*Tämä artikkeli käsittelee kuntaa, muista merkityksistä katso täsmennyssivu.*

**Laihia** (ruots. *Laihela*) on Suomen kunta Pohjanmaan maakunnassa Laihianjoen yläjuoksulla. Asukkaita Laihialla on lähes 7 700. Kunnan halki kulkee valtatie 3, johon risteää keskustassa valtatie 18. Laihian rautatieasema on Seinäjoen–Vaasan rataosalla 23 kilometriä Vaasasta ja 51 kilometriä Seinäjoelta. Asemalta on kirkolle noin kaksi kilometriä.

Laihian naapurikunnat ovat Ilmajoki, Isokyrö, Kurikka, Maalahti, Mustasaari ja Vaasa. Laihia ja vuonna 2013 lakkautettu Vähäkyrö käynnistivät terveydenhuollon yhteistyön Vaasan kanssa vuonna 2007. Laihia kuului ennen Kyrönmaan seutukuntaan, kunnes sen lakkautushetkellä ainoana toisena kuntana ollut Isokyrö siirtyi osaksi Etelä-Pohjanmaan maakuntaa vuonna 2021.

Historia
--------

### Esihistoria

Maankohoamisen vaikutuksesta tapahtunut rantalinjan siirtyminen varhaiselta kivikaudelta nykypäivään.
Kivikauden alkupuolella vajaa 10 000 vuotta sitten Laihia oli viimeisimmän jääkauden jäljiltä vielä täysin veden peitossa. Noin 7000 vuotta sitten alueen korkeimmat kohdat alkoivat maankohoamisen vaikutuksesta nousta luotoina Litorinamerestä. Kivikauden lopusta pronssikauden halki rautakaudelle saakka Laihia oli rannikkoa ja saaristoa. Varhaisimmat kivikautiset löydöt asutuksesta ovat kampakeraamisesta kulttuurista kunnan kaakkoisosasta ajalta noin 3400 eaa. Pyyntiin ja keräilyyn perustunut asutus on seurannut rantaviivaa.

Pronssikaudella 1500–500 eaa. etenkin Laihian keski- ja länsiosat muodostuivat saaristosta ja sen suojaamasta rannikosta. Myös asutus näyttää keskittyneen tälle alueelle. Tärkeimmät elinkeinot ovat edelleen olleet pyyntivaltaisia, mutta myös pienimuotoista karjanhoitoa ja maanviljelyä on saatettu harjoittaa. Ajanlaskun alun tienoilla varhaisen metallikauden loppupuolella maanviljely alkoi vakiintua Laihianjoen varressa. Laihialta on löydetty tuhansia röykkiöhautoja, ja kunta on Suomen muinaisjäännöstiheimpiä alueita. Röykkiöistä suurin osa ajoittuu pronssikaudelle ja varhaiselle rautakaudelle, loput ovat myöhäiseltä rautakaudelta.

600-luvun rautakauden keskivaiheille saakka asutus siirtyi edelleen rantaviivan mukana. 300–700-luvun keskirautakaudella pääosin Laihianjokilaaksossa eläneen 10–15 asutusyksikön yhteisön väkimäärän on arveltu olleen noin 60–180 henkeä. Merovingiajan kuluessa pohjalainen asutus kuitenkin vähitellen supistui, ja 800–1200-luvun myöhäisrautakaudella alue muodostui pääasiallisesti todennäköisesti Kokemäenjoen asutuksen nautinta-alueeksi. Tältä seudulta Etelä-Pohjanmaa lienee saanut myös ensimmäiset historiallisen ajan asukkaat.

### Keskiaika

Osittain Kyrönjokilaaksosta lähtöisin oleva Ylilaihian eli nykyisen Kirkonkylän eteläpuolisen jokivarren asutus on syntynyt viimeistään 1200-luvun puolivälissä. Alalaihian asutus puolestaan muodostui 1300-luvun vaihteen ruotsalaisen muuttoliikkeen vaikutuksesta. Asuttamisesta lähtien ensimmäiset lähes kolme vuosisataa Ylilaihia kuului Kyrön kirkkopitäjään ja Alalaihia puolestaan Mustasaaren kirkkopitäjään. Kirkkopitäjien välisen rajan tienoille muodostui myös vastaavien hallintopitäjien raja.

Keskiajan kuluessa maatalous voimistui vähitellen, ja tämän seurauksena myös väkiluku alkoi kasvaa voimakkaasti. Viimeistään 1400-luvulla Laihian kylien pääelinkeinoksi pyynnin tilalle tuli maanviljelys ja karjanhoito. Viljaa kasvatettiin jokivarteen raivatulla hyvällä peltomaalla.

### Pitäjän perustaminen

Laihian kartta vuodelta 1680.
Vuonna 1508 perustettiin Laihian kappeliseurakunta ja paikkakunnan ensimmäinen kirkko vihittiin käyttöön. Kirkon tiedetään sijainneen Mustasaaren puolella, mutta tarkasta paikasta ei ole varmuutta. Tapahtuma oli yhteydessä Mustasaaren ja Kyrön suurpitäjien alkavaan hajoamisprosessiin. Vuonna 1576 Laihia erotettiin Kyröstä ja Mustasaaresta omaksi kirkkopitäjäksi ja 1606 myös hallintopitäjäksi. Tarkemmat pitäjän rajat muodostuivat näiden tapahtumien jälkeen vasta vähitellen. Tuohon aikaan Laihiaan kuului suurin piirtein kunnan nykyisen alueen lisäksi myöhemmin itsenäistynyt Jurva. Pitäjän ensimmäinen kirkko oli käytössä lähes puolitoista vuosisataa, kunnes Laihian toinen kirkko valmistui vuonna 1642 Kirkonkylään nykyisen Napuen puiston kohdalle. Pitäjähallinnon tavanomaista kulkua häiritsi jossain määrin 1600-luvulla läänityslaitos. Vuonna 1614 Laihia ja Maalahti annettiin virkalääniksi kansleri Axel Oxenstiernalle. Tämä peruuntui vuonna 1651, jolloin kuningatar Kristiina lahjoitti Laihian vapaaherrakunnaksi valtaneuvos Karl Bondelle. Vapaaherrakunta periytyi Bonden suvun omistuksessa kunnes se vuonna 1674 peruutettiin takaisin kruunulle.

1500-luvun puolivälistä 1700-luvun puoliväliin saakka Laihian taloluku pysyi suhteellisen vakaana, vajaassa 150 talossa. Kylissä oli keskimäärin yhdeksän taloa. 1500-luvun lopulla pitkään kestänyt Venäjän sota sekä nuijasota aiheuttivat talojen autioitumista. Ankara sotaväenotto rajoitti edelleen väkiluvun kasvua 1600-luvulla. Lisäksi 1600-luvun lopun suuret kuolonvuodet ja seuraavan vuosisadan Suuri Pohjan sota sekä siitä jatkunut isoviha aiheuttivat kummatkin väliaikaisesti noin 300 hengen loven väestöön. Napuen taistelussa kuoli 120 laihialaista – eli lähes 60 % paikkakunnan täysi-ikäisestä henkikirjaan merkitystä miesväestöstä.

1600-luvulla tervanpoltto nousi maatalouden rinnalle tärkeäksi elinkeinoksi  ja tervasta kehittyi nopeasti laihialaisten tärkein kauppatavara. Tätä edesauttoi lyhyt kulkuyhteys vuonna 1606 perustettuun Vaasan kaupunkiin, joka toimi kaupan keskuksena.

### Kasvun aikaa

Maataloudessa 1700-luvulla tapahtunut tärkeä uudistus isojako aloitettiin vuosisadan puolivälissä Pohjanmaalta. Laihian pitäjä oli ensimmäinen kohde, ja kuten muuallakin myös Laihialla toimeenpano kohtasi vastustusta. Toimenpiteen yhteydessä myös pitäjän siihen saakka epämääräisiä rajoja selvennettiin. 1700-luvun loppupuolella ja 1800-luvun alkupuolella Laihia kuului maan tärkeimpiin salpietarin valmistuksen seutuihin ja parhaimpina aikoina oli jokaisessa talossa ainakin yksi salpietarin valmistukseen tarkoitettu lato.

Laihian väestö alkoi 1700-luvun puolivälin jälkeen lisääntyä voimakkaasti ja kasvu jatkui vahvana seuraavallakin vuosisadalla. Myös Jurvan väkiluku oli kasvanut nopeasti.

1700-luvun kuluessa Jurvaan muodostui aluksi Laihian seurakuntaan kuuluva rukoushuone- ja myöhemmin kappeliseurakunta, jonka ensimmäinen kirkko valmistui vuonna 1764. Laihialla vaikutti 1700-luvun puolivälissä myös Jaakko Kärimäen johtama separatistinen lahko. Vuosisadan loppuvuosina ylipääläiset hakivat kuninkaalta lupaa useaan otteeseen aluksi oman kirkon rakentamiseen ja myöhemmin seurakunnan jakamiseen kahtia Yli- ja Alapäähän, mutta hankkeet raukesivat kielteiseen vastaukseen. Laihian kolmas, nykyinen kirkko valmistui vuonna 1805.

### 1800-luvulta nykypäivään

Väkimäärän lisääntymisestä huolimatta Jurvan kappeliseurakunta jatkoi Laihian seurakunnan alaisuudessa vielä 1800-luvun alkupuoliskon. Vuoden 1859 syksyllä senaatti hyväksyi anomuksen Jurvan itsenäistymisestä ja ero toteutettiin vuonna 1863. Tuohon aikaan Jurvassa oli noin kolmetuhatta asukasta. Pitäjien väliset rajat säilyivät kuitenkin pitkälle 1900-luvun puolelle saakka varsin epäselvinä.

1860-luvun jälkipuoliskon suurina nälkävuosina Laihian väestö pieneni noin 550 hengellä. Muuten väkiluku jatkoi vahvaa kasvusuuntausta vuosisadan loppuun saakka.

Laihian ensimmäinen, yksityinen kansakoulu avattiin vuoden 1867 syksyllä ja se oli toiminnassa kaksi vuotta. Ensimmäinen kunnan kansakoulu, nykyinen Isonkylän koulu, avattiin vuoden 1870 syksyllä. Nuorisoseuratoiminta samoin kuin muu yhdistystoiminta oli Laihialla vilkasta jo 1880-luvulta lähtien. Laihialaiset Juho Hietanen ja Santeri Alkio olivat 1880-luvulla mukana nuorisoseuraliikkeen alullepanemisessa, ja Alkiota pidetäänkin liikkeen aatteellisena oppi-isänä. Pari vuotta toiminut Laihian Nuorisoyhdistys perustettiin vuonna 1883 ja varsinainen Laihian nuorisoseura vuonna 1892.

Vuosina 1890–1909 toimitettiin kunnassa isojaonjärjestely, jossa ympäriinsä pieninä palstoina olleita maatilojen viljelyksiä yhtenäistettiin. Tuloksena maatalouden tuotto moninkertaistui. Suomen sisällissodan alussa Laihialla käytiin Hulmin taistelu, jossa laihialaiset sekä isokyröläiset suojeluskuntalaiset valtasivat venäläisten varuskunnan. Tätä taistelua pidetään Pohjanmaalla jopa koko sodan alkuna.

### Nimen etymologia

Nykyisten nimitysten *Laihia* ja *Laihela* lisäksi paikkakunnasta on käytetty asiakirjoissa mm. nimiä *Laia*, *Laya*, *Laiha*, *Laihala* ja *Laihiala*. On arveltu, että todennäköisesti Laihia on alun perin ollut muinaissuomalainen henkilönimi. Muodosta Laihala on maininta vuodelta 1440 ja muotoa Laihia tai Laihiala esiintyi 1500-luvun veroluetteloissa. Alkuaan nimitys lienee viitannut selvästi nykyistä pienempään alueeseen. Vuonna 1508 kappelin vihkimisen yhteydessä on nimitys ilmeisesti tarkoittanut jo koko jokilaakson asutusta. Toisaalta nimiä Iso-Laihala ja Iso-Laihiala on vielä 1500-luvulla käytetty nykyisistä Isokylän ja Jakkulan alueista.

Maantiede
---------

Laihianjoki Laihian Maltaan kohdalla kesäkuussa 2008
Asutuksesta suurin osa on keskittynyt Laihianjoen varrelle, josta maatalojen palstat ulottuvat pitkinä, kapeina suikaleina latvamaille. Kunnassa on kaikkiaan 469 maatilaa ja peltoalaa on noin 10 000 hehtaaria.

Keskeisiä maamerkkejä ovat kirkonkylän ja Yrjäälän halki virtaava joki, vanha vaaleasävyinen puukirkko sekä Vaasaan, Tampereelle ja Jyväskylään johtavat valtatiet.

### Luonto

Laihian länsi- ja eteläosissa levittäytyvät harvaan asutut suot ja kankaat. Levaneva on 3 000 hehtaarin suojeltu suoalue, jolla on runsas linnusto sekä kasviharvinaisuuksia (rauhoitettu punakämmekkä ja kaarlenvaltikka).

### Kylät

Seuraavat ovat Laihian kyliä: Allinen, Aronkylä, Isokylä, Jakkula, Jokikylä, Jokiperä, Jokisalo, Kasinkylä, Keskikylä, Kirkonkylä, Kumaala, Kupparla, Kylänpää, Käyppälä, Lounaala, Lyyskilä, Maunula, Miettylä, Nikkari, Peltomaa, Perälä, Poola, Potila, Pukkala, Ratikylä, Ruto, Suorttila, Torstila, Tyllijoki, Valjoo, Vedenoja ja Yrjäälä.

### Taajamat

Vuoden 2017 lopussa Laihialla oli 8 051 asukasta, joista 6 587 asui taajamassa, 1 422 haja-asutusalueilla ja 42:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Laihian taajama-aste on 82,2 %. Kunnassa on vain yksi taajama, Laihian kirkonkylä. Laihian kirkonkylä sijaitsee pääosin Laihialla, mutta pieneltä osin myös Vaasassa.

Talous
------

Laihialla on erityisen paljon yrityksiä teollisuusalalla. Laihian suurimpia yrityksiä ovat mallastuotteita valmistava Laihian Mallas, putkentyöstöratkaisuja tuottava T-Drill, viljakaupan palveluja tarjoava Maatalousliike Puska sekä puutuotteiden valmistaja Jukajan Ristikko. Laihian suurimpiin yritystuloverojen maksajiin kuului vuonna 2021 myös ohjelmistoyritys Devatus

Väestö
------

Laihialla puhutaan suurelta osin eteläpohjalaista murretta.

Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.


| Laihian väestönkehitys 1980–2020 |
| --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1980 |    | 7 028 |
| 1985 |    | 7 448 |
| 1990 |    | 7 604 |
| 1995 |    | 7 576 |
| 2000 |    | 7 414 |
| 2005 |    | 7 564 |
| 2010 |    | 7 870 |
| 2015 |    | 8 090 |
| 2020 |    | 8 016 |
| Lähde: Tilastokeskus. |

Seurakunnat
-----------

Vuoden 2018 aluejaon mukaan Laihialla on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:

* Laihian seurakunta

Itsenäisenä helluntaiseurakuntana Laihialla toimii Laihian Saalem-seurakunta.

Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Laihian alueella toimii Tampereen ortodoksinen seurakunta.

Kulttuuri
---------

 Laihian lakeus.
### Nuukuus ja laihialaisvitsit

Laihia on koko maassa tunnettu nuukuudestaan, josta kertovat lukuisat laihialaisvitsit. Tämän vuoksi Laihiaa kutsutaan myös Suomen Skotlanniksi, joka sekin tunnetaan säästeliäisyydestään. Laihialla sijaitsee Kotiseutu- ja Nuukuurenmuseo, jossa esitellään loppuun käytettyjä esineitä sekä entisajan elämää, jossa kaikki käyttökelpoinen otettiin talteen ja hyötykäyttöön. Laihialaisuutta on käytetty myös positiivisessa mielessä jopa eräiden yritysten säästötoimenpiteiden projektinimenä.

#### Laihialaiseen nuukuuteen liittyvät taide- ja koriste-esineet

* Laihian euro
* Laihian kukkaro
* Laihian kuppi
* Laihian markka
* Laihialainen kahvikuppi
* Laihialainen nisufati
* Laihialaiset viinipikarit
* Kynttilänjalka yksikin piisaa
* Nuukan tuoppi

### Tapahtumat

Herättäjäjuhlat järjestettiin Laihialla vuonna 1994.

### Nähtävyydet

#### Muistomerkkejä

*Pääartikkeli: Luettelo Laihian julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä*
* Alkion hautapatsas
* Alkion muistopatsas nuorisoseuramuseon edustalla
* Napuen taistelussa kaatuneiden laihialaisten muistomerkki
* Raivaajapatsas
* Vapaussodan aloituksen muistopatsas Hulmilla

#### Suojellut rakennukset

* Alkionmäen rakennuksia
* Kapteenin talo
* Pukkalan tilan rakennukset
* Ylipotin luhti

### Ruoka

Laihian pitäjäruoaksi nimettiin 1980-luvulla kaljavelli.

Urheilu
-------

Laihialla toimivat mm. urheiluseurat Laihian Luja ry, Laihia Sports Club, autourheiluseura Laihian Urheiluautoilijat ry sekä Laihian Ylipään Nuorisoseura ry ja MLL Laihian yhdistys ry.

Laihian monitoimihalli valmistui kesän 2007 alussa. Hallin avajaiset olivat 30. elokuuta kun Suomen lentopallomaajoukkue pelasi harjoitusmaaottelun Moskovan EM-kisoja varten Espanjaa vastaan. Hallissa on tilaa vähän yli tuhannen hengen yleisömäärälle.

Laihialla on mahdollista harrastaa eri urheilulajeja kuten painia, jalkapalloa, salibandya, taekwondoa, uintia, ja lentopalloa.

Liikenne
--------

Kunnan halki kulkee valtatie 3, johon risteää keskustassa valtatie 18. Laihian rautatieasema on Seinäjoen–Vaasan rataosalla 23 kilometriä Vaasasta ja 51 kilometriä Seinäjoelta. Asema on lakkautettu vuonna 2016. Asemalta on kirkolle noin kaksi kilometriä. Maantietä pitkin Vaasaan on noin 26 kilometriä, josta osa on moottoritietä.

Kansainvälinen matkailutie, Sininen tie, kulkee Laihian kautta.

Hallinto ja politiikka
----------------------

Laihian kunnanjohtaja on Juha Rikala. Hänet valittiin tehtävään huhtikuussa 2011. Kunnanvaltuustossa on yhteensä 27 paikkaa.

Annetut äänet viimeisimmissä kuntavaaleissa.

|  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi | KESK | KOK | PS | SDP | VAS | KD |
| Ääniä | % | Paikat | Ääniä | % | Paikat | Ääniä | % | Paikat | Ääniä | % | Paikat | Ääniä | % | Paikat | Ääniä | % | Paikat |
| 2012 | 1 465 | 37,7 | 10 | 862 | 22,2 | 6 | 715 | 18,4 | 5 | 516 | 13,3 | 3 | 201 | 5,2 | 1 | 131 | 3,3 | 2 |
| 2017 | 1 592 | 40,7 | 11 | 880 | 22,5 | 6 | 500 | 12,8 | 3 | 555 | 14,2 | 4 | 300 | 7,7 | 2 | 87 | 2,2 | 1 |
| 2021 | 1 161 | 32,8 | 10 | 910 | 25,7 | 7 | 818 | 23,1 | 6 | 355 | 10,0 | 3 | 235 | 6,6 | 1 | 62 | 1,8 | 0 |

Tunnettuja laihialaisia
-----------------------

* Juho Alasaari, seiväshyppääjä
* Paavo Alkio, hovioikeudenneuvos
* Santeri Alkio, Maalaisliiton perustaja ja kansanedustaja
* Erkki Annila, metsäntutkija ja professori
* Teppo Hakala, kauppaneuvos
* Hannu Hietanen, raviohjastaja ja -valmentaja
* Markku Hietanen, raviohjastaja ja -valmentaja
* Mikko Iipponen, maanviljelijä ja kunnallisneuvos
* Sisko Istanmäki, kirjailija
* Manne Jokela, maanviljelysneuvos
* Tauno Krossi, harmonikan ja huuliharpun soittaja
* Merja Kuusisto, hiihtäjä
* Frans Kärki, kappalainen, rovasti ja kansanedustaja
* Toivo Kärki, säveltäjä ja musiikintuottaja
* Israel Reinius, pappi, tutkimusmatkailija ja paikallishistorioitsija
* Juhani Rinta, maanviljelijä ja osuustoimintaliikkeen vaikuttaja, maanviljelysneuvos
* Perttu Rinta, ekonomi, kauppaneuvos
* Sara Siipola, laulaja
* Keijo Suila, Finnairin entinen pääjohtaja
* E. M. Tarkkanen, maanviljelysneuvos ja kansanedustaja

Ystävyyskunnat
--------------

* Ruotsi Kil
* Norja Trysil
* Viro Tõrva

Katso myös
----------

* Luettelo Laihian julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

Lähteet
-------

* Miettinen, Mirja: *Laihian historia I: Esihistoria*. Jyväskylä: Laihian kunta, 1998. ISBN 951-97971-0-6.
* Luukko, Armas: *Laihian historia II: Asutuksen alusta isovihan loppuun*. Vaasa: Laihian historiatoimikunta, 1975. ISBN 951-99066-1-4.
* Seppälä, Santeri: *Entisaikojen Laihiaa*. Vaasa: Laihian historiatoimikunta, 1951.
* *Laihia*. Vaasa: Laihian historiatoimikunta ja Laihianpäivätoimikunta, 1937.
* Ikola, Kaisa: *Puoli vuosituhatta Laihian seurakunnassa: Kappeliseurakunta 1508-1576, itsenäinen seurakunta 1576-2000*. Laihia: Laihian seurakunta, 2004. ISBN 952-91-6820-9.
* Lehtinen, Jouko: *Persoonia ja elämänsä sankareita.* ISBN 978-952-92-3660-2
* Sinervo, Elvi: *Palavankylän seppä.* Gummerus 1939
* Alkio, Paavo: *Sotatuomarin päiväkirjat.* ISBN 951-20-6449-9
* Oksanen, Tapio: *Laihian energiansäästökylä.* ISBN 951-720-814-6
* Jauhiainen, Marjatta: *Justhin piisas kun kesken loppuu.* ISBN 951-717-669-4
* Lehtinen, Ilpo: *365 vitsiä laihialaisista.* ISBN 951-9374-10-8
* Ei makiaa mahan täyreltä. (Arkistoitu – Internet Archive) Lions Club Laihia.
* Pöntinen, Benjam: *Kyrönmaa.* ISBN 951-96382-8-8

### Viitteet

1. ↑  Pinta-alat kunnittain (Excel) 1.1.2022  1.1.2022. Maanmittauslaitos. Viitattu 29.1.2022.
2. 1 2  Väkiluku kasvoi eniten Uudellamaalla vuonna 2023  31.12.2023. Tilastokeskus. Viitattu 26.1.2024.
3. ↑  Väestö iän (1-v.) ja sukupuolen mukaan alueittain, 1972–2020  31.12.2020. Tilastokeskus. Viitattu 13.5.2021.
4. ↑  Väestörakenne  26.5.2022. Tilastokeskus. Viitattu 12.9.2023.
5. ↑  Kuntien ja seurakuntien tuloveroprosentit vuonna 2024  22.11.2023. Verohallinto. Viitattu 23.1.2024.
6. 1 2  Kuntavaalit 2021, Laihia Oikeusministeriö. Viitattu 25.8.2021.
7. ↑  Vaasa.fi: Vaasa-Laihia yhteistoiminta-alue *Vaasa.fi*.  Arkistoitu 14.7.2019. Viitattu 13.6.2019.
8. ↑  Miettinen 1998 s. 27
9. ↑  Miettinen 1998 s. 35–37
10. ↑  Miettinen 1998 s. 58
11. ↑  Miettinen 1998 s. 111
12. ↑  Miettinen 1998 s. 115
13. ↑  Miettinen 1998 s. 160
14. ↑  Miettinen 1998 s. 150–152
15. ↑  Miettinen 1998 s. 158
16. ↑  Luukko 1975 s. 26
17. ↑  Luukko 1975 s. 17–18, 219
18. ↑  Luukko 1975 s. 126, 257
19. ↑  Ikola 2004, s. 25–26
20. ↑  Luukko 1975, s. 219
21. ↑  Luukko 1975, s. 182–184
22. ↑  Seppälä 1951, s. 16
23. ↑  Ikola 2004, s. 50
24. ↑  Luukko 1975 s. 192–196
25. ↑  Luukko 1975 s. 87–88
26. ↑  Luukko 1975 s. 90
27. ↑  Luukko 1975 s. 91–93
28. ↑  Luukko 1975 s. 105
29. ↑  Luukko 1975 s. 115–123
30. ↑  Luukko 1975 s. 150
31. ↑  Luukko 1975 s. 171
32. ↑  Suomen vaiheet esihistoriasta autonomian aikaan: Isojako *Etälukio*. Opetushallitus.  Arkistoitu 28.1.2019. Viitattu 3.6.2011.
33. ↑  Seppälä 1951 s. 21–36
34. 1 2  Seppälä 1951 s. 59
35. ↑  Laihian historiatoimikunta 1937 s. 28
36. ↑  Seppälä 1951 s. 50
37. ↑  Seppälä 1951 s. 139–146
38. ↑  Seppälä 1951 s. 48
39. ↑  Ikola 2004 s. 191
40. ↑  Vuori, Olavi: Seurakuntien historia (PDF) Kurikan seurakunta. Viitattu 1.6.2011. [vanhentunut linkki]
41. ↑  Laihian historiatoimikunta 1937 s. 68
42. ↑  Seppälä 1951 s. 185
43. ↑  Heikinmäki, Maija-Liisa ym.: *Etelä-Pohjanmaan historia V: Autonomian kausi 1809–1917*, s. 925. Vaasa: Etelä-Pohjanmaan maakuntaliitto, 1987. ISBN 951-95995-4-1.
44. ↑  *Tilastollisia tiedonantoja N:o 63: Väestön elinkeino*. Helsinki: Tilastokeskus, 1979.
45. ↑  Seppälä 1951 s. 194–196
46. ↑  Laihian historiatoimikunta 1937 s. 59–60
47. ↑  Etelä-Pohjanmaan Nuorisoseura 125 vuotta vuonna 2007 *nuorisoseurat.org*. Nuorisoseurat ja Kalevan Nuoret.  Arkistoitu 4.6.2011. Viitattu 4.6.2011.
48. ↑  Sivonen, Tuija: Historiaa *nuorisoseurat.org*.  30.9.2005. Suomen Nuorisoseurojen Liitto. Viitattu 4.6.2011. [vanhentunut linkki]
49. ↑  Laihian historiatoimikunta 1937, s. 69–70.
50. ↑  Vapaussota alkoi Laihian Hulmilta 100 vuotta sitten – pohjalaiset valtasivat venäläisten rakuunoiden kasarmit, viisi kaatui sankarivainajina  8.2.2018. Pohjalainen. Viitattu 8.2.2018.
51. ↑  Luukko 1975 s. 14–16
52. ↑  Fakta.Fennica.Net: Alkutuotanto: Laihia *Fennica.Net*. Viitattu 1.5.2010.
53. ↑  Taajama-aste alueittain 31.12.2017  28.9.2017. Tilastokeskus.  Arkistoitu 16.7.2019. Viitattu 5.12.2018.
54. 1 2  Taajama- ja haja-asutusalueväestö iän ja sukupuolen mukaan kunnittain 31.12.2017  28.9.2017. Tilastokeskus.  Arkistoitu 14.7.2019. Viitattu 5.12.2018.
55. ↑  Kuvaus kunnasta Laihia *Finder*.  11.10.2022. Viitattu 11.10.2022.
56. ↑  Yritykset *Ilkka-Pohjalainen*.  Arkistoitu 10.11.2022. Viitattu 10.11.2022.
57. ↑  Väestö kielen mukaan sekä ulkomaan kansalaisten määrä ja maa-pinta-ala alueittain 1980 - 2016  29.3.2017. Tilastokeskus.  Arkistoitu 6.3.2019. Viitattu 11.1.2018.
58. ↑  Yhteystiedot - Suomen evankelis-luterilainen kirkko evl.fi.  Arkistoitu 23.8.2018. Viitattu 23.8.2018.
59. ↑  Seurakunnat *Suomen helluntaikirkko*.  Arkistoitu 6.9.2021. Viitattu 6.9.2021.
60. ↑  Tampereen ortodoksinen seurakunta Suomen ortodoksinen kirkko. Viitattu 9.3.2024.
61. 1 2  Laihian kotiseutumuseo ja Nuukuuren museo. *Museo Pohjanmaa*. Viitattu 27.6.2021. (englanniksi)
62. ↑  Nurmilaakso, Tiia: Mistä tietää tulleensa Laihialle? Pyykkinarulla on vessapaperia kuivumassa *Yle*.  10.4.2014. Viitattu 1.6.2020.
63. ↑  Vuodet -1893 *Herättäjäjuhlat*. Viitattu 27.3.2022.
64. ↑  Rakennussuojelulailla suojellut kohteet
65. ↑  25.1.2006 (Päivitetty)
66. ↑  Kolmonen, Jaakko (toim.): *Kotomaamme ruoka-aitta: Suomen, Karjalan ja Petsamon pitäjäruoat*, s. 150. Helsinki: Patakolmonen, 1988. ISBN 951-96047-3-1.
67. ↑  Juha Rikalasta Laihian uusi kunnanjohtaja *Yle Uutiset*.  14.4.2011. Viitattu 15.1.2024.
68. ↑  Puolueiden kannatus - Laihia
69. ↑  Kuntavaalit – Tulospalvelu – Laihia
70. ↑  Puljujärvi, Ismo: Näin laulaja Sara Siipolan perhe suhtautuu artistin suosioon: "Teini-ikäinen sisareni häpeää minua" *mtvuutiset.fi*.  7.12.2020. Viitattu 17.5.2022.
71. 1 2 3  Ystävyyskunnat (Kilin kohdalla typo, oikea kirjoitusasu selviää linkistä) Laihian kunta. Viitattu 9.1.2021.

Aiheesta muualla
----------------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Laihia**.
* Laihian kunnan kotisivut.
* Tilastokeskus – Laihian avainluvut.
* Yleistiedot. Facta.Fennica.Net
* Matkailupalvelujen kartta.
* MTV3 Matkailu. 11.4.2005 Kannattaa käyrä Laihialla
* Tiekartta (MapQuest).
* Ilmakuva (Google Local).
* Suomen kunnat: Laihia. (Arkistoitu – Internet Archive)
* Napuen puisto (Arkistoitu – Internet Archive) ja vanhan kirkon historia.
* Laihian asutushistoriasta. (Arkistoitu – Internet Archive)
* Pohjaveden korkeus Länsi-Suomen kunnissa.
* Laihela hakuteoksessa *Uppslagsverket Finland* (2012). (ruotsiksi)

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Laihia |
| --- |
|  |
| 
* Pohjanmaa
* Vaasan seutukunta
* Kyrönmaa

 |
|  |
| Historia | 
* Laihian vapaaherrakunta
* Laihian baptistiseurakunta
* Hulmin taistelu
* Santeri Alkio

 | Laihian vaakuna |
|  |
| Kylät | 
* Alakylä
* Allisenkylä
* Aronkylä
* Isokylä
* Jakkula
* Jokikylä
* Jokisalo
* Keskikylä
* Laihian kirkonkylä
* Kumaalankylä
* Kupparla
* Kylänpää
* Käyppälä
* Lounaala
* Lyyskilä
* Maunula
* Miettylä
* Peltomaa
* Perälä
* Poola
* Pukkala
* Ratikylä
* Rudonkylä
* Suorttila
* Torstila
* Tyllijoenkylä
* Yrjälä

 |
|  |
| Luonto | 
* Kivi- ja Levalammen tekojärvi
* Laihianjoki

 |
|  |
| Talous | 
* Laihian Mallas
* T-Drill

 |
|  |
| Kulttuuri | 
* Energiansäästökylä
* Hulmin puisto
* Hulmin Kapteenintalo
* Kyläinpään kivisilta
* Laihialaisvitsi
* Laihian markkinat
* Laihian päivät
* Laihian kotiseutumuseo ja Nuukuuren museo
* Rudon kivisilta
* Suomen nuorisoseuramuseo
* *Patsaat ja taideteokset*

 |
|  |
| Seurakunnat | 
* Laihian kirkko
* Laihian seurakunta
* Laihian Saalem-seurakunta

 |
|  |
| Urheilu ja liikunta | 

|  |  |
| --- | --- |
| Urheiluseurat | 
* Laihian Luja
* Laihian Lujattaret
* Laihia Sports Club

 |
|  |
| Liikuntapaikat | 
* Laihian kenttä
* Laihian pesäpallokenttä
* Laihian monitoimikeskus
* Monnarin kenttä
* Nuorisoseuran kentät
* POP Areena

 |

 |
|  |
| Liikenne | 
* Vaasan rata
	+ Laihian rautatieasema
* Seututie 687
* Valtatie 18

 |
|  |
| Muuta | 
* Kyrönmaa
* Laihian vaakuna

 |

 |

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Pohjanmaan maakunnan kunnat |
| --- |
|  |
| Nykyiset kunnat | 
* Kaskinen
* Korsnäs
* Kristiinankaupunki
* Kruunupyy
* Laihia
* Luoto
* Maalahti
* Mustasaari
* Närpiö
* Pedersören kunta
* Pietarsaari
* Uusikaarlepyy
* Vaasa
* Vöyri

 |
|  |
| Entiset kunnat | 
* Alaveteli
* Bergö
* Björköby
* Jepua
* Koivulahti
* Lapväärtti
* Maksamaa
* Munsala
* Oravainen
* Petolahti
* Pirttikylä
* Purmo
* Raippaluoto
* Siipyy
* Sulva
* Teerijärvi
* Tiukka
* Uudenkaarlepyyn maalaiskunta
* Vähäkyrö
* Vöyri-Maksamaa
* Ylimarkku
* Ähtävä

 |

 |

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
	+ 2

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Suomi (KANTO)

 |
|  |
| Maantieteelliset | 
* MusicBrainz area

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Yle
* Uppslagsverket Finland

 |

 |