**Koulou** on maalaiskunta Kayesin alueen Kitan piirissä Malissa. Sen keskuskylä Balia (Baléa) sijaitsee lähellä Guinean rajaa noin 170 kilometriä Kitasta lounaaseen. Kunnassa on 10 500 ja keskuskylässä 3 100 asukasta (vuonna 2009).

Maantiede ja ilmasto
--------------------

Kouloun kunnan pinta-ala on 1 694 neliökilometriä. Se rajoittuu pohjoisessa Kitan piirin Kokofatan ja Gadougou I:n, idässä Gadougou II:n ja lännessä Kéniéban piirin Kouroukoton kuntiin sekä etelässä Guineaan. Maisemaa leimaavat Fouta Djallonin reuna-alueen harjanteet. Kunta rajoittuu lännessä Bafingiin ja etelässä sen sivujokeen Baléen.

Seutu kuuluu Sudanin vyöhykkeeseen. Vuotuinen sademäärä on 600–1 000 millimetriä. Kasvillisuus on varsin runsasta.

Asutus
------

Kuntaan kuuluu kymmenen kylää. Asukkaat ovat etupäässä mandinkoja ja fulbeja. Noin 80 % on muslimeja, 15 % animisteja ja 5 % kristittyjä.

Liikenne, talous ja palvelut
----------------------------

Baléasta on huonokuntoinen tieyhteys Sagabariin. Kylien välillä on vain polkuja ja reittejä. Liikennevälineitä ovat autot, moottoripyörät ja polkupyörät.

Seudun pääelinkeinot ovat kaskeamiseen perustuva maanviljely ja kiinteään laiduntamiseen perustuva karjanhoito. Tärkeimmät viljelykasvit ovat durra, maissi, lehmänpapu, riisi, maapähkinä ja puuvilla. Puutarhaviljely tuottaa bataattia, banaaneja, meloneja, munakoisoa, tupakkaa, sipulia, okraa, chiliä ja maniokkia. Hedelmätarhoissa kasvatetaan mangoja, appelsiineja ja cashewpähkinöitä. Tuotantoeläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet, aasit ja siipikarja. Alueella laiduntavat myös pohjoisesta Niorosta, Sahelin alueelta, Mauritaniasta ja Senegalista paimennetut karjalaumat. Keräilyn kohteena ovat voipuun, nerepuun, apinanleipäpuun, senegalinkumiliaanin ja tambopuun hedelmät. Metsiä hyödynnetään myös polttopuuna ja puutavarana. Kalastuksen merkitys on vähäinen.

Jokaisessa kylässä on useita kauppoja ja neljässä kylässä pidetään viikoittaiset markkinat. Käsityöläiset valmistavat erilaisia käyttöesineitä. Kunnasta lähdetään ansiotöihin lähiseudun kultakaivoksille.

Kaikissa kylissä on alakoulu ja Baléassa on myös yläkoulu. Lisäksi on kaksi koulutus- ja kehittämiskeskusta (CED) ja kaksi alakoulutasoista madrasaa. Baléassa ja Kabeléassa on tasoltaan vaatimattomat kunnalliset terveyskeskukset. Vesihuolto käsittää porakaivoja, vesiposteja ja Baléan vesitornin. Se kattaa 40 % tarpeesta. Orangen matkapuhelinverkko on lähinnä vain keskuskylässä. Kunnassa ei ole sähköverkkoa.

Matkailu
--------

Kunnassa on vesistöihin ja luoliin liittyviä nähtävyyksiä. Matkailu on toistaiseksi täysin kehittymätöntä.

Lähteet
-------

1. ↑  4ème Recensement Général de la Population et de l’Habitat du Mali (RGPH). Resultats definitifs. Tome 0: Repertoire des villages *instat-mali.org*.  2013.  Arkistoitu 7.1.2017. Viitattu 14.1.2018.
2. 1 2 3 4 5 6 7 8 9  Commune rurale de Koulou Baléa: Programme de développement économique, social et culturel (PDESC) 2017–2021 *Agence de développement régional de Kayes*.  2017.  Arkistoitu 19.5.2021. Viitattu 19.5.2021.
3. ↑  Mali – Région de Kayes: Carte de référence *reliefweb.int*. Viitattu 14.1.2018.
4. 1 2 3  Plan de Securite Alimentaire: Commune Rurale de Koulou 2007–2011 *fsg.afre.msu.edu*.  Arkistoitu 12.3.2016. Viitattu 14.1.2018.
5. ↑  Situation des points d’eau modernes au Mali: Région de Kayes *Atlas des points d’eau modernes du Mali*.  2016. Viitattu 19.5.2021.