recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
*Tämä artikkeli käsittelee yliopistollisen kurssin muotoa. Muita sanan merkityksiä löytyy täsmennyssivulta.*
**Seminaarilla** (lat. *seminarium*) tarkoitetaan usein yliopiston syventävää kurssia, jolla osallistujat esittelevät kurssia varten valmistamiaan tutkimuksia. Sanan etymologia on lähtöisin latinan sanasta *semen*, 'siemen'.

Seminaarikurssi
---------------

Suomalaisissa yliopistoissa lähes jokaisen aineen aine- tai syventäviin opintoihin sisältyy ainakin yksi seminaari, jonka järjestäjänä toimii yleensä laitoksella erityistä arvonantoa nauttiva professori. Osallistujat valmistavat, yksinään tai parityönä, lyhyehkön tutkielman, joka voi olla kirjallisuusselvitys, pieni empiirinen tutkielma tai matemaattinen tutkimus riippuen aineesta ja seminaarin aiheesta. Aihe voi olla ohjaajan antama tai itse valittu. Tutkielmien valmistuttua ne esitetään muille osallistujille keskustelua varten. Koska keskustelun aikaansaaminen voi olla hankalaa, tätä saatetaan tehostaa antamalla jokaiselle vuorollaan nimenomaiseksi tehtäväksi *opponoida* tutkimusta eli esittää esiteltävästä työstä rakentavaa kritiikkiä. Menetelmän tarkoituksena on opettaa opiskelijoita omaan ajatteluun, tieteelliseen tutkimukseen ja akateemiseen keskusteluun. Samalla keskustelu muistuttaa väitöstilaisuutta, johon seminaari myös valmentaa.

Yleensä edellä kuvattua menetelmää käytetään aineen pakollisella seminaarikurssilla. Näiden eräänä tarkoituksena on antaa laitoksen henkilökunnalle kuva alan opiskelijoista, jotka ovat saattaneet jäädä aiemmilla kursseilla pelkiksi nimiksi luetteloissa. Näin seminaarit palvelevat merkittävästi laitoksen rekrytointia. 

Jatko-opiskelijoille tarjotaan usein tiettyyn aiheeseen liittyviä seminaareja, joilla voidaan esimerkiksi käsitellä oppikirjaa luku kerrallaan. Toisaalta laitos saattaa, mikäli sillä on riittävät yhteiskunnalliset suhteet, järjestää opiskelijoille seminaarin, jonka kaikki esiintyjät ovat vierailevia luennoitsijoita. Näiden eräänä alatyyppinä ovat pro gradu- tai diplomityöseminaarit, joissa valmistuvat opiskelijat esittelevät opinnäytetöitään. Tällaiset vierailevia luennoitsijoita käyttävät seminaarit ovat antaneet nimensä erilaisille jatkokoulutus- ym. seminaareille, joita järjestetään täydennyskoulutuksena eri alojen työntekijöille.
**Maija-Riitta Hirvonen** (s. 20. heinäkuuta 1954, Sääminki) on suomalainen toksikologi ja Itä-Suomen yliopiston ympäristötoksikologian professori (Kuopion kampus). Hän on ollut esillä suomalaisissa tiedotusvälineissä muun muassa puun polton päästöjen terveysvaikutuksiin liittyen.

Hirvonen kirjoitti ylioppilaaksi Sulkavan yhteiskoulusta 1973, ja suoritti tekstiilisuunnittelijan tutkinnon (1977). Hän valmistui Kuopion yliopistosta filosofian maisteriksi 1986 ja filosofian tohtoriksi 1991. Hänen englanninkielinen artikkeliväitöskirjansa (1991) oli otsikoitu *Phosphoinositide turnover in the brain : effects of lithium and malaoxon and their interactions*. Vuosina 1992–1994 Hirvonen oli Yhdysvalloissa vieraileva tutkija (Burroughs Wellcome Co. Dept. of Cell Biology). Nimityksen Kuopion yliopiston ympäristötoksikologian dosentiksi hän sai 1994.

Työurallaan Hirvonen työskenteli Kansanterveyslaitoksen ympäristöterveyden osaston tutkijana 1986–1990 ja 1994–1998, sekä vanhempana tutkijana 1999–2000. Suomen Akatemian tutkimusassistentti 1990–1993 ja vanhempi tutkija 2000–2001. Vuosina 2001–2002 hän oli Kansanterveyslaitoksessa laboratorionjohtaja, vuosina 2002–2006 erikoistutkija ja vuoden 2007 alusta tutkimusprofessori. Hänet nimitettiin helmikuussa 2007 Kuopion yliopiston ympäristötoksikologian osaaikaiseksi professoriksi alkujaan viiden vuoden määräajaksi.

Lähteet
-------

1. ↑  Kunniamerkkejä tulee paljon Savoon: Tiedeväki, taiteilijat ja urheilijat loistavat *Savon Sanomat, savonsanomat.fi*.  1.12.2017. Viitattu 5.1.2020.
2. 1 2 3 4  Tiedotteet 2007: FT, dosentti Maija-Riitta Hirvonen ympäristötoksilogian professoriksi  22.2.2007. Kuopion yliopisto (nyk. Itä-Suomen yliopisto), uef.fi.  (suomeksi)
3. 1 2  Rauno Sairinen. Professor, environmental policy Itä-Suomen yliopisto, uef.fi. Viitattu 28.12.2019. (englanniksi)
4. ↑  Laaja tutkimus yrittää selvittää syypään puunpolton terveyshaittoihin  19.10.2013. Yleisradio, yle.fi. Viitattu 5.1.2020.
5. ↑  Maija-Riitta Hirvonen: Phosphoinositide turnover in the brain : effects of lithium and malaoxon and their interactions (artikkeliväitöskirja Kuopion yliopistolle, ISBN 952-90-2951-9)  1991. Kuopio:  teostiedot via Finna, finna.fi. Viitattu 5.1.2020. (englanniksi)[vanhentunut linkki]

Aiheesta muualla
----------------

* Maija-Riitta Hirvonen (englanniksi) (uef.fi)
* Google Scholarin haku "Maija-Riitta Hirvonen" (englanniksi) (scholar.google.com)
* Maija-Riitta Hirvonen. University of Eastern Finland, Department of Environmental Science (englanniksi) (researchgate.net)
**Gaeilgeoir** on iirin kielen harrastaja. Gaeilgeoir on iirin sana, joka tarkoittaa iiriä puhuvaa henkilöä. Alkujaan sanalla tarkoitettiin kielen äidinkielistä puhujaa, mutta nykyään pikemminkin kielen harrastajaa, joka ei puhu sitä äidinkielenään. Syntyperäisten keskuudessa sanalla on hieman ironinen kaiku, koska sillä voidaan nimenomaan vihjaista, että asianomainen ei hallitse iiriä kovin hyvin. Irlannin englannissa voidaan iirin kieltä hyvin osaavasta henkilöstä käyttää myös nimitystä *Ireeshian*. Joskus tämän iirinkielisen sanan näkee englanninkielisissä yhteyksissä myös muodossa *Gayligore*.

Gaeilgeoir-käsite lähes nykyisessä merkityksessään syntyi 1893, kun Douglas Hyde perusti Conradh na Gaeilge -järjestön edistämään iirin kieltä nimenomaan puhuttuna nykykielenä - aiemmat kieltä puolustaneet hankkeet olivat keskittyneet klassisen iirinkielisen runouden keräämiseen ja säilyttämiseen jälkipolville. Pitkään gaeilgeoirit yhdistettiinkin juuri tähän järjestöön ja sen jäsenistöön, mutta nykyään iirinkielisyysliikkeen järjestökenttä on selvästi laajempi.

Gaeilgeoir-käsitteen alakäsitteinä on pidettävä sellaisia ilmauksia kuin *Fíor-Ghael* ja *lá breá*.

**Fíor-Ghael** eli *tosigaelilainen* tarkoittaa, kuten muuan gaeilgeoir asian määritteli, *Gaeilgeoir with attitude*. Tosigaelilainen ei ainoastaan harrasta iirin kieltä, vaan pyrkii myös olemaan harras (ja konservatiivinen) katolinen sekä seuraa ennen muuta Gaelic Athletic Associationin puitteissa harrastettuja urheilulajeja, kuten hurlingia ja gaelilaista jalkapalloa. Tosigaelilaisten vaikutusvalta iirinkielisyystoiminnassa alkoi luultavasti heikentyä samaan aikaan kun Irlanti muutenkin avautui maailmalle kuusikymmenluvun kulttuurimurroksen myötä. Kuitenkin Irlannissa on yhä ihmisiä, jotka pitävät kaikkia gaeilgeoireja vanhoillisina tosigaelilaisina, ja iirinkielisyysliike joutuukin ponnistelemaan lähes työkseen irti tästä maineesta. Iirin kielen yhteiskunnallista asemaa Irlannissa tutkinut Camille O'Reilly pitää tosigaelilaiskliseetä osana sitä, mitä hän kutsuu "kuolleen kielen diskurssiksi": kyseessä on puhetapa, joka pyrkii leimaamaan iirin auttamattomasti kuolleeksi kieleksi ja sen puhujat osaksi konservatiivisten voimien salaliittoa, joka estää Irlantia kehittymästä "moderniksi" maaksi. Tähän puhetapaan kuuluu myös gaeilgeoirien esittäminen IRA:n terroristeina tai näiden myötäilijöinä.

**Lá breá** tarkoittaa "kaunis päivä", tai vapaammin käännettynä "kaunis ilma tänään". Syntyperäisillä, Irlannin länsirannikon kylissä asuvilla iirinpuhujilla on tapana kutsua tällä pilkkanimellä henkilöitä, jotka eivät osaa sanoa iiriksi muuta kuin "kaunis ilma tänään".
**Kuuma ranta** (*The Sandpiper*) on Vincente Minnellin ohjaama yhdysvaltalainen romanttinen draamaelokuva vuodelta 1965. Michael Wilsonin ja Dalton Trumbon kirjoittaman tarinan pääosissa näyttelevät Elizabeth Taylor ja Richard Burton, jotka olivat juuri avioituneet. Taylor esittää yhdeksänvuotiaan pojan vapaamielistä yksinhuoltajaa ja taidemaalaria, Burton episkopaalisen sisäoppilaitoksen rehtoria ja Eva Marie Saint hänen vaimoaan ja koulun opettajaa. 

Elokuvan pääteemasta "The Shadow of Your Smile" tuli suosittu jazzstandardi ja monien laulajien tulkitsema ikivihreä. Säveltäjä Johnny Mandel sai siitä Oscar-palkinnon ja oli ehdolla myös parhaan laulun ja parhaan musiikin Golden Globe -palkintoihin.

*Kuuma ranta* kuvattiin valtaosin Big Surissa ja muualla Montereyn piirikunnan alueella Kalifornian rannikon keskiosissa.

Elokuvan alkuperäisnimi *The Sandpiper* tarkoittaa Taylorin roolihahmon talossaan pitämää puolikesyä kurppaa. Elokuvan nimeksi ajateltiin myös muotoa *Flight of the Sandpiper*, ’Kurpan lento’, koska tekeillä oli myös elokuva nimeltä *The Sand Pebbles* (*Tykkivene Jangtse-joella*, 1966).

Rooleissa
---------

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  Elizabeth Taylor  | … |  Laura Reynolds
  |
|  Richard Burton  | … |  Edward Hewitt
  |
|  Eva Marie Saint  | … |  Claire Hewitt
  |
|  Charles Bronson  | … |  Cos Erickson
  |
|  Robert Webber  | … |  Ward Hendricks
  |
|  Torin Thatcher  | … |  tuomari Thompson
  |
|  Morgan Mason  | … |  Danny Reynolds
  |
|  Tom Drake  | … |  Walter Robinson
  |

Vastaanotto
-----------

*Helsingin Sanomien* Paula Talaskivi harmitteli, miten Taylorin ja Burtonin romanssi oli ollut ensi-illan edellä niin paljon julkisuudessa, että elokuvaa on vaikea katsomatta ajattelematta sitä. Hänestä Taylorin luoma naiskuva ei elokuvan mittaan juuri kehity, Burton vaikuttaa jotenkin laiskalta ja jähmeältä ja Eva Marie Saintin aidontuntuinen roolityö on supistettu aivan minimiin. "Omituisia kohtauksia ja keinotekoisia ihmissuhteita, ja kaiken kaikkiaan kaiketi Minnellin tähänastisen tuotannon aallonpohjaa."

Lähteet
-------

1. ↑  Luckel, Madeleine: A Look Back at Elizabeth Taylor and Richard Burton’s Romance *Vogue*.  15.3.2017. Viitattu 14.2.2023.
2. ↑  Haku 'The Sandpiper' *Academy Awards Database*. Viitattu 14.2.2023.
3. ↑  The Sandpiper *goldenglobes.com*. Viitattu 14.2.2023.
4. ↑  The Sandpiper 1965 *movie-locations.com*. Viitattu 14.2.2023.
5. 1 2  The Sandpiper, *The AFI Catalogue, American Film Institute*. Viitattu 14.2.2023.
6. ↑  Talaskivi, Paula: Viikon elokuvia.  *Helsingin Sanomat*, 3.11.1965, s. 8. Näköislehti (maksullinen).
Karikkoselkä, kraatteri harmaalla
**Karikkoselkä** on kraatterijärvi Petäjävedellä Keski-Suomessa. Se sijaitsee noin 25 kilometriä Jyväskylästä länteen ja noin viisi kilometriä Petäjäveden kirkolta kaakkoon. Järvi kuuluu Päijänteen vesistöalueeseen ja Petäjäveden reittiin.

Karikkoselkä eroaa muista alueen järvistä selvän pyöreähkön muotoisena. Muut järvet ovat tyypillisiä jääkauden muovaamia luode–kaakko-suuntaisia. Karikkoselän eteläpää on meteoriittikraatteri ja pohjoisosa pitkänomainen Petäälahti. Järvi on Autionsalmen kautta yhteydessä Petäjävesi-järveen länteen ja sieltä etelään Suoliveden suunnan eli Petäjäveden reitin ja edelleen Jämsän kautta Päijänteeseen.

Karikkoselkä on pienin Suomen tunnetuista törmäyskraattereista. Sen läpimitta on 1,4 kilometriä ja syvyys 150 metriä, mutta kraatterin pohjalla on yli sadan metrin paksuinen sedimenttikerros. Kraatterin iäksi on määritelty 250–450 miljoonaa vuotta. Järven suurin syvyys on 26 metriä ja kokonaispinta-ala on noin 2,5 km².

Järven syntytapa oli mahdollista päätellä jo sen muodosta ja sen ympäriltä löydetyistä pirstekartioista. Myös magneettiset mittaukset osoittivat poikkeamia järven kohdalla. Lopullinen varmistus saatiin järven pohjan porauksin ja vuonna 1996 Karikkoselkä voitiin virallisesti määritellä Suomen seitsemänneksi meteoriittikraatteriksi.

Lähteet
-------

* Lehtinen, M.; Pesonen, L. J.; Puranen, R.; Deutsch, A. (1996). "Karikkoselkä – A new impact structure in Finland"

### Viitteet

1. ↑  Moilanen, Jarmo: Karikkoselkä *web.archive.org*. Viitattu 9.7.2010.
**Leon Festinger** (8. toukokuuta 1919 New York – 11. helmikuuta 1989) oli yhdysvaltalainen sosiaalipsykologi. Hänet tunnetaan erityisesti kognitiivisen dissonanssin (tiedollisen ristiriidan) teoriastaan.

Festinger esitti myös sosiaalisen vertailun teorian, missä ihmiset arvioivat omia mielipiteitään ja kykyjään vertaamalla niitä muiden vastaaviin. Tämä teoria on sosiaalisen identiteetin teorian (SIT) perusta.

Elämä ja ura
------------

Festinger suoritti alemman korkeakoulututkinnon (Bachelor of Science) psykologiassa New Yorkin kaupungin yliopistossa vuonna 1939. Hän väitteli tohtoriksi Iowan yliopistossa vuonna 1942 Kurt Lewinin oppilaana.

Kognitiivinen dissonanssi
-------------------------

1950-luvulla Festinger tutki lentävien lautasten kulttia Wisconsinissa ja sai ideoita tunnetulle teorialleen. Lake Cityssä Utahissa asuvan Marian Keechin johtama kultti ennusti suurta tulvaa, joka pyyhkisi maapallon yli ja surmaisi kaikki paitsi kultin jäsenet, jotka lentävät lautaset pelastaisivat. Ennen ennustettua tulvaa kultti oli hyvin salaileva eikä suostunut puhumaan tiedotusvälineille tai tekemään käännytyksiä. Kultin maailmantuhoa povaava ennustus ei käynyt toteen. Ennustuksen ajankohdan jälkeen he kuitenkin tulivat esille mediassa ja kommentoivat tapahtunutta varsin kärkkäästi.

Festinger selitti, että muutos kultin jäsenten käyttäytymisessä johtui siitä, ettei ennustus käynyt toteen. Mitään maailmanlaajuista tulvaa ei tullut eikä ufoja nähty lentämässä taivaalla. Kultti saatettiin naurunalaiseksi ja heille tuli tarve selittää ennustuksen epäonnistuminen. He väittivät, että kyseisenä tuhon yönä heidän rukouksensa olivat niin kirkkaita, että Jumala päätti pelastaa maailman tuholta. Kukaan ei ottanut asiaa tosissaan. Tämä on syy, miksi Festinger ehdotti, että kultista yhtäkkiä tuli kiihkoevankelistoja. Ainoa tapa, jolla he välttäisivät nöyryytyksen, olisi käännyttää muita ihmisiä heidän uskoonsa. Suunnitelma ei kuitenkaan toiminut, sillä epäonnistuminen oli niin suuri, ettei ihmisiltä riittänyt kiinnostusta kultille.

Lähteet
-------

1. 1 2  Cherry, Kendra: Leon Festinger Biography (1919–1989) *About.com*.  Arkistoitu 5.1.2016. Viitattu 27.12.2015. (englanniksi)


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Ranska
* BnF data
* Katalonia
* Saksa
* Israel
* Belgia
* Yhdysvallat
* Japani
* Tšekki
* Korea
* Alankomaat
* Puola

 |
|  |
| Tieteilijät | 
* CiNii
* MathSciNet
* Mathematics Genealogy Project
* zbMATH

 |
|  |
| Muut | 
* SNAC
* IdRef

 |

 |
**Maija Arela** (o.s. Valkama, s. 1950 Tampere) on suomalainen tekstiilitaiteilija ja värisuunnittelija. Hän on Arela Oy:n perustaja ja toimitusjohtaja.

Arela valmistui Taideteollisesta korkeakoulusta vuonna 1975, jonka jälkeen hän toimi tekstiilisuunnittelijana Tampellassa, Lapinniemen Puuvillatehtaassa ja E. Heleniuksella, kunnes perusti Niinnon Oy:n Antti Hoiskon kanssa 1991. Vuodesta 2008 Arela on toiminut päätoimisesti perustamansa Arela Oy:n toimitusjohtajana.

Arela on suunnitellut painokuoseja useille suomalaisille tekstiilialan yrityksille, mukaan lukien Finlayson, Reima, Nanso, Rukka, Luhta, Ril’s, Suomen Trikoo ja Tutta. Hänen suunnittelemiaan painokuoseja on nähty mm. Suomen hiihtomaajoukkueella Naganon olympialaisissa 1998, äitiyspakkauksen vauvanvaatteissa sekä naistenvaatemallistoissa. 

Arela on nykyisin tunnettu etenkin värisuunnitteluosaamisestaan, ja hän on toiminut kansainvälisessä Intercolor-värineuvostossa vuodesta 1982. 

Minimalistisiin kashmirneuleisiin erikoistuneen Arelan Maija perusti vuonna 2006. Nykyisin hän johtaa yritystä yhdessä tytärtensä Anni ja Viivi Arelan kanssa. 

Arela on opettanut tekstiili- ja värisuunnittelua mm. Taideteollisessa korkeakoulussa, Lapin yliopistossa, Helsinki Design Schoolissa ja Hämeen ammattikorkeakoulussa.

Arelan luottamustehtäviin kuuluvat jäsenyydet Valtion muotoilutoimikunnassa (2006–2013), Pirkanmaan taidetoimikunnassa (2005–2009), Design Forumin hallituksessa (1987–1989).

Arela on palkittu lukuisilla tunnustuksilla uransa aikana. Tekstiilitaiteilijat Texo ry valitsi hänet Vuoden tekstiilitaiteilijaksi 1987. Arelalle myönnettiin Suomen Valkoisen Ruusun Ansioristi vuonna 2012.
**Satoshi Miyauchi** (jap. 宮内 聡, *Miyauchi Satoshi*; s. 26. marraskuuta 1959 Tokio) on japanilainen entinen jalkapalloilija.

Jalkapallomaajoukkue
--------------------

Miyauchi debytoi Japanin maajoukkueessa syyskuussa 1984. Hän on pelannut 20 maaottelua.

Lähteet
-------

1. ↑  Japan National Football Team Database

Aiheesta muualla
----------------

* National Football Teams

Japanin joukkue – Jalkapallon naisten MM-kilpailut 1999
1 Onodera |
2 Yamaki |
3 Nagadome |
4 Nakachi |
5 Sakai |
6 Nishina |
7 Tōmei |
8 Hara |
9 Uchiyama |
10 Sawa |
11 Ōtake |
12 Isozaki |
13 Yanagita |
14 Mitsui |
15 Isaka |
16 Kobayashi |
17 Ōmatsu |
18 Yamago |
19 Andō |
20 Nishigai |
Valmentaja Miyauchi

JapaniJapanin naisten jalkapallomaajoukkueen päävalmentajat
Ichihara (1981) • Orii (1984) • R. Suzuki (1986–1989) • T. Suzuki (1989–1996) • Miyauchi (1997–1999) • T. Suzuki (1999) • Ikeda (2000–2002) • Ueda (2002–2004) • Ohashi (2004–2007) • Sasaki (2008–2016) • Takakura (2018–)



|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Japani

 |

 |
Nerses V
**Nerses V** (k. 13. helmikuuta 1857) toimi Armenian katolikoksena vuosina 1843–1857. Ennen valintaansa hän oli toiminut Bessarabian primaattina ja oli kunnostautunut monipuolisesti, kehittäen muun muassa koulutusta ja taloutta ja rakennuttaen, Olipa hän kunnostautunut jopa sodankäynnissä, ollen johtamassa yhdessä Venäjän armeijan kanssa Jerevanin vapauttanutta armenialaisosastoa. Nerses oli ensimmäinen katolikos, jonka valinnalle haettiin vahvistus Venäjän tsaarilta. Hänen virkaanvihkimyksensä järjestettiin 8. toukokuuta 1845 ja sen toimittamiseen osallistui neljätoista piispaa ja 111 pappia ja sitä seuranneelle juhla-aterialle osallistui 1950 henkeä.

Katolikoksena Nerses oli suosittu ja kehitti Armenian oloja niin kirkollisesti kuin myös poliittisesti, sotilaallisesti ja koulutuksellisesti. Hänen työnsä kuitenkin keskeytyi yllättäen, kun hänet löydettiin kuolleena 13. helmikuuta 1857 kädessään sulkakynä ja edessään Venäjän sisäministeriölle osoitettu keskeneräinen kirje. Häntä seurasi katolikoksena Matteos I.

Lähteet
-------

* Munkki Serafim, Araratista itään, Kirjapaja 2007

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Saksa
* Yhdysvallat

 |

 |
*Tämä artikkeli kuvaa Britannian kuninkaallisen laivaston kolmannen luokan linjalaivaa. Sanan muita merkityksiä on täsmennyssivulla.*

**HMS Grafton** oli Britannian Kuninkaallisen laivaston 1750 vesillelaskettu 70-tykkinen kolmannen luokan linjalaiva.

Valmistus
---------

Alus tilattiin 28. elokuuta 1744 ja tilaus uudistettiin 6. elokuuta Portsmouthin telakalta, missä köli laskettiin 11. syyskuuta. Alus laskettiin vesille 29. maaliskuuta 1750 ja valmistui 24. maaliskuuta 1755. Aluksen valmistuskustannukset olivat 28 065 puntaa 17 shillinkiä ja 10 dimeä, mihin tuli lisäksi varustamiskuluja 2 939 14 shillinkiä ja kuusi dimeä.

Palvelus
--------

Alus otettiin palvelukseen helmikuussa 1755 päällikkönään Charles Holmes. Alus lähti 11. toukokuuta täydennyksenä Boscawenille. Alus lähti 15. huhtikuuta Pohjois-Amerikkaan.

Alus palasi Britteinsaarille, missä se poistettiin palveluksesta vuonna 1763. Alus tarkastettiin 23. lokakuuta 1764 ja uudelleen 7. heinäkuuta 1767, mutta korjattavaa ei löytynyt. Alus myytiin 25. elokuuta 1767 Chathamissa 625 punnalla.

Lähteet
-------

* Winfield, Rif: *British Warships in the Age of Sail 1714-1792 - Design, Construction and Fates*. Minnesota: Seaforth Publishing, 2007. ISBN 978-1-84415-700-6. (englanniksi)

### Viitteet

1. 1 2 3  Winfield 2007 s. 53
**Martti Alvar Lehtevä** (4. kesäkuuta 1931 Helsinki – 21. heinäkuuta 2022 Helsinki) oli suomalainen nyrkkeilijä.

Lehtevä oli Suomen nyrkkeilyjoukkueen varamies Helsingin 1952 olympialaisissa. Hän hävisi Rooman 1960 olympialaisissa 63,5-kiloisten sarjan ensimmäisellä kierroksella eteläafrikkalaiselle William Ludickille tuomariäänin 0–5. Luzernin EM-kilpailuissa 1959 hän hävisi ensimmäisessä ottelussaan tanskalaiselle Benny Nielsenille tuomariäänin 0–5. Hän saavutti Pohjoismaiden mestaruuskilpailuissa pronssia vuonna 1955.

Seuratasolla Lehtevä edusti Helsingin Tarmoa. Hän voitti Suomen mestaruuden vuonna 1958. Hän voitti TUL:n mestaruuden vuosina 1952–1955.

Lähteet
-------

* Siukonen, Markku: *Urheilukunniamme puolustajat – Suomen olympiaedustajat 1906–2000*, s. 169. Graface Jyväskylä, 2001. ISBN 951-98673-1-7.
* Lounasheimo, Ilmo: *Kehän sankarit*, s. 747, 771. WSOY, 1987. ISBN 951-0-13981-5.

### Viitteet

1. ↑  Kuolinilmoitus. *Helsingin Sanomat* 21.8.2022, s. B 26
2. 1 2 3  Siukonen, s. 169
3. ↑  Lounasheimo, s. 747
4. ↑  Lounasheimo, s. 771
**HMS Gondul** (runkonumerot 9 ja V21) oli Ruotsin laivaston vuonna 1894 vesillelaskettu Gondul-luokan torpedovene, joka luokiteltiin myöhemmin yhteysalukseksi.

Valmistus
---------

*Pääartikkeli: Gondul-luokka*
Alus tilattiin Karlskronan laivastontelakalta. Alus laskettiin vesille 17. toukokuuta 1894 ja se liitettiin laivastoon 11. elokuuta.

Palvelus
--------

Alus luokiteltiin 1918 yhteysalukseksi runkonumerolla V21, jolloin sille asennettiin miinanraivauskalusto. Lisäksi alusten torpedoputket poistettiin ja 25 millimetrin konekiväärit korvattiin yhdellä 37 millimetrin kanuunalla M/98B. Alus makasi ankkurissa vuodesta 1922 alkaen ja se poistettiin palveluksesta 25. kesäkuuta 1926. Alus romutettiin ennen vuotta 1930.

Lähteet
-------

* Hofsten, Gustaf von & Waernberg, Jan: *Örlogsfartyg - Svenska maskindrivna fartyg under tretungad flagg*. Luulaja: Svenskt Militärhistoriskt Bibliotek, 2004. ISBN 91-974384-3-X. (ruotsiksi)

### Viitteet

1. 1 2  Hofsten, Gustaf von & Waernberg, Jan s. 216
**Toivo Martti Juhani Lappalainen** (s. 2. toukokuuta 1951 Savonlinna) on suomalainen insinööri ja yritysjohtaja, joka on saanut energianeuvoksen arvonimen.

Lappalaisen vanhemmat olivat maanviljelijä Toivo Lappalainen ja emäntä Tyyne Lappalainen. Hänen puolisonsa vuodesta 1976 on diplomi-insinööri Pirkko Liisa Frimodig. Lappalainen tuli ylioppilaaksi Rantasalmen lukiosta 1970 ja valmistui diplomi-insinööriksi Teknillisestä korkeakoulusta 1975. Hän oli Teknillisen korkeakoulun assistentti 1974–1975, Ekonon suunnitteluinsinööri 1976–1977, Hämeen Sähkön jakelutoimiston päällikkö 1977–1980 ja Suur-Savon Sähkön suunnittelupäällikkö 1980–1984, suunnittelujohtaja 1984–1989, toimitusjohtaja 1989–2007 ja hallituksen puheenjohtaja 1989–2001. Lappalainen oli myös Juvan Lämpö -yhtiön toimitusjohtaja 1982–1989, Joutsan Lämpö -yhtiön toimitusjohtaja 1986–1989 ja Itä-Suomen Energian toimitusjohtaja 1997–2002. Hänellä oli uransa aikana useita asiantuntija- ja luottamustehtäviä. Energianeuvoksen arvonimen Lappalainen sai vuonna 2003. Hän on sotilasarvoltaan reservin yliluutnantti.

Lähteet
-------

1. 1 2  Jarmo Luoma-aho: Energianeuvos Martti Lappalainen (1951–). *Suomen talouselämän vaikuttajat* -verkkojulkaisu (maksullinen). 18.12.2013. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura. Viitattu 14.6.2022.


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt Muokkaa Wikidatassa | 
* Talousvaikuttajat

 |

 |
**Maija-Liisa Heini**, o.s. *Heinonen*, kirjoittajanimi: *Ksantippa* (27. tammikuuta 1917 Lahti – 14. toukokuuta 1988 Helsinki) oli suomalainen toimittaja ja pakinoitsija. 

Heini tuli Sanoma Osakeyhtiön palvelukseen 1941 ja oli aluksi vastaperustetun *Helsingin Sanomien* Lahden-sivukonttorin johtajana ja kirjeenvaihtajana. Hän siirtyi Helsinkiin jo samana vuonna ja oli *Helsingin Sanomien* kotimaanosaston toimittajana 1941–1956 ja 1957–1964. Välillä hän oli *Ilta-Sanomien* toimitussihteerinä 1956–1957 ja toimi myös *Dagens Nyheterin* Helsingin-kirjeenvaihtajana 1953–1956 ja 1963–1965. Heini oli seuraavaksi *Helsingin Sanomien* Skandinavian kirjeenvaihtajana 1964–1970 asemapaikkanaan Tukholma. Viimeksi Heini oli *Ilta-Sanomien* toisena päätoimittajana 1970–1973, *Helsingin Sanomien* kotimaanosaston erikoistoimittajana 1974–1976 ja keskustoimituksen erikoistoimittajana 1976–1982. Hän jäi eläkkeelle 1982.

Heini kirjoitti pakinoita *Viikkosanomiin* nimimerkillä *Ksantippa*. Lisäksi hän kirjoitti pakinoita *Me Naiset* -lehteen ja suomensi K. A. Fagerholmin vuonna 1977 ilmestyneen muistelmateoksen *Puhemiehen ääni*.

Ksantipan pakinoista on julkaistu kaksi kokoelmaa: *Ryppypemppu ja ilmiöitä* (1959) sekä *Mies on välttämätön* (1961). Ryppypemppu oli Heinin oma auto, jonka seikkailuista lukija saa seikkaperäisiä selostuksia. Ksantipan pakinatyyli on jutustelevaa, aiheet kohtalaisen keveitä ja kirjoittajan mielipiteet särmikkäitä.

Teokset
-------

Nimimerkillä *Ksantippa*:

* *Ryppypemppu ja ilmiöitä*: pakinoita; kuv. Aaro Loponen. Tammi 1959
* *Mies on välttämätön*: pakinoita; kuv. Aaro Loponen. Tammi 1961
* *Lehtikuvaaja*, kuvateos, valokuvat: Reino Loppinen; teksti: Maija-Liisa Heini. Helsinki: Lehtikuva 1981 ISBN 951-9134-82-4

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Päivälehden arkisto: Maija-Liisa Heini arkistoluettelo
2. ↑  Risto Rantala ja Kaarina Turtia (toim.): "Ksantippa", *Otavan kirjallisuustieto*, s. 411. Helsinki: Otava, 1990. ISBN 951-1-09209-X.
3. ↑  Sisättö, Vesa & Halme, Jukka: *Kotimaisia pakinoitsijoita*, s. 75–76. Helsinki: BTJ Finland, 2013. ISBN 978-952-692-979-1.

Aiheesta muualla
----------------

* Raili Malmberg, Maija-Liisa Heini, Biografiasampo.fi (maksuton)
* Maija-Liisa Heinin elämäkerta Kansallisbiografiassa (maksullinen)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt Muokkaa Wikidatassa | 
* Kansallisbiografia
* Biografiasampo

 |

 |
Pansion satamarata pisimmillään ja Turun sataman rataverkko - Turun kaupunkikartta 1965
Pansion satamarataa Raisionjoen ja Jalostajan pääkonttorin välillä.
**Pansion satamarata** rakennettiin 1930-luvulla ja se erosi Turku–Uusikaupunki-radasta Härkämäen kohdalla ja jatkui sitten pisimmillään aina Pansioon Turun laivastoasemalle saakka. Radalta erkanivat sivuraiteet Turun rautatehtaalle, Turun sataman länsilaiturille sekä Suomen Säilyke Oy:n tehtaalle ja Jalostajan Artukaisten tehtaalle. Radan varrella sijaitsivat myös Standardin ja Shellin öljyvarastot (Pansion öljysatama) sekä Laivateollisuuden Pansion telakka. Pansion satamarata avattiin öljysatamalle saakka 1932 ja rataa jatkettiin 1942 Turun laivastoasemalle.

Raisionjoen yli Crichton-Vulcan rakensi 1931 läppäsillan, koska alukset liikennöivät jokea pitkin sen varrella sijaitsevalle telakalle. Maantieliikenteen kahden kaistan lisäksi siltaan yhytettiin myös rautatie. Telakan toiminta päättyi kuitenkin pian ja läppäsilta otettiin pois käytöstä 12. elokuuta 1933 tapahtuneen Raisionjoen junaonnettomuuden jälkeen, jossa veturi ajoi ylösnostetulle sillalle ja kuljettaja että lämmittäjä saivat surmansa. Sillan nostokoneisto poistettiin vasta 1976. 

Nykyisin radan Turun laivastoasemalle johtanut osa on purettu ja rata jatkuu öljysatamaan saakka. Pansiossa toimi 1998–2007 Suomen ainoa junalauttasatama, jota varten rakennettiin oma ratapiha telinvahtohalleineen satamaradan viereen. Pansion telakka lakkautettiin 1988.

Lähteet
-------

* Rautatiehallistuksn Turun liikennealueen arkisto : Turun satama (Arkistoitu – Internet Archive)
* Vaunut.org : Onnettomuus Raisionjoen nostosillalla 1933
* Geocaching : Artukaisten läppäsilta
* Läppäsiltaturmasta tuli aikansa nähtävyys, Turun Sanomat 1.3.2009 (Arkistoitu – Internet Archive)

Aiheesta muualla
----------------

* Pansion satamaradan linjaus 1940-luvulla Turun topografisessa kartassa (Timo Meriluodon karttasivusto)
**Sari Anneli Harmoinen** (os. *Setämaa*) on suomalainen matematiikan ja luonnontieteen didaktiikan yliopistonlehtori. Hän toimii Oulun yliopiston Kasvatustieteiden tiedekunnan koulutusdekaanina vuodesta 2016 lähtien.

Harmoinen on toiminut opettajana eri kouluasteilla vuodesta 1988 lähtien. Vuosina 1990–1992 Harmoinen toimi Tampereen normaalikoulun matemaattisten aineiden opettajana. Hän toimi ennen Oulun yliopistoon siirtymistä vuonna 2014, Jyväskylän Voionmaan lukion ja Oulun Pohjankartanon koulun matematiikan, fysiikan ja kemian lehtorina. Harmoinen on toiminnut lisäksi Oulun Lumakeskuksen (OuLuma) vs johtajana ja varajohtajana 2016-2020, Karvin arviointineuvoston varapuheenjohtajan ja Karvin korkeakoulujen arviointijaoksen jäsenenä 2018-2022.

Tutkimusintressejä: Ilmastonmuutos ja nuoret

Harmoinen valmistui 1998 filosofian maisteriksi Jyväskylän yliopistosta. Filosofian tohtoriksi Harmoinen väitteli 2013 Jyväskylän yliopistosta fysiikan didaktiikan alalta. STEAM oppimisen ja opettamisen dosentiksi hänet nimettiin vuonna 2020 Turun yliopistossa. Vuonna 2014 hänet valittiin matematiikan ja luonnontieteen didaktiikan yliopistonlehtorin tehtävään Oulun yliopistossa. Harmoisella on kolme poikaa.

Aiheesta muualla
----------------

* 
* Uudet dekaanit valittu 1.1.2022 alkavalle nelivuotiskaudelle Oulun Yliopisto

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Tieteilijät Muokkaa Wikidatassa | 
* ORCID

 |

 |
**Samsung Galaxy S20 Ultra** on Samsungin 11. helmikuuta 2020 julkaisema älypuhelin. Sen ennakkomyynti alkoi julkaisupäivänä ja toimitukset alkoivat 13. maaliskuuta 2020. Puhelin on suurempi versio Samsung Galaxy S20:sta ja Samsung Galaxy S20+:sta.

Samsung Galaxy S20 Ultrassa on kahdeksanydinprosessori ja 6,9 tuuman näyttö 120 hertsin virkistystaajuudella. Tallennustilaa on 128 gigatavua ja se on laajennettavissa muistikortilla. Keskusmuistia on 12 gigatavua. Laite tukee 5G-verkkoja. Puhelimessa on neljä takakameraa. Pääkameran tarkkuus on 108, telekameran 48, laajakulmakameran 12 ja syvyyskameran 12 megapikseliä. Telekamerassa on viisinkertainen optinen zoom, kymmenkertainen häviötön zoom ja satakertainen digitaalinen zoom. Etukameran tarkkuus on 40 megapikseliä. Akun kapasiteetti on 5 000 milliampeerituntia ja se tukee 45 watin latausta. Laite tukee myös langatonta latausta. Puhelimessa on kasvojentunnistus ja näytönalainen sormenjälkitunnistin. Laitteen IP-luokitus on 68, ja se on pölyn- ja vedenkestävä. Puhelimen käyttöjärjestelmä on Android 10.

Lähteet
-------

1. 1 2  TM-ensituntuma: Samsung Galaxy S20, S20+ ja S20 Ultra – Jytkyltä tuntuva Ultra erottuu kameroilla *Tekniikan Maailma*.  11.2.2020. Viitattu 12.2.2020.
2. 1 2  Konttinen, Erno: 108 megapikselin kamera ja paljon muuta – näin paljon uudet Samsung Galaxy S20 -puhelimet maksavat *Tivi*.  11.2.2020. Viitattu 12.2.2020.
3. ↑  Samsung Galaxy S20 Ultra 5G *GSMArena*. Viitattu 12.2.2020. (englanniksi)
**Panoplosaurus** (tarkoittaa "täysin panssaroitua liskoa") oli yksi viimeisimmistä nodosaureista ennen kuin ne kuolivat sukupuuttoon ja panssaroitujen dinosaurusten lokeron täyttivät nuijahäntäpanssariselät. Se oli yksi heimonsa parhaimmiten tunnetuista jäsenistä, siitä tunnetaan kaksi osittaista luurankoa ja kolme kalloa. Viime aikoihin asti sitä on pidetty *Edmontonian* lajina, mutta nykyään se luetaan omaan sukuunsa.

Kuvaus Dinosaur park muodostuman jättimäisistä kasvinsyöjistä, *Panoplosaurus* takana oikealla.
*Panoplosaurus* eli nykyisessä Pohjois-Amerikassa; sen luurankoja on löydetty Montanasta, Albertasta, Etelä-Dakotasta ja Teksasista.

Piirteet
--------

*Panoplosaurus* oli noin 4,5–7 metriä pitkä ja kaksi metriä korkea. Se painoi noin kolme ja puoli tonnia ja söi matalia kasveja. *Panoplosauruksella* oli leveä, päärynänmuotoinen kallo, hampaaton edestä ja laajat sieraimet. Se oli samannäköinen kuin *Edmontonia*, mutta sillä ei ollut hartioista sojottavia pitkiä piikkejä. Tilalle sen panssari koostui paksuista luulevyjen sarjoista, jokaisessa silmiin pistävä harjanne. Levyt ovat maksuimmat hartioiden ja niskan kohdalta. Lyhyet piikit työntyivät ulos ruumiin sivuilta sekä hännästä.

Lähteet
-------

1. 1 2  Dixon, Dougal: *The illustrated encyclopedia of dinosaurs*, s. 244. Lontoo: Hermes House, 2010. ISBN 978-1-84681-853-0. (englanniksi)
2. ↑  Michael J. Benton: *Koko maailman dinosaurukset*. Tammi, 2005. ISBN 951-31-1819-3.


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Taksonitunnisteet | 
* Wikidata: Q131652
* EoL: 4530907
* Fossilworks: 38825
* GBIF: 4823209
* IRMNG: 1043302

 |

 |
Jarawoiden asuinalue (keltaisella) 1800-luvulla ja vuonna 2004.
**Jarawat** (hindiksi जारवा) ovat yksi Andamaanien saariston alkuperäisheimoista. Jarawoita asuu Etelä-Andamaanin ja Keski-Andamaanin saarilla 200–300. Tämä negriittiheimo elää metsästämällä sikoja, liskoja, kalastamalla ja keräämällä siemeniä, marjoja ja hunajaa. Jarawat ovat paimentolaisheimo, joka elää 40–50 hengen ryhmissä. Jarawat ovat olleet hyvin eristäytynyt heimo, joka on vältellyt kontakteja muiden asukkaiden kanssa. Lokakuussa 1997 ryhmä jarawoita kuitenkin vieraili ensi kertaa läheisissä kylissä ja asuinalueilla. Tämä on käynnistänyt sarjan ongelmia, muun muassa tuhkarokkoepidemian.

Jarawoiden elinalue on ollut vaarassa 1970-luvulta lähtien, jolloin Andaman Trunk Road rakennettiin heidän läntisen asuinalueensa halki. Tie tuo alueelle metsureita ja salametsästäjiä, jotka varastavat heimon riistaa ja tartuttavat heihin kulkutauteja. Myös jarawa-naisten hyväksikäytöstä on raportoitu. Tien sulkemisesta on Intian korkeimman oikeuden päätös vuodelta 2002, mutta se on pysynyt edelleen käytössä. Yhdistyneiden kansakuntien rotusyrjinnän poistamista valvova komitea vaati maaliskuun 2007 raportissaan Intiaa sulkemaan tien.

Lähteet
-------

1. 1 2  Poachers threaten survival of Jarawa tribe Survival.  Arkistoitu 22.2.2014. Viitattu 25.11.2008. (englanniksi)
2. ↑  S. Theodore Baskaran: Who speaks for the Jarawas?  9.12.2001. The Hindu.  Arkistoitu 29.12.2010. Viitattu 25.11.2008. (englanniksi)
3. ↑  Smt. Aruna Roy to the National Advisory Council: Saving the Jarawas of The Andaman Islands *pmindia.nic.in*.  13.1.2006. Viitattu 25.11.2008. (englanniksi)
4. ↑

Kirjallisuutta
--------------

* *Jarawa Contact : Ours with Them, Theirs with Us*, edited by K. Mukhopadhyay , R.K. Bhattacharya and B.N. Sarkar. New Delhi, Anthropological Survey of India, 2002, xiv, 235 p. (ISBN 81-85579-64-4)

Aiheesta muualla
----------------

* The Times of India: Future of Andaman's 500 Jarawa tribals uncertain
* Report on Situation of Jarawa Tribal Minority, Andaman Islands: Recommendations For and Against Action (Arkistoitu – Internet Archive)
**Brea** (m.kreik. Βρέα) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (*polis*) Traakiassa nykyisen Kreikan alueella. Sen tarkkaa sijaintia ei tunneta.

Ateenan ekklesian päätös (*IG* I3 46) Brean siirtokunnan perustamisesta, n. 445–425 eaa. Epigrafinen museo.
Brean olemassaolo tiedetään vain siitä, että eräs Ateenan poliksen tekemä piirtokirjoituksena säilynyt päätös (*IG* I3 46) koskee sen perustamista Ateenan siirtokunnaksi. Kirjoitus ajoitetaan noin vuodelle 445–425 eaa. Siirtokuntalaisten johtajaksi päätös mainitsee Demokleideen. Lisäksi Theopompoksen tekemästä maininnasta voidaan päätellä, että kaupunki todella myös perustettiin. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymiä *Breaios* (Βρεαῖος).

Brean sijainniksi on ehdotettu sekä nykyisin Chalkidikína tunnettua niemimaata että Bisaltiaa niemimaan pohjoispuolella. Erään ehdotuksen mukaan kaupunki olisi sijainnut Thermainlahden itärannalla, ja hylätty, kun Amfipolis perustettiin parempaan paikkaan.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Hansen, Mogens Herman & Nielsen, Thomas Heine: "624. Brea", *An Inventory of Archaic and Classical Poleis*. An Investigation Conducted by The Copenhagen Polis Centre for the Danish National Research Foundation. Oxford: Oxford University Press, 2004. ISBN 0-19-814099-1.
2. ↑  Foundation of colony at Brea *Attic Inscriptions Online*. Viitattu 1.11.2021.
3. ↑  Sealey, Raphael: *A History of the Greek City States, 700–338 B. C.*, s. 312. University of California Press, 1976. ISBN 9780520031777. Teoksen verkkoversio.
**Samsung Galaxy M31** on Samsungin 5. maaliskuuta 2020 julkaisema älypuhelin, jossa on esiasennettuna Android 10 Samsungin One UI-käyttöliittymällä.

Tekniset tiedot
---------------

### Muotoilu

Samsung Galaxy M31 -älypuhelimessa on 6,4-tuumainen näyttö FullHD 19,5:9 -resoluutiolla.

### Fyysiset osat

Laitteesta löytyy 2,3 gigahertsin kahdeksanydinprosessori. Laitteessa on 6 gigatavua keskusmuistia ja 64 gigatavua sisäistä muistia. Puhelimen muisti on laajennettavissa enintään 512 gigatavun microSD-kortilla.

#### Kamerat ja multimedia

Laitteessa on neljä takakameraa. Pääkameran tarkkuus on 64 megapikseliä, toisen kameran 8 megapikseliä (ultralaajakulmakamera), kolmannen kameran 5 mmegapikseliä (makrokamera) ja neljännen kameran 5 megapikseliä (syvyystietokamera). Etukameran tarkkuus on 32 megapikseliä.

Videokuvaus voidaan tehdä 2160p (4K) -resoluutiolla 30fps, 1080p (Full HD) -resoluutiolla 60fps ja 720p (HD) -resoluutiolla 240fps (hidastettu videokuva).

### Ohjelmisto

Julkaisuhetkellä laitteessa oli esiasennettuna Android 10 Samsungin One UI-käyttöliittymällä.

Lähteet
-------

* PhoneArena: Samsung Galaxy M31
**Markku Sakari Järvinen** (30. heinäkuuta 1937 Tampere – 17. marraskuuta 2015 Kangasala) oli suomalainen insinööri ja yritysjohtaja, joka sai kauppaneuvoksen arvonimen.

Järvisen vanhemmat olivat insinööri Hugo Gunnar Järvinen ja talousopettaja Elma Värri ja puoliso vuodesta 1972 Riitta Kaarina Järvinen. Markku Järvinen kävi keskikoulun Tampereen lyseossa 1956 ja valmistui insinööriksi Tampereen teknillisestä opistosta 1964. Hän kävi myös useita liikkeenjohdon kursseja. Järvinen oli Hankkijan asennusinsinööri Kotkassa 1964, osastonhoitaja Hämeenlinnassa 1965–1968, sähköasiain osastonhoitaja Helsingissä 1968–1971, laitoskonttorin johtaja 1971–1975 ja sähköasian osaston apulaisjohtaja 1975–1980. ELCO-Groupin projektijohtaja Bagdadissa Järvinen oli 1980–1983, Hankkijan vientijohtaja 1983, Are Oy:n Teknisen Aren johtajan varamies 1983–1984, Hankkijan Teollisuuspalvelun apulaisjohtaja 1985–1986, Teknisen ryhmän johtaja 1986–1987, Teollisuuspalvelun johtaja 1987–1988 ja yhtymän strategisen johtoryhmän jäsen vuodesta 1988. Järvinen oli Hankkija-Tekniikka Oy:n, vuodesta 1991 Hantec Oy, toimitusjohtaja ja hallituksen jäsen 1988–1992 ja Suomen Sähkötalo Oy:n, sittemmin Tekmanni Oy, toimitusjohtaja 1992–1999. Hän oli myös Suomen Sähkötukku Oy:n, vuodesta 1988 Suomen Sähkötalo Oy, toimitusjohtaja 1988 ja hallituksen jäsen 1988–1990 ja hänellä oli useita sähkö- ja talotekniikka-alojen asiantuntija- ja luottamustehtäviä. Kauppaneuvoksen arvonimen Järvinen sai 1991.

Lähteet
-------

1. 1 2  Hoffman, Kai: Kauppaneuvos Markku Järvinen (1937–2015). *Suomen talouselämän vaikuttajat* -verkkojulkaisu (maksullinen). 30.11.2015. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura. Viitattu 2.1.2023.
2. 1 2  Muistot. Kuolleet. Markku Järvinen. (Tilaajille) *Helsingin Sanomat*.  15.1.2016. Viitattu 2.1.2023.

Aiheesta muualla
----------------

* Kai Hoffman: Markku Järvinen *Biografiasampo*.
**LATAM Cup** on kansainvälinen jääkiekkoturnaus, joka on pääasiassa tarkoitettu Latinalaisen Amerikan ja Karibian alueen jääkiekkomaajoukkueille. Turnaukseen osallistuu maajoukkueita myös muista maista. Turnaus tunnetaan myös nimellä **Amerigol LATAM Cup**, sillä sitä järjestää Amerigol International Hockey Association. Sen puheenjohtaja on Juan Carlos Otero. Turnaus toimii monille kehittyville jääkiekkomaille ponnahduslautana, jotta ne voisivat joskus liittyä Kansainvälisen jääkiekkoliiton IIHF:n jäseniksi ja pelata sen turnauksissa sekä talviolympialaisten jääkiekkoturnauksissa.

Turnaus järjestettiin ensimmäistä kertaa vuonna 2018. Vuonna 2021 turnaus järjestettiin kolmatta kertaa Floridassa, Yhdysvalloissa. Tapahtumaa on ollut järjestämässä myös NHL-joukkue Florida Panthers, ja turnaus pelattiin vuonna 2021 joukkueen harjoitusjäähallissa Panthers IceDenissa. Turnaukseen otti osaa 29 joukkuetta. Turnauksessa oli viisi eri sarjaa: miesten 1. divisioona, miesten 2. divisioona, naisten sarja, alle 16-vuotiaiden sarja ja alle 12-vuotiaiden sarja. Joukkueita oli Argentiinasta, Brasiliasta, Karibian alueelta, Keski-Amerikasta, Chilestä, Kolumbiasta, Jamaikalta, Libanonista, Meksikosta, Puerto Ricosta, Venezuelasta sekä Yhdysvalloista. Vuonna 2021 turnaukseen otti osaa myös Etelä-Amerikan yhdistelmäjoukkue.

Maajoukkueista turnauksessa mukana ovat olleet muun muassa Jamaikan jääkiekkomaajoukkue, Kolumbian jääkiekkomaajoukkue, Puerto Ricon miesten ja sen lisäksi naisten joukkue sekä Venezuelan jääkiekkomaajoukkue.

Lähteet
-------

1. 1 2  Amerigol LATAM Cup Returns to South Florida *NHL.com*. Viitattu 4.1.2022. (englanniksi)
2. ↑  Color of Hockey: LATAM Cup set to make return at Panthers IceDen *NHL.com*. Viitattu 4.1.2022. (englanniksi)
3. ↑  LATAM Cup and Hockey in Latin America is Fueled by Passion *NHL.com*. Viitattu 4.1.2022. (englanniksi)
4. 1 2  Colombia wins men's title, Puerto Rico women's team prevails at LATAM Cup *NHL.com*. Viitattu 4.1.2022. (englanniksi)
5. ↑  Ice Hockey Venezuela *Ice Hockey Venezuela*. Viitattu 4.1.2022. (espanjaksi)
**Samsung Galaxy M31s** on Samsungin 6. elokuuta 2020 julkaisema älypuhelin, jossa on esiasennettuna Android 10 Samsungin One UI-käyttöliittymällä.

Tekniset tiedot
---------------

### Muotoilu

Samsung Galaxy M31s -älypuhelimessa on 6,5-tuumainen näyttö FullHD 19,5:9 -resoluutiolla.

### Fyysiset osat

Laitteesta löytyy 2,3 gigahertsin kahdeksanydinprosessori. Laitteessa on 6 gigatavua keskusmuistia ja 128 gigatavua sisäistä muistia. Puhelimen muisti on laajennettavissa enintään 512 gigatavun microSD-kortilla.

#### Kamerat ja multimedia

Laitteessa on neljä takakameraa. Pääkameran tarkkuus on 64 megapikseliä, toisen kameran 12 megapikseliä (ultralaajakulmakamera), kolmannen kameran 5 mmegapikseliä (makrokamera) ja neljännen kameran 5 megapikseliä (syvyystietokamera). Etukameran tarkkuus on 32 megapikseliä.

Videokuvaus voidaan tehdä 2160p (4K) -resoluutiolla 30fps, 1080p (Full HD) -resoluutiolla 60fps ja 720p (HD) -resoluutiolla 240fps (hidastettu videokuva).

### Ohjelmisto

Julkaisuhetkellä laitteessa oli esiasennettuna Android 10 Samsungin One UI-käyttöliittymällä.

Lähteet
-------

* PhoneArena: Samsung Galaxy M31s
**Sivanandajooga** on klassinen hathajoogan muoto. Sivanandajooga on dynaamisempi kuin hathajooga, mutta ei niin fyysinen kuin astangajooga.

Sivanandajoogan kehitti Swami Vishnu Devananda, joka nimesi joogamuodon gurunsa Swami Sivanandan Saraswatin mukaan.

Sivanandajoogatunti
-------------------

Sivanandatuntiin kuuluu alkurentoutuminen, hengitysharjoitukset, aurinkotervehdys ja 12 vahvistavan ja notkistavan joogaliikkeen sarja välirentoutuksineen. Yksi tunnetuimmista sivananda joogasarjoista on aurinkotervehdys ja lootusasento. Lootusasento on erityisen sopiva meditointiin. Asentojen välillä rentoudutaan ja tunnin päättää pitempi, kokonaisvaltainen loppurentoutus.

Sivanandajoogan harjoitukset (asanat) on suunniteltu tehtäväksi aina tietyssä järjestyksessä, jolloin ne vaikuttavat järjestelmällisesti koko kehoon: selkärankaan, niveliin ja nivelsiteisiin, lihaksiin, verenkiertoon ja myös ruoansulatukseen, hermostoon sekä rauhasiin. Jokainen asento joko vahvistaa edeltävää tai on sen vastaliike.

Hengitys ja rentoutusharjoitukset
---------------------------------

Hengitysharjoitukset ovat sivanandajoogan kannattajien mukaan tärkeitä, koska he katsovat että suurin osa ihmisistä käyttää hengittämiseen vain pientä osaa keuhkojensa hengityskapasiteetista. Harjoittelemalla pyritään oppimaan parempi hengitystekniikka, jota käytetään myös normaalielämässä, ei vain joogan aikana. Rentoutumisharjoitusten tarkoituksena on harjoittajien mukaan rentoutuminen fyysisesti, psyykkisesti ja henkisesti. Myös "oikeanlainen" ruoka, lähinnä kasvisruoka, on osa sivananda joogan ajattelumaailmaa.

Sivanandajoogassa keho ymmärretään sielun työvälineeksi. Siksi joogaharjoitusten katsotaan kehittävän myös harjoittajansa henkisiä kykyjä.*lähde?*

Lähteet
-------

 Sivananda Yoga Vedanta Centers

 Sivananda

 Wasa Yogacenter
**Samsung Galaxy M30** on Samsungin 7. maaliskuuta 2019 julkaisema älypuhelin, jossa on esiasennettuna Android 8.1 (Oreo) Samsungin One UI-käyttöliittymällä.

Tekniset tiedot
---------------

### Muotoilu

Samsung Galaxy M30 -älypuhelimessa on 6,4-tuumainen näyttö FullHD 19:9 -resoluutiolla.

### Fyysiset osat

Laitteesta löytyy 1,8 gigahertsin kahdeksanydinprosessori. Laitteessa on 6 gigatavua keskusmuistia ja 128 gigatavua sisäistä muistia. Puhelimen muisti on laajennettavissa enintään 512 gigatavun microSD-kortilla.

#### Kamerat ja multimedia

Laitteessa on kolme takakameraa. Pääkameran tarkkuus on 13 megapikseliä, toisen kameran 5 megapikseliä (ultralaajakulmakamera) ja kolmannen kameran 5 mmegapikseliä (syvyystietokamera). Etukameran tarkkuus on 16 megapikseliä.

Videokuvaus voidaan tehdä 1080p (Full HD) -resoluutiolla 30fps.

### Ohjelmisto

Julkaisuhetkellä laitteessa oli esiasennettuna Android 8.1 (Oreo) Samsungin One UI-käyttöliittymällä.

Lähteet
-------

* PhoneArena: Samsung Galaxy M30
Hapoel Jerusalem pelaamassa vuonna 2009.
**Hapoel Jerusalem BC** on israelilainen koripalloseura. Se on menestynyt sekä kansallisella että kansainvälisellä tasolla. Seuran kotipaikka on Jerusalem.

Historia
--------

Hapoel Jerusalem perustettiin vuonna 1943. Seura liittyi vuonna 1955 maan pääsarjaan, mutta ensimmäinen kausi päättyi huonosti, sillä joukkue oli sarjan viimeinen. Hapoel putosi tämän johdosta sarjasta mutta nousi takaisin vuonna 1958. Seuraava vuosikymmen oli joukkueelle jo parempi, sillä se voitti suurimman osan kotipeleistään. Todellinen menestyminen alkoi kuitenkin vasta 1990-luvulla, jolloin joukkue voitti ensimmäiset mestaruutensa. Vuosina 1996 ja 1997 seura voitti Israelin cupin finaaleissa Maccabi Tel Avivin ja saavutti ensimmäisen mestaruutensa. Kaudella 2003–2004 Hapoel eteni ULEB Cupissa loppuotteluun, jossa se voitti Real Madridin.

Mestaruudet
-----------

* **ULEB Cup** 2003-04 (1)
* **Israelin liiga** 2015 (1)
* **Israelin cup** 1995-96, 1996-97, 2006-07, 2007-08 (4)
* **Israelin liigacup** 2008, 2009, 2014, 2016 (4)

Katso myös
----------

* Hapoel

Lähteet
-------

1. ↑  History Hapoel Jerusalem
2. ↑  ULEB Eurocup

Aiheesta muualla
----------------

* Virallinen kotisivu (hepreaksi) (englanniksi)
**Markku Kalevi Kiimalainen** (s. 8. lokakuuta 1955 Oulu) on entinen suomalainen jääkiekkoilija. Urallaan hän edusti ainoastaan Oulun Kärppiä, jonka kapteenina hän 80-luvulla toimi, kaikkiaan neljällä pelikaudella (vuosina 1983–1987). Pelipaikaltaan hän oli vasen laitahyökkääjä. Kiimalainen tunnettiin 1970- ja 1980-lukujen maalitykkinä. Hän pelasi ensimmäiset pelinsä aikuisten sarjoissa kaudella 1974–1975. Hän lopetti uransa vuonna 1992. Hän on pelannut 390 SM-liigaottelua tehoin 159+165=324. Hän teki enemmän maaleja kuin syöttöjä kuudella kaudella. Kiimalainen voitti urallaan SM-liigassa kultaa, hopeaa ja 4 pronssia. Kiimalaisella on 89 maaottelua saldolla 18+17=35. Suomea hän edusti arvokisoissa kolme kertaa: Lake Placidin olympiakisat 1980, Ruotsin MM-kisat 1981 ja Kanada-cup 1981. Peliuransa jälkeen hän oli Kärppien valmennusryhmässä A-nuorissa ja I-divisioonassa. Kiimalainen oli kauden 1977–1978 SM-liigan paras tulokas. Tällöin hän teki 36 SM-liigaottelussa tehot 31+15=46. Samalla kaudella hän voitti maalipörssin.

Yle Oulu ilmoitti 18. lokakuuta 2016, että Kiimalaisen pelaajanumero **15** tullaan jäädyttämään. Numeron jäädytysseremonia tapahtui 19. marraskuuta, jolloin Raksilan jäähallissa pelattiin ottelu Kärpät- KooKoo. Järjestyksessä jäädyttäminen oli seuran kolmas. Aiemmat kaksi jäädytettyä pelipaitaa ovat **10** Reijo Ruotsalainen ja **24** Jari Viuhkola.

Pelaajan ja valmentajan uransa jälkeen Markku Kiimalainen opiskeli puutarhurin ammattiin, jossa hän on toiminut Oulun kaupungin palveluksessa.

Lähteet
-------

1. ↑   Viitattu 17.10.2016.
2. ↑  Markku Kiimalainen Bio, Stats, and Results *Sports-Reference.com*. Sports Reference LLC.  Arkistoitu 17.4.2020. Viitattu 16.11.2017. (englanniksi)
3. ↑  Kulju, 2003: s.90

* 
* 
* Kulju, Mika: *Kärpät - Pohjoisen Kiekkoihme*. Avanti Broadcasting, 2003. ISBN 952-5517-00-4. (s. 90)

Aiheesta muualla
----------------

* Markku Kiimalainen Hockeydatabasessa
* 

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä:**Risto Siltanen** | **Jarmo Wasaman muistopalkinnon voittaja**1978 | Seuraaja:**Kari Jalonen** |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä:**–** | **Aarne Honkavaara -palkinnon voittaja**1978 | Seuraaja:**Kari Makkonen** |