recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**SAI KZ IV** oli tanskalaisen Skandinavisk Aero Industrin valmistama kaksimoottorinen yleisilmailukone, joka suunniteltiin Zone-Redningskorpsetin sairaalalentotoimintaa varten.

Historia
--------

OY-DIZ ilmassa Danish Air Show’ssa 2014.
Kone suunniteltiin kuljettamaan kahden hengen miehistön lisäksi kaksi paareilla olevaa potilasta ja kaksi saattajaa. Kokonaan puurakenteista tyyppiä rakennettiin vain kaksi kappaletta. Koneet varustettiin alun perin 130 hevosvoiman (97 kW) de Havilland Gipsy Major I -moottoreilla, jotka tosin vaihdettiin myöhemmin tehokkaampaan 145 hevosvoiman (108 kW) Gipsy Major X -malliin.

Ensimmäinen kone (OY-DIZ) teki ensilentonsa 4. toukokuuta 1944, ja toinen (OY-DZU) 10. tammikuuta 1949. OY-DIZ sai sairaalalentopalvelun kymmenvuotispäivien yhteydessä vuonna 1949 lisänimen "Folke Bernadotte" ruotsalaisen diplomaatin mukaan, joka oli lentänyt koneella Saksaan vuonna 1945 neuvotellakseen tanskalaisten ja norjalaisten keskitysleirivankien vapautuksista.

OY-DIZ siirtyi vuonna 1964 Dragørilaisen Acro-Kort-kartoitusyrityksen käyttöön. Kone vaurioitui pahoin pakkolaskussa Kastedin suolle 26. toukokuuta 1979, minkä jälkeen Acro-Kort lahjoitti sen Tanskan ilmailumuseolle. Museo korjasi koneen lentokuntoiseksi ja maalasi sen toukokuun 1944 sairaalalentoväritykseen. Projektiin kului 825 000 kruunua. OY-DIZ on Tanskan ilmailumuseon lippulaiva.

Tekniset tiedot
---------------

*Lähde:* 

**Yleiset ominaisuudet**

* **Miehistö:** 2
* **Matkustajat:** 2 paareilla + 2 saattajaa
* **Kärkiväli:** &&&&&&&&&&&&&016.&&&&0016,00 m
* **Tyhjäpaino:** &&&&&&&&&&&01378.&&&&001 378 kg
* **Lentopaino:** &&&&&&&&&&&02100.&&&&002 100 kg
* **Voimalaite:** &&&&&&&&&&&&&&02.&&&&002 × de Havilland Gipsy Major X -nelisylinteristä rivimoottori; &&&&&&&&&&&&0108.&&&&00108 kW (&&&&&&&&&&&&0145.&&&&00145 hv) per moottori

**Suoritusarvot**

* **Suurin nopeus:** &&&&&&&&&&&&0215.&&&&00215 km/h
* **Matkalentonopeus:** &&&&&&&&&&&&0180.&&&&00180 km/h
* **Laskunopeus:** &&&&&&&&&&&&&068.&&&&0068 km/h
* **Lakikorkeus:** &&&&&&&&&&&04500.&&&&004 500 m

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5  KZ IV *flymuseum.dk*. Danmarks Flymuseum. Viitattu 4.3.2017. (tanskaksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **SAI KZ IV** Wikimedia Commonsissa
**Etelä-Pohjanmaan tuomiokunta** oli Turun hovioikeuspiiriin kuulunut kihlakunnantuomarin virka-alue 1680–1777. Vuonna 1680 tapahtuneessa tuomioistuinlaitoksen uudistustyössä Pohjanmaan tuomiokunta jaettiin kahtia ja muodostettiin Pohjois-Pohjanmaan tuomiokunta ja Etelä-Pohjanmaan tuomiokunta. Vuonna 1685 Pohjanmaan keskiosaan nimitettiin kolmas tuomari, Henrik Kluwensick, mutta hän ei koskaan ryhtynyt hoitamaan virkaansa, joten tuomiokuntajakokin säilyi ennallaan. Vuoden 1680 tuomiokirjan mukaan Etelä-Pohjanmaan tuomiokuntaan kuuluivat seuraavat pitäjät:

* Isokyrö
* Laihia
* Lapväärtti
* Maalahti
* Mustasaari
* Närpiö
* Vähäkyrö
* Vöyri
* Vuonna 1681 tuomiokuntaan siirrettiin
	+ Ilmajoki
	+ Lapua
	+ Pietarsaari
	+ Uusikaarlepyy

Isonvihan (1713–1721) aikana tuomiokunnassa pidettiin viimeiset käräjät ennen keskeytystä todennäköisesti loppuvuodesta 1713 ja oikeudenkäyntitoiminta aloitettiin uudelleen lokakuussa 1721. Pikkuvihan (1742–1743) aikana käräjiä pidettiin häiriintymättä.

Vuoden 1777 järjestelyssä Etelä-Pohjanmaan tuomiokunnan seuraajaksi määrättiin Pohjanmaan eteläinen tuomiokunta.

Lähteet
-------

1. ↑  Holmberg, Håkon et al.: *Suomen tuomiokunnat ja kihlakunnantuomarit,* Suomen kihlakunnantuomarien yhdistys 1959, sivut 39 ja 40.
2. ↑  Holmberg s. 41.
3. ↑  Holmberg s. 87.
**Etelä-Savon aluetoimisto** oli Itä-Suomen sotilasläänin esikunnan alainen asevelvollisuusasioita hoitanut aluetoimisto Mikkelissä vuosina 2008-2014.

Historia
--------

Aluetoimisto perustettiin 1. tammikuuta 2008 Mikkelissä toiminta-alueenaan Etelä-Savon maakunta. Tehtävät aluetoimistolle luovutti lakkautettu Mikkelin sotilasläänin esikunta, joka oli vastannut Etelä-Savon maakunnasta vuoden 2007 loppuun. Perustettaessa operatiivinen ja henkilöstösektori sijoitettiin Mikkelin keskustaan entiseen Suomen Pankin rakennukseen. Karkialammella entisellä Savon prikaatin varuskunta-alueella oli vielä Savon sotilassoittokunta sekä Mikkelin komendantin toimisto.

Vuoden 2015 puolustusvoimauudistuksessa päätettiin supistaa aluetoimistojen lukumäärää ja samalle jäljelle jäävät liitetään sotilasläänien lakkauttamisen myötä joukko-osastojen alaisuuteen. Etelä-Savon aluetoimisto liitettiin 31. joulukuuta 2014 osaksi Karjalan prikaatia.

Päälliköt
---------

Aluetoimiston päälliköinä olivat:

* everstiluutnantti Ari Kuikka 1. tammikuuta 2008 - 31. joulukuuta 2009
* everstiluutnantti Arto Hokkanen 1. tammikuuta 2010 - 31. joulukuuta 2012
* everstiluutnantti Heikki Saarento 1. tammikuuta 2013 - 31. joulukuuta 2014

Lähteet
-------

* Tynkkynen, Pekka: Itä-Suomen sotilaslääni 2008-2014 - Idän lukko historiikki ISBN 978-951-25-2609-3

### Viitteet

1. ↑  Tynkkynen 2014 s.122-123
2. 1 2  Tynkkynen 2014 s.122
Kazakstanilainen postimerkki. 
**XIX talviolympialaisissa** vuonna 2002 järjestettiin **freestyle-hiihdossa** tuttuun tapaan neljä kilpailutapahtumaa. Kilpailut käytiin Deer Valleyssä lähellä kisojen pääkaupunkia Salt Lake City'ä. Yhteensä osallistujia oli 21 maasta 105 urheilijaa.

Miehet
------

### Kumparelasku

12. helmikuuta


| Sija | Maa | Kilpailija | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Suomi | Janne Lahtela | 27,97 |
| 2 | Yhdysvallat | Travis Mayer | 27,59 |
| 3 | Ranska | Richard Gay | 26,91 |
| 4 | Yhdysvallat | Jonny Moseley | 26,78 |
| 5 | Suomi | Tapio Luusua | 26,67 |
| 6 | Kanada | Scott Bellavance | 26,55 |

  

  

### Hypyt

19. helmikuuta


| Sija | Maa | Kilpailija | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Tšekki | Aleš Valenta | 257,02 |
| 2 | Yhdysvallat | Joe Pack | 251,64 |
| 3 | Valko-Venäjä | Aljaksei Hrišin | 251,19 |

Naiset
------

### Kumparelasku

9. helmikuuta


| Sija | Maa | Pisteet |
| --- | --- | --- |
| 1 | Norja | Kari Traa | 25,94 |
| 2 | Yhdysvallat | Shannon Bahrke | 25,06 |
| 3 | Japani | Tae Satoya | 24,85 |

  

  

### Hypyt

22. helmikuuta


| Sija | Maa | Kilpailija | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Australia | Alisa Camplin | 193,47 |
| 2 | Kanada | Veronica Brenner | 190,02 |
| 3 | Kanada | Deidra Dionne | 189,26 |

Aiheesta muualla
----------------

* Ylen Elävä arkisto: Janne Lahtelasta kumpareiden kuningas

  

FreestylehiihtoFreestylehiihto olympialaisissa
*1988 (Näytöslaji)* |
1992 |
1994 |
1998 |
2002 | 
2006 |
2010 |
2014 |
2018 |
2022


Talviolympialaisten 2002 lajit ja kilpailutapahtumat
Alppihiihto | Ampumahiihto | Curling | Freestylehiihto | Jääkiekko | Kaukalopikaluistelu | Lumilautailu | Ohjaskelkkailu | Pikaluistelu | Pohjoismaiset hiihtolajit | Rattikelkkailu | Skeleton | Taitoluistelu
**SAPHO-oireyhtymä** on krooninen autoinflammatorinen ihon, luiden ja nivelten sairaus. Sairaus on nimetty sen peruspiirteiden eli synoviitin, aknen, pustuloosin, hyperostoosin ja osteiitin alkukirjainten mukaan. SAPHO-oireyhtymälle ominaista onkin moninainen oirekuva.

Synoviitti eli niveltulehdus aiheuttaa SAPHO-oireyhtymässä kuumotusta, kosketusherkkyyttä, kipua ja turvotusta. Niveltulehdukset ovat usein lyhytaikaisia. Niitä esiintyy usein selkärangan alueella, sormien ja ranteiden nivelissä sekä polvissa. SAPHO-oireyhtymään saattaa lisäksi liittyä spondyliitti, nikamien tulehdustila, joka oireilee kivun lisäksi niskan ja selän jäykkyytenä. SAPHO-oireyhtymälle tyypillisistä iho-oireista akne on yleisintä kasvojen ja yläselän alueilla. Pustuloosi on tulehdustila, jossa ihoa kuoriutuu ja iho muuttuu hilseileväksi. Pustuloosin yhteydessä kämmenissä ja jalkapohjissa ilmenee kookkaita nesterakkuloita. Hyperostoosi merkitsee luun liikakasvua ja osteiitti luutulehdusta. Näistä molemmat esiintyvät yleisimmin rintakehän seudulla. Usein luutulehdus koskee toista solisluuta ja osaa rintalastasta. Melko yleisiä ovat olleet myös esimerkiksi suoli- ja alaleukaluiden tulehtumiset.

SAPHO-oireyhtymän yhteydessä on kuvattu nikamasolmujen skleroosia. Joskus sen yhteydessä ilmenee diskiitti, välilevyn tulehtuminen. Sakroiliitti, risti-suoliluunivelen tulehdustila, on myös ollut suhteellisen yleinen löydös, yleensä toispuoleisena. Arviolta joka kymmenennellä SAPHO-oireyhtymää sairastavalla on todettu myös krooninen tulehduksellinen suolistosairaus. SAPHO-oireyhtymä on useimmiten taudinkulultaan aaltoileva eli välillä oireet voivat väistyä ja välillä palata. Krooninen kipu saattaa kuitenkin kehittyä. Parantavaa hoitoa SAPHO-oireyhtymään ei ole, mutta hoidossa pyritään kipujen ja tulehduksen lievittämiseen. Tulehduskipulääkkeet ovat olleet ensisijaisia hoitovaihtoehtoja, mutta myös monia muita lääkkeitä ja lääkkettömiä hoitokeinoja käytetään. Nivelsäryt ovat SAPHO-oireyhtymässä tyypillisiä; niveltulehduksiin tehokkaita ovat olleet glukokortikoidiruiskeet.

SAPHO-oireyhtymän synty voi olla monitekijäinen prosessi, johon vaikuttavat perinnölliset, immunologiset, ympäristö- ja tulehdustekijät. SAPHO-oireyhtymä voi kehittyä missä tahansa iässä. Keskimääräinen sairastumisikä on ollut 30–40. SAPHO-oireyhtymän jäljille voidaan päästä sille tyypillisten oireiden perusteella, ja diagnoosin varmentamiseen käytetään kuvantamismenetelmiä. Yleensä tulehdusarvot eivät SAPHO-oireyhtymästä kärsivillä ole voimakkaasti kohonneet. Erotusdiagnostisesti huomioitavia tiloja ovat muiden muassa Pagetin tauti, kasvaimet ja märkäinen osteomyeliitti. SAPHO-oireyhtymä on kuvattu ensimmäisen kerran vuonna 1987.

Lähteet
-------

1. ↑  SAPHO-oireyhtymä Harvinaiset-verkosto, viitattu 29.6.2023
2. 1 2 3 4  Tuntematon SAPHO Aikakauskirja Duodecim 2000, viitattu 29.6.2023
3. 1 2 3 4  Jaana Hirvonen, SAPHO-oireyhtymä Reumaliitto, viitattu 29.6.2023
**Gustaf Adolf Langenskiöld** (6. marraskuuta 1852 Pietari – 13. kesäkuuta 1931 Helsinki) oli suomalainen senaattori, valtiopäivämies ja hovioikeuden asessori.

Henkilöhistoria
---------------

Langenskiöldin vanhemmat olivat senaattori, salaneuvos, vapaaherra Karl Fabian Theodor Langenskiöld ja Maria Magdalena af Björkstén. Langenskiöld oli naimisissa 1883–1923 Ida Rosida Zilliacuksen (k. 1923) kanssa jonka isä oli senaattori Henrik Wilhelm Johan Zilliacus. Hän pääsi ylioppilaaksi 1869 Helsingin yksityislyseosta ja suoritti Helsingin yliopistossa ylemmän oikeustutkinnon 1875. Langenskiöld sai varatuomarin arvon 1877. Langenskiöld oli Viipurin hovioikeudessa kanslistina 1878–1884 ja notaarina 1884–1887, Raaseporin tuomiokunnan tuomarina 1887–1889 sekä Viipurin hovioikeuden asessorina 1889–1897. Hän oli Suomen senaatin oikeusosastolla senaattorina 1897–1900 ja toimi sen jälkeen asianajajana Helsingissä 1900–1907. Hän oli Pohjoismaiden Osakepankin julkisena asiamiehenä 1894–1897 ja 1907–1917 sekä Kymin Oy:n hallintoneuvoston varapuheenjohtajana 1908–1918 ja puheenjohtajana 1918–1929. Aatelissäädyssä hän osallistui sukunsa edustajana valtiopäiville 1882, 1885, 1888, 1891, 1894, 1897, 1900, 1904–1905 ja 1905–1906. Hän oli myös Viipurin kaupunginvaltuuston jäsen 1893–1895

Teoksia
-------

* *Kymmene aktiebolag 1872-1922*. Kymmene, Kouvola 1922

Lähteet
-------

1. 1 2  Gustaf Langenskiöld. *Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899*. Helsingin yliopiston verkkojulkaisu.
2. 1 2  Wikiaineisto: Kuka kukin oli 1961


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Saksa
* Yhdysvallat
* Ruotsi

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Kansallisbiografia
* Biografiasampo
* Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899

 |

 |
**Tahir Aydoğdu** (s. 1959 Istanbul) on turkkilainen muusikko. Hänen instrumenttinsa on kielisoitin kanun. Hänen musiikkiinsa on turkkilaisten musiikkiperinteiden lisäksi vaikuttanut esimerkiksi jazz. Hän on työskennellyt esimerkiksi Modern Folk Üçlüsü -kokoonpanossa, jonka kanssa on esiintynyt sellaisissa maissa kuin Italiassa, Pakistanissa, Malesiassa, Venäjällä, Kiinassa ja Yhdysvalloissa. Aydoğdu on myös kirjoittanut musiikkiaiheista, toiminut opetustehtävissä ja johtanut Ankaran radiossa turkkilaisen perinnemusiikin osastoa.

Elämä ja ura
------------

Aydoğdun ensimmäinen musiikinopettaja oli ammattimuusikkoisä Gültekin Aydoğdu. Aydoğdu valmistui Lähi-idän teknillisen yliopiston fysiikan laitokselta vuonna 1983, jolloin sai nimityksen Ankaran radion turkkilaisen musiikin yhtyeeseen kanuninsoittajana. Modern Folk Üçlüsün kanssa tekemänsä kahdeksanvuotisen työn ohella Aydoğdu on esimerkiksi kiertänyt kansainvälisesti Asiaminor Jazz Ensemblen kanssa. Hän on kokoonpanon kanssa julkaissut monia levyjä, joihin ovat kuuluneet *Along the Street* (1991), *Longanova* (1997) ja *Cat's Dream* (1998). Vuonna 1999 hän perusti uuden yhtyeen, Ensemble Ancyran. Aydoğdun muiden yhteistyökumppaneiden joukossa ovat olleet Cinuçen Tanrıkorur, Yıldız İbrahimova, Eric Vaarzon Morel, Turgay Erdener, Rengim Gökmen, Şefik Kahramankaptan ja Anatolialainen jousikvartetti.

Aydoğdu on soittanut instrumenttiaan Selman Adan baletissa *Ali Baba & Forty Kharamies* ja Turgay Erdenerin baletissa *Afife*. Hän myös sovitti musiikin *Harem*-balettiin, jonka koreografian teki Merih Çimenciler.

Aydoğdu on muun musiikillisen toimintansa ohessa johtanut turkkilaiskuoroja ja jatkanut esiintymistä Ankaran radiossa. Hän on pitänyt seminaareja esimerkiksi Hannoverin musiikki-, teatteri- ja mediayliopistossa, Lähi-idän teknillisessä yliopistossa (Ankara), Gazin yliopistossa (Ankara) ja Selçukin yliopistossa (Konya).

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Tahir Aydoğdu Turkish Cultural Foundation
2. ↑  Tahir Aydogdu Ensemble Writers Unlimited


|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Taiteenala | 
* MusicBrainz

 |

 |
**Gustaf Adolf Finne** (10. elokuuta 1883 Kalvola – 28. huhtikuuta 1936 Helsinki) oli suomalainen insinööri ja suojeluskuntalainen, joka sotilasarvoltaan oli kapteeni. Hän työskenteli Kemissä sijaitsevan Pajusaaren sellutehtaan yli-insinöörinä sen perustamisesta 1915 aina vuoteen 1933 saakka. Finne oli myös Saksan varakonsuli vuosina 1920–1934.

G.A. Finne oli opiskellut Suomen Kadettikoulussa 1890-luvulla, mutta eronnut toiselta vuosikurssilta suorittamatta upseerin tutkintoa. Hän siirtyi opiskelemaan Polyteknilliseen opistoon Helsinkiin ja valmistui insinööriksi 1907. Vuodesta 1909 Finne työskenteli Walkiakoski Oy:n sulfiittiselluloosatehtaalla, kunnes hänet nimittettiin Kemi Oy:n rakenteilla olleen selluloosatehtaan johtajaksi 1915. Hänen ensimmäinen tehtävänsä oli valvoa Kemin sellutehtaan rakentaminen vuosina 1915–1917. 

Entinen kadetti Finne ylennettiin kapteeniksi vuonna 1918 Suomen sisällissodan aikana. Kemin suojeluskuntapiirin esikuntapäällikkönä toiminut Finne oli alkuvaiheessa mukana Oulun, Kemin ja Rovaniemen tapahtumissa, nousten myöhemmin Tampereen ja Viipurin kaupunkien komendantiksi niiden valtauksen jälkeen huhtikuussa 1918. Sisällissodan aikaista terroria tutkineen Marko Tikan mukaan Finneen henkilöityvät valkoisen armeijan suorittamat rankaisutoimet, kun hän yhdessä Frans Julius von Wrightin kanssa organisoi kenttäoikeuksien toimintamallin ja Tampereella aloitettua käytäntöä noudatettiin myöhemmin koko maassa. Yhteensä kenttäoikeuksien kuulusteltaviksi joutui yli 25 000 vangiksi jäänyttä punakaartilaista, joista noin 600 teloitettiin.

Itsenäisyyden alkuvuosina Finne oli keskeinen vaikuttaja Kemin ja Karihaaran suojeluskuntatoiminnassa toimien mm. Karihaaran suojeluskunnan paikallispäällikkönä vuosina 1921–1928 sekä Pohjolan suojeluskuntapiirin valitun esikunnan jäsenenä vuosina 1920–1929. Finne erosi työantajansa Kemi Oy:n palveluksesta terveydellisistä syistä 1934, ja hän kuoli kaksi vuotta myöhemmin Helsingissä.

Gustaf Adolf Finnen veli oli kuvanveistäjä Gunnar Finne. Heidät on molemmat haudattu Kärkölän hautausmaalle.

Lähteet
-------

1. 1 2  Gustaf Adolf Finne Geni.net. Viitattu 11.7.2015.
2. ↑  Virtanen, Sakari & Katajavuori, Kalervo: *Kuvia leivän isästä – Kemiyhtiön taipaleelta 1893–1993 / The breadwinner – a pictorial history of the Kemi company 1893–1993*, s. 183–187. Metsä-Botnia Oy, 1993.
3. ↑  Westerlund, Lars: *Itsetehostuksesta nöyryyteen – Suomensaksalaiset 1933–46*, s. 346. Kansallisarkisto, 2011. ISBN 978-951-53-3373-5.
4. 1 2  Uola, Mikko: *Maa ponteva Pohjolan äärillä on*, s. 156. Lapin sotilasläänin perinneyhdistys ry, 2005.
5. ↑  Brantberg, Robert: *Mannerheim – Valkoinen kenraali 1914–1918*, Revontuli, 2004. ISBN 952-5170-37-3.
6. ↑  Tikka, Marko: *Kenttäoikeudet – Välittömät rankaisutoimet Suomen sisällissodassa 1918*, Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2004. ISBN 951-746-651-X.
7. ↑  Hautamuistomerkit kertovat (Arkistoitu – Internet Archive) Kärkölän kirkonkylä. Viitattu 11.7.2015.
**Gustaf Adam Thuneberg** (24. joulukuuta 1792 – 11. maaliskuuta 1866 Mikkeli) oli Venäjän keisarillisessa armeijassa palvellut suomalainen kenraalimajuri.

Thunebergin vanhemmat olivat vääpeli Erik Johan Thuneberg ja Helena Gustava Lang ja puoliso Maria Grisin.

Thuneberg tuli lokakuussa 1812 aliluutnanttina palvelukseen 1. Suomen jääkärirykmentin Hämeenlinnan pataljoonaan, josta hänet siirrettiin seuraavana keväänä 2. Suomen jääkärirykmentin Kuopion pataljoonan esikunnan adjutantiksi. Hänet ylennettiin luutnantiksi 1813 ja siirrettiin 1817 ensin 2. Suomen jääkärirykmentin esikunnan adjutantiksi ja sitten Tatarian ulaanirykmenttiin. Thuneberg ylennettiin majuriksi 1829 ja siirrettiin Ahtyrkan husaarirykmenttiin Ukrainan alueelle. Vuonna 1832 hänet määrättiin kootun ratsuväkijoukon vaunuosaston päälliköksi ja vuonna 1835 Voznesenskin ulaanirykmentin sotilasuudisasutuksen päälliköksi. Thuneberg ylennettiin everstiluutnantiksi 1837 ja everstiksi 1842. Eron sotapalveluksesta hän sai kenraalimajurina syyskuussa 1848.

Lähteet
-------

1. 1 2  Gustaf Adam Thuneberg *Suomalaiset kenraalit ja amiraalit Venäjän sotavoimissa 1809–1917*. Biografiakeskus, Suomalaisen Kirjallisuuden Seura. (Viitattu 2.5.2020)


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt Muokkaa Wikidatassa | 
* Kenraalit ja amiraalit

 |

 |
**Skyrunners** on Disney XD -kanavan ensimmäinen televisioelokuva, jonka ensi-ilta oli 27. marraskuuta 2009. Elokuva on lajityypiltään tieteisseikkailu.

Juoni
-----

**Varoitus:  Seuraava kirjoitus paljastaa yksityiskohtia juonesta.**
Teiniveljekset Nick ja Tyler löytävät UFOn läheltä kotikaupunkiaan. Pojat yrittävät salailla asiaa piilottaen UFOn, mutta pian Tylerillä ilmenee rajuja fyysisiä muutoksia ja supervoimia. Nick ei ota asiaa vakavasti eikä usko Tyleriä, sillä hänellä on kiireitä jahdatessaan ihastuksen kohdettaan Julie Gunnia. Epätoivoinen Tyler päättää kääntyä hallituksen edustavan agentin Armstrongin puoleen, jolla on muutenkin ollut vihiä asioista. Armstong selittää Tylerille fyysiset muutokset ja supervoimat, mutta selviääkin, että hän on itse naamioitunut avaruusolento - hän paljastaa avaruusolentojen suunnitelmat tuhota kaikki ihmiset maapallolta. Armstrong sieppaa Tylerin ja Nickin kuokkavieraillessa Darrylin valmistujaisbileissä.

**Juonipaljastukset päättyvät tähän.**

Rooleissa
---------

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  Joey Pollari  | … |  Tyler Burns
  |
|  Kelly Blatz  | … |  Nick Burns
  |
|  Linda Kash  | … |  Robin Burns
  |
|  Conrad Coates  | … |  Agentti Armstrong
  |
|  Jacqueline MacInnes Wood  | … |  Julie Gunn
  |
|  Nathan Stephenson  | … |  Darryl Butler
  |
|  Aisha Dee  | … |  Katie Wallace
  |
|  Thomas Stoneman  | … |  Hubert
  |

Aiheesta muualla
----------------

* *Skyrunners* Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
**XVI talviolympialaisissa** vuonna 1992 järjestettiin **freestyle-hiihdossa** kaksi kilpailutapahtumaa ja neljä näytöstapahtumaa. Laji oli mukana ensimmäistä kertaa mukana olympialaisissa. Tapahtumapaikkana oli Tignes, noin 85 kilometrin päästä isäntäkaupungista Albertvillesta.

Miehet
------

### Kumparelasku

13. helmikuuta 1992

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **Mitali** | **Urheilija** | **Pisteet** |
| Kultaa | Ranska Edgar Grospiron | 25.81 |
| Hopeaa | Ranska Olivier Allamand | 24.87 |
| Pronssia | Yhdysvallat Nelson Carmichael | 24.82 |

### Hypyt (näytöstapahtuma)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **Sija** | **Urheilija** | **Pisteet** |
| 1. | Kanada Philippe LaRoche | 237.47 |
| 2. | Kanada Nicolas Fontaine | 228.88 |
| 3. | Ranska Didier Méda | 219.44 |

### Suksibaletti (näytöstapahtuma)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **Sija** | **Urheilija** | **Pisteet** |
| 1. | Ranska Fabrice Becker | 28.15 |
| 2. | Norja Rune Kristiansen | 28.00 |
| 3. | Yhdysvallat Lane Spina | 27.40 |

Naiset
------

### Kumparelasku

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **Mitali** | **Urheilija** | **Pisteet** |
| Kultaa | Yhdysvallat Donna Weinbrecht | 23.69 |
| Hopeaa |  Yelizaveta Kozhevnikova | 23.50 |
| Pronssia | Norja Stine Lise Hattestad | 23.04 |

### Hypyt (näytöstapahtuma)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **Sija** | **Urheilija** | **Pisteet** |
| 1. | Sveitsi Colette Brand | 157.51 |
| 2. | Ruotsi Marie Lindren | 155.10 |
| 3. | Saksa Elfie Simchen | 153.94 |

### Suksibaletti (näytöstapahtuma)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **Sija** | **Urheilija** | **Pisteet** |
| 1. | Sveitsi Conny Kissling | 25.30 |
| 2. | Ranska Cathy Féchoz | 25.20 |
| 3. | Yhdysvallat Sharon Petzold | 24.10 |

Mitalitaulukko
--------------

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| **Sija** | **Maa** | **Kultaa** | **Hopeaa** | **Pronssia** | **Yhteensä** |
| 1 |  Ranska | 2 | 1 | 0 | **2** |
| 2 |  Yhdysvallat | 1 | 0 | 1 | **2** |
| 3 |  Yhdistynyt joukkue | 0 | 1 | 0 | **1** |
| 4 |  Norja | 0 | 0 | 1 | **1** |

FreestylehiihtoFreestylehiihto olympialaisissa
*1988 (Näytöslaji)* |
1992 |
1994 |
1998 |
2002 | 
2006 |
2010 |
2014 |
2018 |
2022


Talviolympialaisten 1992 lajit
Alppihiihto |
Ampumahiihto |
Freestylehiihto |
Jääkiekko |
Kaukalopikaluistelu |
Maastohiihto | 
Mäkihyppy | 
Ohjaskelkkailu |
Pikaluistelu |
Rattikelkkailu |
Taitoluistelu |
Yhdistetty  
 Näytöslajit: Curling | Nopeuslasku
Gustaf Adolf Danell
**Gustaf Adolf Danell** (6. marraskuuta 1908 – 5. joulukuuta 2000) oli Ruotsin kirkon pappi ja tuomiorovasti.

Danell väitteli 1946 Uppsalan yliopistossa tohtoriksi Vanhan testamentin eksegetiikasta. Hän toimi Uppsalan yliopistossa eksegetiikan dosenttina. Yhdessä professori David Hedegårdin kanssa Danell perusti Uppsalaan Biblicum-kurssikeskuksen. Åbo Akademissa hän opetti 1940–41 ja 1942–46 hepreaa ja kreikkaa. Växjön tuomiorovastiksi hänet valittiin 1957. Danell toimitti lisäksi kantaa ottavaa teologista lehteä *Nya Väktare* vuosina 1968–1992. 

Danell herätti mediassa mielenkiintoa ja sai kuuluisuutta, sillä hänet valittiin vaaleissa kahdeksan eri kertaa piispaehdokkaaksi, mutta Ruotsin hallitus ei nimittänyt häntä piispaksi johtuen hänen perinteisestä virkakannastaan Ruotsin kirkon 1958 toteuttamaa naispappeutta vastaan. Danell oli teologialtaan tunnustuksellinen ja korkeakirkollinen ja hän toimi arbetsgemenskapen Kyrklig Förnyelsen ensimmäisenä puheenjohtajana. Tästä huolimatta häntä profeetallisena kirjoittajana arvostivat Ruotsissa erityisesti matalakirkolliset raamatulliset ryhmät.

Lähteet
-------

* Sakari Korpinen: Tuomiorovasti Gustaf Adolf Danell sai iäisyyskutsun[vanhentunut linkki], Sanansaattaja 11.1.2001 (Concordia 6/2000)
* (Arkistoitu – Internet Archive)

Aiheesta muualla
----------------

* Danellin uskontunnustuksen selitys "Jokamiehen uskonoppi" luettavissa suomeksi
* Danellin uskon ja tiedon suhdetta käsittelevä artikkeli "Usko ja tieto" luettavissa suomeksi

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Norja
* Suomi (KANTO)
* Yhdysvallat
* Ruotsi
* Alankomaat
* Vatikaani

 |
|  |
| Muut | 
* IdRef

 |

 |
**Henry Verner Kjellson** (8. elokuuta 1891 – 1. lokakuuta 1962) oli ruotsalainen lentoinsinööri ja lentojohtaja. Hän toimi Ruotsin puolustusvoimissa vuodesta 1917 alkaen ja oli mukana rakentamassa useita lentokoneita. Kjellson toimi lisäksi onnettomuustutkintakomissiossa, jonka puheenjohtajaksi hänet nimitettiin 1927. Hän johti mm. Bäckebopommin tutkintaa: 13.6.1944 saksalaisten V2-raketti oli vahingossa lentänyt Bäckebohon, Smoolantiin.

Kjellson harrasti jousiammuntaa. Hänen ideioitaan oli mm. vaihtaa jousien ja nuolien materiaali teräkseksi. Kjellson voitti lajissa maailmanmestaruuden vuonna 1934. Hän toimi lisäksi Ruotsin jousiammuntaliiton puheenjohtajana vuosina 1940**–**1960.

Kjellson uskoi, että pyramidit ja eräät muut muinaiskulttuurien rakennelmat oli rakennettu uponneen Atlantis-kulttuurin teknologialla. Lisäksi hän tutki Raamattua ja päätyi tulokseen, että Mooseksen arkussa oli mahdollisesti radiumia, että Jobin kirjassa kuvattu merihirviö oli ehkä todellisuudessa sukellusvene tai taistelulaiva ja että Mahabharatassa kuvataan lentokoneita, kranaatteja, konekiväärejä ja valojuova-ammuksia. Kjellsonin ajatuksia esiteltiin Suomessa Tekniikan Maailmassa vuonna 1957.

Teokset
-------

* Forntidens teknik (1952)
* Hade Moses radium i arken (1955?)
* Mellan fantasi och verklighet (1957)
* Försvunnen teknik (1961)

Lähteet
-------

1. ↑  Rapport angående Bäckebobomben. *dflund.se*. Viitattu 2.10.2017.
2. ↑  Janson, Leif: Pilbågen, 75 år av utveckling.  *Tidskriften Bågskytten*, april 2016.  Svenska BågskytteFörbundet.
3. ↑  Tekniikan mies tulkitsee Raamattua: Oliko Mooseksella radiumia arkussa? Olivatko kerubit lentokoneita? - Tekniikanmaailma.fi *Tekniikanmaailma.fi*.  1.10.2017. Viitattu 2.10.2017.


|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Israel
* Yhdysvallat
* Ruotsi

 |

 |
**Skymnos Khioslainen** (m.kreik. Σκύμνος ὁ Xῖος, *Skymnos ho Khios*, lat. *Scymnus Chius*; toimi n. 185 eaa.) oli antiikin kreikkalainen maantieteilijä, joka oli kotoisin Khioksesta.

Skymnos kirjoitti jonkinlaisen maantieteellisen kuvauksen (περιήγησις, *periēgēsis*). Sitä pidettiin pitkään samana teoksena kuin *Periodos Nikomedeelle*, josta on säilynyt nykyaikaan osa. Ensimmäisenä sen laittoivat Skymnoksen nimiin Lucas Holstenius ja Isaac Vossius, ja se esiintyy hänen nimissään vielä Jean-François Gailin toimittamassa kokoelmassa *Geographi Graeci minores* (1828).

Augustus Meineke osoitti kuitenkin vuonna 1846, että Skymnoksen teos oli muiden antiikin aikaisten kirjailijoiden teoksissa esiintyvien lainausten perusteella proosamuotoinen, kun taas *Periodos Nikomedeelle* on kirjoitettu jambisäkeinä. Näin *Periodos Nikomedeelle* -teoksen on kirjoittanut todellisuudessa joku muu, nimeltä tuntematon kirjoittaja, jota kutsutaan tutkimuksessa nimellä Pseudo-Skymnos.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Smith, William: "Scymnus", *Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology*. Boston: Little, Brown and Company, 1849–1867. Teoksen verkkoversio.
2. ↑  Stefanos Byzantionlainen: *Ethnika*, Πάρος, Ἑρμώνασσα, Ἀυγάθη, Ἄρεως νῆσος; Skolia Apollonios Rhodoslaisen *Argonautikaan* 4.284; Apollonios Paradoksografos: *Historiae Mirabiles* 15, jossa tulee Smithin mukaan lukea Σκύμνος, ei Σκυτίνος.
3. ↑  Hunter, Richard: The prologue of the Periodos to Nicomedes (‘Pseudo-Scymnus’) *On Coming After*. De Gruyter. Viitattu 10.1.2022.
**Samuli Johannes Vasala** (s. 29. marraskuuta 1976 Lohja) on suomalainen entinen keski- ja kestävyysmatkojen juoksija, kauppatieteen maisteri, urheilumarkkinoinnin ja -liiketoiminnan parissa työskentelevä yritysjohtaja. Vasala on kilpaillut myös duathlonissa. Pekka Vasalan veljenpoika Samuli Vasala oli paras suomalainen kestävyysjuoksija 1990-luvun lopulla ja 2000-luvun alussa. Samuli Vasala esiintyi MTV3:n *Elixir*-ohjelmassa. Samuli Vasala toimi vuosina 2009 - 2014 Suomen Urheiluliiton omistaman Track & Field Finland Oy:n markkinointipäällikkönä ja harrasteliikuntajohtajana. Vasala on Suomen Olympiakomitean liiketoimintayksikön toimitusjohtaja ja vastaa isoista Olympiakomitean yrityssopimuksista

Saavutuksia
-----------

Samuli Vasala on voittanut Suomen mestaruuden 1 500 metrin juoksussa 1998, 5 000 metrillä 1997, 1999, 2001 ja 2002 sekä maastojuoksun lyhyen radan mestaruuden 1996, 1997, 2001 sekä 2002 ja maastojuoksun Pohjoismaiden mestaruuden 2003. Lisäksi Vasalalla on 1 500 metrillä hopea vuodelta 1997 ja pronssi vuodelta 1996, 5 000 metrillä pronssia 1996 sekä puolimaratonin hopeaa 1998. Hallissa Vasala on voittanut 3 000 metrillä SM-kultaa 1995 ja 1997.

Arvokisoista Vasalan paras sijoitus on kuudes tila 5 000 metrillä (13.40,68) Budapestin EM-kisoissa 1998. 

Vasala on duathlonin Suomen mestari vuodelta 2003. Vasala on myös osallistunut pyöräilykilpailuihin.

Ennätykset
----------

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 500 m | 3.38,39 | 2001 | 10. nopein suomalainen |
| 3 000 m | 7.46,95 | 2002 | 6. nopein suomalainen |
| 5 000 m | 13.28,17 | 1998 | 7. nopein suomalainen |
| 10 000 m | 28.31,16 | 2001 |  |

### Suomen ennätykset

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| maili (halli) | 4.07,23 | 1996 | 22-vuotiaiden SE |
| 3 000 m (halli) | 7.54,07 | 1997 | 22-vuotiaiden SE |
| 3 000 m (halli, ylipitkä rata) | 7.51,69 | 1997 | SE ja 22-vuotiaiden SE |
| 5 000 m | 13.28,17 | 1998 | 22-vuotiaiden SE |

Lähteet
-------

1. ↑  Samuli Vasala – liikuttava mies - Ekonomi *Ekonomi*.  21.10.2015. Viitattu 1.2.2017.
2. ↑  Ylen uutinen Yle.fi.
3. ↑  Uusi Olympiakomitea *Sport.fi*.  Arkistoitu 31.1.2017. Viitattu 1.2.2017.
4. ↑  Samuli Vasala Valon ja Olympiakomitean yhteisen liiketoimintayksikön toimitusjohtajaksi *24.11.2014*. sport.fi.  Arkistoitu 26.5.2015.
5. ↑  Kauppalehti: Luhta kiihdyttää Aasiaan olympiaurheilijoiden avulla | Kauppalehti *Luhta kiihdyttää Aasiaan olympiaurheilijoiden avulla | Kauppalehti*. Viitattu 12.6.2017.
6. ↑  Veikkauksen ja Olympiakomitean yhteinen kunnianhimoinen tavoite: yhteistyö koskettaa ja liikuttaa kaikkia suomalaisia | Veikkaus *sttinfo.fi*. Viitattu 12.6.2017.
7. ↑
8. ↑  Samuli Vasala Tilastopaja (vaatii kirjautumisen, maksullinen palvelu).
9. ↑   - Vasala Suomen kaikkien aikojen tilastossa


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt Muokkaa Wikidatassa | 
* World Athletics

 |

 |
**Natalja Konstantinovna Matvejeva** (ven. Наталья Константиновна Матвеева s. 23. toukokuuta 1986) on venäläinen maastohiihtäjä, joka on erikoistunut sprinttihiihtoon.

Matvejeva on kilpaillut kansainvälisellä tasolla kaudesta 2004–2005 lähtien. Hän saavutti hopeaa junioreiden MM-kilpailujen sprinttikilpailussa Kranjissa vuonna 2006, mutta jäi Torinon olympialaisten sprintissä sijalle 30. Düsseldorfin maailmancup-kilpailussa hän oli kolmas niin henkilökohtaisessa kuin parisprintissäkin.

Kaudella 2006–2007 Matvejeva voitti Venäjän sprinttimestaruuden ja sijoittui toiseksi maailmancupin sprinttikilpailuissa Düsseldorfissa ja Changchunissa. Sprintticupin loppupisteissä hän sijoittui kolmanneksi Virpi Kuitusen ja Petra Majdičin jälkeen. Sapporon MM-kilpailuissa Matvejeva oli henkilökohtaisessa sprintissä 23. ja pariprintissä sijalla 12. 

Matvejeva voitti maailmancup-kauden 2007–2008 avaussprintin Düsseldorfissa ja sijoittui parisprintissä Natalja Korosteljovan kanssa toiseksi. Liberecissä hän oli parisprintissä kolmas ja Lahdessa vapaan sprintissä toinen. Sprintticupin loppupisteissä Matvejeva oli neljäs. Hän voitti lisäksi Venäjän sprinttimestaruuden. Kaudella 2008–2009 hän sijoittui Düsseldorfin henkilökohtaisessa sprintissä toiseksi ja voitti parisprintin Korosteljovan kanssa. Liberecin MM-kilpailuissa 2009 hän oli henkilökohtaisessa vapaan sprintissä neljäs ja perinteisen parisprintissä yhdeksäs.

Matvejeva antoi EPOa sisältäneen dopingnäytteen Whistlerin maailmancupkilpailussa tammikuussa 2009. Hänet tuomittiin joulukuussa kahden vuoden kilpailukieltoon, joka määritettiin alkaneen jo maaliskuusta.

Matvejeva sijoittui maailmancup-kaudella 2011–2012 Düsseldorfin sprintissä toiseksi ja parisprintissä kolmanneksi. Hän oli toinen Davosin ja kolmas Otepään sprintissä. Sprintticupissa hän sijoittui viidenneksi. Kaudella 2012–2013 hän oli toinen Sotšin parisprintissä. Val di Fiemmen MM-kilpailuissa hän oli sprintissä 21:s ja Sotšin olympialaisissa 2014 20:s. Maailmancup-kaudella 2014–2015 hän sijoittui Rybinskin sprintissä toiseksi. Falunin MM-kilpailuissa 2015 hän oli sprintissä kuudestoista. Kaudella 2015–2016 hän oli kolmas Drammenin sprintissä.

Matvejeva voitti Maailmancup-kaudella 2016–2017 Toblachissa sekä vapaan hiihtotavan sprintin että parispintin. Lahden MM-kilpailuissa 2017 hän saavutti perinteisen hiihtotavan parisprintissä Julija Belorukovan kanssa hopeaa sekä sijoittui vapaan hiihtotavan sprintissä yhdeksänneksi.

Lähteet
-------

* Natalja Matvejeva Kansainvälinen hiihtoliitto (FIS).  (englanniksi)

### Viitteet

1. ↑  Matvejeva kärähtänyt EPO:sta *Yle*.  22. maaliskuuta 2009. Viitattu 22. maaliskuuta 2009.
2. ↑  Hiihtäjät Tshepalova ja Matvejeva kilpailukieltoihin *Yle.fi*.  23.12.2009. Viitattu 23.12.2009.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Natalja Matvejeva** Wikimedia Commonsissa
**Maksim Gorki** oli Neuvostoliiton laivaston Kirov-luokan risteilijä, joka nimettiin venäläisen kirjailijan Maksim Gorkin mukaan.

Valmistus
---------

*Pääartikkeli: Kirov-luokka*
Alus tilattiin Ordžikidzen telakalta Leningradista, missä köli laskettiin 20. joulukuuta 1936. Alus laskettiin vesille 30. huhtikuuta 1938 ja otettiin palvelukseen 25. lokakuuta 1940.

Palvelus
--------

Palvelukseenotettaessa alus liitettiin Itämeren laivastoon. Se siirtyi 14. joulukuuta Tallinnaan miehistökoulutukseen. Alus siirrettiin 14. kesäkuuta 1941 Riianlahdelle.

Kesäkuussa 1941 Saksan hyökättyä Neuvostoliittoon *Maksim Gorki* oli Daugavgrīvassa. Aluksen ensimmäisenä tehtävänä oli suojata Suomenlahden suun miinanlaskuoperaatioita. Tällaisella matkalla suojausosasto ajoi 23. kesäkuuta suoraan miinakenttään, jolloin yksi hävittäjä upposi ja toinen vaurioitui. *Maksim Gorkin* keula tuhoutui, mutta se kykeni menemään omin voimin Vormsiin ja edelleen Tallinnan kautta Leningradiin telakalle korjattavaksi.

Aluksen korjaukset olivat vielä kesken, kun sitä tarvittiin Leningradin puolustuksen tukena. Alus sijoitettiin merikanavaan tykistöasemaksi. *Maksim Gorki* taisteli Leningradia piirittäviä saksalaisia joukkoja vastaan ampuen pääaseillaan 2 311 laukausta. Saksan kenttätykistö osui 18. syyskuuta alukseen, mutta vauriot jäivät vähäisiksi. Alukseen osui 23. syyskuuta ilmahyökkäyksessä. Alus joutui uudelleen 4. huhtikuuta 1942 ilmahyökkäykseen, mutta alukseen ei osuttu. Tämän jälkeen alukseen osui jälleen kenttätykistön kranaatteja. Alus oli kesäkuussa vaurioiden korjaamiseen jälkeen jälleen toimintakykyinen.

Tammikuussa 1944 alus osallistui puna-armeijan suurhyökkäyksen tukemiseen tulittamalla saksalaisten asemia. Se tuki hyökkäystä Kraassela-Ropsunhoviin ja kesäkuussa 1944 Viipuriin. Näiden jälkeen alus ei osallistunut hyökkäykseen. Alus poistettiin palveluksesta helmikuussa 1956. Se oli koealuksena, kunnes se hinattiin 18. huhtikuuta 1958 romutettavaksi Martin telakalle Pietariin.

Lähteet
-------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Maksim Gorki (1938)**.
* Gardiner, Robert (toim.): *Conway's All the World's Fighting Ships 1922–1946*. Lontoo, Englanti: Conway Maritime Press, 1987. ISBN 0-85177-146-7. (englanniksi)
* Whitley, M. J.: *Cruisers of World War Two - an international encyclopedia*. Lontoo: Arms and Armour, 1996. ISBN 1-86019-874-0. (englanniksi)
* Yakubov, Vladimir & Worth, Richard: The Soviet Light Cruisers of the Kirov Class.  *Warship 2009*, 2009, XXXI. vsk, s. 82-95. London:  Conway. 978-1-84486-089-0.   (englanniksi)

### Viitteet

1. ↑  Whitley, M. J. s. 210
2. ↑  Yakubov & Worth 2009 s. 92
3. 1 2 3  Whitley, M. J. s. 211

*Kirov*-luokan risteilijät

|  |  |
| --- | --- |
| Projekti 26 | *Kirov* - *Vorošilov* |
| Projekti 26bis | *Maksim Gorki* - *Molotov* |
| Projekti 26bis2 | *Kaganovitš* - *Kalinin* |

|  |
| --- |
| Edeltäjät: Svetlana-luokka – Seuraaja: Tšapajev-luokka |
**Muenken oireyhtymä** on FGFR3-geenin mutaatiosta johtuva oireyhtymä, johon yleensä liittyy kallon saumojen ennenaikainen luutuminen sikiöaikana eli kraniosynostoosi. Pieni osa tapauksista on kuitenkin oireettomia tai lähes oireettomia ja oireiden vaikeusasteessa on muutenkin huomattavia eroja, koska mutaation penetranssi vaihtelee yksilöllisesti. Muenken oireyhtymän aiheuttavan geenivirheen periytymistapa on autosomin kautta vallitseva, mutta oireisto voi johtua myös satunnaisesta *de novo* -mutaatiosta.

Kun Muenken oireyhtymään liittyy kraniosynostoosi, yleisiä oireita ovat hydrokefalia, kallon sisäisen paineen kasvu, kuulovamma ja poikkeavasti muotoutuneet keskikasvot. Noin 15 %:lla Muenken oireyhtymää sairastavista on yhteenluutuminen kuitenkin ollut normaalia. Näistäkin henkilöistä osalla saattaa olla makrokefalia. Kraniosynostoosin aiheuttavista Muenken oireyhtymätapauksista lähes 60 prosenttia näkyy keskikasvojen vajaakehittyneisyytenä. Silmät sijaitsevat tällöin etäällä toisistaan. Tällöin puolilla ovat silmäluomiraot alaspäin suuntautuneet ja neljänneksellä ilmenee ptoosi. Yleensä yhteenluutuminen koskee otsansuuntaisen kallon saumoja. Niiden molemminpuolinen yhteenluutuminen aiheuttaa brakykefaliaa eli lyhytpäisyyttä ja turribrakykefaliaa eli tornikalloisuutta. Jos otsansuuntaisen kallon saumojen luutuminen ilmenee yksipuoleisena, ovat kasvot ja kallo epäsymmetriset. Kallon saumat voivat kuitenkin olla yhteenluutuneita myös muutoin kuin otsansuuntaisesti.

Kuulovammaisuutta esiintyy useimmilla Muenken oireyhtymästä kärsivistä. Sen vaikeusaste on yksilöllisesti vaihteleva. Muita Muenken oireyhtymään joskus liittyviä piirteitä ovat suu- ja huulihalkiot, toistuvat korvatulehdukset, raajojen lieväasteiset poikkeavuudet, ranteen ja nilkan luiden fuusioituminen, psykomotorinen kehitysviive (n. 33 %:lla), epilepsia, lievä kehitysvamma ja käytöshäiriöt.

Muenken oireyhtymästä on arvioitu kärsivän yhden 30 000:sta vastasyntyneestä. Kliinisen kuvan vaihtelevuuden johdosta diagnosoinnin kannalta oleellisinta on taudin aiheuttavan geenimuutoksen toteaminen. Varsinkin 3–6 kuukauden ikäisillä vauvoilla kallon muotoa voidaan pyrkiä korjaamaan kirurgisesti. Muenken oireyhtymän ei ole katsottu heikentävän elinajanodotetta. Ensimmäisen kuvauksen oireyhtymästä laati Maximilian Muenke vuonna 1997.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Johanna Rintahaka, Muenken oireyhtymä Tukiliitto 27.10.2022, viitattu 29.6.2023
**Samvais "Sam" Gamgi** (engl. *Samwise Gamgee*) on yksi päähenkilöistä J. R. R. Tolkienin teoksessa *Taru sormusten herrasta*. Hän on Frodo Reppulin puutarhuri sekä paras ystävä ja auttaa tätä yhtenä Sormuksen Saattueen jäsenistä matkalla Tuomiovuorelle tuhoamaan Valtasormusta.

Näyttelijät
-----------

Peter Jacksonin elokuvatrilogiassa (2001–2003) Samia näytteli Sean Astin. Vuoden 1978 animaatioelokuvassa *Taru sormusten herrasta* Samia ääninäytteli Michael Scholes ja vuoden 1980 animaatiossa *The Return of the King* Roddy McDowall. BBC:n radiokuunnelmassa (1981) hänen äänenään oli Bill Nighy. Suomalaisessa *Hobitit*-televisiosarjassa (1993) häntä esitti Pertti Sveholm.

Tarina
------

Sam on *Tarussa sormusten herrasta* Konnun hobitti, joka työskentelee puutarhurina Repunpäässä. Hän oli leikkaamassa ruohoa isäntänsä Frodo Reppulin ikkunan alla, kun hän kuulee Gandalfin kertovan Frodolle Sormuksesta ja sen oikeasta omistajasta, pahasta Sauronista. Gandalf velvoittaa salakuuntelijan lähtemään Frodon mukana Rivendelliin. Siellä nimetään yhdeksänhenkinen retkikunta viemään Sormusta kohti Mordorin maan Tuomiovuorta, missä Sormuksen tuhoaminen ainoastaan on mahdollista. Sekä Frodo Sormuksen kantajana että Sam kuuluvat nimettyyn Sormuksen Saattueeseen. Myöhemmin Frodo ja Sam eroavat muusta seurueesta. Oppaakseen he saavat matkan varrella Klonkun, jota kohtaan Sam on avoimen epäluuloinen ja jota hän pitää pahantahtoisena, vaikka Frodo luottaakin siihen. Samin aavistus on oikea ja Klonkku johdattaa heidät Lukitari-hämähäkin luokse, mutta hobitit selviävät täpärästi ja jatkavat matkaa yli Mordorin tasangon. Tarinan lopussa Sormus tuhoutuu Tuomiovuorella Klonkun pudotessa sen kanssa rotkoon. Palattuaan Kontuun Sam nai mielitiettynsä Ruusa Töllin. Hänet valitaan Konnun pormestariksi seitsemän kertaa peräkkäin. Vaimonsa kuoltua Sam lähtee Konnusta ja ylittää ehkä Meren isäntäänsä Frodoa seuraten, joskin Tolkien jättää tämän jossakin määrin avoimeksi. Koska myös Sam käyttää tarinan aikana Sormusta, vaikkakin hyvin lyhyesti, hänelläkin voidaan katsoa olevan Sormuksen kantajana erityisoikeus purjehtia länteen Kuolemattomille maille.

|  |
| --- |
| **Sormuksen Saattue** |
| Frodo Reppuli · Samvais Gamgi · Meriadoc Rankkibuk · Peregrin Tuk · Gandalf · Aragorn · Legolas · Gimli · Boromir |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä:**Frodo Reppuli** | **Valtasormuksen haltija**3019 Kolmatta Aikaa | Seuraaja:**Frodo Reppuli** |
Pyreneiden niemimaa satelliittikuvassa.
**Pyreneiden niemimaa** eli **Iberian niemimaa** (espanjaksi ja portugaliksi *Península Ibérica*, katalaaniksi *Península Ibèrica*) sijaitsee Lounais-Euroopassa. Se rajautuu etelässä ja idässä Välimereen, pohjoisessa ja lännessä Atlantin valtamereen. Pyreneiden vuoristo yhdistää niemimaan muuhun Eurooppaan (Ranskan kautta) ja 14 kilometriä leveä Gibraltarinsalmi erottaa sen Afrikasta.*lähde?*

Niemimaa käsittää Espanjan, Portugalin ja Andorran valtiot sekä Britannialle kuuluvan Gibraltarin. Niemimaasta valtaosa kuuluu Espanjalle; Portugali on sen länsiosassa, Andorran kääpiövaltio Pyreneillä ja Gibraltar eteläkärjen tuntumassa.*lähde?*

Geenitutkimuksilla on selvitetty, että niemimaan miespuolinen väestö vaihtui pronssikaudella kokonaan, ja tästä muutoksesta on nykyisen väestön perimässä olemassa yhä merkkejä. Analyysi selvitti vuosina 6000 eaa.–1600 jaa. eläneiden iberialaisten perimää. Vertailtavina oli sekä muinaisia vainajia ja nykyihmisten DNA-näytteitä. Tutkimuksen mukaan tulijat olivat Mustanmeren ja Kaspianmeren pohjoispuolisilta aroilta lähtöisin olleita paimentolaisia, pääasiassa miehiä.

Lähteet
-------

1. ↑  Anniina Wallius: Iso geenitutkimus: Espanjan miehet vaihtuivat pronssikaudella aivan uusiin, Yle.fi uutiset 19.3.2019

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Pyreneiden niemimaa** Wikimedia Commonsissa
**Natalja Petrovna Hruštšeljova** (ven. Наталья Петровна Хрущелёва, s. 20. maaliskuuta 1973) on venäläinen entinen 800 metrin juoksija.

Hruštšeljova oli mukana Budapestin EM-kilpailuissa 1998 Venäjän joukkueessa, joka saavutti hopeaa 4 × 400 metrin viestijuoksussa. Hän voitti vuonna 2003 Venäjän mestaruuden 800 metrillä. Samana vuonna hän juoksi toiseksi Euroopan cupissa ajalla 2.02,21 ja sai pronssia Pariisin MM-kilpailuissa ajalla 2.00,29. Kauden lopussa hän oli IAAF:n yleisurheilufinaalissa seitsemäs. Seuraavana vuonna hän karsiutui Ateenan olympialaisissa välierissä.

Ennätykset
----------

* 400 metrin juoksu: 51,49 (2000)
* 600 metrin juoksu: 1.23,78 (2003)
* 800 metrin juoksu: 1.56,59 (2004)

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Natalja Hruštšeljova Kansainvälinen yleisurheiluliitto.  (englanniksi)
2. ↑

  


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt Muokkaa Wikidatassa | 
* World Athletics
* Tilastopaja 🔒

 |

 |
**Natalja Ihorivna Pasitšnyk** (ukr. Наталя Ігорівна Пасічник; s. 1971) on ukrainalaissyntyinen, sittemmin Ruotsiin asettunut pianisti.

Pasitšnyk aloitti pianonsoiton opiskelun 3-vuotiaana. Hän opiskeli Lvivin konservatoriossa, jatkoi opintojaan Varsovan Chopin-musiikkiakatemiassa ja sai solistidiplominsa Tukholman kuninkaallisesta musiikkikorkeakoulusta. Pasitšnyk on esiintynyt kansainvälisesti solistina ja kamarimuusikkona. Lisäksi hän on tehnyt yhteistyötä monien kapellimestarien, kuten Jevgeni Svetlanovin, Christopher Hogwoodin, Arie van Beekin, Jacek Kaspszykin, Marek Mośin, B. Tommy Anderssonin ja Robert Stehlin kanssa. Hän on esiintynyt myös historiallisin soittimin.

Pasitšnyk on tullut palkituksi Pohjoismaisessa pianokilpailussa Tanskassa 1998 ja World Piano Competitionissa 1999. Hän sai Anders Wallin säätiön palkinnon vuonna 2000 ja kansainvälisen Umberto Micheli -pianokilpailun (Milano) erikoispalkinnon 2001. Pasitšnyk on tehnyt levytyksiä muiden muassa Opus 111:lle ja Naxokselle.

Pasitšnyk on opettanut Tukholman kuninkaallisessa musiikkikorkeakoulussa. Hänen siskonsa on sopraano Olha Pasitšnyk.

Lähteet
-------

1. ↑  Consolation (BIS) Klassik Heute
2. 1 2  NATALYA PASICHNYK Naxos
3. 1 2 3  Natalya PASICHNYK, piano Arien Artists


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Taiteenala Muokkaa Wikidatassa | 
* MusicBrainz

 |

 |
Maksasolu ja sinusoidi (maksan hiussuoni) rotan maksassa. Fenestraatit (aukot) ovat noin 100 nm halkaisijaltaan, ja sinusoidin leveys 5 µm.
Läpileikkaus ihmisen maksasta.
**Maksasolut** eli **hepatosyytit** muodostavat n. 70–80 prosenttia maksan solutilavuudesta. Nämä solut osallistuvat proteiinisynteesiin ja hiilihydraattien, kolesterolin, sappisuolojen ja fosfolipidien muodostamiseen, detoksifikaatioon ja monien aineiden muokkaamiseen.

Maksasolun histologia
---------------------

Maksasolu on läpimitaltaan noin 30 (μm) ja muodoltaan monikulmio. Maksasolun pinnat ovat joko sinusoidiin, sappitiehyisiin tai toisiin maksasoluihin päin. Aikuisen maksan soluissa on useimmiten vain yksi tuma. Sen koko on noin 10 prosenttia solun tilavuudesta, ja se sijaitsee keskellä maksasolua. Tuma on vaaleahko ja kromatiini on siinä hajallaan. Tumassa on yksi tai useampia tumajyväsiä. Kaksitumaisia soluja tavataan vanhuksilla ja regeneraation yhteydessä. Tumavakuolit ovat melko yleisiä. Tavallisesti maksasolut sisältävät ruskeita jyväsiä, lipofuskiinia, jonka määrä lisääntyy iän myötä. Uudet tekniikat ovat mahdollistaneet solurungon havainnollistamisen valomikroskooppisesti. Maksasolu on pitkäikäinen: jopa puoli vuotta ja mm. tästä syystä maksakudoksessa nähdään mitooseja todella harvoin. 

Maksasolut saavat eri määrän happea ja ravintoa, mikä saattaa johtaa maksasolujen aineenvaihdunnallisiin eroihin.

Maksapalkkien välissä olevat sinusoidit ovat endoteelin verhoamia. Endoteelissa esiintyvät aukot tekevät mahdolliseksi eri plasmakomponenttien kulkeutumisen maksasolun ja sinusoidin seinämän välissä olevaan nk. Dissen tilaan. Sinusoidit sisältävät myös Kupfferin soluja, jotka sijaitsevat usein kahden sinusoidin liitoskohdassa.

Maksan perusrakenne.

Maksasolun solulimassa on paljon soluelimiä ja kalvoja:

Maksasoluissa on yksi tai useampia tumajyväsiä, jotka koostuvat ribosomien esiasteista, jotka sisältävät RNA:ta. 

Kromatiini on tasaisena tai jyväisenä, ja solun jakaantumisen hetkellä kromosomit erottuvat siinä. Muut tumainkluusiot ovat normaaleissa oloissa harvinaisia, paitsi glykogeeni, joka esiintyy noin 30 nm:n läpimittaisten yksittäisten kappaleiden muodossa. 

Maksasolut sisältävät runsaasti Golgin laitteita, jotka ovat tavanomaisimmin sappitiehyiden ja tuman lähellä. 

Mitokondriot ovat 1–4 μm:n paksuisia rakkuloita. Ne muodostavat noin viidesosan solujen tilavuudesta (1 500 – 2 000 kpl/solu)

Proteiinisynteesi
-----------------

Maksasolut tuottavat veren seerumiin albumiinia, fibrinogeeniä ja hyytymistekijöitä. Maksasolussa tapahtuu pääasiallisesti lipoproteiinien, seruloplasmiinin, transferriinin, komplementtien ja glykoproteiinien synteesi. Maksasolut tekevät omat rakenneproteiininsa ja entsyyminsä.

Hiilihydraattiaineenvaihdunta
-----------------------------

Maksasolut luovat rasvahappoja hiilihydraateista sekä syntetisoivat triglyseridejä rasvahapoista ja glyserolista. Maksasolut myös syntetisoivat apoproteiineja, joihin liitetään ja joiden kanssa kuljetetaan lipoproteiineja (VLDL, HDL).

Aiheesta muualla
----------------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Maksasolu**.
* Solunetti: Maksasolut