recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Työmies-aski
**Työmies** oli helsinkiläisen Tupakkatehdas Fennian valmistama savuke, jota tuotettiin vuosina 1902–1984.

Työmies oli holkkisavuke, eli siinä ei ollut suodatinta, vaan se oli kovitettu ontto paperiputkilo, joka oli molemmista päistä avoin. Jotta tupakanpuruja ei kulkeutuisi suuhun, savukkeeseen tuli liittää lyhyt puinen holkki, joka tuli pakkauksen mukana. Mikäli holkki katosi, kartion saattoi litistää tai tukkia esimerkiksi pumpulilla. Kansan suussa Työmiestä ja muita holkkisavukkeita kutsuttiin "pöllitupakeiksi".

Historiaa
---------

Kreikkalainen liikemies Achilles K. Christides perusti Tupakkatehdas Fennian vuonna 1899 ja aloitti Työmies-savukkeen valmistuksen 1902. Merkki muodostui niin suosituksi, että Fennia keskittyi pian yksinomaan sen valmistukseen. Tehdas muutti Valter Jungin ja Emil Fabritiuksen suunnittelemaan ja Koskikaran korttelissa Ruoholahdenkadun ja Köydenpunojankadun kulmassa Helsingissä sijaitsevaan rakennukseen 1913.

"Kansan savukkeena" tunnettua Työmiestä markkinoitiin muun muassa taloudellisena: "Polttaessanne Työmies-savukkeita olette taloudellinen, sillä tupakanpaljouteen nähden vastaa kotelo Työmies-savukkeita hyvinkin 2–3 koteloa savukkeita paperi-imukkeella." (Suomen sosialidemokraatti, toukokuu 1932)

Syksyllä 1945, jolloin ylellisyystarvikkeet olivat kortilla, saattoi neljä pinokuutiometriä halkoja hakannut metsätyömies ostaa "metsätyömaiden tehopakkauksen", joka sisälsi kahvia, sokeria ja Työmies-tupakkaa.

Varsinkin Helsingin olympialaisten myötä Suomeen saapui ulkomaisia suodatinsavukkeita ja kotimainen tuotanto kääntyi hiljalleen laskuun. Työmies-tupakkaa valmistettiin vuosikymmenten ajan aina vuoteen 1984 saakka, jolloin lääkintöhallitus kielsi sen valmistamisen sellaisenaan korkeiden terva- ja nikotiinipitoisuuksien vuoksi.

Mainoksessa vuodelta 1960 Työmies-savuketta kuvataan näin: "Miehisten miesten jämerä savuke. Työmies on aina täyttä tupakkaa. Palaa vain silloin kuin itse haluatte."

Työmies-tupakan askeja valmisti Raivolan kotelotehdas, joka oli perustettu vuonna 1922 Kivennavalle ja siirretty vuonna 1939 Lappeenrantaan. Tehdas tuotti myös Klubi- ja Saimaa-tupakkamerkkien askit.

Lähteet
-------

1. 1 2  Yle:Kysy mitä vain Luettu 13.11.2007
2. ↑  Eeva Järvenpää: Työmies oli Fennian kysytyin tupakka (maksullinen) Helsingin Sanomat 3.5.2009. Viitattu 17.8.2013.
3. ↑  Eeva Järvenpää: Fennian tupakkatehdas hallitsi Ruoholahdenkadun päätä[vanhentunut linkki] Helsingin Sanomat 3.5.2009. Viitattu 17.8.2013.
4. ↑  Mikko Pollari: Kansan parhaaksi(pro gradu) (Arkistoitu – Internet Archive)
5. ↑  Suomen Sosialidemokraatti, s. 4, 17.5.1932 nro 132
6. ↑  Viisi vuosikymmentä metsän ja metsämiesten asialla, Metsämiesten säätiö. Luettu 13.11.2007
7. ↑  Laitila, Mikko: Työmies paloi loppuun *marmai.fi*.  16.10.2009. Viitattu 29.12.2020.
8. ↑  Raivolan kotelotehdas, Tehdas perustettu vuonna 1922 Kivennavalle ja siirretty vuonna 1939 Lappeenrantaan *finna.fi*. Viitattu 14.9.2023.
***Encyclopædia Iranica*** on tietosanakirja, joka pyrkii tarjoamaan kattavan ja luotettavan kuvan iranilaisesta sivilisaatiosta Lähi-idässä, Kaukasuksella, Keski-Aasiassa ja Intian niemimaalla esihistoriasta nykyaikaan. Sanakirjan kielenä on englanti. *Encyclopaedia Iranica* kansainvälinen yhteistyöhanke, joka alkoi 1970-luvulla. Vuoteen 2017 asti sitä johti hankkeen perustaja, professori Ehsan Yarshater. Vuoteen 2018 asti projektin kotina oli Columbian yliopiston Iranin tutkimuskeskus, jonka nimi nykyään on *Ehsan Yarshater Center for Iranian Studies*.

Sanakirjaa julkaisee vuonna 1990 perustettu *The Encyclopaedia Iranica Foundation.* Sen tavoitteena on taata sanakirjan riippumattomuus ja varmistaa teoksen julkaiseminen sekä digitaalisesti että painettuna. Painettuna sanakirjaa oli vuonna 2022 saatavissa kuutenatoista niteenä, jotka ulottuivat K-kirjaimeen saakka. Hanketta ovat tukeneet lukuisat säätiöt muun muassa Britanniasta, Ranskasta ja USA:sta. Yli 1 300 tutkijaa eri maista on kirjoittanut artikkeleita sanakirjaan.

Lähteet
-------

1. ↑  Welcome to Encyclopaedia Iranica *Encyclopaedia Iranica*. Viitattu 31.3.2022.
2. 1 2 3  About Iranica *Encyclopaedia Iranica*. Viitattu 31.3.2022.
3. ↑  Printed volumes *Encyclopaedia Iranica*. Viitattu 31.3.2022.

Aiheesta muualla
----------------

* Welcome to Encyclopaedia Iranica *Encyclopaedia Iranica*. Viitattu 31.3.2022.
**Huế** (ransk. *Hué*, Chu Nom: 化, kiinalaisilla merkeillä: 順化) on entinen Vietnamin pääkaupunki Sông Hương -joen (myös Hán nôm tai Perfume) varrella muutaman kilometrin päässä Etelä-Kiinan merestä Vietnamin läpi kulkevan rautatien varrella. Se on Thừa Thiên-Huến maakunnan pääkaupunki. Asukasluku on 303 000 asukasta (2009). Kaupungista on noin 660 kilometriä Hanoihin ja 1 100 kilometriä Hồ Chí Minhin kaupunkiin.

Huế oli 1600-luvulta 1800-luvulle hallinneen Nguyễn-dynastian pääkaupunki. Keisari Gia Long (Nguyễn Phúc Ánh) yhdisti maan 1802, jolloin kaupunki oli koko maan pääkaupunki aina vuoteen 1945, jolloin keisari Bảo Đại luopui vallasta ja kommunistihallitus siirsi pääkaupungin Hanoihin.

Vietnamin sodan aikana kaupunki sijaitsi Etelä-Vietnamin puolella, lähellä Pohjois-Vietnamin rajaa, mistä syystä se kärsi merkittäviä vaurioita etenkin vuoden 1968 Tết-hyökkäyksen aikaisen Huến taistelun ja verilöylyn aikana. 

Huến tärkeimmät muistomerkit ovat vielä ehjiä, ja ne kuuluvat Unescon maailmanperintökohteisiin.

Kaupungissa on 18 000 opiskelijan yliopisto.

Lähteet
-------

1. ↑  Vietnam *citypopulation.de*. citypopulation.de. Viitattu 8.3.2018. (englanniksi)
2. ↑  Hue (Arkistoitu – Internet Archive) Vietscape
3. ↑  Unesco
4. ↑  Hue University Pathways

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Huế** Wikimedia Commonsissa

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Vietnamin suurkaupungit ja maakunnat |
| --- |
|  |
| Maakuntatasoiset kaupungit | 
* Cần Thơ
* Đà Nẵng
* Hải Phòng
* Hà Nội
* Hồ Chí Minhin kaupunki
* Huế

 | Vietnamin lippu |
|  |
| Maakunnat | 
* An Giang
* Bắc Giang
* Bắc Kạn
* Bạc Liêu
* Bắc Ninh
* Bà Rịa-Vũng Tàu
* Bến Tre
* Bình Định
* Bình Dương
* Bình Phước
* Bình Thuận
* Cà Mau
* Cao Bằng
* Đắk Lắk
* Đắk Nông
* Điện Biên
* Đồng Nai
* Đồng Tháp
* Gia Lai
* Hà Giang
* Hà Nam
* Hà Tĩnh
* Hải Dương
* Hòa Bình
* Hậu Giang
* Hưng Yên
* Khánh Hòa
* Kiên Giang
* Kon Tum
* Lai Châu
* Lâm Đồng
* Lạng Sơn
* Lào Cai
* Long An
* Nam Định
* Nghệ An
* Ninh Bình
* Ninh Thuận
* Phú Thọ
* Phú Yên
* Quảng Bình
* Quảng Nam
* Quảng Ngãi
* Quảng Ninh
* Quảng Trị
* Sóc Trăng
* Sơn La
* Tây Ninh
* Thái Bình
* Thái Nguyên
* Thanh Hóa
* Thừa Thiên-Huế
* Tiền Giang
* Trà Vinh
* Tuyên Quang
* Vĩnh Long
* Vĩnh Phúc
* Yên Bái

 |

 |
**Saimaa Stadiumi** on maaliskuussa 2018 Mikkelin Kalevankankaalle avautunut monitoimiareena. Lähes 11 000 neliön Saimaa Stadiumi on tuonut Kalevankankaalle runsaasti uusia sisäliikuntavaihtoehtoja. Areenan muunneltavat tilat mahdollistavat myös kulttuuritapahtumien, messujen ja hyvinvointipalveluiden järjestämisen. Areenan varustelussa on huomioitu SM- ja maailmanliigatasoiset urheilutapahtumat sekä maaottelut.

Hankkeen juuret ovat yhteistyössä Mikkelin kaupungin, Kaakkois-Suomen ammattikorkeakoulu Xamkin sekä Suomen Nuoriso-opiston välillä. Ammattikorkeakoulu myös käyttää tiloja osana kampustaan. Mikkelin kaupunki rakensi erillishankkeena alueelle yli 600 autopaikkaa käsittävän pysäköintialueen. Mikkelin Jukurien noustua jääkiekon SM-liigaan liikennemäärä Kalevankankaalla on selvästi lisääntynyt. 

Saimaa Stadiumin palveluihin kuuluvat:

* Palloilulajit
* Kuntosali
* Juoksurata
* Voimistelu
* Taitoharjoittelualue
* Viihdeliikunta
* Seinäkiipeily ja boulderointi
* SuperCorner
* Kahvila- ja ravintolapalvelut
* Hyvinvointipalvelut ja -testaukset
* Stadiumi Shop
* Tilapalvelut
* Hieronta ja fysioterapia

Liikunta ja hyvinvointi
-----------------------

Saimaa Stadiumin halliosan koko on noin 5200 neliömetriä. 225 metriä pitkän juoksuradan ympäröivälle keskialueelle mahtuu esimerkiksi kolme salibandykenttää tai seitsemän lentopallokenttää. Saimaa Stadiumi muodostaa yhdessä Kalevankankaan ympärivuotisten ulkoliikuntamaastojen, Ikioma Areenan, Mikkelin raviradan sekä jääkiekon ja jalkapallon harjoitushallien kanssa ainutlaatuisen kokonaisuuden. 

Tiloista voi varata vuoroja mm. kuntosalille, pelaamiseen, juoksuun tai ryhmäliikuntaan. Saimaa Stadiumilla on myös mahdollisuus kuntotestauksiin ja erilaisten hyvinvointipalveluiden hyödyntämiseen. Palveluita tarjotaan yhteistyössä paikallisten yritysten ja Xamk Active Life Labin kanssa.

Saimaa Stadiumin 12,5 metriä korkea ja lähes 30 metriä leveä Walltopia-kiipeilyseinä on alueen ensimmäinen. Seinällä on 4 itsevarmistavaa automaattilaitetta. Erillisellä boulder-kiipeilyseinällä on leveyttä jopa 16 metriä. 

Saimaa Stadiumissa toimii myös yli 1100m² käsittävä SuperCorner, joka koostuu kolmesta eri alueesta kahdessa kerroksessa.

Tapahtumat
----------

Saimaa Stadiumin 1500 kiinteää katsomopaikkaa ja yhteensä 5000 asiakaspaikkaa tuovat Etelä-Savoon ja Mikkeliin mahdollisuuksia järjestää konsertteja näyttävissä sisätiloissa ympäri vuoden. Konsertteja varten on tarjolla erilaisia vaihtoehtoja: esiintymislava voi olla hallin pitkällä sivulla tai sen päädyssä. Hallissa voidaan järjestää niin urheilutapahtumia, messuja kun konserttejakin. Yritykset voivat huomioida omia asiakkaitaan ja sidosryhmiään korkealuokkaisissa tiloissa erilaisten VIP-palveluiden muodossa.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  VisitMikkeli: Saimaa Stadiumi *www.visitmikkeli.fi*.  Arkistoitu 25.5.2022. Viitattu 23.5.2022.
2. ↑  Saimaa Stadiumi, Mikkeli *NCC*. Viitattu 23.5.2022.
3. ↑  Mikkelin Stadiumi *Projektiuutiset.fi*.  7.11.2018. Viitattu 23.5.2022.
4. 1 2  Saimaa Stadiumi: Liikuttavan hauskaa tekemistä Saimaa Stadiumilla Mikkelissä *www.saimaastadiumi.fi*.  Arkistoitu 26.5.2022. Viitattu 23.5.2022.
**Varaston kiertonopeuden** (engl. *inventory turnover*) avulla voidaan tarkastella varastojen tilaa. Kuten muutkin kiertonopeusluvut, myös tämä tunnusluku voidaan laskea jakamalla tarkastelujakson päivien lukumäärä kiertoajalla.

{\displaystyle K={\frac {p}{v}}}

missä *K* = varaston kiertonopeus, *p* = jakson päivien lkm ja *v* = varastojen kiertoaika.

Varastojen kiertonopeus voidaan laskea myös jakamalla jakson aikana myytyjen tavaroiden hankintakustannukset tarkastelujakson loppuhetken varastoilla.

{\displaystyle Varastojenkiertonopeus={\frac {Varastojenhankintakustannus}{Varastot}}}

Varaston kiertonopeus kertoo, kuinka monta kertaa vuodessa varastot kiertävät yrityksen tuotantoprosessin läpi.

Korkea varaston kiertonopeus on tavoiteltava. Mitä matalampi kiertonopeus on, sitä enemmän varasto sitoo käyttöpääomaa.

Yrityssovellus
--------------

Alhainen kiertonopeus voi viitata ylivarastointiin, vanhentuneisuuteen tai puutteisiin tuotevalikoimassa tai markkinoinnissa. Joissakin tapauksissa alhainen vaihtuvuusaste voi kuitenkin olla asianmukainen, esimerkiksi silloin, kun korkeammat varastotasot syntyvät nopeiden hinnankorotusten tai odotettavissa olevan markkinapulan ennakoimiseksi. Toinen varaston kiertonopeuden tunnusluvusta saatava oivallus on, että jos varasto kiertää hitaasti, varastokustannukset yksikköä kohti ovat korkeammat.
Sitä vastoin korkea varaston kiertonopeus voi olla osoitus riittämättömästä varastotasosta, mikä voi johtaa tappioihin yrityksessä, koska varastoa on liian vähän. Tämä voi usein johtaa varastovajeisiin.
Lisäksi varaston kiertonopeuden seuraaminen voi antaa tietoa siitä, miten hyvin liike vastaa asiakkaiden kysyntään.
Jotkin toimialan tietojen kerääjät käyttävät liikevaihtoa osoittajana myyntikustannusten sijasta. Myyntikustannus antaa realistisemman vaihtuvuussuhteen, mutta myyntiä on usein tarpeen käyttää vertailuanalyysejä varten. Myyntikustannuksia pidetään realistisempina, koska myynnin ja myyntikustannusten huomioon ottamisessa on eroja. Myynti kirjataan yleensä markkina-arvoon eli siihen arvoon, jolla kauppapaikka on maksanut yrityksen tarjoamasta tavarasta tai palvelusta.

Lähteet
-------

1. ↑  Commercial Loan Analysis: Principles and Techniques for Credit Analysts and Lenders books.google.com. Viitattu 13.9.2023.
2. ↑  Financial Analysis, Consulting, and Economic Research Reports www.bruinfm.com. Viitattu 13.9.2023.
3. ↑  Asset Management Ratios learn.saylor.org. Viitattu 13.9.2023.
4. ↑  Asset Management Ratios www.coursesidekick.com. Viitattu 13.9.2023.
5. ↑  7 Crucial KPIs For Home Inventory Shops finmodelslab.com. Viitattu 13.9.2023.
6. ↑  Analyzing Financial Statements opencourseware.online. Viitattu 13.9.2023.
Prinsessa Ruususen prinssi.
**Unelmien prinssi** tai **Satuprinssi** on arkkityyppinen fiktiivisissä tarinoissa esiintyvä perushahmo. 
Unelmien prinssi on tarinoissa mieluisa kosija, joka täyttää rakastettunsa kaikki unelmat. Hän on hurmaava ja poikkeuksellisen puoleensavetävä.

Unelmien prinssi on yleinen vakiohahmo kansansaduissa (esim. Prinsessa Ruusunen tai Tuhkimo), joissa hän tarinan lopussa pelastaa ahdinkoon joutuneen sankarittaren – neidon pulassa. Perinteinen unelmien prinssi esitetään heteroseksuaalisen naisen prototyyppisenä ja ihannoituna romanttisena kumppanina, ja usein – joskaan ei aina – hänessä henkilöityvät kuvitteellisiin prinsseihin liitetyt luonteenpiirteet, kuten rohkeus ja ritarillisuus.

Nykyisin hahmo ei ole enää kovin suosittu. Sen sijalle on usein tullut kieroutunut versio unelmien prinssistä, pinnallisesti hurmaavasta henkilöhahmosta, joka osoittautuu lopulta itsekkääksi ja epämiellyttäväksi.

Populaarikulttuurissa
---------------------

### Elokuvissa

* Elokuvasarjassa *Shrek* Unelmien prinssi on nimeltään Prinssi Uljas ja hän on Hyvän haltijattaren poika. Elokuvassa *Shrek 2* Haltijatar on elokuvan antagonisti, ja yrittää saada prinsessa Fionan Uljaan vaimoksi kiristämällä Fionan isää kuningas Haroldia. Elokuvassa *Shrek kolmas* Uljas on elokuvan antagonisti, ja yrittää valloittaa muiden satupahisten kanssa valtakunnan ja tappaa Shrekin.

Lähteet
-------

1. ↑  Prince Charming *Merriam-Webster.com*. Merriam-Webster, n.d. Viitattu 1.4.2017. englanti
2. 1 2  Prince Charming *TVTropes*. tvtropes.org. Viitattu 1.4.2017. englanti*tarvitaan parempi lähde*
**Nurpaši Kulajev** (s. 1980) on Venäjän viranomaisten mukaan ainoa hengissä selvinnyt vuoden 2004 syyskuussa toteutetun Beslanin koulukaappauksen 32
tekijästä.

Tiistaina 17. toukokuuta 2005 alkoi Vladikavkazissa Venäjän Pohjois-Ossetiassa oikeudenkäynti, jossa Kulajevia syytettiin aseellisesta hyökkäyksestä ja panttivankien otosta sekä puolustuskyvyttömien ihmisten murhasta. Kaikkiaan häntä vastaan nostettiin kahdeksan syytettä, ja 26. toukokuuta 2006 Pohjois-Ossetian korkein oikeus totesi hänet syylliseksi niihin kaikkiin. Kulajev myönsi aluksi syytteet, mutta kiisti myöhemmin kaiken väittäen, että hänet oli sekoitettu hänen veljeensä, joka kuoli turvallisuusjoukkojen rynnäkössä kouluun.

Kulajev tuomittiin elinkautiseen vankeuteen. Jotkut Beslanissa kuolleiden oppilaiden äideistä yrittivät hyökätä Kulajevin kimppuun, kun häntä ohjattiin pois oikeustalosta.

Kulajevin nimi vaihdettiin, koska hänen uskottiin joutuvan vankilassa väkivaltaisten hyökkäysten kohteeksi.

Lähteet
-------

1. ↑  Helsingin Sanomat 17.5.2006: Oikeus: Beslanin koulukaappaaja syyllistyi terrorismiin
2. ↑  Helsingin Sanomat 18.5.2005: Beslanin koulukaappaaja oikeudessa Etelä-Venäjällä
3. ↑  Beslan-oikeudenkäynnissä tuomio tänään  16.5.2006. Turun Sanomat. Viitattu 18.2.2008.
4. ↑  Beslanin kaappaaja sai elinkautisen vankeustuomion  27.5.2006. Turun Sanomat. Viitattu 18.2.2008.
5. ↑  Jailed Beslan Terrorist’s Name Changed to Avoid Violence in Prison  7.8.2006. MosNews. Viitattu 18.2.2008. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* YLE uutiset 16. toukokuuta 2006: Beslanin koulukaappauksesta luetaan tuomio
* YLE uutiset 26. toukokuuta 2006: Beslanin kaappaajalle elinkautinen
Föhntuuli
**Föhntuuli** (myös **föhn** tai **föhn-tuuli**) on lämmin ja kuiva tuuli, joka syntyy kostean ilmavirtauksen ylitettyä vuoriston ja menetettyä kosteutensa.

Toimintaperiaate
----------------

Yleensä ilma jäähtyy, kun paine alenee. Mutta kun *kostea* ilma nousee vuoren rinnettä ylöspäin, ilma ei enää pysty sisältämään samaa vesimäärää kuin ennen, joten syntyy sadetta. Tämä tiivistyminen vapauttaa lämpöä ja näin estää ilmaa jäähtymästä. Kun nyt tuuli (ilma) on ylittänyt vuoren ja laskeutuu alaspäin, sen paine kasvaa, joten (ilman)lämpötila kasvaa.

Vaikutukset ilmastoihin
-----------------------

Föhn voi lämmittää ilmaa jopa 30 °C.

Föhn-ilmiössä on aina orografinen (vuoreen liittyvä) sade vuoriston tuulenpuolella. Föhniä selittää kaksi fysiikan lakia: kaasu lämpenee paineen kasvaessa, ja veden tiivistyminen vesihöyrystä nesteeksi vapauttaa energiaa.

Kun ilmavirtaus kulkee vuorenrinnettä ylöspäin, ilman paine laskee ja lämpötila pyrkii laskemaan. Jos kuitenkin ilma on kosteaa, muodostuu tiivistymistä (sumukammioilmiö) ja sadetta. Tiivistymisessä vapautuu lämpöenergiaa, joka estää nousevan ilman lämpötilan laskua. Ylitettyään vuoren huipun alaspäin virtaavan, jo ennestään lämpimän ilman lämpötila nousee (10 astetta korkeuskilometriä kohti) paineen kasvusta johtuen.

Föhnalueilla nähdään usein vuorten lähellä mantelipilviä.

Nimitykset
----------

Ilmiötä kutsutaan Alpeilla föhniksi, Kalliovuorilla *chinook*iksi. Föhn tunnetaan myös nimillä *zonda*, *diablo*, *wiatr halny* ja *Santa Ana*. Suomessa sitä havaitaan Pohjanmaalla ja Länsi-Lapissa Skandien vuoriston aiheuttamana. Föhn-tuuli on Suomessa keväälle tyypillinen sääilmiö ja vähentää pilvisyyttä. Pohjois-Amerikassa chinook-tuulia havaitaan Kanadan preerialla ja Yhdysvaltojen suurilla tasangoilla. Kanadassa chinook-tuulia esiintyy usein Lethbridgessä, Albertan provinssissa, mutta myös Calgaryssa ne ovat yleisiä. Yhdysvalloissa föhn-tuulia esiintyy Montanassa, mutta myös Coloradon Denverissä.

AEG-yhtiö rekisteröi hiustenkuivaajalle 1908 nimityksen *Fön* (myöhemmin Foen), joka perustui juuri lämpimän tuulen saksankieliseen Föhn-nimeen. Tästä tavaramerkistä on useissa kielissä syntynyt kädessä pidettävän hiustenkuivaajan yleisnimi, suomessa *fööni*.

Lähteet
-------

1. ↑  *föhn-tuuli.* *Kielitoimiston sanakirja*. Helsinki: Kotimaisten kielten keskus, 2022.
2. ↑  Karttunen et al.: "Paikallisia vuoristotuulia", *Ilmakehä, sää ja ilmasto*, s. 342. Ursa, 2008. ISBN 978-952-5329-61-2.
3. ↑  Föhn-tuuli Suomessa *Ilmatieteen laitos*.  14.1.2019. Viitattu 28.12.2019.
4. ↑  Tamminen, Jenni: Iso muutos Suomen säähän – "Föhntuuli tulee" *Uusi Suomi*.  7.3.2012. Viitattu 28.12.2019.
5. ↑  Erfinder und historischer Rückblick rund um den Haartrockner *ExpertenTesten.de*.  28.11.2019. Viitattu 28.12.2019. (saksaksi)

Aiheesta muualla
----------------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Föhntuuli**.
* Föhn-tuuli *Meteorologi Yle*.  9.1.2014.  Arkistoitu 8.3.2020. Viitattu 28.12.2019.
* Rinne, Joanna: Föhn – hiustenkuivaaja vai sääilmiö? *Sään takaa -blogi*.  16.3.2016. Foreca. Viitattu 28.12.2019.
**Victor Louis Ménage**, usein pelkästään **V. L. Ménage**, (15. huhtikuuta 1920 Chislehurst, Kent – 11. kesäkuuta 2015 Sussex) oli brittiläinen historioitsija, joka erikoistui Turkin ja Osmanien valtakunnan historiaan.

Ménagen suvun lähtökohdista ei ole tietoa, vaikka hänen ranskalainen nimensä viittaa hugenottitaustaan. Hänen perheensä oli köyhä ja Ménage muisteli myöhemmin, että vaikka varsinaisesti he eivät nähneet nälkää, niin ennen perjantaista palkkapäivää taloudessa ei koskaan ollut rahaa. Hän pakeni arjen kurjuutta oppiaineisiin ja sai opiskella Eltham Collegessa vuosina 1930-1938 tukirahan turvin. Opettajiensa kannustamana hän opiskeli raskaasti päästäkseen Cambridgen yliopistoon ja hänet hyväksyttiin Clare Collegeen opiskelemaan antiikintutkimusta vuosiksi 1938-1940.

Vuonna 1940 toisen maailmansodan aikana hänet kutsuttiin palvelukseen. Vaikka hän oli sodanvastustaja hän liittyi ambulanssijoukkoihin. Sodan lopulla hänet oli sijoitettu Etiopiaan. Vapauduttuaan armeijan palveluksesta hänelle tarjottiin opettajan paikkaa Addis Abebassa, minkä hän hyväksyi. Myöhemmin hän kertoi pitäneensä tätä aikaa stimuloivana pioneerityönä. Koulutuksen järjestäminen siirtyi British Councilin haltuun vuosikymmenen lopulla, jolloin hän tapasi tulevan vaimonsa Johannan.

Pitkän historiantutkijan uransa aikana Ménage kirjoitti useita Osmanien valtakunnan historiaa käsitteleviä teoksia ja artikkeleita, sekä lukuja teoksiin. Hän oli myös yksi suuren tietosanakirjasarjan *Encyclopaedia of Islamin* toisen painoksen toimittajista ja kirjoittajista. Tutkijantyönsä ohella hän toimi opettajana ja Turkin historian professorina Lontoon yliopistossa.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Colin Heywood: V. L. Ménage (1920-2015) Turcologist and Historian of the Early Ottoman State: A Personal Memoir (Arkistoitu – Internet Archive) Questia. Viitattu 25.5.2017


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Israel
* Yhdysvallat
* Tšekki
* Alankomaat

 |
|  |
| Muut | 
* IdRef

 |

 |
**Kasper Asgreen** (s. 8. helmikuuta 1995 Kolding) on tanskalainen maantiepyöräilijä.

Asgreen aloitti ammattilaisuransa saksalaisessa MLP Team Bergstrassessa 2015. Hän edusti tanskalaista Virtu-joukkuetta vuodesta 2016 vuoden 2018 maaliskuuhun, minkä jälkeen siirtyi nykyisin Soudal-Quick Step -nimellä tunnettuun belgialaistalliin.

Asgreen voitti aika-ajon alle 23-vuotiaiden Euroopan-mestaruuden 2017. Hän kuului joukkueaika-ajon maailmanmestaruuden voittaneeseen Quick-Step Floorsin joukkueeseen 2018. Hän sijoittui toiseksi Flanderin ympäriajossa 2019. Hän voitti samana vuonna aika-ajon Tanskan-mestaruuden ja saavutti hopeaa EM-kilpailujen aika-ajossa. Hän voitti Kuurne–Bryssel–Kuurne-klassikon ja maantieajon Tanskan-mestaruuden 2020. Hän voitti UCI World Tour -kilpailu E3 Saxo Bank Classicin 2021. Hän voitti saman vuoden Flanderin ympäriajon kukistettuaan kahden miehen loppukirissä Mathieu van der Poelin. Hän voitti aika-ajon Tanskan-mestaruuden 2021 ja 2023 sekä 18. etapin Ranskan ympäriajossa 2023.

Saavutuksia
-----------

Lähteet: Pro Cycling Stats, Cycling Archives

2016
Paris−Arras Tour, mäkikirikilpailun voitto
MM-kilpailut, alle 23-v. aika-ajossa viides
2017
GP Viborg, voitto
Alle 23-v. aika-ajon Tanskan-mestaruus
Alle 23-v. aika-ajon Euroopan-mestaruus
Tour de l'Avenir, 1. etapin voitto
2018
Istrian Spring Trophy, 1. etapin voitto
MM-kilpailut, joukkueaika-ajossa kultaa
2019
Flanderin ympäriajo, toinen
Kalifornian ympäriajo, kokonaiskilpailussa kolmas, pistekilpailun ja 2. etapin voitto
Aika-ajon Tanskan-mestaruus
Ranskan ympäriajo, 17. etapilla toinen
EM-kilpailut, aika-ajossa hopeaa
Saksan ympäriajo, 3. etapin voitto
2020
Kuurne–Bryssel–Kuurne, voitto
Maantieajon Tanskan-mestaruus
MM-kilpailut, aika-ajossa kuudes
2021
E3 Saxo Bank Classic, voitto
Flanderin ympäriajo, voitto
Volta ao Algarve, kokonaiskilpailussa kolmas, 4. etapin (aika-ajo) voitto
Aika-ajon Tanskan-mestaruus
Ranskan ympäriajo, 20. etapilla (aika-ajo) toinen
Olympialaiset, aika-ajossa seitsemäs
EM-kilpailut, aika-ajossa seitsemäs
MM-kilpailut, aika-ajossa neljäs
2022
Strade Bianche, kolmas
Amstel Gold Race, kuudes
2023
Volta ao Algarve, mäkikirikilpailun voitto
Flanderin ympäriajo, seitsemäs
Dunkerquen neljän päivän ajo, kokonaiskilpailussa toinen
Aika-ajon Tanskan-mestaruus
Ranskan ympäriajo, 18. etapin voitto, 19. etapilla toinen
MM-kilpailut, aika-ajossa neljästoista
Okolo Slovenska, 5. etapin voitto

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5 6 7  Kasper Asgreen *procyclingstats.com*. Viitattu 19.9.2023. (englanniksi)
2. 1 2 3 4  Kasper Asgreen *cyclingarchives.com*. Viitattu 8.4.2019. (englanniksi)
3. ↑  Flanderin ympäriajo päättyi tanskalaisjuhliin – roskaaminen ja nahistelu johtivat hylkäyksiin kisan aikana *hs.fi*.  4.4.2021. Viitattu 5.4.2021.
Musiikkiteatteri **Kapsäkki** on vuonna 2000 perustettu osuuskuntamuotoinen ammattiteatteri, joka sijaitsee Helsingin Vallilassa. Kapsäkin monipuolinen ohjelmisto koostuu kaiken ikäisille katsojille suunnatuista musiikkinäytelmistä ja konserteista.

Kapsäkki on suomalainen musiikkiteatteri. Sillä on ollut oma teatteritila Helsingissä vuodesta 2009, mitä ennen se toimi kiertävänä teatterina.

Musiikkiteatteri Kapsäkki on osuuskunta ja sen ylimmäistä päätäntävaltaa käyttää jäsenistö, joka kokoontuu sekä keväällä että syksyllä päättämään lakisääteisten asioiden lisäksi muun muassa ohjelmistosta. Jäsenistö koostuu pitkälti alalle korkeakoulutetuista ja meritoituneista pitkän linjan ammattilaisista.

Osuuskunta Kapsäkki syntyi vuonna 2000 tarpeesta luoda omintakeista, laadukasta suomalaista musiikkiteatteria yhdistämällä tasapainoisesti teatterin ja musiikin freelance-ammattilaisten voimat. Kapsäkin tuotannosta noin puolet on lapsille ja perheille ja puolet aikuisille suunnattua ohjelmistoa. Kiertuetoiminta levittää näyttämöteoksia sekä kiertue- ja konserttiohjelmistoa ympäri Suomen.

Ensimmäinen Kapsäkin oma teatteritila otettiin käyttöön syksyllä 2009 Helsingin Vallilassa.

Musiikkiteatteri Kapsäkki toteuttaa vuosittain 1–3 kantaesitysteosta ja tarjoaa työtilaisuuksia esittävien taiteilijoiden lisäksi suomalaisille säveltäjille, ohjaajille ja tekstintekijöille. Painopiste on uuden luomisessa. Vuonna 2010 Suomen Muusikkojen Liitto myönsi Kapsäkin teatterinjohtajalle Reetta Ristimäelle tunnustuspalkinnon hänen ansioistaan suomalaisten muusikkojen työllistämiseksi.

Vuosina 2015–2022 Kapsäkki oli velkasaneerauksessa Vuonna 2022 teatterille myönnettiin kolmen vuoden valtionosuusrahoitus. Myös Helsingin kaupunki on rahoittunut sitä.

Lähteet
-------

1. ↑  Muusikot palkitsivat Teatteri Kapsäkin puuhanaisen *YLE.fi*.  29.10.2010. Viitattu 27.4.2011.
2. ↑  Seitsemän vuoden talous­kurimus päättyi – näin musiikki­teatteri Kapsäkki selvisi vaikeista vuosista *Helsingin Sanomat*.  20.12.2022. Viitattu 20.12.2022.

Aiheesta muualla
----------------

* Kapsäkin kotisivut.
**Nereus** (m.kreik. Νηρεύς) oli kreikkalaisessa mytologiassa Pontoksen ja Gaian, meren ja maan, vanhin poika. Nereus asui Aigeianmerellä Doriksen kanssa saamiensa tytärten, nereidien, kanssa.

Nereus, kuten myös Proteus, oli yksi *Meren vanhuksen*, meren jumalan, ilmentymistä, jonka Poseidon syrjäytti Zeuksen suistettua Kronoksen vallasta. Iliaassa kerrotaan Meren vanhuksen olevan nereidien isä, joskaan Nereusta ei koskaan mainita nimeltä. Kuten muillakin meren jumalilla, myös Nereuksella mainitaan olevan kyky vaihtaa hahmoansa. Vergilius mainitsee hänen kantavan kolmikärkeä.

Nereus oli kuuluisa myös kyvystään tietää mennyt ja tuleva. Herakleen tarussa mainitaan Nereuksen auttavan tätä kertomalla Hesperidien omenan sijainnin, kun Herakles on ensin saanut pidettyä Nereuksen tiukasti otteessaan, vaikka tämä vaihtaa muotoansa jatkuvasti.

Lähteet
-------

1. ↑  Hesiodos: Theogonia ('Jumalten synty') 233-264 (engl. käännös).
2. ↑  Homeros: *Ilias* i.358, 538, 556; xviii.141; xx.107; xxiv.562
3. ↑  Vergilius: *Aenais* 2.411 (engl. käännös).
4. ↑  Euripides: *Helena* i (engl. käännös (Arkistoitu – Internet Archive)).
5. ↑  Apollodoros: *Bibliotheke* ('Kirjasto') 2.5.11 (engl. käännös).
**Konik** (puol. *konik*) on Puolasta kotoisin oleva pienikokoinen, erittäin vanha hevosrotu. Rodun on uskottu polveutuvan suoraan tarpaanista. Siihen on risteytetty myös arabialaista. Konikin säkäkorkeus on 130–140 cm. Yleisimmin konikit ovat väriltään hiirakkoja. Lähes poikkeuksetta niillä on selässään siima (tumma juova, joka ulottuu harjasta häntään) ja jaloissa seepraraitoja.

Konikin kaula on paksu ja sen lavat ovat melko pystyt. Sen runko on vahva ja syvä. Konikin selkä on leveä, takaosa lihaksikas, ja jalat hyväasentoiset. Konikin harja ja häntä ovat kaksiväriset. Valkoisia merkkejä esiintyy harvoin.

Konik on ystävällinen ja ihmisrakas, ja se tulee toimeen niukallakin rehulla. Se on yleinen niin Puolan maaseudun työhevosena kuin ratsunakin. Vasta 2000-luvulla konikia on alettu tuoda Suomeenkin, ja se on viime aikoina yleistynyt ratsuna. Suomessa konikeja on joillakin talleilla opetushevosina. Konik on hyvä hyppäämään, ja sillä on tasaiset ja vahvat askellajit. Konik on nopea oppimaan ja sopii mainiosti niin maasto-, este- kuin kouluratsuksikin tai vetohevoseksi. Konik on luonteeltaan rauhallinen.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5 6 7  Tähkämö, S.: Konik *hevosmaailma.net*.  6.3.2008. hevosmaailma.net.  Arkistoitu 17.12.2009. Viitattu 18.10.2009.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Konik** Wikimedia Commonsissa
**Heikki Nummi** (23. tammikuuta 1898 Kerimäki – 10. tammikuuta 1987 Lahti) oli suomalainen keihäänheittäjä.

Nummi sijoittui hopealle Kalevan kisoissa 1927 tuloksella 62,85 ja Kalevan kisoissa 1930 hopealle tuloksella 64,91. Hänellä oli yksi maaotteluedustus. Nummi voitti TUL:n mestaruuden paremmalla kädellä ja yhteistuloksessa vuonna 1919.

Hän oli vuonna 1931 keihäänheiton maailmantilaston viides, vuonna 1930 kuudes ja vuonna 1927 kymmenes. Oma ennätys 66,84 syntyi vuonna 1930, jolloin Nummi voitti Helsingissä Suomen parhaimmiston. Nummi edusti Elisenvaaran Yritystä ja Viipurin Urheilijoita, jonka kunniajäsen hän on. Nummella oli vielä 1970-luvulla nimissään epävirallinen molempien käsien Suomen ennätys.

Nummi oli ammatiltaan konduktööri ja hänen kotikuntansa oli pitkään Pieksämäki, kunnes hän muutti Lahteen. Nummi muutti vanhempiensa ja sisarustensa kanssa Kerimäeltä Parikkalaan vuonna 1917. Parikkalasta Nummi muutti Kurkijoelle vuonna 1921, jossa avioitui Anna Maria Könösen kanssa. Nummi harrasti liikuntaa ja retkeilyä.

Lähteet
-------

* Heikki Nummi Tilastopaja (vaatii kirjautumisen, maksullinen palvelu).

### Viitteet

1. ↑  Nummi Heikki, hautakuva albumissa: Lahti, Levon hautausmaa, uurnametsä A8 (vaatii kirjautumisen) *suomenkirkkojajahautausmaita.fi*. Viitattu 7.9.2023.
2. ↑  Nummi Heikki ja Anna, Levon hautausmaa, Lahti, alue A8 uurnametsä, ruutu 3, hauta 35, viitattu 7.9.2023
3. 1 2 3 4 5  Urheilumme Kasvot Osa 2, Nummi, Heikki, sivu 1319, vastaavat toimittajat Risto Rantala, Markku Siukonen, Seppo Tukiainen, Oy Scandia Kirjat Ab, Keuruu 1974
4. 1 2  Martiskainen, Seppo et al.: *Suomi voittoon – kansa liikkumaan*, s. 482. Suomen yleisurheilun 100 vuotta. Suomen Urheiluliitto, 2006. ISBN 951-98952-2-1.
5. ↑
6. ↑  Kansallisarkisto: Kurkijoki: Vihittyjen ja kuulutettujen luettelot: Sidos 921: Heikki Heikinp. Nummi *katiha.kansallisarkisto.fi*. Viitattu 7.9.2023.
Vanda Juknaitė
**Vanda Juknaitė** (s. 29. marraskuuta 1949 Papiliai) on liettualainen kirjailija. Hänen tuotantonsa käsittää esseitä, näytelmiä ja novelleja. 

Juknaitė opiskeli liettuan kieltä Vilnan yliopistossa ja työskenteli sen jälkeen opettajana Klaipėdan konservatoriossa ja vuodesta 1975 kasvatustieteellisessä korkeakoulussa.  Lisäksi hän on työskennellyt katulasten, asunnottomien ja vammaisten parissa. 

Ensimmäisen kirjansa *Punainen kettu*, Juknaitė julkaisi vuonna 1983. Hänen huomattavasti merkittävämpi teoksensa ilmestyi vuonna 2002. Se käsittelee Liettuan iloja että yhteiskunnallisia vaikeuksia sen siirtyessä kommunistisesta diktatuurista demokratiaan. Hän nostaa esiin myös vammaisten ja hylättyjen lasten ajatuksia. Aikaisemmin hän otti esiin liettualaisten traagiset kokemukset massakyydityksistä. Kun miehet vietiin väkisin Siperiaan, jäi naisten harteille sekä yhteiskunnan pyörittäminen että kulttuurin siirtäminen lapsille. 

Vuonna 2008 Liettuan valtio palkitsi hänet toimistaan tehdä liettualainen kulttuuri maailmalla tunnetuksi ja ymmärretyksi.

Lähteet
-------

1. ↑
2. ↑  My Voice Betrays Me Columbia University Press.  Arkistoitu 19 helmikuu 2015. Viitattu 19 February 2015.


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Yhdysvallat
* Tšekki
* Puola

 |
|  |
| Muut | 
* IdRef

 |

 |

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
**Jouni Lauri Antero Pystynen** (26. marraskuuta 1951 Tampere – 13. elokuuta 2020 Vesanto) oli suomalainen upseeri ja kenraaliluutnantti, joka toimi Suomen ilmavoimien komentajana 1. syyskuuta 1998 – 31. joulukuuta 2004.

Jouni Pystynen suoritti varusmiespalvelunsa Ilmasotakoulussa (nyk. Lentosotakoulu) Kauhavalla.

Ura
---

Hän valmistui Kadettikoulusta vuonna 1974. Hän toimi Lapin Lennoston alaisen Hävittäjälentolaivue 11:n palveluksessa Rovaniemellä 1974–1979. Hän oli lentopäällikön sijainen vuosina 1980–1981 ja lentopäällikkö vuosina 1981–1983. Yliluutnantiksi Pystynen ylennettiin vuonna 1976 ja kapteeniksi taas vuonna 1981. Hän opiskeli Sotakorkeakoulun ilmasotalinjalla vuodet 1983–1985. Hänet ylennettiin majuriksi vuonna 1985.

Pystynen toimi Hävittäjälentolaivue 11:n komentajana Lapin Lennostossa vuosina 1985–1988. Hän lensi Saab J35 Draken -kalustolla koko uransa.

Everstiluutnantti Pystynen oli Ilmavoimien Esikunnassa osastopäällikkönä vuosina 1988–1992 ja operaatiopäällikkönä vuosina 1993–1995.

Vuosina 1995–97 eversti Pystynen toimi Satakunnan Lennoston komentajana.

Vuonna 1997 prikaatikenraaliksi ylentynyt Pystynen nimitettiin ilmavoimien esikuntapäälliköksi.

Vuonna 1998 hänet ylennettiin kenraalimajuriksi ja ilmavoimien komentajaksi. Kenraaliluutnantiksi Pystynen ylennettiin vuonna 2001. Pystysen komentajakaudella F/A-18 Hornetista tuli ilmavoimien ainoa hävittäjälentokone. Ilmavoimat lisäsi hänen kaudellaan kansainvälistä yhteistyötä pohjoismaiden ja Naton suuntaan. 

Pystynen onnistui torjumaan ilmavoimien komentajana aikeen siirtää maavoimia tukevien taistelu- ja kuljetushelikoptereiden hallinnon ilmavoimille Gustav Hägglundin päinvastaisista pyrkimyksistä huolimatta.

Hänen isänsä on entinen eduskunnan puhemies, professori Erkki Pystynen.

Lähteet
-------

1. ↑  Kuka kukin on 2005, Otava 2004
2. ↑  Kuolinilmoitus Helsingin Sanomissa 24.8.2020 Helsingin Sanomat. Viitattu 24.8.2020.

Suomen ilmavoimien komentajat

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  | *Ilmailuvoimien päälliköt* (1918–1937)John-Allan Hügerth  | Carl Seber  | Torsten Aminoff | Sixtus Hjelmman | Arne Somersalo | Väinö Vuori | Jarl Lundqvist*Ilmavoimien komentajat* (1937–)Jarl Lundqvist | Frans Helminen | Reino Artola | Olavi Seeve | Reino Turkki | Eero Salmela | Rauno Meriö | Pertti Jokinen | Heikki Nikunen | Matti Ahola | Jouni Pystynen | Heikki Lyytinen | Jarmo Lindberg | Lauri Puranen | Kim Jäämeri | Sampo Eskelinen | Pasi Jokinen | Juha-Pekka Keränen  |  |
Arcadan opiskelijakunnan kerhotalo Cor-huset.
**Yrkeshögskolan Arcada** (31.12.2013 saakka *Arcada - Nylands svenska yrkeshögskola*) on ruotsinkielinen, noin 2 400 opiskelijan ja 190 työntekijän ammattikorkeakoulu Helsingin Arabianrannassa.

Arcada tarjoaa koulutusta ruotsiksi ja englanniksi: 17 ammattikorkeakoulututkintoa (bachelor/AMK) ja neljä ylempää ammattikorkeakoulututkintoa (master/YAMK). Arcadan koulutusaloihin kuuluvat liiketalous, liikunta, media, kulttuuri, tekniikka ja sosiaali- ja terveysala. Koulutustoiminta on jaettu neljään yksikköön. 

Arcada tarjoaa täydennyskoulutusta aikuisopiskelijoille liiketalouden, tekniikan, median, matkailun ja liikunnan alalla sekä sosiaali- ja terveysalalla. 

Arcadan tutkimus- ja kehitystoiminta keskitetty neljään alueeseen: 

* Kulttuuriala
* Toiminnalliset, tarkoituksenmukaiset materiaalit
* Liikealan kehitys ja tiedon analysointi
* Potilasturvallisuus, terveyden edistäminen ja sosiaalinen osallistuminen

Tausta
------

Korkeakoulu perustettiin 1996 kun Helsingfors svenska sjukvårdsinstitut (Sjukis), Svenska handelsläroverket (Lilla Hanken), Tekniska läroverket i Helsingfors (Verket) ja Folkhälsans socialläroanstalt yhdistyivät. Arcada sai vakituisen ammattikorkeakoulutoimiluvan 1998. Vuonna 2004 korkeakoulu jätti tilansa Alppilassa, Lauttasaaressa ja Tapiolassa ja siirtyi yhteen toimipisteeseen Helsingin Arabianrantaan.

Arcadan kampus
--------------

Marraskuussa 2004 Majstrandenin (alue Helsingin Arabianrannassa) rakennustyöt aloitettiin, tavoitteena luoda uusi kampuskortteli Ammattikorkeakoulu Arcadan ja Ammatti-instituutti Prakticumin ympärille sisältäen 227 opiskelija-asuntoa ja koulutustiloja. Ensimmäiset asunnot olivat muuttovalmiita 2006 ja seuraavat asunnot valmistuivat vuoden 2012 lopussa. Tällä hetkellä Arcadan kampuksella on yhteensä lähes 500 opiskelija-asuntoa ja rakenteilla lisää yhdessä urheiluhallin kanssa.

Arcadan opiskelijakunta ASK
---------------------------

Arcadan opiskelijakunta perustettiin 1997 ja on Arcadan opiskelijoiden etujärjestö. Opiskelijakunta työskentelee sekä paikallisella-, että kansallisella tasolla SAMOK (Suomen opiskelijakuntien liitto) -jäsenyyden kautta ja on edustettuna Arcadan eri organisaatioryhmissä. Arcadan opiskelijakunnan ASK:in lisäksi Arcadalla löytyy viisi ainejärjestöä: Commedia, HanSe Sf, HOSK, TLK ja Kult.

Lähteet
-------

1. 1 2  Ammattikorkeakoulukoulutus 2014 (Suomen virallinen tilasto, pdf) Tilastokeskus, stat.fi

Aiheesta muualla
----------------

* Oppilaitoksen kotisivut
* Opiskelijakunta ASK

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Suomen ammattikorkeakoulut |
| --- |
|  |
| Nykyisetammattikorkeakoulut | 
* Ahvenanmaa
* Arcada
* Centria
* Diak
* Haaga-Helia
* HAMK
* Humak
* JAMK
* KAMK
* Karelia
* LAB
* Lappi
* Laurea
* Metropolia
* Novia
* Oamk
* Polamk
* SAMK
* Savonia
* SeAMK
* TAMK
* Turku
* VAMK
* Xamk

 |
|  |
| Entiset | 
* Evtek
* Haaga Instituutti
* Helia
* Kemi-Tornio
* Kyamk
* LAMK
* Mamk
* Piramk
* RAMK
* Saimia
* Svenska
* Stadia
* Sydväst
* Varsinais-Suomi

 |

 |
**Lähikaupan nainen** (alkuteos コンビニ人間, Konbini Ningen) is on japanilaisen kirjailijan Sayaka Muratan kirjoittama romaani, jonka Raisa Porrasmaa on suomentanut. Suomennoksen on julkaissut Gummerus vuonna 2020. Se on ollut myyntimenestys Muratan läpimurtoteos kansainvälisille markkinoille.

Lähikaupan nainen on 36-vuotias kaupassa työskentelevä tokiolaisnainen. Työ kaupassa on hänen elämänsä keskeinen sisältö ja tarkoitus. Hänen läheisen painostavat häntä etsimään paremman työn ja aviomiehen, mistä seuraa epätoivoisia tekoja. Kirja kuvaa humoristisesti japanilaiseen naiseen kohdistuvia ristiriitaisia paineita.

Suomentaja Raisa Porrasmaa luonnehtii kirjaa mustan huumorin höystämäksi kuvaukseksi minimarketin osa-aikatyöläisestä, joka yrittää ponnistella japanilaiselle naiselle varatussa ahtaassa karsinassa, maassa, jossa väkiluku hupenee uhkaavasti ja naiset uhmaavat suvun ja perinteiden paineita. Porrasmaan mukaan Muratan tuotannon läpikäyvä teema on avioliiton järjettömyys. Japanissa järjestetyt avioliitot olivat vallalla vielä Muratan vanhempien avioituessa.

Kirjoittaja Sayaka Murata (s. 1979) aloitti itse työt *konbini*-lähimarketissa opiskeluaikana ja ehti olla marketin palveluksessa yhteensä viitisentoista vuotta, vielä kirjan ilmestyessäkin, mutta jäi sittemmin päätoimiseksi kirjailijaksi. Hän sanoo kirjastaan:

> »En ajatellut kirjan olevan satiiri nyky-Japanista, mutta siitä taisi luonnostaan tulla sellainen.» 
> 
> 

Murata kertoo saaneensa kouluaikana vaikutteita Amy Yamadan teoksista.

Palkinnot
---------

* Akutawaga-palkinto, 2016

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5  Raisa Porrasmaa, "Nainen voi kirjoittaa ihan mitä vain", Parnasso 4/2020 s. 38–40
2. ↑  Lähikaupan nainen, takakansi.
**Aitolahden seurakunta** oli Tampereella toiminut evankelis-luterilainen seurakunta. Seurakunta kuului Tampereen seurakuntayhtymään.

Aitolahden seurakunnan alueeseen kuuluivat Aitolahden lisäksi Atalan, Tasanteen, Sorilan ja Olkahisten kaupunginosat. Aitolahden seurakuntaan kuului vuoden 2013 alussa 7 017 jäsentä.

Aitolahden seurakunnan viimeisenä kirkkoherrana toimi Juha Vuorio, joka jatkaa 2014 alkaen Messukylän seurakunnan kirkkoherrana.

Historia
--------

Aitolahden seurakunta itsenäistyi Messukylän seurakunnasta 1924. Ensimmäinen kirkkoherra oli Lauri Sandelin. Jumalanpalvelukset pidettiin ennen oman kirkon valmistumista Sorilan koululla.

Aitolahti liitettiin Tampereeseen 1966 ja samalla seurakunnasta tuli osa Tampereen seurakuntayhtymää. Seurakunta lakkautettiin 7. tammikuuta 2014 ja samalla perustettiin uusi Tampereen Messukylän seurakunta, joka koostuu aiemmista Aitolahden, Messukylän ja Teiskon seurakunnista.

Kirkot ja muut tilat
--------------------

### Aitolahden kirkko

Aitolahden kirkko
Suojamuuri-nimellä kulkeva kirkko vihittiin käyttöön syyskuussa 2001. Kirkon osoite on Jenseninkatu 4, 33610 Tampere. Kirkkosalissa on istumapaikkoja alustavasti 200.

Kirkon on suunnitellut arkkitehtitoimisto KSOY – Erkki Karvala, Markku Koskinen ja Juha Röysä. Sisustussuunnittelu on Taina Väisäsen käsialaa. Kirkko on rakennettu arkkitehti Pentti Turusen vuonna 1980 suunnitteleman punatiilisen seurakuntatalon yhteyteen.

### Aitolahden vanha kirkko

Aitolahden vanha kirkko sijaitsee luonnonkauniilla paikalla ja on suosittu toimituskirkko. Kirkon osoite on Aitoniementie 268, 33680 Tampere. Kirkkoon mahtuu 250 henkeä. Arkkitehti Birger Federleyn suunnittelema keskiaikaista kirkkoa muistuttava kirkko on muurattu kivestä vuosina 1927–1928. Tyylillisesti kirkko edustaa 1910–1920-lukujen historismia.

### Atalan seurakuntakoti

Atalan seurakuntakodin osoite on Pulkkakatu 6, 33580 Tampere. Seurakuntakodin saliin mahtuu 70 henkeä. Arkkitehti Jouko Seppäsen suunnittelema seurakuntakoti vihittiin käyttöön syyskuussa 1989.

Lähteet
-------

1. ↑   (Arkistoitu – Internet Archive)
2. ↑  Aitolahden kirkko *tampereenseurakunnat.fi*. Tampereen seurakunnat. Viitattu 17.9.2023.
3. ↑  Suomen kaunein kirkko *tiedonportailla.fi*. Viitattu 17.9.2023.

Aiheesta muualla
----------------

* Panoraamakuvia Aitolahden kirkolta - Virtuaalinen Tampereen kaupunkiopas: VirtualTampere.com
* Panoraamakuvia Aitolahden vanhalta kirkolta - Virtuaalinen Tampereen kaupunkiopas: VirtualTampere.com
**Aase Nordmo Løvberg** (10. kesäkuuta 1923 Målselv – 25. tammikuuta 2013 Lillehammer) oli norjalainen oopperalaulaja (sopraano). Hän opiskeli Oslon konservatoriossa ja teki musiikillisen ensiesiintymisensä Centralteatretissa vuonna 1945 kuningas Haakon VII:n kotiinpaluun juhlallisuuksien yhteydessä. Saamallaan stipendillä hän jatkoi opintoja Kööpenhaminassa. Norjaan palattuaan hänestä tuli nopeasti arvostettu laulaja, ja hän esiintyi ensi kertaa oopperassa vuonna 1952. Tämän jälkeen Løvberg sai kiinnityksen Tukholman Dramateniin, jossa hän jatkoi vuoteen 1970 saakka. Tänä aikana hän esiintyi myös ulkomailla, muun muassa Wienin valtionoopperassa Richard Wagnerin *Valkyyriassa*, New Yorkin Metropolitanissa ja Lontoon Royal Operassa. Vuonna 1970 Løvberg nimitettiin Oslon konservatorion laulun professoriksi, missä virassa hän toimi vuoteen 1990.

Lähteet
-------

1. ↑  Aase Nordmo Løvberg *Store norske leksikon*.  8.3.2023. Viitattu 20.9.2023. (norjaksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Aase Nordmo Løvberg** Wikimedia Commonsissa

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Yhdysvallat
* Ruotsi
* Alankomaat

 |
|  |
| Taiteenala | 
* MusicBrainz

 |
|  |
| Henkilöt | 
* BMLO
* Deutsche Biographie
* Trove

 |
|  |
| Muut | 
* Europeana
* SNAC
* IdRef

 |

 |
**Rəsul Çunayev**  (s. 7. tammikuuta 1991) on azerbaidžanilainen kreikkalais-roomalaisen tyylin painija. Hän on maailmanmestari, Euroopan kisojen voittaja ja olympiamitalisti. Hän edustaa bakulaista *Neftchi*-seuraa, ja häntä ovat valmentaneet Ismail ja Samad Chopsiyev.

Çunayev voitti 71 kg:n sarjassa maailmanmestaruuden Las Vegasissa ja kultaa Bakun Euroopan kisoissa 2015. Hän sai samassa painoluokassa MM-pronssia Taškentissa 2014 ja EM-hopeaa Vantaalla 2014. Hän saavutti 66kg:n sarjassa olympiapronssia Rio de Janeirossa 2016. 72-kiloisissa hän sai 2018 EM-hopeaa Kaspijskissa ja MM-pronssia Budapestissa.

Çunayev voitti 66 kg:n sarjassa kultaa opiskelijoiden MM-kilpailuissa 2010 ja Kazanin universiadeissa 2013. Hän voitti 58-kiloisissa kadettien Euroopan-mestaruuden 2008 sekä 66-kiloisissa junioreiden EM-kultaa 2010 ja EM-pronssia 2011 sekä junioreiden MM-pronssia 2010 ja 2011.

Lähteet
-------

1. 1 2  RASUL CHUNAYEV *Athletes*. International Olympic Committee (IOC). Viitattu 2.3.2021. (englanniksi)
2. 1 2 3  Chunayev, Rasul (AZE) *iat.uni-leipzig.de*. Viitattu 4.11.2018. (englanniksi)
{{{alt}}}Tapahtumapaikka Venäjällä
Tšeljabinskin asteroidin jälkeensä jättämä höyryvana.
Tšeljabinskin asteroidin teoreettinen lentorata ja hajoaminen ilmakehässä.
**Tšeljabinskin meteori** oli asteroidiräjähdys, joka tapahtui 15. helmikuuta 2013 noin kello 9.26 aamulla Venäjällä Uralin alueella sijaitsevan Tšeljabinskin kaupungin lähistöllä. NASAn asiantuntijoiden arvion mukaan Maan ilmakehään syöksyi jopa 10 000 tonnin painoinen, halkaisijaltaan 15–17 metrin kokoinen kappale, joka räjähti noin 30–50 kilometrin korkeudessa. Räjähdyksessä vapautui energiaa 500 kilotonnia, joka vastaa noin 30:tä Hiroshimaan toisessa maailmansodassa pudotettua atomipommia. Räjähdys oli suurin sitten vuonna 1908 Tunguskaan osuneen asteroidin.

Asteroidin jäänteitä putosi ainakin kolmeen eri paikkaan, ja räjähdys aiheutti yli tuhannen ihmisen loukkaantumisen. Suurin osa heistä sai lieviä vammoja hajonneista ikkunoista lentäneistä lasinsiruista. Asteroidi vaurioitti myös Tšeljabinskissa sijaitsevaa teollisuuslaitosta. Kaikkiaan noin 3 000 rakennuksen arvioidaan vahingoittuneen räjähdyksessä. Taloudellisten vahinkojen arvoksi on alustavasti laskettu yli 400 miljoonaa ruplaa eli 10 miljoonaa euroa.

Asteroidi 2012 DA14 ohitti Maan läheltä samana päivänä vain 16 tuntia tapauksen jälkeen, mutta asioilla ei ollut syy-seuraussuhdetta vaan kyseessä oli sattuma.

Lähteet
-------

1. ↑  Venäjän meteoriitista kautta aikojen hienoimmat tulipallovideot  15.2.2013. Tähdet ja avaruus. Viitattu 15.2.2013.
2. ↑  Nasa Venäjän meteorista: 30 kertaa Hiroshiman pommin kokoinen räjähdys  16.2.2013. MTV3. Viitattu 16.2.2013.
3. ↑  Geoff Brumfiel: Russian meteor largest in a century *Nature*.  15.2.2013. Viitattu 17.2.2013. (englanniksi)
4. ↑  Tällaista tuhoa meteoriitti aiheutti Venäjällä - yli 700 loukkaantui  15.2.2013. Ilta-Sanomat.  Arkistoitu 17.2.2013. Viitattu 15.2.2013.
5. ↑  Meteori aiheutti Venäjällä miljoonavahingot - vammoja yli tuhannelle  15.2.2013. YLE Uutiset. Viitattu 16.2.2013.
6. ↑  Are 2012 DA14 and the Chelyabinsk meteor related?  15.2.2012. KAIRA. Viitattu 18.2.2013. (englanniksi)

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Tšeljabinskin meteori**.