recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Jimi Sumén ja Dreams-yhtye. Kuvassa vasemmalta: Jouko "Jimi" Sumén, Veijo Naakka ja Markku "Illi" Broman.
**Markku Helge Ilmari "Illi" Broman** (s. 2. syyskuuta 1957 Imatra) on suomalainen muusikko, säveltäjä ja multi-instrumentalisti. 

Broman aloitti uransa sessiomuusikkona. Vuonna 1977 hän sijoittui Wiemäri-band yhtyeensä kanssa Rockin SM-kilpailuissa kolmanneksi. Saman vuoden kilpailun voitti Jimi Sumén, jonka yhtyeeseen Broman pian liittyi. Kaksikko soitti hetkellisesti myös Maukka Perusjätkän yhtyeessä.

Vuonna 1982 Poko Rekords julkaisi Bromanilta sooloalbumin *I'm Right,* joka edustaa tyyliltään uuden aallon syntikkapoppia. Broman soitti levyllä itse kaikki instrumentit, hoiti lauluosuudet sekä tuotti ja miksasi albumin. Levystä ei kuitenkaan tullut myyntimenestystä.

Broman on soittanut muun muassa Albert Järvisen, Dave Lindholmin, Maukka Perusjätkän ja Hasse Wallin yhtyeissä. Hän on toiminut myös äänittäjänä, tuottajana, miksaajana ja roudarina. Lisäksi Broman on säveltänyt klassista ja elokuvamusiikkia esimerkiksi nimillä Illi Broman Symphonyorchestra ja Rio Swinging Quintet. Hän on toiminut myös Kotiteollisuuden lavateknikkona.

Diskografia
-----------

### Albumit

* *I'm Right* (1982, Poko Rekords PÄLP 29)
* *Yekaterinburg* (nimellä Illi Broman Symphonyorchestra*)* (2010, IBSO)

### Singlet

* "Golden Beat" (1981, Poko Rekords PIS 079)
* "On The Roof" (nimellä Rio Swinging Quintet) (2011, IBSO)

### EP:t

* *Silver Dream* (1983, Poko Rekords SILVER 1)

Lähteet
-------

1. ↑  Broman, Illi *kansalliskirjasto.finna.fi*. Viitattu 21.1.2022.
2. 1 2 3  Illi Broman - FinnScene The Early Years: Synthpop *www.phinnweb.org*. Viitattu 8.1.2019.
3. ↑  Kaakon Viestintä Oy: Hyppäsimme Kotiteollisuuden keikkabussiin, katso kattava kuvagalleria keikkamatkasta Kouvolaan - Etelä-Saimaa *esaimaa.fi*.  7.5.2016. Viitattu 8.1.2019.

Aiheesta muualla
----------------

* Illi Broman Discogs-sivustolla
**Kaniegué** (myös *Kagnigué*) on maalaiskunta Ségoun alueen Sanin piirissä Malissa. Sen keskuskylä Dioundiou Konkankan sijaitsee Banijoen eteläpuolisella tasangolla 70 kilometriä Sanista lounaaseen. Kunnassa on 7 100 ja keskuskylässä 800 asukasta (vuonna 2009).

Kanieguén kunta rajoittuu koillisessa Sanin piirin Kavan, kaakossa Kassorolan, lounaassa Tourakolomban ja luoteessa Diakourounan kuntiin. Seutu kuuluu Sudanin ja Sahelin siirtymävyöhykkeeseen. Pysyviä vesistöjä ei ole.

Kuntaan kuuluu 17 kylää. Asukkaat ovat etupäässä miniankoja ja fulbeja.

Seudun pääelinkeinot ovat maanviljely ja karjanhoito. Tärkeimmät viljelykasvit ovat durra, hirssi, maissi ja riisi. Myytäväksi kasvatetaan puuvillaa. Nuoriso hakeutuu ansiotöihin kaupunkeihin.

Kunnassa toimii viisi julkista alkoulua, kolme kyläkoulua ja seitsemän lukutaitokeskusta. Uusi terveyskeskus ei ole vielä toimintakuntoinen. Vesihuolto käsittää kaivoja ja porakaivoja, joista suurin osa on rikki.

Lähteet
-------

1. 1 2  4ème recensement général de la population et de l’habitat. Résultats définitifs, tome 0: Répertoire des villages *instat-mali.org*.  Arkistoitu 7.1.2017. Viitattu 23.2.2018.
2. ↑  Mali - Région de Ségou: Carte de référence *reliefweb.int*. Viitattu 23.2.2018.
3. 1 2 3 4  Plan de Securite Alimentaire: Commune Rurale de Kagnigué 2007–2011 *fsg.afre.msu.edu*.  2007. Viitattu 23.2.2018. [vanhentunut linkki]
**Brilliance Communications Oy** oli suomalainen mediayritys, joka tuotti elokuvia, videoita ja televisio-ohjelmia. Se hallinnoi televisiokanava AlfaTV:tä. Sillä oli Liikenne- ja viestintäviraston lupa lähettää Alfa TV ja Alfa TV HD -kanavia. 

Kristillinen IRR-TV ry. omisti yhtiöstä 69,7 prosenttia. Muita sijoittajia olivat viimeisen puolentoista toimintavuoden aikana muun muassa mediakonserni Keskisuomalainen liikemies-poliitikko Hjallis Harkimo, entinen kokoomuksen kansanedustaja Eero Lehti, Hesburgerin perustaja Heikki Salmela, Maskun Kalustetalon yrittäjä Toivo Sukari, Bayerncarin omistaja Joni Nelimarkka, IKH-rautakauppaketjusta tunnettu yrittäjä Ilkka Alakortes ja kokoomuslainen entinen ministeri Kimmo Sasi.

Brilliance Communications Oy perustettiin vuonna 2011. Sen päätuote, televisiokanava AlfaTV, aloitti toimintansa vuonna 2012. Brilliance Communicationsin johtajana toimi Hannu Haukka. Haukan mukaan yritys on saanut rahoitusta esimerkiksi kanadalaiselta teollisuusmiljonääriltä Ted Hiltonilta. Vuonna 2020 Brilliance Communicationsin liikevaihto oli noin 2,73 miljoonaa euroa, ja se teki voittoa yhteensä 53 000 euroa. Vuosina 2011–2021 yhtiö on tehnyt reilusti yli puoli miljoonaa euroa tappiota.

Vuonna 2021 Brilliance Communications keräsi suunnatussa osakeannissa 940 500 euroa ja sen jälkeen osakeannilla noin kolme miljoonaa euroa.

Toukokuussa 2022 yhtiö ilmoitti oman pääoman menettämisestä. Tämä tarkoittaa, että yrityksen rahat loppuivat ja sen toiminta pyöri velalla. Suomen Asiakastiedon konkurssimittarin mukaan yrityksen konkurssiriski oli suuri. Tästä johtuen Brilliance Communications jätti konkurssihakemuksen Itä-uudenmaan käräjäoikeuteen perjantaina 25.11.2022. Yhtiön mukaan samalla AlfaTV:n toiminta loppui. Yhtiö kertoi olevansa maksukyvytön, eikä sillä ole edellytyksiä hakeutua yrityssaneeraukseen. Neuvottelut rahoitustilanteen korjaamiseksi päättyivät tuloksettomina.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5  Kauppalehti: Yritystiedot – Brilliance Communications Oy *kauppalehti.fi*. Viitattu 9.7.2021.
2. ↑
3. ↑
4. 1 2 3 4  AlfaTV sai omistajikseen entisen ministerin, entisen kansanedustajan ja tunnetun huoltoasemaketjun *Suomenkuvalehti.fi*.  26.1.2022. Viitattu 31.5.2022.
5. ↑  Keskisuomalainen sijoittaa pienen summan AlfaTV:hen – "Halusimme kurkistaa TV-toimintaan", sanoo konsernijohtaja Vesa-Pekka Kangaskorpi *Yle Uutiset*.  21.6.2021. Viitattu 21.6.2021.
6. 1 2 3 4 5  Pietarinen, Harri: AlfaTV aikoo listautua pörssiin – Harry Harkimo, Eero Lehti ja Toivo Sukari ryhtyivät tv-kanavan uusiksi omistajiksi *Helsingin Sanomat*.  17.6.2021. Viitattu 17.6.2021.
7. ↑  Salovaara, Outi: Amerikan malli *Suomen Kuvalehti*.  16.4.2021. Viitattu 17.6.2021.
8. 1 2  Hjallis Harkimo osti osuuden Alfa-tv:stä – yhtiö sai uusilta omistajiltaan lähes miljoona euroa: "Ei ole bisneshanke" *www.iltalehti.fi*. Viitattu 1.6.2022.
9. ↑  Yritykset | Alfa-tv:n emoyhtiöltä loppuivat rahat, uudesta rahoituksesta neuvottelut käynnissä *Helsingin Sanomat*.  31.5.2022. Viitattu 31.5.2022.
10. ↑  Hallonblad, Alli: Alfa-tv:n toiminta loppuu, omistaja­yhtiö jätti konkurssi­hakemuksen *Helsingin Sanomat*.  25.11.2022. Viitattu 27.11.2022.
**Ilja Fjodorovitš Mate** (s. 6. lokakuuta 1956 Starognatovka, Telmanovon piiri, Donetskin alue, Ukrainan SNT, Neuvostoliitto) on ukrainalainen entinen vapaapainija 100 kilogramman painoluokassa. Hänen uransa huippuvuodet ajoittuivat 1970- ja 1980-lukujen vaihteen tienoille, jolloin hän edusti kansainvälisellä tasolla Neuvostoliittoa.

Seuratasolla Donetskin Kolos-seuraa edustanut Mate saavutti nuorten MM-hopeaa 90-kiloisissa vuonna 1975. Ensimmäisen aikuisten arvokisamitalinsa, väriltään kultaisen, hän saavutti 1979 Bukarestin EM-kisoista. Myöhemmin samana vuonna hän voitti kultaa myös San Diegon MM-kisoista. 

1980 Moskovan olympialaisiin Mate lähti suurena ennakkosuosikkina. Kun amerikkalaiset vielä boikotoivat kisoja, voitti hän helposti kaikki viisi otteluaan ja eteni olympiakultaan. 1981 hän saavutti kultaa maailmancupissa ja opiskelijoiden maailmankisoissa, mutta jäi Skopjen MM-kisoissa pronssille kärsittyään tappion amerikkalaiselle Gregory Gibsonille. Vielä seuraavana vuonna hän voitti uransa toisen MM-kullan Edmontonin kisoissa, jotka jäivät hänen viimeisiksi arvokilpailuikseen.

Lähteet
-------

* Ilja Mate FILA:n tietokannassa
* Suuri olympiaensiklopedia (*Большая олимпийская энциклопедия*): Ilja Mate[vanhentunut linkki]
*Tämä artikkeli kertoo pelistä. Illuminati on myös todellinen historiallinen salaseura.*
Pelin suomenkielinen kansi
Illuminati
***Illuminati: The Game of Conspiracy*** (useimmiten vain **Illuminati**) on Steve Jacksonin suunnittelema ja Steve Jackson Gamesin vuonna 1982 julkaisema Illuminatus! -trilogian inspiroima korttipeli.

Kuvaus
------

Pelissä tarkoituksena on "valloittaa maailma". Puhelinyhtiötä hallitsevat oliot ulkoavaruudesta, ja Pentagon on vallattu. 

Pelissä on 110 korttia ja sitä voi pelata 2–8 henkilöä.

### Säännöt

Pelin alussa pelaaja aloittaa yhdellä Illuminati-kortilla, joka edustaa tämän omaa salaseuraa. Pelin aikana pelaaja yrittää vallata muiden pelaajien seurat. Pelaaja voittaa pelin täytettyään jonkin tavoitteistaan; jokaisen pelaajan tavoite on vallata riittävän monta muuta seuraa; tämän lisäksi pelaaja voi voittaa täyttämällä *erityisen tavoitteen*, joka on erilainen jokaisella pelaajalla.

Vastaanotto
-----------

Pelistä tuli suosittu pian sen julkaisun jälkeen, ja siitä on muodostunut klassikko.

Lähteet
-------

1. ↑  Pelin virallinen sivusto (englanniksi)
**Karl Ruprecht Kroenen** on fiktiivinen hahmo ensimmäisessä Hellboy-elokuvassa. Mystisestä kaasunaamarin taakse piiloutuvasta natsitutkijasta ei tiedetä paljoa, sillä hänen historiansa rajoittuu vain muutamaan elokuvan pätkään. Hahmo ei lausu elokuvan aikana ainoatakaan selvää sanaa mikä tekee hänestä vielä kiehtovamman henkilön. Eräässä kohtauksessa hän kuitenkin nauraa konemaisesti.

Hahmon historia
---------------

"Karl Ruprecht Kroenen. Syntynyt 1897 Münich, Saksa."

Elokuvan alussa natsit ovat linnoittautuneet kaikessa hiljaisuudessa saarelle keskelle valtamerta, jossa on määrä aloittaa Ragna Rok projekti portaalin avaamiseksi.
Karl Kroenen kuuluu Thule-seuraan ja on siksi osana projektia johtavana tutkijana ja toimii Rasputinin assistenttina.

Projekti menee kuitenkin piloille jenkkien rynnäkön vuoksi, Kroenen yrittää pelastaa portaalin sen alle joutuneelta kranaatilta, mutta räjähde ennättää räjähtää syöksien Kroenenin pilaria päin ja metallinen tanko lävistää tämän rintakehän tappaen hänet "ensimmäisen" kerran.

Aseet ja ulkomuoto
------------------

Aseenaan Kroenen käyttää kahta käsissä pidettävää terää joita hän osaa käyttää taidokkaasti, nopeasti ja sulavasti kimmottaen myös kohti tulevat luodit. Kroenen piiloutuu yleensä kaasunaamarin taakse piilottaen samalla oikeat kasvonsa. Kroenen esiintyy elokuvan aikana vain muutaman kerran ilman kaasunaamaria jolloin voi huomata hänen epäinhimillisen olemuksensa varsin selvästi. Karl Kroenenilla on leikkaus-addikti mikä selittää hänen luomettomat silmänsä, huulettoman suun ja arvet rintakehässä ja käsissä.
**Muotokieli** ilmaisee materiaalisen esineen visuaalisen hahmon ja muodon. Visuaalinen muotokieli on symbolista kommunikaatiota yhteisöissä. Muotokieltä opitaan lukemaan kulttuurin sisällä itsestään selvänä käytäntönä, koska se on yksi muoto yhteisöllisestä merkitysjärjestelmästä, diskurssista, ja se on osana visuaalista järjestystä.

Muotoilu on visuaalista ajattelua ja toimintaa. Muotoilijan tehtävänä muotoilutiimissä on havainnollistaa visuaalisin keinoin tuotteen tuotekehityksessä sovittuja periaatteita. Muotokielen ja konseptin määrittely tehdään sen vuoksi, että koko tuotekehitystiimi saa yksimielisen käsityksen ja havainnollistuksen muotoilukonseptin tavoitteista ja visuaalisista keinoista, joilla tavoite saavutetaan.

Muotokielen määrittelyä voidaan Ilkka Kettusen mukaan tehdä kolmessa eri vaiheessa visuaalisilla tauluilla:

* elämäntapataulu (*lifestyle board*)
* muotokielitaulu (*visual theme board*)
* kuvaskenaario (*story board*)

Vuokko Takala-Schreib on määritellyt muotokieltä kahteen erilaiseen luokkaan: symbolinen muotokieli ja poeettinen muotokieli. Käsitteet pohjautuvat sekä Michel Foucault’n diskurssin käsitteeseen että Julia Kristevan poeettisen kielen käsitteeseen. Symbolinen muotokieli on se jolla yhteisössä kommunikoidaan. Poeettinen muotokieli on se, jolla luova yksilö hakee ilmaisua omille ajatuksilleen eli on luovassa prosessissa ja hänen ilmaisuaan ei välttämättä heti ymmärretä yhteisön piirissä.

Lähteet
-------

* Kettunen, Ilkka, 2001. Muodon palapeli. Helsinki: WSOY.
* Siltala, Pirkko, 2011. Julia Kristeva – naispsykoanalyytikko mielen hämärien, mutta ratkaisevien alueiden kartoittajana. Psykoterapia (2011), 30(2), 137—152.
* Takala-Schreib, Vuokko 2000. Suomi muotoilee. Unelmien kuvajaisia diskurssien vallassa. Helsinki: Taideteollinen korkeakoulu, Julkaisu A23.
* Takala-Schreib, Vuokko 2010.
* Takala-Schreib, Vuokko 2010.  +
* Takala-Schreib, Vuokko 2012.

### Viitteet

1. ↑  Takala-Schreib, 2000, s. 34-39, 41-44.
2. 1 2  Takala-Schreib, 2010, viitattu 26.4.2012
Karl Schöngarth
Tohtori **Karl Eberhard Schöngarth** (22. huhtikuuta 1903 – 16. toukokuuta 1946) oli SS-kenraali natsi-Saksan ja toisen maailmansodan aikana. Hän otti osaa Wannseen konferenssiin, jossa päätettiin juutalaisten joukkotuhosta.

Schöngarth syntyi Leipzigissa Saksissa. Hänestä tuli SS:n tiedustelupalvelu SD:n jäsen vuonna 1933. Hänestä tuli myöhemmin turvallisuuspoliisi SIPO:n päällikkö ja Alankomaiden Gestapon johtaja.

Ollessaan palveluksessa Puolan Krakovassa hänestä tuli Erikois-Einsatzgruppen-ryhmän johtaja. Hän vastasi yli 4 000 juutalaisen murhaamisesta syys–joulukuussa 1941.

Schöngarth oli mukana Wannseen konferenssissa vuonna 1942 tohtori Rudolf Langen kanssa (Einsatzgruppen A), joka myös oli ottanut osaa joukkomurhiin. Schöngarth vangittiin sodan lopussa. Hänet todettiin syylliseksi sotavangiksi saadun lentäjän murhaan lokakuussa 1944. Brittiläinen oikeusistuin Burgsteinfurtissa tuomitsi hänet kuolemaan 11. helmikuuta 1946. Hänet hirtettiin saman vuoden toukokuussa.

Wannseen konferenssista kertovassa elokuvassa *Lopullinen ratkaisu* (2001) Schöngarthia esittää Peter Sullivan.

Lähteet
-------

1. ↑  *SS-Brigadeführer und Generalmajor der Polizei*

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Karl Schöngarth**.

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Saksa
* Alankomaat

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Deutsche Biographie

 |

 |
*Tämä artikkeli kertoo Enontekiön järvestä.* Muotkajärvi *on myös Karjalan tasavallassa.*

**Muotkajärvi** (*Muotkejávri*) on ylänköjärvi Enontekiön kuntakeskuksen Hetan lounaispuolella Lapin maakunnan luoteisosassa. Sen pinta-ala on 4,3 neliökilometriä. Etäisyys Rovaniemeltä on 225 kilometriä pohjoisluoteeseen.

Maantiede
---------

Muotkajärven pituus lounaasta koilliseen on noin kahdeksan kilometriä. Järvi levenee lounaasta kohti keskiosaa, jonka leveys on noin kilometrin, ja kapenee jälleen kohti koillista, jossa sijaitsee pääaltaasta erillään oleva Pahkuri-niminen vesialue. Pahkurin itäkolkasta alkaa noin sadan metrin mittainen Vajekoski, joka laskee koilliseen Ounasjärveen. Muotkajärven pohja kumpuilee, ja vähintään 10 metriä syviä alueita on eri puolilla järveä. Syvin kohta, 16 metriä, sijaitsee järven keskiosassa.

Muotkajärven saarista laajimmat ovat Muotkalahdensaari, Korkeasaari ja Erkinsaari. Isoimmat niemimaat ovat Paasiniemi lounaassa ja Pahkurinniemi koillisessa. Muotkajärven länsirannalla on jonkin verran pientaloja. Kantatie 93 kulkee länsirannan myötäisesti. Muotkajärven tuntumassa sijaitsee useita pieniä vakavesiä (Porokotajärvi, Muotkalahdenjärvi, Kihlankijärvi, Leveäjärvi, Muotkantakainenjärvi).

Enontekiön lentoasema sijaitsee Muotkajärven pohjoispuolella.

Muotkajärven vesitilavuus on 15 037 000 kuutiometriä eli noin 15 kuutiohehtometriä.

Muotkajärvi (65.633.1.001) kuuluu Muotkajärven valuma-alueeseen (65.633), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kemijoen vesistössä (65). Toinen jakovaihe on Ounasjärven valuma-alue (65.63) ja ensimmäinen jakovaihe Ylä-Ounasjoen valuma-alue (65.6). Muotkajärvi on laajin Muotkajärven alueen 37:stä vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Toiseksi laajin on Palovuomajärvi. Alueen kaikilla yli 10 hehtaarin laajuisilla järvillä on virallinen nimi. Alle 10 hehtaarin laajuisista järvistä suurin osa on vailla virallista nimeä.

Muotkajärvi on seitsemänneksi laajin Enontekiön yli 3 000 järvestä.

Muotkajärven valuma-alueen Muotkajärvi on laajin Suomen kuudesta Muotkajärvestä. Sen ohella Enontekiöllä sijaitsee kolme pienempää Muotkajärveä. Lisäksi Kittilässä ja Kemijärvellä on Muotkajärvi.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5  Muotkajärvi, vakavesi, Enontekiö
2. 1 2 3 4 5 6 7 8  Ympäristö.fi : Ympäristötiedon hallintajärjestelmä Hertta Ympäristötiedon hallintajärjestelmä Hertta. Viitattu 8.1.2022.
3. ↑  Muotkajärvi. Järviwiki. Viitattu 15.1.2022.
4. ↑  Muotkajärven valuma-alue (65.633). Järviwiki. Viitattu 15.1.2022.
5. ↑  Enontekiö. Järviwiki. Viitattu 15.1.2022.
6. ↑  Muotkajärvi. Järviwiki. Viitattu 15.1.2022.
**Tieteellinen luokittelu** 

* Tieteellinen luokittelu
* Taksonomia
* Systematiikka
* Kladistiikka

Luokittelun tasot 

* yläkunta / domeeni
* kunta
	+ alakunta
		- osakunta
			* yläjakso, yläkaari
* pääjakso / kaari
	+ alajakso / alakaari
		- osajakso / osakaari
			* yläluokka
* luokka
* lahko
* heimo
* tribus
* suku
* sektio
* sarja
* laji
	+ alalaji
* muunnos / serotyyppi
* muoto
* erityismuoto
* lajike / rotu

Termejä 

* taksoni
* fenetiikka
* kladistiikka
* tyyppilaji
* binominen nimistö
* holotyyppi
* Luettelo systematiikassa yleisistä latinan- ja kreikankielisistä sanoista
* rengaslajit
* Integrated Taxonomic Information System

Kasvien luokittelu 

* Angiosperm Phylogeny Group
	+ APG II -luokittelu
	+ APG III -luokittelu
* Cronquistin luokittelu
* Kasvien luokitus Linnén teennäisjärjestelmän mukaan

**Muoto** (*forma*, f.) on yleisesti ottaen taksonomisen luokittelun alin taso ja se on myös alalajin sekä muunnoksen ohella yksi kolmesta yleisesti käytössä olevasta lajinsisäisestä taksonomisen luokittelun tasosta. Muotoa alempina taksonomisina tasoina voidaan joistakin lajeista erottaa joitain paikallisia kantoja tai rotuja, kuten tunturihärkin (*Cerastium alpinum*) Kaavin serpentiinirotu.

Saman lajin eri muodot eroavat toisistaan vähemmän kuin muunnokset tai alalajit, mutta lajinsisäisessä taksonomisessa luokittelussa ei ole tarkkoja rajoja siitä, paljonko milläkin tasolla yksilöiden tulee erota toisistaan. Alkuperältään eliölajin muoto voi olla luontainen tai jalostettu, kuten koreakärsämö (*Achillea ptarmica* f. *multiplex*), joka on ojakärsämön (*Achillea ptarmica*) kerrannaiskukkaiseksi jalostettu muoto.

Yleiskielessä eri muodoiksi kutsutaan toisinaan myös puutarhakasvien tuotannossa kasveista jalostettuja erilaisia lajikkeita, vaikka niitä ei taksonomisesti luokiteltaisikaan muodoiksi.
**Muonion lukio** on Muonion kunnassa toimiva vuonna 1974 perustettu lukio. 

Lukio toimi pitkään tiloissa, jotka ovat nykyisin Muonion pääkirjaston käytössä. 
Vuonna 1994 lukio muutti uusiin tiloihin ammattioppilaitoksen yhteyteen. 
Opiskelijamäärä on lukiossa noin 60. Heistä osa suorittaa yhdistelmäopintoja.

Muonion lukion rehtorina toimii Kyllikki Kurki.

Yhdistelmäopinnot
-----------------

Ammatti- ja lukio-opintojen yhdistäminen

Yhdistelmäopiskelija suorittaa ammatillisen tutkinnon Ammattiopisto Lappian auto-, sähkö-, rakennus- tai ravintola-alalla. Ylioppilastutkinnon saamisen edellytyksenä on ammatillisen tutkinnon suorittaminen. Ammatti- ja lukio-opintoja tehdään rinnakkain molemmissa oppilaitoksissa. Yhdistelmäopintojen suorittaminen kestää yleensä neljä vuotta. Usein neljäs vuosi painottuu lukiossa opiskeluun ja ylioppilaskirjoituksiin. Syksyllä 2011 aloittaneet yhdistelmäopiskelijat saivat käyttöönsä henkilökohtaisen tietokoneen.

Kaikki ne yhdistelmäopiskelijat, jotka ovat suorittaneet lukion oppimäärän valitsemissaan pakollisissa kirjoitusaineissa, ovat myös kirjoittaneet ylioppilaiksi.

Hiihtovalmennus
---------------

Hiihtolajien urheilijoille Muonion lukiossa ja Ammattiopisto Lappiassa toimii yhteinen hiihtovalmennusryhmä Ski College. Opiskelijoille laaditaan henkilökohtainen harjoittelu- ja opintosuunnitelma. Hiihtovalmennus on osa koulukohtaista kurssitarjontaa. Harjoittelua, leirejä sekä kilpailumatkoja ohjaa oppilaitoksen päätoiminen hiihtovalmentaja.

Muoniossa on hiihtovalmennusryhmälle erinomaiset harjoittelumaastot Olostunturin maastohiihtokeskuksessa. Muiden oppilaitosten opiskelijoilla on mahdollisuus opintojaksojen ja yksittäisten kurssien suorittamiseen. Opetuksesta, ruokailusta ja asumisesta peritään tällöin kohtuullinen korvaus. Vierailevat opiskelijat voivat harjoitella Ski Collegen mukana. Hakeutuminen lyhyemmille opintojaksoille tapahtuu ottamalla yhteyttä oppilaitoksen opinto-ohjaajaan.

Tunnettuja oppilaita
--------------------

* Heikki Autto (nuori kokoomuslainen poliitikko)
* Klemetti Näkkäläjärvi (saamelaiskäräjien puheenjohtaja 2008-11)
* Johanna Ojala-Niemelä (SDP:n kansanedustaja)

Alueen muut lukiot
------------------

Muonion lukion lähimmät naapurilukiot ovat Enontekiön, Kittilän ja Kolarin lukiot.

Aiheesta muualla
----------------

* Lukion esittely Muonion kunnan sivuilla (Arkistoitu – Internet Archive)
* Ski College
Kjell Bergqvist vuonna 2015.
**Kjell Bergqvist** (s. 23. helmikuuta 1953 Enskede-Årsta-Vantör, Tukholman lääni, Ruotsi) on ruotsalainen näyttelijä. Hän on käsikirjoittaja-ohjaaja Ulf Malmrosin luottonäyttelijä.

1990-luvulla Bergqvist näytteli useissa *Beck*-rikoselokuvissa päähahmo Beckin työparia Lennart Kollbergia. 

Elokuvassa *Hääkuvaaja* Bergqvist näytteli Jonny Björkiä. Vuonna 1997 hän näytteli kaksoisroolia kauhusarjassa *Chock*. Vuonna 2001 Bergqvist sai Guldbagge-palkinnon pääroolistaan ruotsalais-tanskalaisessa komediasarjassa *A Summer Tale*. 

Vuonna 2016 alkaneessa rikosdraamasarjassa *Nousuvesi* Bergqvist näyttelee toista päähahmoa Tom Stiltonia. Hän voitti vuonna 2016 roolistaan parhaan miespääosan esittäjän Kristallen-palkinnon.

Valikoitu filmografia
---------------------

Bergqvist vuonna 2008 *Hääkuvaaja*n kuvauksissa.
Yhteensä Bergqvist on esiintynyt lähes 90 elokuvassa ja televisiosarjassa. Useimmat niistä ovat päärooleja.

* 1977 - *Tabu* - Kristoffer Lohman
* 1979–1981 - *Tohtori Sykerö* - useita äänirooleja
* 1979 - *Katitzi* - Paul Taikon
* 1988 - *Besökarna* - Frank Eriksson
* 1993 – *Beck: Roseanna* - Lennart Kollberg
* 1993 – *Beck: Brandbilen som försvann* - Lennart Kollberg
* 1993 – *Beck: Murha Savoyssa* - Lennart Kollberg
* 1993 – *Beck*: Mies parvekkeella *- Lennart Kollberg*
* 1994 – *Beck: Poliisimurha* - Lennart Kollberg
* 1994 – *Beck: Tukholman maraton* - Lennart Kollberg
* 1996 - *Silvermannen* - John Christiansson
* 1997 - *Chock* - tohtori Leif Tegnell / Mårten
* 2000 - *Den bästa sommaren* - Yngve Johansson
* 2001 - *Days Like This* - Leif
* 2003 - *Pahuus* - asianajaja Ekengren
* 2003 - *Levoton Sussie* - konstaapeli Billy Davidsson
* 2004 - *Drowning Ghost* - Peder Weine
* 2005 - *Unelma bändistä – Tjenare Kungen* - manageri
* 2006 - *Göta kanal 2* - Slussvakt
* 2009 - *Hääkuvaaja* - Jonny Björk
* 2009 - *Morden* - rikoskomisario CG Ljung
* 2013 - *Monica Z* - Monican isä
* 2016 - *Nousuvesi* - Tom Stilton

Yksityiselämä
-------------

Bergqvist oli vuosina 1988–2000 naimisissa vuoden 1984 Miss Universumin Yvonne Rydingin kanssa. Heillä on kaksi lasta. Vuonna 2004 Kjell Bergqvist meni naimisiin Karin Bergqvistin kanssa. Heillä on vuonna 2007 syntynyt poika.


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Norja
* Espanja
* Saksa
* Yhdysvallat
* Ruotsi
* Alankomaat

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Deutsche Synchronkartei
* Deutsche Biographie
* Elonet

 |

 |
|  |
| --- |
| Hydroklooritiatsidi |
| Hydroklooritiatsidi |
| **Systemaattinen (IUPAC) nimi** |
|  ? |
| **Tunnisteet** |
| CAS-numero | 58-93-5 |
| ATC-koodi |  ? |
| PubChem | 3639 |
| DrugBank | DB00999 |
| **Kemialliset tiedot** |
| Kaava | C7H8N3ClO4S2 |
| Moolimassa | 297.74 g/mol |
| SMILES | Etsi tietokannasta: eMolecules, PubChem |
| **Farmakokineettiset tiedot** |
| Hyötyosuus | Noin 70 % |
| Proteiinisitoutuminen | > 99 % |
| Metabolia |  ? |
| Puoliintumisaika | 5.6–14.8 h |
| Ekskreetio | Pääasiallisesti renaalinen, noin 95 % metaboloitumatta |
| **Terapeuttiset näkökohdat** |
| Raskauskategoria | ? |
| Reseptiluokitus | 
 |
| Antotapa | Oraalinen |

Hydroklooritiatsidia ja valsartaania sisältävää verenpainelääkettä.
**Hydroklooritiatsidi** eli **hydroklorotiatsidi** on diureetteihin eli nesteenpoistolääkkeisiin kuuluva lääkeaine. Se lisää siis virtsan erittymistä jolloin elimistöstä poistuu nestettä ja sydän kuormittuu vähemmän.

Hydroklooritiatsidi on mieto diureetti, jota käytetään etenkin kohonneen verenpaineen ja turvotusten hoitoon. Se on halpa lääke ja tehostaa muiden verenpainelääkkeiden vaikutusta. Se voidaan yhdistää esimerkiksi ACE-estäjään ja at-salpaajaan. Näiden lisäksi mukaan voidaan vaikeassa verenpainetaudissa käyttää kalsiumkanavansalpaajaa. Seerumin natrium- ja kalium-tasoja tulisi seurata diureettihoidon aikana säännöllisesti. Haittavaikutuksena on usein hypokalemia. Yliannostus voi erittäin harvoin johtaa kuolemaan.

Hydroklorotiatsidia voidaan käyttää myös yhdistelmälääkkeenä kandesartaanin kanssa.

Hydroklorotiatsidista on markkinoilla myös yhdistelmäverenpainelääke jossa on sekä itse varsinaisesti verenpainetta alentavaa, ATR-estäjiin kuuluvaa kandesartaania ja hydroklorotiatsidia. Lääkettä määrätään potilaille joilla pelkästään kandesartaani- tai hydroklorotiatsidi-hoito ei ole laskenut verenpainetta riittävästi. Tähän yhdistelmälääkkeellä toteutettavaan hoitoon voidaan siirtyä, jos voidaan harkita, että se on kliinisesti tarkoituksenmukaista. Hoidon mahdollinen este on tablettien sisältämä laktoosi, jos potilaalla on esimerkiksi vaikea laktoosi-intoleranssi.

Lähteet
-------

1. ↑  Candesartan *DrugBank*. Viitattu 3.2.2014. (englanniksi)
2. 1 2 3
3. ↑   (Arkistoitu – Internet Archive)
4. ↑   (Arkistoitu – Internet Archive)
5. 1 2  Candesartan/Hydrochlorothiazide Orion -lääkkeen pakkausseloste *spc.nam.fi*.  Arkistoitu 23.11.2016. Viitattu 23.11.2016.
Joséphine Baker tanssii charlestonia Pariisin Folies Bergère -teatterissa 1926.
Charleston-rytmi nuotinnettuna.
**Charleston** on Yhdysvalloissa syntynyt tanssityyli. Se oli 1920-luvun suosituin seuratanssi niin, että koko vuosikymmenen amerikkalaista ja länsieurooppalaista seuraelämäkulttuuria kutsutaan usein "charleston-aikakaudeksi".

Tanssityyli sai nimensä pianisti James P. Johnsonin samannimisestä kappaleesta, joka taas on nimetty Etelä-Carolinassa sijaitsevan Charlestonin kaupungin mukaan. 
Kappale nousi suosioon sen soitua vuonna 1923 Broadway-revyyssä *Runnin' Wild*. Tanssin sanotaan saaneen vaikutteita Kap Verden saarten tanssityylistä.

Charlestonia tanssitaan dixieland- tai ragtime-musiikin tahdissa. Musiikillisessa mielessä charleston on muunnelma muista 4/4-tahtilajissa kulkevista tanssirytmeistä, kuten foxtrotista. Charlestonille on tyypillistä synkopoiva rytmi, jossa kolmannelle tahdinosalle osuva isku on siirretty kahdeksasosan verran aiemmaksi.

Charlestonissa tanssija on vuoroin varpaillaan, vuoroin kantapää maassa ja nostaa sääriään vuorotellen ilmaan polvesta taivuttaen (ns. heittoaskel). Charlestonia voidaan tanssia yksin, pareissa tai suuremmassa ryhmässä.

Charlestonin sanotaan antaneen vaikutteita muun muassa hip hop- ja street dance-tanssityyleille.

Lähteet
-------

1. ↑  Tanssilajit: Charleston (Arkistoitu – Internet Archive). Rock'n'Roll Dance Club Comets ry. Viitattu 2.6.2014.

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.   
Alkuperäinen artikkeli: sv:Charleston
Farman A6B vuodelta 1923.
**Farman** oli vuosina 1902 ja 1920–1931 valmistettu ranskalainen auto. Englantilais-ranskalaiset veljekset Henry ja Maurice Farman perustivat autotehtaan, joka valmisti myös Farman-lentokoneita.

Veljekset valmistivat vuonna 1902 auton, jossa oli kaksisylinterinen 12 hevosvoiman eli 9 kilowatin moottori. Autonvalmistus kuitenkin loppui samana vuonna ja tehdas keskittyi lentokoneiden valmistamiseen. Uudelleen autonvalmistus alkoi vuonna 1919, jolloin Farman esitteli Farman A6 -loistoauton. Siinä oli 6,6 litran moottori, yläpuolinen nokka-akseli ja 4 vaihdetta. Moottori oli kopio Hispano Suizan kuusisylinterisestä moottorista [1].

Tehdas esitteli NF-mallin 1927. Farman NF:ssä oli 7,1 litran moottori. 1929 New Yorkin pörssiromahduksesta alkanut lama vaikutti pian Euroopassakin ja autojen kysyntä väheni. Vuonna 1931 Farmanin piti lopettaa kalliiden loistoautojen tuotanto vähäisen kysynnän vuoksi.

Kaikkiaan Farman-autoja valmistettiin 1902-1931 yhteensä vain 120 kappaletta, eli keskimäärin vain kymmenen autoa vuodessa.

Lähteet
-------

Cars: Cars Collection, Suuri Tietokirja Autoista, osa 12, 1987 

### Viitteet

1. ↑

Aiheesta muualla
----------------

* Farman-autoista saksaksi
**Farman** oli ranskalainen lentokonetehdas, joka toimi vuosina 1913–1934.

Maurice Farman 1909
Veljekset Maurice Farman ja Henri Farman rakensivat ensimmäisen lentokoneensa vuonna 1908. Vuonna 1913 he perustivat *Farman Frères*-nimisen yhtiön (Veljekset Farman). Se rakensi sotilaslentokoneita Ranskan ilmavoimille. Vuonna 1934 Farman yhdistyi Blériot Aéronautique ja ANF Les Mureaux ja fuusion tulos oli UCA-yhtiö. Se puolestaan kansallistettiin vuonna 1936, jolloin syntyi Société Nationale des Constructions Aéronautiques du Sud-Ouest-yhtiö. Farman-tehdas valmisti vuosina 1902 ja 1920-1931 myös ylellisiä Farman-autoja.

Lentokoneet
-----------

Farman III vuonna 1909
MF.7 *Longhorn*, Prevezan vuonna 1912
Puolan ilmavoimien Farman F-68BN4 Goliath
Farman F.354
* Farman III
* Farman IV
* Farman XV
* Farman F.20
* Farman F.30
* Farman F.31
* Farman F.40 *Horace Farman*
* Farman F.41
* Farman F.46
* Farman F.50
* Farman F.51
* Farman F.56
* Farman F.60 *Goliath*
* Farman F.61
* Farman F.68
* Farman F.120 *Jabiru*
* Farman F-180 *Oiseau bleu*
* Farman F.190
* Farman F.222
* Farman F.230
* Farman F.402
* Farman F.430 *Alize*
* Farman F.1000
* Farman HF-20
* Farman HF-27
* Farman HF-30
* Farman M.F.7 *Longhorn*
* Farman M.F.11 *Shorthorn*
* Farman NC 223
* Farman NC 470
* Farman F.500
* Farman NC 2234

Aiheesta muualla
----------------

Commons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Farman Frères**.
* Schmitt, G. und Schwipps, W. - *Pioniere der frühen Luftfahrt*, Gondrom Verlag, Blindlach 1995, ISBN 3-8112-1189-7
**Farinopsis salesoviana** on ruusukasvien heimoon kuuluva kasvilaji, jonka kuvasi ensimmäisenä Christian Friedrich Stephan vuonna 1809 nimellä *Potentilla salesoviana*. Omaan *Farinopsis*-sukuunsa se luokiteltiin ensimmäistä kertaa vuonna 1984. Lajilla ei ole suomenkielistä nimeä eikä alalajeja.

Ulkonäkö ja koko
----------------

*Farinopsis salesoviana* on 30–100 senttimetrin korkuiseksi kasvava monivuotinen ruohokasvi, jonka punaruskeat kukkavarret ovat karvaisia tai nukkaisia, pystysuoria ja haarautuvia. Lehtien pituus on lehtiruoti mukaan luettuna 4,5–9,5 senttimetriä. Lehtilapa on päätölehdykkäinen ja siinä on 7–11 lehdykkää.

*Farinopsis salesovianan* kukinta-aika ulottuu kesäkuusta elokuuhun. Kukinto on viuhkomainen; kukkien halkaisija on 2,5–3 senttimetriä. Kukkaperä on 1,5–3-senttinen ja 6–20 millimetrin mittaiset suojuslehdet ovat tasasoukkia-suikeita, punaruskeita. Violetit verholehdet ovat kolmionmuotoisia-puikeita ja noin 1,5 senttimetrin mittaisia. 1–1,5-senttiset terälehdet ovat valkoisia tai punaisia, vastapuikeita. Heteitä on noin 20; palhojen pituus on 5–6 millimetriä. Sikiäin on munanmuotoinen. Elo-lokakuussa kypsyvät hedelmät ovat pieniä, kahden millimetrin mittaisia, verholehtien ympäröimiä pähkylöitä.

Levinneisyys
------------

*Farinopsis salesoviana* -lajin kukka.
*Farinopsis salesoviana* esiintyy Mongoliassa, Etelä-Siperiassa, Pakistanissa ja Keski-Aasiassa sekä Manner-Kiinassa Ningxiassa, Gansussa, Sisä-Mongoliassa, Xinjiangissa, Qinghaissa ja Tiibetissä. Laji kasvaa 3600–4000 metrin korkeudella, usein rinteillä, laaksoissa ja joenrannoilla.

Lähteet
-------

1. ↑  *Farinopsis salesoviana* (Stephan) Chrtek & Soják *Plants of the World Online*.  2022. Royal Botanic Gardens, Kew. Viitattu 29.7.2022.
2. ↑  *Potentilla salesoviana* Steph. *gbif.org*. Viitattu 28.12.2019.
3. ↑  *Farinopsis salesoviana* (Steph.) Chrtek & Soják *GBIF*. Viitattu 19.7.2022.
4. 1 2  Flora of China: *Comarum salesovianum* *efloras.org*. Viitattu 29.7.2022. (englanniksi)
5. ↑  *Farinopsis salesoviana* (Stephan) Chrtek & Soják *Plants of the World Online*. Viitattu 29.7.2022. (englanniksi)
6. ↑  中国高等植物数据库全库（中国种子植物部分 -> 检索结果 *bioinfo.cn*.  Arkistoitu 5.3.2016. Viitattu 29.7.2022. (kiinaksi)

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.   
Alkuperäiset artikkelit: sv:Comarum salesovianum & zh:西北沼委陵菜 

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Taksonitunnisteet | 
* Wikidata: Q113321631
* Wikispecies: Farinopsis salesoviana
* CoL: 7VPYV
* GBIF: 3020540
* iNaturalist: 956531
* POWO: urn:lsid:ipni.org:names:942100-1
* Tropicos: 50234675
* WFO: wfo-0001003718

 |

 |
Ivana Janečková
**Ivana Janečková** (s. 8. maaliskuuta 1984 Rychnov nad Kněžnou) on tšekkiläinen uransa lopettanut maastohiihtäjä.

Nuorten MM-kilpailuissa Strynissä vuonna 2004 Janečková oli mukana Tšekin hopeaa saavuttaneessa viestijoukkueessa. Alle 23-vuotiaiden MM-kilpailuissa Tarvisiossa vuonna 2007 hän saavutti pronssia 15 kilometrin yhdistelmäkilpailussa. Janečková on osallistunut viisiin aikuisten MM-kilpailuhin. Val di Fiemmen MM-kilpailuissa 2003 hän oli mukana kahdeksanneksi sijoittuneessa Tšekin viestijoukkueessa. Oberstdorfin MM-kilpailuissa 2005 hän oli mukana kuudenneksi sijoittuneessa viestijoukkueessa sekä 11:nneksi sijoittuneessa parisprinttiviestissä Helena Erbenován kanssa. Sapporon MM-kilpailuissa 2007 hän sijoittui viestijoukkueen mukana viidenneksi ja 30 kilometrin perinteisen hiihtotavan yhteislähtökilpailussa 21:nneksi. Liberecin MM-kilpailuissa 2009 hän oli parisprintissä yhdeksäs Kamila Rajdlován kanssa ja viestijoukkueen mukana 12:s. Oslon MM-kilpailuissa 2011 hän oli 30 kilometrin vapaan hiihtotavan yhteislähtökilpailussa 20:s, 15 kilometrin yhdistelmäkilpailussa 22:s ja parisprintissä 12:s Eva Vrabcová-Nývltován kanssa. Janečková on osallistunut kaksiin olympialaisiin. Torinossa 2006 hän oli viestijoukkueen mukana kuudes, 15 kilometrin yhdistelmäkilpailussa 23:s ja 30 kilometrin vapaan hiihtotavan yhteislähtökilpailussa 27:s. Vancouverin olympialaisissa 2010 hän oli Tšekin viestijoukkueen mukana 12:s, 10 kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailussa 32:s ja 30 kilometrin perinteisen hiihtotavan yhteislähtökilpailussa 40:s.

Maastohiihdon maailmancupissa Janečková kilpaili ensimmäisen kerran Nové Městossa tammikuussa 2003 sijoittuen 10 kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailussa 45:nneksi. Ensimmäiset maailmancupin pisteensä hän saavutti maaliskuussa 2004 sijoituttuaan Pragelaton 15 kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailussa 25:nneksi. Parhaimmillaan hän on sijoittunut maailmancupissa 16:nneksi Oslon 30 kilometrin vapaan hiihtotavan yhteislähtökilpailussa maaliskuussa 2010.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Ivana Janečková Kansainvälinen hiihtoliitto (FIS).  (englanniksi)
Lääninhallituksen talon pääjulkisivua torille päin.
**Hämeen lääninhallituksen talo** on vuonna 1834 valmistunut uusklassistinen hallintorakennus Hämeenlinnassa Hallituskadulla Kauppatorin laidalla. Rakennuksen on suunnitellut arkkitehti Carl Ludvig Engel Hämeen lääninhallituksen käyttöön. Nykyisin siinä on Etelä-Suomen aluehallintoviraston toimitiloja, mutta viraston päätoimipaikka sijaitsee saman tontin toisella laidalla Birger Jaarlin kadulla 1960-luvulla lääninhallitukselle valmistuneessa lisärakennuksessa.

Historia
--------

Vuonna 1634 Suomeen perustettiin neljä maaherrakuntaa, joista Uudenmaan ja Hämeen maaherrakunta, myöhemmin Uudenmaan ja Hämeen lääni, oli yksi. Maaherran asuinpaikka oli Hämeen linnassa, jonka viereen Pietari Brahe vuonna 1639 perusti Hämeenlinnan kaupungin. Kaupunki ei oikein menestynyt ja maaherran asuinpaikaksi tuli Helsinki vuosiksi 1648–1776. Uudenmaan ja Hämeen lääninhallitus siirtyi läänin keskelle Hämeenlinnaan vuonna 1776 ja takaisin Helsinkiin vuonna 1827.

5. huhtikuuta 1831 hyväksytyssä uudessa läänijaossa Hämeen läänistä oli erotettu erillinen Uudenmaan lääni. Jäljelle jääneen Hämeen läänin maaherran istuin oli Hämeenlinnassa. Lääninhallituksen talo valmistui maaherran istuinta ja lääninhallitusta varten vuonna 1834. Tästä eteenpäin Hämeenlinna on ollut hallintokaupunkina; ensin yli 160 vuotta Hämeen läänin ja vuosina 1997–2009 lyhytikäisen Etelä-Suomen läänin pääkaupunkina. Vuodesta 2010 eteenpäin Etelä-Suomen aluehallintoviraston päätoimipaikka on sijainnut Hämeenlinnassa. Lääninhallituksen talo on koko käyttöikänsä ajan ollut kulloisenkin hallintoelimen käytössä.

Vuonna 1863 keisari Aleksanteri II allekirjoitti rakennuksessa suomen ja ruotsin kielten yhdenvertaisuutta koskevan kielireskriptin.

Lähteet
-------

1. ↑  Hämeenlinnan tori, kirkko ja Pikkutori Museovirasto. Viitattu 3.9.2017.
2. ↑  Toimipaikat ja asiointi – Etelä-Suomi Aluehallintovirasto.  Arkistoitu 11.11.2019. Viitattu 30.6.2019.
**Henrik Johan Gummerus** (22. toukokuuta 1774 Marttila, toisen tiedon mukaan 20. toukokuuta 1775 Koski Tl – 13. heinäkuuta 1836 Högby, Öölanti) oli suomalainen pappi ja kansannousun johtaja.

Gummeruksen vanhemmat olivat komministeri Henrik Gummerus vanhempi ja Johanna Bäcksten. Hän valmistui papiksi 1799 ja toimi Suomen sodan alkaessa apulaisena Ahvenanmaalla Finströmissä. Siellä hän liittyi nimismies Erik Arénin toveriksi vapauttamaan ahvenanmaalaisia venäläisistä. Hänen johdollaan noin 450 kalastajaa ja talonpoikaa kävi 10. toukokuuta 1808 parituntisen taistelun Kumlingessa samansuuruisen venäläisjoukon kanssa. Gummerus onnistui miehineen vangitsemaan venäläiset, jotka vietiin Tukholmaan. Palkkioksi teostaan hän sai Miekkatähdistön nauhassa kannettavan mitalin ja hovisaarnaajan arvon. Gummerus toimi sitten Ahvenanmaalla olevien joukkojen sotarovastina, mutta muutti 1810 Ruotsiin ja tuli 1812 Högbyn kirkkoherraksi Öölantiin, jonne hänet on haudattu.

Gummeruksen puoliso vuodesta 1805 oli Maria Helene Hult (k. 1841).

Katso myös
----------

* Kansannousut Suomen sodassa

Lähteet
-------

* Ilmari Heikinheimo: *Suomen elämäkerrasto*. Helsinki: Werner Söderström Osakeyhtiö, 1955.  Sivu 250.

Aiheesta muualla
----------------

* Kotivuori, Yrjö: Henrik Johan Gummerus. *Ylioppilasmatrikkeli 1640–1852*. Helsingin yliopiston verkkojulkaisu 2005. Viitattu 8.2.2014.
* Carl Henrik Martling, 1997. Född med Segerhuva: en Berättelse om Henrik Johan Gummerus och Ålandskrige 1808-09. Proprius förlag, Tukholma. 254 s.
* Högbyn hautausmaan esittely, ss. 17–18 (Arkistoitu – Internet Archive) (Viitattu 8.2.2014)

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Ranska
* BnF data
* Yhdysvallat

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Uppslagsverket Finland

 |

 |
**Jimmy Blanton** (5. lokakuuta 1918 – 30. heinäkuuta 1942) oli merkittävä yhdysvaltalainen jazz-kontrabasisti. Hän oli bassonsoiton uranuurtaja, etenkin soolosoitossa.

Blanton syntyi Chattanoogassa Tennesseessä ja aloitti soitonopiskelut viululla, mutta ryhtyi soittamaan kontrabassoa opiskellessaan Tennessee State Universityssä. Loma-aikoina hän soitti Fate Marablen yhtyeessä. Hän jätti yliopiston ja muutti Missouriin Saint Louisiin soittaakseen päätoimisesti Jeter-Pillars Orchestrassa, jonka kanssa hän teki ensimmäisen levytyksensä. Duke Ellingtonin orkesteriin hän liittyi vuonna 1939.

Vaikka Blantonin pesti Ellingtonin yhtyeessä kesti vain kaksi vuotta, hänen vaikutuksensa kontrabasson merkitykseen jazzmusiikissa oli mittaamaton. Aikaisemmin kontrabassolla soitettiin lähes yksinomaan neljäsosanuotteja kompissa sekä sooloissa. Blantonin lähestymistapa soittimeen oli enemmänkin soolopuhallintyylinen. Hän soitti sekä kahdeksasosa- että kuudestoistaosalinjoja ja toi melodisia ja harmonisia ideoita bassonsoittoon, mitkä olivat täysin uusia asioita bassonsoitossa. Blantonin virtuoosisuus erotti hänet edeltäjistään, ja häntä pidetäänkin ensimmäisenä todellisena jazzbasson mestarina sekä kontrabasson soolopotentiaalin esilletuojana. Tenorisaksofonisti Ben Websterin ohella hän oli Ellingtonin yhtyeen kantavia voimia. Hänen kaudellaan yhtye tunnetaankin yleisesti nimellä Blanton-Webster Band. Blanton levytti Ellingtonin kanssa myös useita basso-piano-duoja.

Vuonna 1941 Blantonilla todettiin tuberkuloosi, ja hän kuoli seuraavana vuonna keuhkotautiparantolassa Kaliforniassa.

Aiheesta muualla
----------------

* Carr, Ian, Digby Fairweather, & Brian Priestley. *Jazz: The Rough Guide*. London: Rough Guides. ISBN 1-85828-528-3
* Richard S. Ginell, Jimmy Blanton All Music Guide
* "Jimmy Blanton". African American Almanac. 9th ed. Gale, 2003. Student Resource Center. Thomson Gale.

Duke Ellington

|  |  |
| --- | --- |
| Albumit | *...And His Mother Called Him Bill* |
| Kappaleet | 
* "Blood Count"
* "Caravan"
* "Chelsea Bridge"
* "In a Sentimental Mood"
* "It Don’t Mean a Thing (If It Ain’t Got That Swing)"
* "Lush Life"
* "Mood Indigo"
* "Prelude to a Kiss"
* "Perdido"
* "Satin Doll"
* "Solitude"
* "Something to Live For"
* "Take the ’A’ Train"
* "Things Ain’t What They Used to Be"

 |
| Soittajat | 
* Harold Ashby
* Louie Bellson
* Jimmy Blanton
* Mercer Ellington
* Otto Hardwick
* Al Hibbler
* Johnny Hodges
* Herb Jeffries
* Oscar Pettiford
* Billy Strayhorn
* Billy Taylor
* Clark Terry
* Juan Tizol
* Ben Webster

 |



|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Italia
* Belgia
* Yhdysvallat

 |
|  |
| Taiteenala | 
* MusicBrainz

 |
|  |
| Muut | 
* Europeana
* SNAC
* IdRef

 |

 |
**Samoksen kuros** on antiikin kreikkalainen kuros-veistos. Se on veistetty arkaaisella kaudella noin vuonna 590–570 eaa. Nykyisin se on esillä Sámoksen arkeologisessa museossa.

Historia
--------

Kuros on ollut sijoitettuna Samoksen Heraioniin johtaneen tien varteen monien muiden vastaavien veistosten ohella. Sen arvellaan olevan samoslaisten kuvanveistäjien tekemä. Kuroksen vasemmassa reidessä olevan piirtokirjoituksen mukaan sen omisti temppelille Iskhes, Rhesiksen poika:

> »ΙΣΧΗΣ ΑΝΕΘΗΚΕΝ Ο ΡΗΣΙΟΣ  
> *Iskhēs anethēken ho Rhēsios*  
> Iskhes, Rhesiksen poika, pystytti [tämän].» 
> 
> 

Kuros muistuttaa paljon monia muita samoslaisia kuros-veistoksia. Sen koko kertoo toisaalta sen pystyttäjän ja koko saaren vauraudesta kyseiseen aikaan, ja toisaalta samoslaisten kuvanveistäjien kyvyistä. Saarella oli veistoksen tekoaikaan paljon yhteyksiä Egyptiin, ja veistoksessa on monia yhtymäkohtia egyptiläiseen taiteeseen.

Kuroksen vartalon pääosa löydettiin Heraionin alueelta vuonna 1980. Pää löytyi vuonna 1984/1985. Veistos on ollut esillä museossa vuodesta 2007.

Veistos
-------

Veistos esittää kuroksille tyypilliseen tapaan alastonta nuorta miestä. Nuorukainen on kuvattu frontaaliasennossa vasen jalka hiemen eteen astuneena. Kädet ovat sivuilla erossa vartalosta ja nyrkissä. Hiukset ovat hartiapituiset. Kuroksen pituus on noin 4,75 metriä ja jalustan kanssa noin 5,5 metriä, ja se on yksi koko Kreikan pisimpiä kuroksia. Veistos on tehty marmorista. Se on ollut maalattu, ja maalauksesta on jäljellä vähäisiä jäänteitä.

Säilynyt veistos on koottu useista eri aikoihin löytyneistä osista ja kunnostettu. Siitä puuttuvat jalkojen alaosat sekä osa päästä.

* Veistos sivulta.Veistos sivulta.
* Veistos toiselta sivulta.Veistos toiselta sivulta.
* Veistos takaa.Veistos takaa.
* Veistos takaa.Veistos takaa.
* Veistoksen reidessä oleva piirtokirjoitus.Veistoksen reidessä oleva piirtokirjoitus.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Samian Colossal Kouros (Sculpture) *Perseus*. Viitattu 20.1.2020.
2. 1 2 3 4 5  Samian Kouros *Museum of Classical Archaeology Databases*. Viitattu 20.1.2020.
3. 1 2 3  Ο κούρος του Ισχή στο Ηραίο της Σάμου *Η Αρχαία Ελληνική Τέχνη και η Ακτινοβολία της*. Αρχαία Ελληνική Γλώσσα και Γραμματεία. Viitattu 20.1.2020.

Kirjallisuutta
--------------

* Kyrieleis, Helmut: *Der Grosse Kuros von Samos*. Samos, nide 10. Avustajat Hermann J. Kienast ja Günter Neumann. Bonn: Rudolf Habelt, 1996. ISBN 3774927715.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Samoksen kuros** Wikimedia Commonsissa
Samonainen Burkina Fasosta.
**Samot** (myös *samogot*, *sanit*, *sanut*) ovat mandelaista samon kieltä puhuva kansa Burkina Fasossa ja Malissa. Heitä arvioidaan olevan noin 300 000 henkeä.

Kansa on muodostunut muinaisessa Malin valtakunnassa muualta tulleiden mandinkojen sekoittuessa senufoihin ja bobohin. Samojen kulttuurissa on aineksia kaikilta näiltä kansoilta.

Samojen pääelinkeinot ovat maanviljely, karjanhoito ja metsästys. Tärkeimmät viljelykasvit ovat durra, hirssi, fonio, puuvilla, maapähkinä, bataatti ja pavut. Kotieläimiä ovat seebut, vuohet, lampaat ja siipikarja. Käsityöammatteja ovat metallien käsittely, savenvalanta ja kankaiden kudonta. Monet käyvät kausitöissä naapurimaiden plantaaseilla.

Nelikulmaiset tai pyöreät asumukset muodostavat tiiviitä tai hajanaisia kyliä, joita leimaavat tornimaisten viljavarastojen ryhmät. Naiset pukeutuvat kirkkaaseen leninkiin, miehet käyttävät etupäässä eurooppalaisia vaatteita. Ruokavalio käsittää kasvisruokia, jotka on maustettu karitevoilla ja voimakkaan makuisilla kastikkeilla.

Samot muodostavat patriarkaalisia suurperheitä. Sukujärjestelmä on patrilineaarinen ja avioliitto patrilokaalinen (vaimo muuttaa miehen luokse). Perinteiseen uskontoon kuuluu hedelmällisyyden, luonnonvoimien ja esi-isien palvontaa. Nykyään suuri osa samoista on sunnimuslimeja.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  *Narody i religii mira: Entsiklopedija*, s. 466–467. Moskva: Bolšaja Rossijskaja entsiklopedija, 1999. ISBN 5-85270-155-6.
2. ↑  *New Encyclopedia of Africa, volume 5*, s. 402. Farmington Hills: Thomson Gale, 2008. ISBN 978-0-684-31459-4.
3. ↑  *Narody mira: istoriko-etnografitšeski spravotšnik*, s. 391. Moskva: Sovetskaja entsiklopedija, 1988.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Samot** Wikimedia Commonsissa
**SpellForce** on reaaliaikainen strategiapelisarja yhdistettynä roolipelielementteihin.

Pelaaminen
----------

Pelissä luodaan päähahmo "Avatar" jota voi kehittää pelin edetessä haluamalla tavalla. Teoriassa hahmoluokkia on kolme: taistelija, juosiampuja ja velho. Käytännössä raja ei ole aivan näin selkeä, sillä hahmolle voi valita haluamansa taidot sen kehittyessä ja luoda vaikka jonkinlaisen taistelijan ja velhon risteytyksen. 

Pelissä on paljon tehtäviä perinteisten reealiaikastrategioiden tyyliin: perusta tukikohta, kerää tarvittavat materiaalit, kouluta armeija ja tuhoa vihollinen. Erikoisena piirteenä peliin on myös lisätty seikkailupeli henkisiä tehtäviä. Juuri tämä seikkailupeli henkisyys tuo Spellforceen eloa joka erottaa sen muista RTS-peleistä. Pelin joissain kartoissa ei perusteta tukihotaa lainkaan vaan tehdään pelkästään näitä seikkailu henkisiä tehtäviä.

Pelaaja voi myös kutsua riimukivien avulla riimusotureita. Riimusoturit ovat hahmoja joilla on omia erikoiskykyjä. Riimusotureita voi kutsua ainoastaan riimualttareista.

Pelit
-----

* SpellForce: The Order of Dawn (2003)
	+ SpellForce: The Breath of Winter (lisälevy)
	+ SpellForce: Shadow of the Phoenix (lisälevy)

* SpellForce 2: Shadow Wars (2006)
	+ SpellForce 2: Dragon Storm (lisälevy)
	+ SpellForce 2: Faith in Destiny (lisälevy)

* SpellForce 3 (tulossa)

Aiheesta muualla
----------------

* SpellForce-sarja MobyGamesissä (englanniksi)