**GAL–TAN**-asteikko on arvojen ja puolueiden poliittinen ulottuvuus. Siinä kuusi ominaisuutta on koottu kahteen pääryhmään, jotka on edustettu asteikolla. Suomalaisissa lehdissä GAL–TAN-akselia kutsutaan joskus osittain harhaanjohtavasti liberaali-konservatiiviakseliksi.

GAL tarkoittaa vihreää, vaihtoehtoista ja libertaaria, kun taas vastakkainen ääripää TAN tarkoittaa perinteistä, autoritaarista ja nationalistista. Tämän järjestelmän rajalinja ei ole uudelleenjakopolitiikka, vaan sosiaaliset ja kulttuuriset arvot. 

Kansainvälinen tutkimusryhmä CHES 1999 aloitti asteikon käytön. Hooghe, Marks ja Wilson loivat termin GAL–TAN (engl. *Green-Alternative-Libertarian, Traditional-Authoritarian-Nationalist*) vuonna 2002.

Suomi
-----

Vuoden 2019 eduskuntavaaleissa puolueiden keskivertoehdokkaiden järjestys GAL–TAN-akselilla oli vihreät, vasemmistoliitto, RKP, SDP, kokoomus, keskusta, kristillisdemokraatit, perussuomalaiset. Eli kokoomus ja sosiaalidemokraatit olivat vaihtaneet paikkoja*selvennä*. Keskivertoäänestäjä oli SDP:n kohdalla, joskin kaikki kolme*selvennä* olivat lähellä toisiaan tässä, ei oikeisto-vasemmistoakselilla.

Suomen vuosien 2015 ja 2019 eduskuntavaaleissa GAL–TAN-akseli kuvasi huonosti suuntautumisia: sijoittuminen nationalismi-kansainvälisyys-akselilla (etenkin suhtautuminen maahanmuuttoon) ei vastannut sijoittumista akselilla liberaali-perinteinen, ja näin ollen GAL–TAN sekoitti päällekkäin ilmiöt, jotka eivät sovi yhteen.

Ruotsi
------

Ruotsissa GAL–TAN-asteikkoa ovat käyttäneet politiikan tutkijat, ja sillä on ollut vaikutusta keskusteluun vuodesta 2016. Joulukuussa 2018 Ruotsin kielen ja kansanperinteen tutkimuslaitos (ruots. *Institutet för språk och folkminnen*) nimesi "gal-tan-asteikko"-sanan (ruots. *gal–tan-skala*) yhdeksi vuoden 2018 uusista sanoista.

GAL–TAN-akselia on kutsuttu keskeneräiseksi ja valmisteltuksi*selvennä*, ja sitä on kyseenalaistettu analyysityökaluna, koska on epäselvää, onko GAL-päähän luokitelluilla ihmisillä paljonkaan yhteistä. Politologi Sören Holmberg sanoi helmikuussa 2021, että GAL–TAN-asteikon tuki on erittäin heikko erityisesti Ruotsissa ja että asteikkoon sisältyvien tekijöiden välinen yhteys on heikko. Holmberg uskoo, että sen sijaan asteikko mittaa ensisijaisesti nationalismia.

Katso myös
----------

* Hevosenkenkäteoria

Viitteet
--------

1. ↑  "Den nya värderingsskalan som skakar Moderaterna", Aftonbladet 2016-08-28 *aftonbladet.se*. Viitattu 13 november 2016.
2. ↑  "Äntligen en frisk fläkt i debatten om vänstern", expressen.se, 27 september 2016. Åtkomst den 27 september 2016.
3. ↑  Katarina Lind "Så har Centerpartiet närmat sig MP och V", sverigesradio.se, 5 april 2018. Åtkomst den 8 maj 2018.
4. ↑  Ohlsson, Jonas, Oscarsson, Henrik ja Solevid Maria: Ekvilibrium SOM-Institutet.  Arkistoitu 1.11.2016. Viitattu 1.11.2016.
5. 1 2  Sami Borg, Elina Kestilä-Kekkonen ja Hanna Wass (toim.): Politiikan ilmastonmuutos: Eduskuntavaalitutkimus 2019 (sivut 279 ja 300) *Oikeusministeriön julkaisuja: Selvityksiä ja ohjeita 5/2020*.  2020. Oikeusministeriö.
6. ↑  "Hur endimensionellt är det svenska partisystemet? (Arkistoitu – Internet Archive)", henrikoscarsson.com, 24 januari 2015. Åtkomst den 12 november 2016.
7. 1 2  PJ Anders Linder. "Debatt: Bristerna i GAL-TAN-skalan", di.se, 30 augusti 2016. Åtkomst den 12 november 2016.
8. ↑  Robert Sundberg. "Alla talar om GAL-TAN", dalademokraten.se, 13 augusti 2016. Åtkomst den 12 november 2016.
9. ↑  Arkiverade kopian *sprakochfolkminnen.se*.  Arkistoitu 27.12.2018. Viitattu 27.12.2018.  (Arkistoitu – Internet Archive) sprakochfolkminnen.se, 27 december 2018.
10. ↑  Sören Holmberg intervjuad i *Fredagsintervjun*. "Fredagsintervjun: Nej, polariseringen har inte ökat[vanhentunut linkki]" (vid 11m21s), *Kvartal*, 19 februari 2021.