|  |
| --- |
| Osa artikkelisarjaa |
| Valtiomuodot |
| 
Vallan lähde |
| Demokratia**(Kansanvalta)**
* Edustuksellinen
* Demarkia
* Kansallinen
* Keskusteleva
* Kristillinen
* Liberaali
* Ohjattu
* Puolinainen/Illiberaali
* Sosiaalinen
* Suora

 |
| Oligarkia**(Harvainvalta)**
* Anokratia
* Aristokratia
* Ergatokratia
* Gerontokratia
* Kleptokratia
* Kritarkia
* Meritokratia
* Nookratia
* Oklokratia
* Partikratia
* Plutokratia
* Stratokratia
* Teknokratia
* Timokratia

 |
| Autokratia**(Itsevaltius)**
* Despotismi
* Diktatuuri
	+ Sotilaallinen
* Sotilasjuntta
* Tyrannia

 |
| Teokratia**(Uskonnollinen valta)**
* Teodemokratia
* Teonomia
* Islam
	+ Tasavalta

 |
| Anarkia**(Ei hallitsijaa)**
* Anarkia

 |
| 
Vallan ideologia |
| Monarkia vs. tasavaltalaisuus**(yhteiskuntapoliittiset ideologiat)**
* Absoluuttinen
* Direktorinen
* Legalistinen
* Parlamentaarinen
* Perustuslaillinen
* Presidenttijohtoinen
* Semipresidentaalinen
* Sosialistinen

 |
| Autoritarismi vs. libertarismi**(sosioekonomiset ideologiat)**
* Anarkismi
* Despotismi
* Distributismi
* Feodalismi
* Hyvinvointivaltio
* Kolonialismi
* Kommunismi
* Minarkismi
* Sosialismi
* Totalitarismi
* Tribalismi
* Yövartija

 |
| Globaali vs. paikallinen**(geokulttuuriset ideologiat)**
* Kommuuni
* Kaupunkivaltio
* Hallitustenvälinen järjestö
* Kansallisvaltio
* Maailmanhallitus
* Nationalismi
* Internationalismi
* Globalismi

 |
| 
Vallan rakenne |
| Yhtenäinen
* Imperiumi
* Ruhtinaskunta
* Tasavalta
* Yhtenäisvaltio

 |
| Asiakasvaltio
* Dominio
* Liitännäisvaltio
* Nukkemonarkki
* Nukkevaltio
* Protektoraatti
* *Puskurivaltio*
* Riippuvainen alue
* Satelliittivaltio
* Vasallivaltio

 |
| Federalismi
* Valtioliitto
* Liittovaltio
* Ylikansallinen liitto

 |
| Kansainväliset suhteet
* Mikrovaltio
* Pienvalta
* Alueellinen
* Keskivalta
* Suurvalta
* Supervalta
* Talassokratia

 |
| * n
* k
* m
 |

**Edustuksellinen demokratia** on hallitusmuoto, jossa kansalaiset toteuttavat kansansuvereniteettiperiaatetta legitiimien edustajiensa kautta. Kansa valitsee edustajansa vaaleissa, minkä jälkeen edustajat tavallisesti kokoontuvat lainsäädäntöelimen kokoontumisissa, joissa he väittelevät politiikasta ja säätävät lakeja.

Edustuksellisessa demokratiassa edustajat ovat tilivelvollisia äänestäjille. Tämä toteutuu politiikan läpinäkyvyyden ja säännöllisten vaalien kautta. Läpinäkyvyyden avulla kansalaiset pystyvät seuraamaan edustajiensa toimintaa, ja uusissa vaaleissa äänestäjillä on mahdollisuus vaihtaa tyytymättömyyttä aiheuttanut edustaja toiseen.

Edustuksellisen demokratian klassisen teorian mukaan kansan edustajien tulisi toimia kansalaisten etujen tai kansan tahdon mukaisesti. Edustajilla on kuitenkin liikkumavaraa ja vapautta toimia tavoilla, joiden he uskovat eniten hyödyttävän valitsijakuntaansa tai koko väestöä. Edustuksellisissa demokratioissa on usein poliittisia puolueita, ja äänestäjä valitsee ehdokkaansa pääasiassa sen mukaan, mihin puolueeseen tämä kuuluu. Tämän vuoksi edustajien odotetaan noudattavan oman puolueensa kantoja. Edustajilla voi myös olla henkilökohtaisia syitä toimia äänestäjien tahdon vastaisesti, tai siksi, koska nykyaikainen hallinto on hyvin monimutkaista. Myös liike-elämän kasvanut valta politiikassa ja lobbaus voivat heikentää edustajan toiminnan yhteyttä hänen valitsijoidensa tahtoon. Lisäksi, koska edustajien laatimat lait ovat usein epätarkkoja ja vaikeasti muotoiltuja, niiden tulkinta, soveltaminen ja toimeenpano ovat hallinnollisten ja oikeudellisten asiantuntijatahojen käsissä, mihin kansalaiset ja heidän edustajansa eivät voi vaikuttaa. Nykyaikana myös ylikansalliset organisaatiot määräävät esimerkiksi ympäristöön liittyvästä sääntelystä, kauppasopimuksista ja maahanmuutosta, eivätkä ne ole vastuussa päätöstensä kohdemaiden äänestäjille.

Edustuksellinen demokratia perustuu kansalaisten säännölliseen poliittiseen osallistumiseen. Sitä rapauttavat epäluottamuksen lisääntyminen politiikkaan ja äänestysaktiivisuuden lasku. Suorempaa demokratiaa kannattavien edustuksellisen demokratian kriitikoiden mukaan edustuksellinen demokratia ei lähtökohtaisestikaan ole kovin demokraattista, ja sen ongelmana ovat myös äänestäjien edustajien henkilökohtaiset edut ja korruptio. Edustuksellisen demokratian puolustajien mukaan edustuksellinen demokratia on kuitenkin hyvä järjestelmä maailmassa, joka on liian monimutkainen kansan suoraan hallittavaksi.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Bevir, Mark: "Representative Democracy", *Encyclopedia of Political Theory*, s. 1188–1190. Sage, 2010. ISBN 978-1-4129-5865-3.