* Rano Kau -tulivuoren kraatterin reunaa.Rano Kau -tulivuoren kraatterin reunaa.
* Anakenan hiekkarantaa.Anakenan hiekkarantaa.
* Pääsiäissaaren villihevosia.Pääsiäissaaren villihevosia.

Ilmasto
-------

Pääsiäissaaren ilmasto on subtrooppinen. Keskilämpötila on kesällä 24 ja talvella 19 celsiusastetta. Sadekausi on talvella ja vuotuinen sademäärä on keskimäärin 1 250 millimetriä. Lokakuusta huhtikuuhun puhaltavat kaakkoiset pasaatituulet.

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| **Pääsiäissaaren ilmastotilastoa**

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | tammi | helmi | maalis | huhti | touko | kesä | heinä | elo | syys | loka | marras | joulu |  |  |
| Vrk:n ka. ylin lämpötila (°C) | 27 | 27,7 | 27,1 | 25,6 | 23,8 | 22,4 | 21,7 | 21,5 | 22,1 | 22,9 | 24,2 | 25,5 | **ka.** | **24,3** |
| Vrk:n ka. alin lämpötila (°C) | 19,2 | 19,7 | 19,3 | 18,1 | 17,0 | 15,5 | 14,8 | 14,6 | 14,6 | 15,1 | 16,3 | 18,0 | **ka.** | **16,9** |
|  |
| Sademäärä (mm) | 73 | 85 | 96 | 121 | 153 | 106 | 105 | 94 | 87 | 68 | 74 | 86 | **Σ** | **1 148** |
|  |
| Auringonpaistetunnit (h/d) | 8,8 | 8,0 | 7,1 | 6,1 | 5,4 | 4,6 | 4,8 | 5,4 | 6,1 | 7,2 | 7,6 | 8,0 | **ka.** | **6,6** |
|  |
| Veden lämpötila (°C) | 24,0 | 24,0 | 25,0 | 23,0 | 22,0 | 20,0 | 20,0 | 20,0 | 20,0 | 21,0 | 22,0 | 23,0 | **ka.** | **22** |

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lämpötila | 

27|  |
| --- |
| 19,2 |

 | 

27,7|  |
| --- |
| 19,7 |

 | 

27,1|  |
| --- |
| 19,3 |

 | 

25,6|  |
| --- |
| 18,1 |

 | 

23,8|  |
| --- |
| 17,0 |

 | 

22,4|  |
| --- |
| 15,5 |

 | 

21,7|  |
| --- |
| 14,8 |

 | 

21,5|  |
| --- |
| 14,6 |

 | 

22,1|  |
| --- |
| 14,6 |

 | 

22,9|  |
| --- |
| 15,1 |

 | 

24,2|  |
| --- |
| 16,3 |

 | 

25,5|  |
| --- |
| 18,0 |

 |

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sadanta | 73  | 85  | 96  | 121  | 153  | 106  | 105  | 94  | 87  | 68  | 74  | 86  |

**Lähde:**  |

Väestö ja kulttuuri
-------------------

Vuonna 2015 Pääsiäisaarella asui 7 750 asukasta, joista suurin osa asuu saaren ainoassa kaupungissa Hanga Roassa. Vuonna 2002 asukkaista 59,85 prosenttia oli polynesialaisia rapanuita ja suurin osa muista oli peräisin Chilestä. Saarella puhutut kielet ovat espanja ja rapanui.

Kulttuurin näkökulmasta Pääsiäissaarella ja muulla Chilellä on melko vähän yhteistä.

Hallinto ja talous
------------------

Vuonna 1966 Chilen hallitus perusti Rapa Nuin asioita hoitavan oman ministeriön ja myönsi samalla kaikille saaren asukkaille Chilen kansalaisuuden.

Vuonna 2007 voimaan astuneen perustuslaillisen muutoksen nojalla Pääsiäissaari sekä Juan Fernándezin saaret määriteltiin "erityisalueiksi". Nämä kaksi kuuluvat hallinnollisesti osaksi Valparaíson maakuntaa. Saarella on kuvernööri, jonka nimittää tasavallan presidentti. Pormestari ja kunnanvaltuutettuja, jotka valitaan vaalein.*lähde?*

Presidentti Sebastián Piñera nimitti Pääsiäissaaren kuvernööriksi Chilen armeijasta eläköityneen everstin René De la Puente Heyn huhtikuun 2021 lopulla.

Ennen eurooppalaisten ja eteläamerikkalaisten tuloa saaren talous perustui lähinnä maanviljelyyn ja kanojen kasvattamiseen. Nykyään saaren talous nojaa suurelta osin turismiin, mikä lähti nousuun 1960-luvulla Mataverin lentokentän avautumisen jälkeen. Lentoja Pääsiäissaaren ja Santiagon välillä on kahdesti viikossa. Vuosittain saarella käy noin 100 000 turistia.

Historia
--------

*Pääartikkelit: Pääsiäissaaren historia ja Moai*
DNA-tutkimusten mukaan Pääsiäissaaren asukkaat polveutuvat 2 500 kilometrin päästä Gambiersaarilta tulleista polynesialaisista. Nykyaikaiset ajoitukset antavat heidän tuloajankohdakseen noin vuoden 1100. Vanhemmat arviot tuloajankohdasta ovat ulottuneet varhaisemmaksi, jopa vuoteen 300 asti.

Ensimmäisenä eurooppalaisena Pääsiäissaaren löysi 5. huhtikuuta 1722 hollantilainen tutkimusmatkailija Jakob Roggeveen. Koska oli pääsiäissunnuntai, hollantilaiset nimesivät saaren Pääsiäissaareksi, *Paasch Eyland*. Hollantilaiset saivat ystävällisen vastaanoton mutta hermostuksissaan ampuivat kymmenen saarelaista.

Seuraavaksi saarella kävi espanjalaisen Don Felipe Gonzálezin retkikunta vuonna 1770. Hän pystytti saarelle Espanjan lipun. Neljä vuotta myöhemmin englantilainen löytöretkeilijä James Cook purjehti saarelle. Hän kuvasi saarelaiset iloisiksi, miellyttäviksi ja vieraanvaraisiksi.

Saarelaiset pystyttivät saarelleen satoja Moai-patsaita.
Saarelaiset olivat vuosisatojen aikana pystyttäneet saarelleen satoja kivisiä ja suuria moai-patsaita. He alkoivat tuntemattomasta syystä kaataa niitä sen jälkeen, kun eurooppalaisia oli alkanut käydä saarella.

Pitkään vallalla olleen teorian mukaan pääsiäissaarelaiset kaatoivat saaren metsät voidakseen kuljettaa suuret moai-patsaat paikoilleen. Metsien kaataminen johti eroosioon, ja seurauksena oli maataloustuotannon väheneminen, nälänhätää, heimojen välinen sisällissota vuonna 1680 ja kannibalismia.

Tarinat sisällissodasta, väkivallasta ja kannibalismista perustuvat saarelaisten vanhaan suulliseen perimätietoon, mutta niistä ei ole löydetty arkeologisia todisteita. Ei ole myöskään todisteita siitä, että saaren asukasluku olisi missään vaiheessa romahtanut ennen 1800-luvun isorokkoepidemiaa. Eurooppalaisten löytöretkeilijöiden, kuten Roggeveenin ja Cookin päiväkirjamerkintöjen, mukaan saarelaiset olivat hyvinvoivia. On myös arvoitu, että patsaiden liikuttamista varten olisi tarvinnut kaataa korkeintaan 15 000 puuta, joten se ja kanoottien veistäminen ei olisi voinut tyhjentää saarta sen miljoonista puista. Onkin mahdollista, että tulijoiden vahingossa saarelle tuomat polynesianrotat tuhosivat metsät. Arkeologien mukaan metsien katoaminen ei kuitenkaan vähentänyt saaren ravinnontuotantoa vaan lisäsi sitä, eikä saari koskaan kärsinyt ravinnonpuutteesta.

Vuonna 1862 perulainen orjalaiva ryösti orjiksi kolmasosan saaren väestöstä eli 1 407 ihmistä. Kansainvälisen painostuksen seurauksena hengissä yhä olevat orjat palautettiin saarelle. Heidän mukanaan saarelle levisi kuitenkin isorokko, joka surmasi suurimman osan väestöstä. Vuonna 1877 saarella oli enää 110 asukasta, ja saaren kulttuuri oli tuhoutunut. Vuonna 1888 saari siirtyi Chilelle.

Lähteet
-------

* Bregman, Rutger: *Hyvän historia – Ihmiskunta uudessa valossa*. Suomentanut Mari Janatuinen. Atena, 2020. ISBN 978-952-300-676-8.
* Keegan, John: *Sodankäynnin historia*, s. 43–48. (Alkuteos: A History of Warfare). Suomentanut Jouni Suistola. Helsinki: Ajatuskirjat, 2005. ISBN 951-20-6967-9.

### Viitteet

1. ↑  Keegan, s. 43–48.
2. 1 2 3 4  Rapa Nui subtropical broadleaf forests World Wildlife Fund. Viitattu 11.9.2020.
3. ↑  Easter Island Wildlife *Imagina Rapa Nui*. Viitattu 23.8.2021.
4. ↑  Klimatafel von Mataveri / Osterinsel (Isla de Pascua) / Chile *Deutsche Wetterdienst – Wetter und Klima aus einer Hand*. Viitattu 11.9.2020. (saksaksi)
5. 1 2  Easter Island | Map, Statues, Heads, History, Moai, & Facts *Encyclopædia Britannica*.  18.8.2023. Viitattu 5.9.2023. (englanniksi)
6. ↑  Reportes Estadísticos 2015 de Isla de Pascua. Biblioteca del Congreso Nacional de Chile *Biblioteca del Congreso Nacional de Chile*.  2023. Viitattu 5.9.2023. (espanjaksi)
7. 1 2  Cox, Kevin: More than just moai statues — what to expect from a visit to Easter Island *CNBC*.  20.2.2020. Viitattu 5.9.2023. (englanniksi)
8. ↑  The Rapa Nui People and the constituent process *International Work Group for Indigenous Affairs*.  2022. Viitattu 9.10.2022. (englanniksi)
9. ↑  Ley 20193: Reforma constitucional que establece los territorios especiales de Isla de Pascua y archipiélago Juan Fernández  2007. Biblioteca del Congreso Nacional. Viitattu 9.10.2022. (espanjaksi)
10. ↑  Coronel de Ejército (r) René de la Puente Hey fue designado como nuevo Gobernador Provincial de Rapa Nui | Puranoticia.cl *Puranoticia*.  29.4.2021. Viitattu 9.10.2022. (espanjaksi)
11. ↑  Bregman 2020, s. 128.
12. ↑  Bregman 2020, s. 135.
13. ↑  Bregman 2020, s. 126.
14. ↑  Bregman 2020, s. 138–139.
15. ↑  Bregman 2020, s. 139–141.
16. ↑  Bregman 2020, s. 141–143.
17. ↑  Bregman 2020, s. 130–131.
18. ↑  Bregman 2020, s. 132–135.
19. ↑  Bregman 2020, s. 136–138.
20. ↑  Bregman 2020, s. 143–145.
21. ↑  *Maailman maat ja kansat: Australia ja Oseania*, s. 154. Valitut Palat, 1993. ISBN 9515840155.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Pääsiäissaari** Wikimedia Commonsissa

* Rongorongo, Pääsiäissaaren hieroglyfinen kirjoitusjärjestelmä (englanniksi) **Web archive 2012**
* Pääsiäissaaren kartta Perry-Castañeda-kirjaston karttakokoelmista (englanniksi)
* Easter's End tekijänä Jared Diamond (englanniksi)
* Dag Hemdal : Pääsiäissaari. Arvoitus maailman ääressä, Helsingin Sanomat, 30.01.1938, nro 28, s. 29, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot

  


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Oseanian valtiot |
| --- |
|  |
| Itsenäiset valtiot | 
* Australia
* Fidži
* Kiribati
* Marshallinsaaret
* Mikronesia
* Nauru
* Palau
* Papua-Uusi-Guinea
* Salomonsaaret
* Samoa
* Tonga
* Tuvalu
* Uusi-Seelanti
* Vanuatu

 |  |
|  |
| Itsehallintoalueet | 

|  |  |
| --- | --- |
| Australia | 
* Ashmore- ja Cartiersaaret
* Joulusaari
* Kookossaaret
* Korallimeren saaret
* Norfolkinsaari

 |
|  |
| Ranska | 
* Ranskan Polynesia
* Uusi-Kaledonia
* Wallis ja Futuna

 |
|  |
| Uusi-Seelanti | 
* Cookinsaaret
* Niue
* Tokelau

 |
|  |
| Yhdistynyt kuningaskunta | 
* Pitcairnsaaret

 |
|  |
| Yhdysvallat | 
* Amerikan Samoa
* Bakerinsaari
* Guam
* Havaiji
* Howlandinsaari
* Jarvis
* Johnstonin atolli
* Kingmanin riutta
* Midwaysaaret
* Palmyran atolli
* Pohjois-Mariaanit
* Wakensaari

 |

 |

 |