recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Termejä **riippuva** ja **riippumaton muuttuja** käytetään hieman eri tavoin matematiikassa, tilastotieteessä ja kokeellisessa psykologiassa.

Matematiikassa
--------------

Matematiikassa voidaan esimerkiksi määritellä muuttuja *y* muuttujan *x* funktiona kaavalla y=x^{2}. Tällöin muuttuja *x* on *riippumaton* (sille voidaan antaa erilaisia arvoja) ja muuttuja *y* on *riippuva* (sen arvo määräytyy *x*:n arvon perusteella). 

Usein riippuu sopimuksesta tai katsantokannasta, mitkä muuttujat ovat riippuvia ja mitkä riippumattomia. Esimerkiksi kaavan y=x-100 (tai y-x+100=0 tai x=y+100) voidaan sanoa määrittävän (riippuvan) muuttujan *y* (riippumattoman) muuttujan *x* funktiona, mutta asian voidaan myös sanoa olevan päinvastoin.

Tilastotieteessä
----------------

*Pääartikkeli: Tapahtumien riippuvuus*
*Pääartikkeli: Satunnaismuuttujien riippuvuus*
Tilastotieteessä ja kokeellisissa ja havainnollisissa tieteissä näitä termejä käytetään aavistuksen eri tavalla kuin matematiikassa. 

Niissä usein selitetään yhden muuttujan vaihteluita toisten muuttujien vaihtelun avulla, esimerkiksi havainnoidaan, miten pitkälti kunkin suomalaisen paino selittyy hänen pituudellaan (tai pituudellaan ja sukupuolellaan). Tuloksena voi olla esimerkiksi malli: y=x-90+v, missä *y* on henkilön paino kiloina, *x* on pituus sentteinä ja v kuvaa muiden tekijöiden vaikutusta. Muuttujaa *v* voi siis pitää joko satunnaistekijänä tai sitten muiden tekijöiden yhteisvaikutuksena. On olemassa monia menetelmiä, joilla voidaan löytää eri muuttujien välisiä yhteyksiä.

Tuossa esimerkissä *y* on riippuva eli selitettävä muuttuja ja *x* on riippumaton eli selittävä muuttuja. Yhtä hyvin voitaisiin tutkia sitä, miten pituus selittyy painolla, jolloin roolit olisivat päinvastoin.

Riippuva muuttuja, **selitettävä muuttuja**, **tulosmuuttuja** ja **vastemuuttuja** (sekä selitetty, mitattu, havaittu ja kokeellinen muuttuja) voivat olla toistensa synonyymejä, samoin riippumaton muuttuja, **selittävä muuttuja**, **ennustemuuttuja**, **selittäjä** (sekä ennustava muuttuja ja kontrolloitu muuttuja) voivat olla toistensa synonyymejä.

Psykologiassa
-------------

Kokeellisessa psykologiassa riippuva muuttuja on se asia, jota tutkija tutkii. Tämä voi olla vaikkapa havainnon tarkkuus, tarkkaavaisuuden suuntaaminen tai muistin toiminta. Riippumaton muuttuja on se, jota tutkija säätelee. Tämä voi olla esimerkiksi kuvion väri, kirjaimen näkyvyys tai muistitehtävän vaikeus.
**Iso-Kisko** on järvi Lounais-Suomessa Iso-Kosken valuma-alueella. Se sijaitsee pääosin Salossa; järven kaakkoisin kulma sijaitsee Raaseporin alueella. Iso-Kiskon vedenlaatu on hyvä.

Iso-Kiskon syvän pääaltaan itäosassa sijaitsee useiden saarien rypäs. Pääaltaan luoteisosasta kohti pohjoista ulottuu vesiväylä, jonka pohjoispäässä on matala Liipolanlahti. Kirkkojärvi sijaitsee Liipolanlahden länsipuolella, vesialueiden välissä on muutaman sadan metrin levyinen kannas.

Fiskarin ruukkikylä sijaitsee muutaman kilometrin Iso-Kiskosta kaakkoon. Kiskon kirkonkylä puolestaan sijaitsee muutaman kilometrin Iso-Kiskosta pohjoiseen. Aroniityn metsäkirkko sijaitsee Liipolanlahden tuntumassa. Kirkko siunattiin käyttöön 11. elokuuta 2013. Selkeät kiveykset erottavat kirkon ympäröivästä luonnosta.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Suomen ympäristökeskus: OIVA – Ympäristö- ja paikkatietopalvelu (edellyttää rekisteröitymisen) Ympäristöhallinto. Viitattu 16.10.2016. (suomeksi)
2. ↑  Suomen ympäristökeskus: Iso-Kisko - Kalastus ja kalapaikat *Kalasaalis.com*. Ympäristöhallinto. Viitattu 16.10.2016. (suomeksi)
3. ↑  Näejakoe.fi: Aroniityn metsäkirkko *naejakoe.fi*. © 2016 NÄE JA KOE.FI.  Arkistoitu 28.10.2016. Viitattu 27.10.2016. (suomeksi)
**János Varga** (21. lokakuuta 1939 Abony, Pest, Unkari – 29. joulukuuta 2022) oli unkarilainen kreikkalais-roomalaisen painin olympiavoittaja, maailman- ja Euroopan-mestari sekä vapaapainin MM-mitalisti. Hän edusti Budapest Honvédia, ja oli pituudeltaan 170 cm..

Varga voitti olympiakultaa kreikkalais-roomalaisen painin 57 kg:n painoluokassa Méxicossa 1968. Hänen ottelunsa hopeamitalisti Ion Baciuta vastaan päättyi tasapeliin. Münchenin olympialaisissa 1972 hän sijoittui samassa sarjassa neljänneksi. Tokiossa 1964 hän paini 57-kiloisissa sekä kreikkalais-roomalaista että vapaapainia, muttei sijoittunut kummassakaan kuuden parhaan joukkoon.

Varga voitti kreikkalais-roomalaisen painin maailmanmestaruuden 57 kg:n sarjassa Helsingborgissa 1963 ja Edmontonissa 1970, sai MM-hopeaa Bukarestissa 1967 ja pronssia Sofiassa 1971 sekä sijoittui kuudenneksi Toledossa 1962. Vapaapainissa hän saavutti 57-kiloisissa MM-hopeaa Jokohamassa 1961 ja pronssia Toledossa 1962.

Varga voitti Euroopan-mestaruuden kreikkalais-roomalaisen painin 57 kg:n painoluokassa Minskissä 1967 ja Itä-Berliinissä 1970 sekä sai hopeaa Västeråsissa 1968. Hän sijoittui EM-kilpailuissa kuudenneksi vapaapainin 48 kg:n sarjassa 1969.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5  János Varga *olympedia.org*. Viitattu 30.12.2022. (englanniksi)
2. ↑  Bantamweight, Greco-Roman (≤57 kilograms), Men *olympedia.org*. Viitattu 1.11.2020. (englanniksi)
3. 1 2  Varga, Janos (HUN) *iat.uni-leipzig.de*. Viitattu 1.11.2020. (englanniksi)
**Jutta Myllyniemi** (s. 14. tammikuuta 1997 Oulunsalo) on suomalainen pesäpalloilija, joka edustaa Joensuun Mailaa. Hän pelaa ulkokentällä siepparina ja sisäpelissä vaihtajana.

Myllyniemi siirtyi kasvattajaseurastaan Oulunsalon Vasamasta Jyväskylän Kirittäriin kaudeksi 2015 ja debytoi kyseisellä kaudella Naisten Superpesiksessä. Debyyttikautensa päätteeksi Myllyniemi voitti naisten SM-hopeamitalin, kun Kirittäret hävisi Superpesiksen finaaleissa Lapuan Virkiälle.

Kaudeksi 2016 Myllyniemi siirtyi Viinijärven Urheilijoihin. Kausi oli joukkueelle vaikea ja sen päätteeksi seura päätti luopua paikastaan ylimmällä sarjatasolla, jolloin Myllyniemi siirtyi Kempeleen Kiriin.

Kempeleessä Myllyniemi pelasi kolme kautta, joiden ajalta parhaaksi saavutukseksi jäi kauden 2017 neljäs sija Naisten Superpesiksessä. Kaudeksi 2020 Myllyniemi palasi Kirittäriin, jossa hän voitti ensimmäisen Suomen mestaruutensa paluukaudellaan, toisen kaudella 2022 sekä SM-hopeaa kaudella 2021. Kaudella 2023 Kirittärien kausi päättyi puolivälierävaiheeseen ja myöhemmin syksyllä ilmoitettiin Myllyniemen siirtyvän kaksivuotisella pelaajasopimuksella Joensuun Mailaan.

Kauden 2023 päätteeksi Myllyniemi on pelannut 185 Superpesiksen runkosarjaottelua. Hän on lyönyt 9+145 juoksua, tuonut 121 juoksua ja kerännyt 742 kärkilyöntipistettä. Yksittäisen ottelun lyötyjen juoksujen ennätys syntyi 15. heinäkuuta 2021, kun Myllyniemi löi 1+5 juoksua Kirittärien kotiottelussa Pesä Ysejä vastaan. Myllyniemen tuotujen juoksujen ennätys yksittäisessä ottelussa on neljä, johon hän on pystynyt kolme kertaa urallaan.

Myllyniemi opiskelee liikunnanopettajaksi Jyväskylän yliopistossa.

Lähteet
-------

1. ↑
2. ↑
3. ↑
4. ↑
5. ↑
6. ↑
7. ↑
8. ↑
9. ↑
10. ↑
11. ↑
12. ↑
**Virkistys** tarkoittaa toimintaa, jota ihmiset harrastavat vapaa-ajallaan, josta ihmiset nauttivat ja jonka tunnustetaan ilmaisevan yhteisön arvoja. Virkistys poikkeaa vapaa-ajan käsitteestä siinä, että virkistys nauttii moraalista hyväksyntää niin yksilön kuin yhteisön näkökulmasta. Virkistystoiminta vaikuttaa yhteiskuntaan tavalla, jonka yhteisö katsoo hyväksyttäväksi. Virkistyksen yhteisölliset merkitykset voivat siis muuttua ajan myötä. Suomessa virkistykseen on viitattu muun muassa terveyden ja työkyvyn säilyttämiseen tähtäävänä toimintana vapaa-ajalla, johon liittyy erityisesti liikunta ja luonnossa oleskelu.

Tarkoitus
---------

Virkistystoiminnassa keskeistä on motiivi tietyn toiminnan suorittamiseen ja varsinainen toiminta on toissijaista. Usein virkistystoiminnan toivottu lopputulos on virkistäytyminen ja palautuminen. Virkistystoiminnan sisältö voi koostua esimerkiksi liikunnasta, urheilusta, musiikista, peleistä, lukemisesta, taiteesta, käsitöistä tai tanssista. Virkistyksen tavoitteena on tukea tasapainoisessa elämässä sekä virkistäytymään työstä ja muista pakollisista toiminnoista, kuten esimerkiksi kodin siivouksesta ja lasten kasvatuksesta.

Yhteiskunnallinen vaikutus
--------------------------

Virkistys nähdään yhteisöllisenä välineenä, sillä se vaikuttaa yhteiskuntaan. Virkistysohjelmia ja -palveluita on käytetty yhteiskunnallisesti toivottavien tavoitteiden saavuttamiseksi, kuten vapaa-ajan viisaaseen käyttöön sekä fyysisen kunnon ja nuorten positiivisen kehityksen tukemiseen. Virkistysohjelmia on kehitetty erilaisiin fyysisiin, psyykkisiin ja sosiaalisiin tarpeisiin. Virkistys on ollut hyvinvointia sekä joissain tapauksissa muutosta edistävä yhteisöllinen väline. Tällainen tavoite on ollut muun muassa kunnilla sekä voittoa tavoittelemattomilla järjestöillä kuten NMKY:llä, NNKY:llä, partioliikkeellä sekä poika- ja tyttökerhoilla. Virkistyksen alalla on myös liiketoimintaa, joka pyrkii tarjoamaan myönteisiä tuloksia. Tällaisia toimijoita ovat muun muassa kunto- ja liikuntakeskukset sekä kylpylät.

Katso myös
----------

* Harrastus

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Definitions of Leisure, Play and Recreation *Human Kinetics*. Viitattu 21.12.2023. (englanniksi)
2. ↑  Ympäristötieteet: Virkistys *Tieteen termipankki*. Viitattu 21.12.2023.
**Viherpaja** on Vantaan Tikkurilan suuralueen Koivuhaassa toimiva viher- ja ruukkukasvien suurmyymälä. Viherpajan ovat perustaneet Harri Sokala ja Tom Sjölund. Myymälän pinta-ala on 3 500 neliömetriä. Osakeyhtiömuotoinen puutarhakeskuksen tarjoaa myös viher- ja pihasuunnittelupalvelua.

Kaktuserämaa
------------

Viherpajan kaktuserämaa on rakennettu vuonna 1988. Se on 500 neliömetriä. Erilaisia kaktuksia siellä on noin 600 lajia, ja vanhimmat niistä ovat 80-vuotiaita. Kesällä lämpötila siellä saattaa nousta jopa +50 °C:een, mutta talvella lämpötila laskee alemmas, millä osa lajeista saadaan kukkimaan kesällä.*lähde?*

Viherpajan japanilainen puutarha
--------------------------------

Japanilainen puutarha rakennettiin Viherpajaan vuosina 1985–1986. Siellä on kasvien lisäksi japanilainen teehuone, kiviasetelmia, kirsikkapuita, jotka pyritään saamaan kukkimaan samaan aikaan kuin Japanissa, sekä karppilampi. Taustalla soi japanilainen musiikki. 

Puutarhan kasvit ovat eri puolilta maailmaa, ja kalat on tuotu Japanista. Ilman lämpötila ja kosteus ovat puutarhassa ympäri vuoden samat kuin Japanissa Tokion seudulla. Puutarhassa ei käytetä torjunta-aineita. Kun puutarhan bambumetsikköä harvennetaan, leikatut oksat annetaan Korkeasaaren pikkupandoille syötäväksi.*lähde?*

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5  Viherpaja Oy kauppalehti.fi. Viitattu 7.7.2016.
2. 1 2  Kasvihuoneessa vietetään joulua vuoden ympäri (archive.is-sivu *metro.fi*.  11.2.2012. Metro.fi. Viitattu 31.7.2012 (linkki päivitetty 7.7.2016).
3. ↑  kartta.vantaa.fi (Haku sanoilla *Viherpajan puutarhakeskus*. Valinnat: Aluejaot: *Kaupunginosat*) Vantaan kaupunki, vantaa.fi. Viitattu 7.7.2016.
4. 1 2  HS Vantaa | Ihmiset ajavat satoja kilometrejä nähdäkseen kahden miehen luoman vihreän paratiisin, jota he aikovat varjella keskellä Vantaata hautaan saakka *Helsingin Sanomat*.  15.4.2020. Viitattu 7.4.2023.
5. ↑  Viherkasvit ja ruukkukukat viherpaja.fi.  Arkistoitu 27.6.2016. Viitattu 7.7.2016.

Aiheesta muualla
----------------

* Viherpajan kotisivut
**Castelsagrat** on kunta Lounais-Ranskassa Tarn-et-Garonnen departementissa Oksitanian alueella. Se sijaitsee noin 45 kilometriä Montaubanin kaupungista luoteeseen.

Castelsagrat on vanha bastide, jonka Place de la Liberté -keskusaukiota reunustavat katetut käytävät ovat peräisin 1200- ja 1300-luvuilta. Keskusaukion lähellä oleva Marian taivaaseenottamisen kirkko on myös 1300-luvulta. Kirkko joutui taisteluiden kohteeksi ensin satavuotisessa sodassa ja sitten Ranskan uskonsodissa 1500-luvulla, jotka tuhosivat sen holvin, kellotornin sekä osan muureista. Barlong-tyylinen kellotorni rakennettiin uudelleen 1600-luvulla ja holvi koottiin uudelleen 1800-luvulla. Kirkon alttaritaulu on peräisin Toulousen college Saint-Raymondin kappelista, ja sen on tehnyt kuvanveistäjä Pierre Affre vuosina 1667–1669. Kirkko on luokiteltu historialliseksi muistomerkiksi.

Lähteet
-------

1. ↑  Comparateur de territoire Institut National de la Statistique et des Études Économiques. Viitattu 26.12.2023. (ranskaksi)
2. ↑  Nos Bastides de caractère Tourisme Tarn-et-Garonne. Viitattu 26.12.2023. (ranskaksi)
3. ↑  A visiter Mairie de Castelsagrat. Viitattu 26.12.2023. (ranskaksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Castelsagrat** Wikimedia Commonsissa
**Apsny** (Аԥсны, "Abhasia") on Abhasian pääkaupungissa Suhumissa ilmestyvä abhaasinkielinen sanomalehti.

Pjotr Uslarin laatimalla ja Aleksei Tšotšuan parantelemalla kyrillisellä kirjaimistolla julkaistu *Apsny* oli ensimmäinen abhaasinkielinen sanomalehti. Se perustettiin menševikkien johtaman Georgian demokraattisen tasavallan aikana helmikuussa 1919. Dmitri Gulian toimittamassa lehdessä käsiteltiin uutisten lisäksi Abhasian valtiollista asemaa, kansanopetusta, abhaasien perinteitä ja julkaistiin kaunokirjallisia teoksia.

Lehti sai vuonna 1921 nimen *Apsny kapš* (Аҧсны ҟаҧшь, "Punainen Abhasia"). Se ilmestyi vuodesta 1929 lähtien latinalaisella, vuodesta 1938 georgialaisella ja vuodesta 1954 jälleen kyrillisellä kirjaimistolla.

*Apsny kapš* oli Georgian kommunistisen puolueen Abhasian aluekomitean sekä Abhasian autonomisen sosialistisen neuvostotasavallan korkeimman neuvoston ja ministerineuvoston äänenkannattaja. Sen rinnalla julkaistiin venäjänkielistä *Sovetskaja Abhazijaa* ja georgiankielistä *Sabtšota Apkhazetia*. Viidesti viikossa ilmestyneen lehden painosmäärä oli 15 000 kappaletta vuonna 1980.

Lehti sai jälleen nimen *Apsny* vuonna 1991. Abhasian sodan aikana vuosina 1992–1993 se ilmestyi Gudautassa. Valtiollisen Apsnymedian noin kerran viikossa julkaiseman lehden painosmäärä on 1 000 kappaletta. Sitä voi lukea myös Internetissä.

Lähteet
-------

1. ↑  Gazeta "Apsny" (1919–1921) *Abhazskaja Internet-biblioteka*. Viitattu 27.12.2023.
2. 1 2 3  Gazeta "Apsny" vstupila v svoi vtoroi vek *Eho Kavkaza*. Viitattu 27.12.2023.
3. 1 2  Kuznetsov, I. V.: *Gazetnyi mir Sovetskogo Sojuza. Tom 2: Respublikanskije, krajevyje, oblastnyje i okružnyje gazety*, s. 294. Moskva: Izdatelstvo Moskovskogo universiteta, 1972.
4. 1 2  *Gruzinskaja Sovetskaja Sotsialistitšeskaja Respublika*, s. 178, 334. Tbilisi: Glavnaja nautšnaja redaktsija Gruzinskoi sovetskoi entsiklopedii, 1981.
5. ↑  Tšto izmenit pojavlenije holdinga "Apsnymedia"? *Eho Kavkaza*. Viitattu 27.12.2023.
6. ↑  Atyžymta arhiv *Apsny*. Viitattu 27.12.2023.

Aiheesta muualla
----------------

* Lehden sivusto
**Lexus LFA** on 2-ovinen ja 2-paikkainen superauto, joka esiteltiin Tokion autonäyttelyssä lokakuussa 2009. LF-A konsepti esiteltiin jo vuonna 2005, jota seurasi uudempi konsepti vuonna 2007. Vuonna 2008 oli LFA:n avoversion konseptin vuoro. Mallin myynti alkoi heti auton esittelyn jälkeen lokakuussa 2009. Auton tuotanto alkaa joulukuussa 2010. Mallia tullaan valmistamaan vain 500 kappaletta.

Tekniikkaa
----------

Kori on valmistettu hiilikuituvahvisteisesta CRFP-muovista joka edistää vääntöjäykkyyttä ja alentaa kokonaismassaa. Erikoislaatuinen kori on 100 kg kevyempi kuin vastaava alumiinirakenne. Kokoonpanossa käytetyt hiilikuidun ja metallin liitostekniikat ovat kokonaan Lexuksen itse kehittämiä. Kori sisältää myös tasaisen pohjarakenteen sekä peräosan diffuusorin, joka lisää korkeilla ajonopeuksilla takapään pitoa.
Moottori on sijoitettu ohjaamon eteen ja etuakselin taakse. Tehokkaan V10 moottorin suunnittelussa on kiinnitetty erityistä huomiota äänimaailmaan ja moottorin äänet ohjataankin erikseen auton sisätiloihin, jotta ajokokemus olisi täydellinen. Öljy- ja vesipumput ovat moottorin takaosassa. Vaihteisto ja polttoainesäiliö sijaitsevat taka-akselin edessä, jolloin massaa on saatu lähemmäksi auton keskipistettä. Painopisteen sijainti vaihtelee tällöin mahdollisimman vähän mutka-ajossa, jolloin suorituskykyä ja vakautta on saatu parannettua.
Autossa käytetään kuusinopeuksista, automatisoitua sekventiaalivaihteistoa joka pystyy vaihtamaan välitystä 0,2 sekunnissa. Vaihteleviin ajotilanteisiin on valittavissa neljä erilaista ajo-ohjelmaa ja seitsemän vaihtokierrosnopeutta.
Suurikokoiset, hiilikeraamiset jarrut on suunniteltu pitkäkestoista rata-ajoa silmällä pitäen. Etujousitus on toteutettu päällekkäisin kolmiotukivarsin, takajousitus puolestaan monivarsituennalla.

Tekniset tiedot
---------------

* Teho: 560hv / 412 KW @ 8700 r/min
* Vääntö: 480 Nm
* Voimansiirto: takaveto
* Paino: 1 480 kg
* Huippunopeus: 325 km/h
* 0–100 km/h: 3,7 s
* Sylinteritilavuus: 4,8 l
* Sylinterien määrä: 10
* Venttiilit:
* Pituus: 4 505 mm
* Leveys: 1 895 mm
* Korkeus: 1 220 mm

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5  LFA Nürburgring Package *supercars.net*. Viitattu 18.7. 2015. (englanniksi)
2. 1 2 3  Carbon Fiber Chassis *lexus-int.com*.  Arkistoitu 16.7.2015. Viitattu 19.7. 2015. (englanniksi)
3. ↑  Lexus LFA *iltasanomat.fi*.  Arkistoitu 21.7.2015. Viitattu 19.7. 2015. (englanniksi)
4. 1 2  Kulkee kuin ohjus! *iltalehti.fi*. Viitattu 18.7. 2015.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Lexus LFA** Wikimedia Commonsissa
**Ida Hulkko** (s. 12. joulukuuta 1998 Mikkeli) on suomalainen uimari, jonka lajina on rintauinti. Hän on pitkän radan EM-mitalisti. Hulkon seura on ollut vuodesta 2017 lähtien TaTU Tampere, aikaisemmin hän edusti Mikkelin Uimaseuraa.

Ura
---

Ida Hulkko on lyhyen radan Suomen mestari 50 ja 100 metrin rintauinnissa vuonna 2017, samana vuonna hän saavutti myös pitkän radan Suomen mestaruuden 100 metrin rintauinnissa. Pitkän radan SM-titteli tuli 50 metrin matkalla vuonna 2018.

Vuonna 2018 Hulkko sijoittui pitkän radan Euroopan-mestaruuskilpailuissa 50 metrin rintauinnissa viidenneksi ja lyhyen radan maailmanmestaruuskilpailuissa samalla matkalla kahdeksanneksi.

Vuoden 2020 kesäkuussa Hulkko ui kaksi Suomen ennätystä. Ensin 100 metrillä uudeksi ennätyajaksi tuli 1.06,90, joka oli alle Tokion kesäolympialaisten karsintarajan 1.07,07, mutta Tampereen Kalevan uintikeskuksessa käyty kisa ei ollut mukana Kansainvälisen uintiurheiluliitto FINA:n virallisessa kilpailukalenterissa: Hulkon aika hyväksyttiin olympiarajan alitukseksi kuukausi kilpailun jälkeen. Tuon jälkeen hän kirjasi uudeksi 50 metrin Suomen ennätysajaksi 30,33, parantaen 2018 Glasgowssa uitua omaa ennätystä kahdella kymmenyksellä.

Hulkko voitti ensimmäisen arvokisamitalinsa Budapestin pitkän radan EM-kilpailuissa 2021. Hän otti EM-hopeaa 50 metrin rintauinnissa Suomen-ennätysajalla 30,19. Tokion olympialaisissa 2020 Hulkko ui 100 metrin rintauinnin alkuerässä SE:n 1.06,19. Välierissä hän sijoittui 12:nneksi karsiutuen loppukilpailusta. Saman vuoden Kazanin lyhyen radan EM-kilpailuissa hän sijoittui 50 metrin rintauinnissa neljänneksi ja 100 metrin rintauinnissa seitsemänneksi. Vuoden lopuksi hän oli Abu Dhabin lyhyen radan MM-kilpailuissa 50 metrin rintauinnissa kuudes.

Perhe ja opiskelu
-----------------

Ida Hulkon isä on kenraaliluutnantti Petri Hulkko.

Hulkko opiskelee englannin kieltä Tampereen yliopistossa.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Aalto, Pekka: Suomen uinnin superlupaus kohautti kukistamalla Euroopan mestari Jenna Laukkasen: "Tuollaisia lahjakkuuksia ei tule joka päivä vastaan" *Aamulehti*.  7.12.2017.  Arkistoitu 19.4.2019. Viitattu 19.4.2019.
2. 1 2  Takamäki, Noora: Uimari Ida Hulkko tavoittelee säntillisesti armeijauraa komentajaisä esikuvanaan – Psykologian opiskelija ei itse turvaudu urheilupsykologiin, vaan valmistautuu kisaan omaa voimalausettaan toistaen *Aamulehti*.  31.7.2018.  Arkistoitu 12.2.2019. Viitattu 19.4.2019.
3. ↑  Tikander, Vesa: *Urheilun vuosikirja 40*, s. 147, 310. Urheilumuseo, 2019. ISBN 978-952-6644-14-1.
4. ↑  Tikander, Vesa: *Urheilun vuosikirja 40*, s. 192, 309. Urheilumuseo, 2019. ISBN 978-952-6644-14-1.
5. ↑
6. ↑  Ida Hulkko tsemppasi itsensä kisafiilikseen ja ui kaksi SE:tä – olympiaraja alittui, mutta tuloksen hyväksyminen on epätodennäköistä: "Tietysti harmittaa" *yle.fi*. Viitattu 16.6.2020.
7. ↑
8. ↑  Ida Hulkko *fina.org*. Viitattu 24.12.2021. (englanniksi)
9. ↑  Soininen, Maisa: Uinnin huippuliigassa uskomattoman järeät koronatoimet – Ida Hulkon kuplasta lähettämä kuva kertoo kaiken: "Erikoisinta on se..."  25.10.2020. Ilta-Sanomat.
**Thunderclap Newman** oli Isosta-Britanniasta Lontoosta kotoisin ollut yhtye. Kokoonpano toimi vuosina 1969–1970. Ainoa menestyskappale oli heinäkuussa 1969 Britannian listan 1. sijan saavuttanut "Something In The Air".

Kokoonpano ei aluksi ollut oikea yhtye vaan studioon nauhoitusta varten koottu ryhmä. Rumpali ja laulaja John "Speedy" Keene oli saanut sävellyksensä "Armenia City in the Sky" The Who -yhtyeen *The Who Sell Out* -albumille. Tehtyään kappaleen "Something in the Air" hän esitti toistuvia pyyntöjä The Who -yhtyeen Pete Townshendille saada levyttää se yhtyeen perustamalle Track-levymerkille.

Townshend pyysi studioon muusikoita, jotka olivat kitaristi Jimmy McCulloch ja kosketinsoittaja Andy "Thunderclap" Newman. Keene soitti rummut ja lauloi. Session tuotti Townshend ja hän soitti nimettömänä basso-osuudet nauhoituksessa. Kokoonpano nimettiin kosketinsoittajan lisänimen mukaan.

"Something In The Air" nousi yllättävästi Ison-Britannian single-myyntilistojen ykköseksi heinäkuussa 1969. Yhdysvalloissa se nousi sijalle 37. Esiintymisiä varten kokoonpanoon otettiin basisti Jim Avery sekä rumpali Jack McCulloch. Townshend tunsi McCullochin veljekset näiden One In A Million -yhtyeen oltua The Who -yhtyeen konserttien avaajana. Speedy Keene siirtyi laulajaksi.

Yhtye ei kuitenkaan hioutunut kunnolla yhteen ja konsertit eivät onnistuneet parhaalla tavalla. Hittikappaletta ei myöskään osattu hyödyntää oikein. Thunderclap Newman teki albumin *Hollywood Dream*, jonka materiaalin sävelsi suurelta osin Keene. Yhtye hajosi 1970.

"Something In The Air" on ollut elokuvissa *The Magic Christian* ja *Strawberry Statement*.

Diskografia
-----------

### Albumit

* Hollywood Dream (1970)
* Beyond Hollywood (studio/live) (2010)

### Singlet

* "Something in the Air" / "Wilhelmina" (1969)
* "Accidents" / "I See It All" (1970)
* "The Reason" / "Stormy Petrel" (1970)
* "Wild Country" / "Hollywood Dream" (1970)

Lähteet
-------

* Jake Nyman Onnenpäivät 2 1995 s.210 ISBN 951-31-0573-3
* The New Rolling Stone Encyclopedia of Rock 'n' Roll 1995 ISBN 0-684-81044-1
* David Wells - 100 Greatest Psychedelic Records Diamond Publishing 2005 ISSN 1746 8051

### Viitteet

1. ↑  New Rolling Stone
2. ↑  Nyman s.210
3. ↑  Nyman
4. ↑  Wells s.120
5. 1 2  New Rolling Stone s.1003-1004
**Leo Herrick Hackman** (20. joulukuuta 1902 Viipuri – 3. marraskuuta 1984 Helsinki) oli suomalainen teollisuusneuvos, joka toimi Hackman & Co -osakeyhtiön johtajana ja osakkaana vuodesta 1942 alkaen.

Elämä ja ura
------------

Herrick Hackmanin vanhemmat olivat Hackmanin-yhtiön johtaja metsäkonduktööri, vuorineuvos Henry Hackman (1876–1950) ja Mary (o.s. Stünkel). Hackman tuli ylioppilaaksi Viipurin ruotsalaisesta lyseosta vuonna 1921. Vuonna 1926 hän valmistui Teknillisestä korkeakoulusta kone- ja sähkötekniikan alalta diplomi-insinööriksi. Lisäksi hän oli tehnyt opintomatkoja Ruotsiin, Englantiin ja Saksaan.*lähde?*

Hackman avioitui Elsbeth Margit Åströmin (1905–1994) kanssa 3. toukokuuta 1928 ja aloitti samana vuonna Viipurin läänissä Johanneksen uudella sulfiittiselluloosatehtaalla, jonka teknillisenä johtajana hän toimi vuosina 1939–1940. Suojeluskuntalaisena hän otti osaa talvisotaan ja sai ansioistaan 4. lk:n Vapaudenristin. Vuosina 1941–1942 hän toimi Oy Saseka Ab:n teknillisenä johtajana Vuosaaren Kallvikissa ja lopulta vuodesta 1942 alkaen suvun pääyhtiön johtajana. Vapaa-aikanaan Hackman tunnettiin purjehduksen, metsästyksen ja autourheilun harrastajana.

Herrick Hackmanin kolmesta lapsesta tytär Doris Maria Hackman avioitui elokuvaohjaaja Osmo Harkimon kanssa. Hackmanin nimeä kantaa nykyään ruotsinkielinen *Stiftelsen Leo, Mary och Mary-Ann Hackman* -säätiö. Hän oli liikemies-kansanedustaja Harry "Hjallis" Harkimon isoisä.*lähde?*

Lähteet
-------

1. ↑

Aiheesta muualla
----------------

* Hellsten, Tanja: Teollisuusneuvos Herrick Hackman (1902–1984). *Suomen talouselämän vaikuttajat* -verkkojulkaisu (maksullinen). 3.9.2012. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt Muokkaa Wikidatassa | 
* Talousvaikuttajat

 |

 |
**Marash Nikolin Kumbulla** (s. 8. helmikuuta 2000, Peschiera del Garda, Italia) on albanialais-italialainen jalkapalloilija, joka edustaa italialaista AS Romaa ja Albanian maajoukkuetta keskuspuolustajana eli topparina. Hän on pituudeltaan 191 senttimetriä pitkä, hän painaa 78 kilogrammaa ja on oikeajalkainen. AS Romassa hänellä on sopimus vuoden 2025 kesään asti. AS Romaan Kumbulla siirtyi Hellas Veronasta 26,5 miljoonan euron siirtokorvauksella syyskuussa 2021, ennen tätä hän pelasi siellä kauden 2021-2022 lainalla. Kumbulla on pelannut Serie A:ssa 70 ottelua, joissa hän on tehnyt kaksi maalia. Debyyttinsä AS Romassa hän teki Serie A:n 2. kierroksen ottelussa Juventusta vastaan. Maajoukkueessa hän on pelannut 18 ottelua. Kesäkuussa 2023 Transfermarkt arvioi Kumbullan arvon olleen 8 miljoonaa euroa.

Saavutukset
-----------

Päivitetty 22. heinäkuuta 2023.

#### AS Roma

* Konferenssiliigan voittaja: 2021-2022

Lähteet
-------

1. ↑  AS Roman verkkosivut, Kumbullan koko nimi *asroma.com*.
2. ↑  Eurosport, Kumbullan paino *eurosport.com*.
3. ↑  Marash Kumbulla - Detailed stats *www.transfermarkt.com*. Viitattu 22.7.2023. (englanniksi)
4. ↑  Marash Kumbulla - National team *www.transfermarkt.com*. Viitattu 22.7.2023. (englanniksi)
5. ↑  Kumbulla Transfermarkt-sivustolla *transfermarkt.com*.
6. ↑  Kumbullan saavutukset Transfermarktissa *transfermarkt.com*.

Roma – Serie A
1 Patrício |
2 Karsdorp |
4 Cristante |
5 Ndicka |
6 Smalling |
7 Pellegrini |
9 Abraham |
11 Belotti |
14 Llorente |
16 Paredes |
17 Azmoun |
19 Çelik |
20 Sanches |
21 Dybala |
22 Aouar |
23 Mancini |
24 Kumbulla |
37 Spinazzola |
43 Kristensen |
52 Bove |
59 Zalewski |
63 Boer |
90 Lukaku |
92 El Shaarawy |
99 Svilar |
Valmentaja Mourinho
Tannhäuser. *Codex Manesse*, 1300-luku.
**Tannhäuser** oli saksalainen minnelaulaja, joka sepitti vuosina 1228–1265 kevyitä tanssilauluja ja aistillisia rakkauslauluja sekä pilkkasi vanhemman laulajapolven naisihailua (naisenpalvontaa).

"Lauselmissaan" (*Sprüche*) Tannhäuser kuvailee seikkailujentäyteistä ja kevytmielistä kuljeksijaelämäänsä, joka paremmin kuin hänen runonsa on säilyttänyt hänen nimensä jälkimaailmalle, sillä se on jo varhain antanut aihetta kansanlauluihin ja -taruihin, jotka myöhemmin sulautuivat italialaisiin taruihin Venusvuoresta. 
Näin muodostuneen Tannhäuser-tarun sankari on ritari, joka vietettyään pitkät ajat Venusluolan aistillisissa nautinnoissa saapuu katuvaisena Roomaan ja rukoiltuaan paavilta turhaan synninpäästöä palaa epätoivoisena entiseen oleskelupaikkaansa.

Saksalaiset balladit antavat paavin (Urbanus IV) saada rangaistuksen kovasydämisyydestään: kun kuiva sauva, jonka lehtiin puhkeamista hän on väittänyt yhtä mahdottomaksi kuin Tannhäuserin armahtamista, todella alkaa työntää tuoreita vesoja, tuomitaan paavikin ikuiseen kadotukseen. Tarun pohjalle on Richard Wagner luonut kuuluisan *Tannhäuser*-oopperansa. johon vielä on yhdistetty taru kilpalaulajaisista Wartburgin linnassa.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Tannhäuser, Tietosanakirja. Osa 9, palsta 1212. Tietosanakirja-osakeyhtiö 1917

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Tannhäuser (runoilija)** Wikimedia Commonsissa
NRC Corporationin valmistama itsepalvelukassa Ikean myymälässä.
Kolme vierekkäistä itsepalvelukassaa norjalaisessa ruokakaupassa.
**Itsepalvelukassa** tai **pikakassa** on vähittäiskaupan myymälän lopussa sijaitseva kassa, jossa asiakas skannaa tuotteiden viivakoodit itse ja maksaa ostokset maksukortilla. Pikakassojen läheisyydessä voi kuitenkin olla maksamista valvova myymälätyöntekijä.

Hyödyt
------

Itsepalvelukassan hyötynä asiakkaan näkökulmasta on, ettei asiakkaan tarvitse jonottaa. Itsepalvelukassa sopii erityisen hyvien pienten ostosten maksamiseen, johon se on nopea vaihtoehto. Itsepalvelukassan hyvänä puolena asiakkaat pitävät sitä, että voi asioida omassa tahdissa. Kaupan näkökulmasta itsepalvelukassoilla voidaan tasata ruuhkahuippuja. Yksi miehitetty kassa voi olla nopeampi kuin neljä itsepalvelukassaa. Itsepalvelukassalla ei voi maksaa käteisellä.

Myymälävarkaudet
----------------

Erään yhdysvaltalaisen kyselytutkimuksen mukaan lähes neljännes supermarkettien itsepalvelukassoja käyttäneistä on varastanut vähintään kerran. SOTIn tekemässä tutkimuksessa 66 prosenttia kyselyyn vastanneista sanoi pitävänsä enemmän itsepalvelukassasta kuin miehitetystä kassasta. S-ryhmän mukaan itsepalvelukassoilla tapahtuu kolmannes kaikista myymälävarkauksista.

Alkoholijuomat
--------------

Alkoholijuomia ostaessa kassa voi pysähtyä ja hälyttää työntekijän tarkastamaan asiakkaan henkilötodistuksen. Kalifornian osavaltiossa alkoholijuomien ostaminen itsepalvelukassoja käyttäen kiellettiin lailla vuonna 2013.

Yleisyys Suomessa
-----------------

Maaliskuussa 2017 Suomessa oli itsepalvelukassoja jo noin sadassa S-ryhmän ja Keskon myymälässä. Keväällä 2023 Lidl ilmoitti, että ketjulla oli Suomessa 34 itsepalvelukassaa.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Kivinen, Lasse: Pika­kassoilla huolestuttava ilmiö: näpistelijöitä on "nuorista senioreihin" *Helsingin Sanomat*.  13.4.2023. Viitattu 13.4.2023.
2. ↑
3. ↑
4. ↑
5. ↑
6. ↑
7. ↑   (Arkistoitu – Internet Archive)

Aiheesta muualla
----------------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Itsepalvelukassa**.
* Etelä-Suomen Sanomat: Näin toimit itsepalvelukassalla – katso video
**Jari Eskola** (s. 1959) on suomalainen yhteiskunta- ja kasvatustieteilijä. Hän on toiminut urallaan usean yliopiston palveluksessa hoitaen eri virkoja assistentuureista professuureihin sekä sosiaalipsykologiassa että kasvatustieteissä.

Eskola on ollut Tampereen yliopiston kasvatustieteen lehtori. Ennen sitä hän toimi Kuopion yliopistossa sosiaalipsykologian yliassistenttina ja määräaikaisena professorina. Eskola teki myös pitkän päivätyön Lapin yliopistossa kasvatustieteiden tiedekunnassa. Hän on Lapin yliopiston yhteiskuntatieteiden tiedekunnan dosentti. Toinen dosentuuri hänellä on Turun yliopiston kasvatustieteiden tiedekunnassa. Eskola oli Kasvatus-lehden päätoimittaja vuosina 2004-2006.

Eskola opiskeli Tampereen yliopistossa yhteiskunta- ja kasvatustieteellisiä aineita, ja väitteli niiden tutkimusmenetelmistä Kuopion yliopistossa 1998. Hänen erikoisalaansa ovat muiden teemojen ohella yhteiskunta- ja kasvatustieteiden tutkimusmenetelmät. Esimerkki tältä tutkimusalueelta on menetelmäoppikirja *Johdatus laadulliseen tutkimukseen*.

Teokset
-------

* *Eläytymismenetelmän käyttö sosiaalitutkimuksessa – tekninen opas aloittelijoille*, 1991.
* *Eläytymismenetelmän käytöstä sosiaalitutkimuksessa – esimerkkinä korkeakoulututkimus*, 1992.
* *Eläytymismenetelmäopas*, 1997.
* *Eläytymismenetelmä sosiaalitutkimuksen tiedonhankintamenetelmänä*, 1998.
* Eskola, Jari & Suoranta, Juha: *Johdatus laadulliseen tutkimukseen*. Jyväskylä: Gummerus, 1998 (7. painos 2005). ISBN 951-768-035-X.

### Toimittajana

* Eskola, Jari (toim.): *Puhetta opetuksesta ja opiskelusta*. Tampereen yliopisto, sosiologian ja sosiaalipsykologian laitos. A, Tutkimuksia 23. Tampere: Tampereen yliopisto, 1992. ISBN 951-44-3086-7.

Lähteet
-------

1. ↑  Jari Eskola *Tampereen yliopisto*. Viitattu 10.2.2017.

Aiheesta muualla
----------------

* Kasvatus-lehden kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Yhdysvallat

 |

 |
**Montech** on kunta Lounais-Ranskassa Tarn-et-Garonnen departementissa Oksitanian alueella. Se sijaitsee noin 14 kilometriä Montaubanin kaupungista lounaaseen.

Montech oli keskiajalla 1100-luvulla linnoitettu kaupunki. Kaupungin neljä porttia olivat olemassa vuoteen 1830 asti. 1700-luvulla kaupunki teollistui ja sinne perustettiin kevyttä tekstiiliteollisuutta. 1800-luvulla rakennettiin Garonnejoen sivukanava Canal de Garonne, sekä siitä Montechin kunnan alueella Tarnjoen yhdyskanava Canal de Montech. Tämän seurauksena kanavan läheisyyteen perustettiin paperitehdas vuonna 1857. Ennen toista maailmansotaa tehtaalla työskenteli 300 työntekijää. Paperitehdas suljettiin pysyvästi vuonna 1968. Kunta päätti kunnostaa tehtaan, ja vuonna 2014 sen tiloihin perustettiin mediakirjasto sekä digitaalisia näyttelytiloja. 

Pente d'eau de Montech
Kunnan nähtävyys on Pente d'eau de Montech, joka on funikulaarin tapainen laite jolla siirretään veneitä kanavassa ylös ja alas. Se rakennettiin vuonna 1974 korvaamaan viisi Canal de Garonnen sulkua. Samalla se mahdollisti 45 minuutin ajansäästön. Veneiden siirtolaite oli toiminnassa vuoteen 2009 asti. Vuosina 2020-2021 se kunnostettiin näyttelyalueeksi.

Lähteet
-------

1. ↑  Comparateur de territoire Institut National de la Statistique et des Études Économiques. Viitattu 18.12.2023. (ranskaksi)
2. ↑  Un peu d'histoire Mairie de Montech. Viitattu 18.12.2023. (ranskaksi)
3. ↑  La papeterie Mairie de Montech. Viitattu 18.12.2023. (ranskaksi)
4. ↑  La pente d'eau Mairie de Montech. Viitattu 18.12.2023. (ranskaksi)
5. ↑  La pente d'eau de Montech VNF. Viitattu 18.12.2023. (ranskaksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Montech** Wikimedia Commonsissa
**Taavetti (Taavi) Laitinen** (15. tammikuuta 1866 Suonenjoki – 29. heinäkuuta 1941 Helsinki) oli suomalainen lääkäri, Helsingin yliopiston professori ja Lääkintöhallituksen pääjohtaja. 

Laitisen vanhemmat olivat maanviljelijä, herastuomari Olli Laitinen ja Henriikka Vehviläinen. Hän pääsi ylioppilaaksi 1888 Kuopion suomalaisesta lyseosta ja valmistui lääketieteen kandidaatiksi 1892 sekä lisensiaatiksi ja tohtoriksi 1897. Laitinen väitteli tohtoriksi suomen kielellä, mikä oli tuolloin poikkeuksellista. Hänen vuonna 1896 julkaistun väitöskirjansa nimi oli *Sananen muutamista bakteeriotoksiineista ja niiden vaikutuksista hermostoon*.

Laitinen toimi Helsingin yliopiston bakteriologian dosenttina 1899–1902 ja hygienian professorina 1902–1911 ja Lääkintöhallituksen pääjohtajana 1911–1917. Vanhasuomalaisiin kuulunut Laitinen joutui 1917 luopumaan virasta, koska häntä pidettiin myöntyväisyyssuunnan kannattajana. Laitinen toimi myös yksityislääkärinä Helsingissä 1897–1941. Hän sai valtioneuvoksen arvon vuonna 1913 ansioistaan kulkutautien ja tuberkuloosin torjunnassa.

Vuonna 1908 Laitinen oli perustamassa Suomalaista tiedeakatemiaa ja toimi sen rahastonhoitajana 1908–1911. Hän oli elintarve- ja nautintoainekomitean puheenjohtaja 1912–1916, *Suomen kansallisen terveysliiton* puheenjohtaja 1906–1912, Duodecimin puheenjohtaja 1910 ja *Suomen lääkäreiden raittiusliiton* puheenjohtaja 1907–1939. Vuonna 1930 Laitinen oli perustamassa Aitosuomalaisten liittoa ja toimi liiton puheenjohtajana. Hän oli Terveydenhoitolehden päätoimittajana 1901–1904 ja kuului vuodesta 1911 Aikakauslehti Ajan perustajiin ja toimituskuntaan. 

Vuonna 1907 Laitinen vuokrasi Meilahdesta maa-alueen, jolle hän rakennutti *Tilkan lepo- ja virkistyskodin*. Hän myi tämän laitoksen 1913 valtiolle ja osti saamillaan rahoilla takaisin kotitilansa, jossa hän alkoi harjoittaa maanviljelyä sivutoimenaan. Tilkan alueelle perustettiin 1918 sotilassairaala. 

Taavi Laitinen oli naimisissa kaksi kertaa, ensin 1897–1906 Edith Emilia Roschierin kanssa ja sitten vuodesta 1922 kuvanveistäjä ja taidemaalari Hilda Maria Flodinin (1877–1958) kanssa, jonka aiempi puoliso oli ollut taiteilija Juho Rissanen.

Laitisen hauta on Suonenjoen vanhan hautausmaan itäpäädyssä isänsä haudan vieressä.

Lähteet
-------

* Helsingin yliopiston opettaja- ja virkamiesmatrikkeli 1640-1917, osa H-O
* Wikiaineisto : Kuka kukin oli 1961
* Mikko Niemi : Muistoja Taavetti Laitisen kadun vaiheilta. Duodecim nro 23/1998
* Ilmari Heikinheimo: *Suomen elämäkerrasto*. Helsinki: Werner Söderström Osakeyhtiö, 1955.  Sivu 435.

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Saksa
* Suomi (KANTO)

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Deutsche Biographie
* Kansallisbiografia
* Biografiasampo
* Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899

 |

 |
**M/S Norstream** (IMO 9186194) on Bore Stream BV:n omistuksessa oleva ro-ro-rahtilaiva. Alus on rakennettu vuonna 1999 Aker Finnyardsin Rauman telakalla. Kuollutta painoa *Norstreamilla* on 11 564 tonnia ja jääluokitus on 1A eli alus pystyy useimmissa jääolosuhteissa liikkumaan yksin. Alus on rekisteröity Alankomaiden lipun alle ja sen kotisatama on Rotterdam. Nykyään aluksella operoi P&O Ferries.

Norstreamin sisaralus on M/S Norsky.

Käyttöhistoria
--------------

2. heinäkuuta 1999 alus laskettiin vesille ja 20. lokakuuta se kastettiin. 27. lokakuuta 1999 alus luovutettiin Bore Stream BV:n omistukseen, joka rekisteröi sen Alankomaiden lipun alle nimellä *Norstream*. Kotisatamaksi tuli Rotterdam. Omistaja aikarahtasi eli vuokrasi aluksen tämän jälkeen P&O North Sea Ferriesin liikenteeseen. 29. lokakuuta alus lähti telakalta kohti Englannin Middlesbroughia. 1. marraskuuta alus aloitti liikennöinnin Middlesbroughin ja Belgian Zeebruggen välillä. 15. lokakuuta 2002 Norstream siirtyi P&O Ferriesin liikenteeseen entiselle reitilleen.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  M/S NORSTREAM Fakta om Fartyg. Viitattu 1.5.2008. (ruotsiksi)
2. 1 2  M/V Norstream Bore. Viitattu 1.5.2008. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Fakta om Fartyg – M/S Norstream (ruotsiksi)
* Aluksesta varustamon sivuilla (englanniksi)

Boren alukset

* Auto Baltic
* Auto Bank
* Auto Bay
* Belgard
* Borden
* Bravaden
* Estraden
* Fingard
* Klenoden
* Najaden
* Nedgard
* Nordgard
* Norking
* Norqueen
* Norsky
* Norstream
* Ostgard
* Seagard
* Swegard
* Sydgard
* Trenden
* Westgard
**Alumiinifosfidi** on kemiallinen yhdiste; jonka kemiallinen kaava on AlP. Aine on itsessään väritöntä ja normaalioloissa kiinteää. Kauppatavarana se on yleensä harmahtavankellanvihreätä jauhetta, jonka väri johtuu siihen hydrolyysissä ja hapettumisessa joutuneista epäpuhtauksista. Alumiinifosfidi on laajavyövälinen puolijohde, jota käytetään myös torjunta-aineena.

Rakenne, muodostuminen ja ominaisuudet
--------------------------------------

Alumiinifosfidi kiteytyy sinkkivälkerakenteeksi, missä kaikki atomit ovat järjestyneet tetraedrimäisesti. Sen sukulaisaineet kuten galliumarsenidi kiteytyvät samalla tavalla.

Raaka-alumiinifosfidia voidaan valmistaa laboratoriossa kuumentamalla punaisen fosforin ja jauhemaisen alumiinin seosta.

Alumiinifosfidi reagoi sekä veden että happojen kanssa vapauttaen fosfiinia (PH3).

AlP + 3 H2O → Al(OH)3 + PH3
AlP + 3 H+ → Al3+ + PH3

Tuholaismyrkkynä
----------------

Alumiinifosfidia käytetään torjunta-aineena lähinnä jyrsijöitä kuten kaneja ja muita pienikokoisia nisäkkäitä kuten kontiaisia sekä hyönteisiä vastaan. Tavallinen käyttökohde on säilötty vilja. Tabletit tai pelletit tyypillisesti sisältävät myös ammoniakkia muodostavia kemikaaleja. Vapautuvan fosfiinikaasun syttymisen tai räjähtämisen riski saadaan näin pienemmäksi.

Jyrsijöitä torjuttaessa alumiinifosfidipellettejä sekoitetaan niiden ravintoon. Jyrsijöiden ruuansulatusjärjestelmän sisältämä happo reagoi fosfidin kanssa muodostaen myrkyllistä fosfiinikaasua. Samalla tavoin vaikuttavat sinkkifosfidi ja kalsiumfosfidi.

Ohjeiden vastaisesti käytettynä alumiinifosfidi on myös ihmiselle hengenvaarallinen.

Puolijohdesovelluksia
---------------------

Teollisuudessa alumiinifosfidia käytetään puolijohteena, usein sekoitettuna muiden binääristen aineiden kanssa. Tällainen lejeerinki on esimerkiksi alumiinigalliumindiumfosfidi, jonka tavallinen käyttökohde ovat LED-valaisimet.

Lähteet
-------

1. ↑  Wayne E. White, A. H. Bushey (1953). "Aluminum Phosphide". *Inorganic Syntheses* **4**: 23–25. doi:10.1002/9780470132357.ch7.
2. ↑  Holleman, A. F.; Wiberg, E. "Inorganic Chemistry" Academic Press: San Diego, 2001. ISBN 0-12-352651-5.
3. ↑  Iltalehti: Tanskalaislapset kuolivat tuholaismyrkkyyn Saudi-Arabiassa
4. ↑  D. E. C. Corbridge "Phosphorus: An Outline of its Chemistry, Biochemistry, and Technology" 5th Edition Elsevier: Amsterdam 1995. ISBN 0-444-89307-5.

Aiheesta muualla
----------------

* Alumiinifosfidin kansainvälinen kemikaalikortti
**LEKA Volley** oli kuopiolainen lentopallojoukkue, joka perustettiin keväällä 2014. Se otti Saimaa Volleyn paikan miesten Mestaruusliigassa kaudella 2014–2015. Liigapaikan siirtyminen sai liigahallituksen hyväksynnän. Pielaveden Sammossa pelannut Tatu Säisä oli seuran päätoiminen manageri ja seuran ensimmäinen sopimuksen tehnyt pelaaja. Taustalta löytyi myös muun muassa Paterin/Saimaan vahva tukipilari Timo Tenhunen ja Saku Määttä. Edellinen kuopiolainen lentopallon liigaseura oli ollut KuPS-Volley, joka meni konkurssiin vuonna 2001.

LEKA Volley sijoittui liigatasolla parhaimmillaan neljänneksi kaudella 2015-16. Seura yhdistyi Sampo Volleyn kanssa kauden 2017-18 päätteeksi. Uuden seuran nimeksi tuli Savo Volley.

Lähteet
-------

* YLE urheilu:Lentopalloliigaan tulee uusi joukkue Kuopiosta – Saimaa Volley ei jatka
* Savon Sanomat: Pielaveden Sammon lakkautusuhka synnytti Kuopioon uuden seuran. - LEKAn syntyhistoriaa (Arkistoitu – Internet Archive)

### Viitteet

1. ↑  Liigahallitus hyväksyi kaikkien joukkueiden ilmoittautumiset (Arkistoitu – Internet Archive)
2. ↑  LiigaSampo: Kuopioon uusi liigaseura (Arkistoitu – Internet Archive)
3. ↑  Lentopallon savolaiset liigaseurat yhdistyvät – uusi seura nousee budjetiltaan heti Suomen suurimpien joukkoon

  

Lentopallon Mestaruusliigan 2017–2018 joukkueet

* Akaa-Volley
* Team Lakkapää
* Sampo Volley
* Isku
* Loimu
* LEKA Volley
* Tiikerit
* VaLePa
* Vantaa Ducks
* Hurrikaani
* ETTA
**Teräksen talo** eli **Uusi Seurahuone**, on vuonna 1884 valmistunut Hugo Neumanin suunnittelema kivirakennus Oulussa, osoitteessa Rantakatu 4. Rakennuksen nimi tulee rautakauppa Teräs Oy:stä, joka toimi rakennuksessa vuodesta 1902 aina 1980-luvulle saakka, jolloin rakennukseen muutti Oulun yliopiston arkkitehtuurin osaston tiloja. Nykyisin rakennus on liike- ja ravintolakäytössä.

Teräksen talo toukokuussa 2018

Historia
--------

Oulun palossa 1882 suurin osa Oulun Torinrannan rakennuksista paloi maan tasalle. Merikapteeni J.F. Petrell rakennutti uusrenessanssia edustavan kivirakennuksen Rantakadun ja Pakkahuoneenkadun kulmaukseen, ja se valmistui vuonna 1884. Rakennuksen omisti Petrellin jälkeen konsuli Pentzin, ja varatuomari Lundberg, ennen sen siirtymistä pitkäksi aikaa Rautakauppa Osakeyhtiö Teräksen haltuun vuonna 1902. 1930-luvulla Teräksen talon julkisivut saneerattiin ajan hengelle tyypillisesti funktionaaliseen tyyliin. Rakennuksen siirryttyä Oulun Yliopiston käyttöön vuonna 1981 se suojeltiin Oulun kaupunginvaltuuston päätöksellä vuonna 1986. Vuonna 2001 rakennuksessa toteutettiin mittavat saneeraustyöt, kun sen alkuperäistä mukaileva uusrenessanssijulkisivu palautettiin, ja katutason tilat muutettiin soveltuviksi ravintolatoimintaan. Rakennuksen Rantakadun puoleisella sivulla toimii nykyään useita ravintoloita, ja Pakkahuoneenkadun puolella on Danske Bankin Oulun konttori.

Lähteet
-------

1. ↑  Pohjois­Pohjanmaan rakennettu kulttuuriympäristö 2015 - Sivu 53 *pohjois-pohjanmaa.fi*.  2015. Viitattu 27.11.2022.
**Jesper Åberg** (s. 1967) on suomalainen yritysjohtaja, joka toimii K-Market-ketjun johtajana. 

Ennen K-ryhmään siirtymistään Åberg työskenteli Cloetta Fazerin toimitusjohtajana 2007–2009.

Åberg aloitti Fazerilla vuonna 1994 controller-tehtäviin. Fazerin ja ruotsalaisen Cloettan yhdistyessä vuonna 2000 hänet nimitettiin Cloetta Fazerin business controlleriksi ja konsernin johtoryhmän jäseneksi. Åberg työskenteli Cloetta Fazerin toimitusjohtajana tammikuusta 2007 lähtien. Fazer Makeiset syntyi, kun Cloetta Fazerin makeisliiketoiminta siirtyi takaisin Fazerille vuonna 2009. Samalla Åbergista tuli Fazer Makeisten toimitusjohtaja.

Åberg on opiskellut Svenska handelshögskolanissa ja on koulutukseltaan kauppatieteiden maisteri.

Lähteet
-------

1. ↑  Cloetta Fazer Ab, lehdistötiedote  19.12.2003. Cloetta Fazer. Viitattu 10.8.2009.
2. ↑  Jesper Åberg Fazerille  16.6.2008. Fazer. Viitattu 10.8.2009. [vanhentunut linkki]
3. ↑  Salo, Irmeli: Åberg liputtaa sinisen puolesta  11.8.2008. Talouselämä. Viitattu 10.8.2009. [vanhentunut linkki]

Aiheesta muualla
----------------

* Åberg liputtaa sinisen puolesta. Talouselämä 11.8.2008.
**Kaurilan rautatieasema** (lyh.Kri) on lakkautettu rautatieliikennepaikka Tohmajärven kunnan alueella rataosuudella Säkäniemi-Niirala.

Historia
--------

Asema on Karjalan radan alkuperäisiä asemia ja sekä rata että asemarakennus Kaurilaan valmistuivat 1894. Kaurilan alkuperäinen nimi oli Haiseva läheisen lammen mukaan mutta se vaihdettiin kyläläisten vaatimuksesta Kaurilaksi 1895. Rautatie toi kylälle uusia asukkaita, joka mahdollisti mm. meijerin ja kansakoulun perustamisen. Asemalla toimi lisäksi ajalle tyypillisesti posti. Liikenne sotien aikana oli vilkasta rajan läheisyyden takia, ja mm. marsalkka C. G. Mannerheim kävi asemalla. Aseman merkitys väheni sotien jälkeen, kun vanhan Karjalan radan liikenne väheni ja Kaurilaan perustettiin uusi seisake aseman itäpuolelle, lähemmäksi uuden Värtsilän kuntakeskusta. Kaurilan miehitys lopetettiin 1958, tavaraliikenne päättyi 1970 ja henkilöliikenne 1987. Ratapiha on purettu, ja liikennepaikka on lakkautettu 27.5.1990. Kaurilan rautatieaseman ratakilometri oli 01. joulukuuta 1970 saakka 560+421 ja alkuperäinen lyhenne oli Krl.
Entiseltä asemalta hieman Tohmajärven suuntaan on tasoristeys nimeltään Kaurila (Patsola).

Aseman siirto
-------------

Pian miehityksen loputtua asema jäi vaille käyttöä ja se pääsi ränsistymään. Kaurilan asemalle löytyi kuitenkin uutta käyttöä, kun rakennus päätettiin siirtää asuinkäyttöön Helsingin Meilahteen. Rakennus siirrettiin kivijalkaa myöten maanteitse Helsinkiin, jonne se pystytettiin uudelleen Villa Meilahti-nimellä. Rakennukseen tehtiin pieniä lisäyksiä, kuten lasikuisti ja veranta, mutta muuten se pyrittiin säilyttämään alkuperäisessä asussaan. Tavaramakasiini jäi Kaurilaan, jossa se on yhä olemassa. Myös ratavartijan talo sivurakennuksineen ovat edelleen pystyssä.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Jussi Iltanen: *Radan varrella*, s. 330. Karttakeskus, 2009.
2. 1 2  Kaurilan Historia | Kaurilan sauna & Punsselin paja (arkistoitu versio) *punsseli.fi*.  Arkistoitu 23.8.2016. Viitattu 28.9.2016.
Chung Il-kwon
**Chung Il-kwon** (kor. 정일, *Jung Il-gwon*; 21. marraskuuta 1917 Pohjois-Hamgyeong – 17. tammikuuta 1994 Honolulu, Havaiji) oli eteläkorealainen poliitikko, kenraali ja diplomaatti.

Chung valmistui Keisarillisen Japanin armeijan akatemiasta vuonna 1940 ja palveli Mantšukuon keisarillisessa armeijassa toisen maailmansodan aikana. Tämän jälkeen hän liittyi Kiinan nationalistien joukkoihin ennen liittymistä Korean tasavallan armeijaan. Chungista tehtiin kaikkien Korean tasavallan joukkojen komentaja Pohjois-Korean miehitettyä Etelä-Korean kesäkuussa 1950. Hän johti yksiköitä muun muassa vetäytymisessä Busaniin ja Inchonin maihinnousussa. Chung valittiin Etelä-Korean päällystön puhemieheksi vuonna 1956. Hän vetäytyi palveluksesta neljän tähden kenraalina vuonna 1957. Tämän jälkeen hän toimi suurlähettiläänä Yhdysvaltoihin, Ranskaan ja useisiin Latinalaisen Amerikan maihin.

Chung oli Etelä-Korean pääministeri Park Chung-heen aikana vuosina 1964–1970. Hän toimi myös ulkoministerinä ja Etelä-Korean kansalliskokouksen puhemiehenä. Chung kuoli sairaalassa Havaijilla, jonne oli matkustanut useaan otteeseen saamaan hoitoja imusolmukesyöpään.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Chung Il Know Britannica, viitattu 21.12.2023 (englanniksi)
2. 1 2  Chung Il Kwon; Ex-South Korea Leader Los Angeles Times 20.1.1994, viitattu 21.12.2023 (englanniksi)
3. ↑  UPI spotlight Former South Korean Prime Minister Chung dies UPI 17.1.1994, viitattu 21.12.2023 (englanniksi)


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Yhdysvallat
* Japani
* Korea

 |
|  |
| Tieteilijät | 
* CiNii

 |

 |