**Suomen Kehruu- ja Kutomatyöntekijäin Liitto** oli vuonna 1930 toiminut kutomatyöläisten ammattiliitto, joka kuului Suomen Ammattijärjestöön (SAJ). SKKL:n perustivat Suomen Kutomateollisuustyöväen Liitosta (SKL) eronneet työläiset sen jälkeen, kun sosialidemokraattien johtama liitto oli eronnut kommunistien linjaa noudattaneesta SAJ:stä. SKKL ehti toimia vain muutaman kuukauden ennen kun vasemmistojohtoiset liitot pakotettiin lopettamaan toimintansa kommunistilaeilla loppuvuonna 1930. Liitto ja siihen kuuluneet osastot lakkautettiin tuomioistuimissa 1931. Liiton toimisto sijaitsi Tampereella.

Perustaminen
------------

1920-luvun lopussa SAJ:ta johtaneiden Sosialistiseen työväen ja pienviljelijäin vaalijärjestöön järjestäytyneiden kommunistien ja SKL:ssä enemmistön muodostaneiden sosialidemokraattien välit kiristyivät. Lokakuussa 1929 liittotoimikunta päätti erota keskusjärjestöstä ja asia vahvistettiin helmikuun 1930 liittokokouksessa. SAJ:n linjan kannattajat muodostivat tämän jälkeen kutomatyöväen yhtenäisyyskomitean ja maaliskuussa SAJ teki periaatepäätöksen uuden liiton muodostamisesta komitean pohjalta.

Liitto perustettiin 23. maaliskuuta 1930 Tampereella Pispalan työväentalolla pidetyssä ammatillisen yhtenäisyyden kannalla olevien kutomatyöläisten kokouksessa. Kokouksen julkilausuman mukaan SKL:n "sosialifascistinen johto" oli siirtynyt "avonaisesti kutomakapitalistien asianajajaksi ja kapitalistisen järjestelmän rakentajaksi". SKKL vaati jäseniltään kaikkien suhteiden katkaisemista SKL:ään ja päättävää taistelua sen hajotustyötä vastaan. SKL:n jäsenet hyväksyttiin SKKL:n jäseniksi ilman liittymismaksuja ja vanhoin jäsenoikeuksin. Liiton toimisto sijoitettiin Tampereelle ja luottamusmieheksi valittiin Kalle Renfors. Liittotoimikuntaan valittiin luottamusmiehen lisäksi kuusi muuta varsinaista jäsentä ja neljä varajäsentä.

SKL piti SKKL:ää poliittisena hajotusliittona, joka ei kykenisi avustamaan työläisiä tai johtamaan työtaisteluita. Renfors oli *Kutomatyöläinen*-lehden mukaan "sairaalloisuuteen saakka hurmahenkinen kommunistikiho". SKL:stä erosi konfliktin seurauksena kahdeksan osastoa, joiden tilalle perustettiin pääosin uudet vastaavat.

Osastot
-------

 
* Villatyöntekijäin Tampereen osasto n:o 1
* Pellavatyöntekijäin osasto n:o 2 (Tampere)
* Finlaysonnin osasto n:o 3 (Tampere)
* Tampereen Puuvillatyöntekijäin Lapinniemen osasto n:o 4
* Helsingin osasto n:o 5
* SKL:n Tampereen osasto n:o 4
* SKL:n Turun osasto n:o 8
* SKL:n Vaasan osasto n:o 9
* SKL:n Littoisten osasto n:o 11
* SKL:n Maarian osasto n:o 13
* SKL:n Nokian Kutomo- ja Värjäystyöläisten Ammattiosasto n:o 14
* SKL:n Porin osasto n:o 19

### Lähteet

1. ↑  *Luettelo lakkautetuista ja toimintakiellon alaisista yhdistyksistä*. Sisäasiainministeriö, 1934.
2. ↑  Tauno Saarela: *Suomalainen kommunismi ja vallankumous 1923–1930*, s. 756–757. Historiallisia Tutkimuksia 239. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2008. ISBN 978-952-222-051-6.
3. ↑  Suomen kehruu- ja kutomatyöntekijäin liiton perustavan kokouksen julkilausuma.  *Työ*, 27.3.1930, nro 35. Artikkelin verkkoversio.
4. ↑  Uusi liitto.  *Suomen Ammattijärjestö*, 1930, nro 3. Artikkelin verkkoversio. ; S. Kehruu- ja kutomatyöntekijäin liitto liittyi Aj:n jäseneksi.  *Työväenjärjestöjen Tiedonantaja*, 27.3.1930, nro 22. Artikkelin verkkoversio.
5. ↑  Kommunistit perustaneet poliittisen kutomaliiton.  *Kutomatyöläinen*, 1930, nro 2. Artikkelin verkkoversio.
6. ↑  K. V. Syrjänen: *Suomen Kutomateollisuustyöväen Liitto 1906–1931*, s. 98. Tampereen Työväen Kirjapaino: SKL (ei mainittu), 1931.
7. ↑  Virallisia ja laillisia julistuksia.  *Suomen Virallinen Lehti*, 2.10.1930, nro 227. Artikkelin verkkoversio.