recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**M/S Breant** (IMO 7802756) on ahvenanmaalaisen Rederi Ab Lillgaardin omistukseen rekisteröity ro-ro-rahtialus. Se on rakennettu vuonna 1979 Karlskrona Varvet AB:n telakalla Karlskronassa, Ruotsissa. Kuollutta painoa aluksella on 3 328 tonnia. *Breant* on rekisteröity Suomen lipun alle. Nykyisin laiva on aikarahdattu Stella Linesin liikenteeseen.

Aluksella on skandinaavinen päällikkö ja puolalainen miehistö.

Breantin sisaraluksia ovat M/S Ipswich Way, M/S Baltic Print, M/S Baltic Press ja M/S Ostend Way.

Käyttöhistoria
--------------

Marraskuussa 1979 alus luovutettiin Ivar Lundh & Co AB:n omistukseen, joka rekisteröi aluksen Ruotsin lipun alle. Kotisatamaksi tuli Tukholma. Tämän jälkeen Iggesund Product aloitti liikennöinnin Breantilla Alankomaiden ja Ruotsin välillä.

Vuonna 1996 alus aikarahdattiin suomalaisen Transfennican liikenteeseen, reitille Suomi–Lyypekki–Englanti. Syksyllä 1997 laiva vaihtoi kaksi kertaa reittiä; ensin Rauma–Kotka–Hanko–Lyypekki ja sitten Rauma–Rostock–Lyypekki. Myöhemmin Brax Shipholding Rederi AB osti Breantin. Tammikuussa 2001 alus aikarahdattiin Bow Marine Oy:n liikenteeseen linjalle Helsinki–Hamina–Tallinna–Bremerhaven–Bremen. Jonkin ajan kuluttua laivan kotisatamaksi vaihdettiin Lontoo. Lokakuussa 2002 Breant aikarahdattiin SCF Viborg Linen liikenteeseen välille Kiel–Viipuri.

### Suomalaiseen omistukseen

Vuonna 2004 suomalainen Rederi Ab Lillgaard osti Breantin. Omistajan suomalaisuudesta huolimatta alus rekisteröitiin Yhdistyneen kuningaskunnan lipun alle. Vuonna 2005 laiva aikarahdattiin DFDS Tor Linen liikenteeseen Pietarin ja Kielin välille. Syyskuussa Breantin rahtaussopimus DFDS Tor Linen kanssa päättyi ja uusi solmittiin SeaMaltan kanssa. SeaMalta meni kuitenkin jo joulukuussa konkurssiin. Maaliskuussa 2006 alus aikarahdattiin espanjalaisen Balearian liikenteeseen.

11. kesäkuuta 2007 alus hinattiin telakalle Ruotsiin konehuoneessa sattuneen tulipalon vuoksi. Myöhemmin samana vuonna Breant aikarahdattiin Stella Linesin liikenteeseen. Vuonna 2008 alus rekisteröitiin Suomen lipun alle.

Lähteet
-------

1. 1 2  Breant (IMO: 7802756) Vesseltracker.com. Viitattu 3.12.2008. (englanniksi)
2. 1 2 3 4 5 6  M/S BREANT Fakta om Fartyg. Viitattu 3.12.2008. (ruotsiksi)
3. 1 2 3  MS BREANT Rederi Ab Lillgaard. Viitattu 3.12.2008. (englanniksi)
4. ↑  Company: Operates both locally and worldwide Rederi Ab Lillgaard. Viitattu 30.12.2007. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Fakta om Fartyg – M/S Breant (ruotsiksi)
* Rederi Ab Lillgaard: MS Breant (englanniksi)
Gay & Lesbian Kingdom  
of the Coral Sea Islands|  |
| Flag Lippu |
| Motto: *tba*Kansallislaulu: *I am what I am* |
| **Valtiotyyppi:** | Mikrovaltio |
| **Sijainti:** | Korallimeren saaret |
| **Vaadittu alue:** | Korallimeren saarten alue |
| **Kansalaisuus:** | homot ja lesbot |
| **Itsenäisyysjulistus:** | 14. kesäkuuta 2004 |
| **Hallitsija:** | Keisari Dale I(Dale Parker Anderson) |
| **Hallitusmuoto:** | perustuslaillinen monarkia |
| **Kieli:** | englanti |
| **Valuutta:** | Euro |
|

**Gay and Lesbian Kingdom of the Coral Sea Islands** (suom. *Korallimerisaarten homojen ja lesbojen kuningaskunta*) on homo- ja lesboaktivistien perustama mikrovaltio Korallimeren saarilla kaakkoisessa Queenslandissä Australiassa.

Historia
--------

14. kesäkuuta 2004 ryhmä australialaisia homo- ja lesboaktivisteja vaati omakseen Australialle kuuluvaa ryhmää Korallimeren saaria. He pystyttivät sinne sateenkaarilipun ja julistivat alueen eronneen Australiasta. Eräs ryhmän jäsenistä, Dale Parker Anderson (syntynyt 1965), julistettiin Homojen ja lesbojen kuningaskunnan hallitsijaksi nimellä Dale I. Valtion perustamisen kerrottiin olevan protesti sille, että Australian parlamentti oli kieltäytynyt hyväksymästä samaa sukupuolta olevien parien avioliittoa. 

Vuodesta 2005 australialaisten julistama kuningaskunta on ajautunut kiistoihin muiden homojen ja lesbojen itsemääräämisoikeutta ajavien ryhmien kanssa. Tällaisia ovat amerikkalaiset **Gay and Lesbian Commonwealth Kingdom**, jota johtaa Jaix Broox, ja **Unified Gay Tribe**, jota johtavat Bill Freeman ja Enrique Pérez, sekä alkuperältään saksalainen, Victor Zimmermannin johtama **Gay Homeland Foundation**. Koska yksikään kilpailevista ryhmistä ei ole vaatinut omakseen Homojen ja lesbojen kuningaskunnan Korallimeren saaria, kyse lienee lähinnä siitä, kuka on homojen ja lesbojen vapautusliikkeen "legitiimi" edustaja. 

Yksikään valtio ei ole tunnustanut Homojen ja lesbojen kuningaskunnan itsenäisyyttä. Alueelle ei liioin ole syntynyt asutusta, koska saarilla ei ole juomakelpoista vettä eikä myöskään ruokaa. Kuningaskunnan omakseen vaatimat Korallimeren saaret ovat siis edelleen asumattomia.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuningaskunnan virallinen kotisivu
* Gay and Lesbian Commonwealth Kingdomin virallinen kotisivu
* Gay Homeland Foundation virallinen kotisivu
* Unified Gay Triben virallinen kotisivu
**Irti Elämästä** on vuonna 1997 perustettu, mutta sittemmin aktiivisen toiminnan lopettanut suomalainen yhdistys, joka ilmoitti tehtäväkseen "tylsyyden, epäviileyden ja nörttiyden edistämisen". Yhdistykseen kuului parhaimmillaan yli 200 jäsentä ympäri Suomea. Jäsenet tapasivat toisiaan miiteissä, kaksi kertaa vuodessa järjestetyissä kokouksissa sekä yhdistyksen IRC-kanavalla #irtie.

Vuoden 1999 syyskokouksen jälkeen yhdistyksen hallitus päätti erottaa kaikki jäsenet hallitusta lukuun ottamatta. Samalla yhdistyksen nimeksi vaihdettiin **Kansandemokraattinen Irti Elämästä** -yhdistys. Seuraavana vuonna nimi kuitenkin vaihdettiin takaisin Irti Elämästä -yhdistykseksi. Yhdistys on yhä olemassa, mutta sillä ei tiettävästi ole ollut toimintaa useampaan vuoteen. Monet Irti Elämästä -yhdistyksen entisistä jäsenistä olivat perustamassa getnolife-yhdistystä loppuvuodesta 1999.

Toiminta
--------

Yhdistystä kohtaan heräsi hieman laajempaa kiinnostusta, kun sen perustaja Ismo Kiesiläinen kirjoitti Helsingin Sanomien yleisönosastolle elokuussa 1997 käyttäen yhdistyksen nimeä. Irti Elämästä -yhdistys oli mukana monenlaisissa tempauksissa. Ensimmäinen "nörtti-isku" järjestettiin 2. toukokuuta 1998. Yhdistyksen jäsenet veivät nörttiasuun puetun mallinuken Kaivopuistoon ja Helsingin Sanomat julkaisi aiheesta pienen jutun. Toinen "nörtti-isku" järjestettiin 16. tammikuuta 1999 Helsingin päärautatieasemalla. Tässä iskussa irkattiin aseman matkatavaroiden säilytyskoppien sisältä ja se keräsi laajalti julkisuutta eri medioissa päätyen esimerkiksi Ruben Stillerin talkshow’hun. Pian yhdistyksen edustajia kutsuttiin lehtiin, televisioon ja radioon puhumaan erilaisista tietokoneisiin ja nörttiyteen liittyvistä asioista. Yhdistys oli mukana myös TV-kanava Nelosen Nettinite-tapahtumassa 7.–8. toukokuuta 1998 sekä Assembly-tapahtumassa vuosina 1998 ja 1999.

Vuonna 2009 Ylioppilaslehti haastatteli Ismo Kiesiläistä, joka pohti haastattelussa yhdistyksen saamaa mediahuomiota seuraavasti: *"Mediahuomiota on tosiaan vaikea ymmärtää tästä päivästä käsin. Nörtit olivat mystisiä, shamaanimaisia hahmoja, jotka hallitsivat hieman pelottavia tietokoneita ja rikastuivat niiden avulla. Se, että joku keskustelisi tietokoneen avulla, oli kummallista. Olen ajatellut näyttää niitä uutispätkiä nuorille, mutten tiedä miten selittäisin, miksi se oli uutinen. Nykyisin on aika erikoinen nuori, jos ei käytä nettiä keskusteluun kavereiden kanssa. Ja siitä on vain kymmenen vuotta aikaa"*

Lähteet
-------

* Vappu Rautio: Nörttikulttuurin nousu –> (ja tuho?) ; [ \_ *Protu (lehti)*.  2005 #2. Prometheus-leirin tuki ry.  Arkistoitu 5.11.2011. Viitattu 26.11.2009.

### Viitteet

1. ↑  Ninni Lehtniemi: Tulkki *Ylioppilaslehti*.  20.3.2009. Viitattu 25.8.2012.

Aiheesta muualla
----------------

* Elävä arkisto, 26.8.2013, Nörttejä kaapissa
* Nörtti-isku'99 - lyhyt dokumentaatio (Youtube)
* Irti Elämästä yhdistyksen materiaaleja koottuna Mystinen portaali -sivustolla (Arkistoitu – Internet Archive)
**Irpin** (ukr. Ірпі́нь; ven. Ирпе́нь, *Irpen*) on joki Ukrainassa. Se on Dneprin oikeanpuoleinen sivujoki. Se on 162 km pitkä, ja sen valuma-alue on 3 340 km². Joki virtaa Irpinin kaupungin halki.

Irpin yhtyy Dnepriin Kiovan tekojärven kohdalla. Koska Kiovan vesivoimalan pato on nostanut vedenpintaa 6,5–7 metriä luonnollista korkeammalle, Irpinin vesi pumpataan sähkökäyttöisillä pumpuilla tekojärveen. Irpin virtaa siis kirjaimellisesti ylämäkeen viime metreillään.*lähde?*

Ukrainan presidentti Volodymyr Zelenskyi turvamiehineen tarkastelee venäläishyökkääjien etenemisen pysäyttämiseksi räjäytettyä kantatie R-30:n Irpinjoen siltaa.
Irpinin ympäristö oli Kiovan Rusin ydinaluetta, ja se mainitaan kronikoissa useiden tärkeiden historian tapahtumien yhtedessä, kuten Irpinjoen taistelun, jossa Liettuan suuriruhtinas Gediminasin sanotaan saaneen Keski-Ukrainan valtaansa.*lähde?*

Vuonna 2022 Venäjän hyökättyä Ukrainaan Ukrainan joukot tuhosivat joen yli kulkevan sillan pysäyttääkseen venäläisten etenemisen kohti Kiovaa.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Ирпень (река в УССР) *Bolšaja sovetskaja entsiklopedija*. Viitattu 16.3.2022. (venäjäksi)
2. ↑  'Locals shooting at locals': Kyiv hunts Russian 'saboteurs' *The Times of India*.  1.3.2022. Viitattu 16.3.2022. (englanniksi)
**Nathanaele Koll** (s. 4. huhtikuuta 1992), tunnettu myös nimellä **Nathan Trent**, on itävaltalainen laulaja ja lauluntekijä. Hän edusti Itävaltaa kappaleellaan "Running On Air" vuoden 2017 Eurovision laulukilpailussa Kiovassa.

Lapsuus
-------

Trent syntyi vuonna 1992 Innsbruckissa, Itävallassa. Hänellä on itävaltalainen isä ja italialainen äiti, joten hän puhuu sekä saksaa että italiaa. Hän aloitti viulunsoiton kolmivuotiaana ja kasvoi lapsuutensa uppoutuneena musiikkiin ja teatteriin. Vuonna 2003 Trent kilpaili itävaltalaisessa lastenkykykilpailussa nimeltä Kiddy Contest, jossa hän sijoittui yhdeksänneksi kappaleella "Fußball".

Lähteet
-------

1. ↑  It's Nathan Trent for Austria in Kyiv! *eurovision.tv*.  19.12.2016. Viitattu 19.12.2016. (englanniksi)
2. ↑  Austria: Nathan Trent will sing at Eurovision 2017 *wiwibloggs.com*.  19.12.2016. Viitattu 19.12.2016. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Nathan Trent** Wikimedia Commonsissa

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Saksa

 |
|  |
| Taiteenala | 
* MusicBrainz

 |

 |
**Kolomyjan ukrainalais-katolinen eparkia** on katoliseen kirkkoon kuuluvan Ukrainan kreikkalaiskatolisen kirkon eparkia, joka toimii Ukrainassa Ivano-Frankivskin alueella. Sen keskuspaikkana toimii Kolomyja.

Historia
--------

20. huhtikuuta 1993 Ivano-Frankivskin ukrainalais-katolisesta eparkiasta erotettiin itsenäiseksi Kolomyja-Tšernivtsin ukrainalais-katolinen eparkia. 21. marraskuuta 2011 ensin mainittu korotettiin Ivano-Frankivskin arkkieparkiaksi, jolloin Kolomyja-Tšernivtsin eparkiasta tuli sen alainen. Tätä ennen sitä ylempi hallintotaso oli sijainnut Kiovassa. 12. syyskuuta 2017 antoi paavi Franciscus päätöksen Tšernivtsin ukrainalais-katolisen eparkian perustamisesta. Se toteutettiin jakamalla Kolomyja-Tšernivtsin ukrainalais-katolinen eparkia kahtia, Kolomyjan eparkiaksi ja Tšernivtsin eparkiaksi.

Lähteet
-------

1. 1 2  Eparchy of Kolomyia (Ukrainian) *Catholic-Hierarchy*. Viitattu 26.2.2023. (englanniksi)
2. ↑  From the Eastern Churches, 12.09.2017 *Summary of Bulletin - Holy See Press Office*. Viitattu 26.2.2023. (englanniksi)
**Kolmårdenin eläinpuisto** Ruotsissa Norrköpingin lähellä on Euroopan suurimpia eläinpuistoja, pinta-alaltaan 2,7 km². Siellä on mm. Ruotsin ainoa delfinaario ja norsut, jotka Ruotsin kuningas sai Thaimaan kuninkaalta lahjaksi.

Kolmårdenissa on tällä hetkellä noin sadan eri lajin 750 yksilöä, ja poikasia niille syntyy vuosittain noin 400.

Puisto
------

Köysirata karhuaitauksessa
Puisto on perustettu 27. toukokuuta 1965. Sen erityispiirteenä oli, että vierailijat saivat ajaa omissa autoissaan vapaana kulkevien eläinten keskellä. Vuonna 2011 rakennettiin maailman ensimmäinen köysirata villieläinten keskelle, joka korvasi ajoneuvosafarit. Vierailijoita puistossa käy vuosittain yli puoli miljoonaa.

Eläimet
-------

Vuoden 2012 uutuutena olivat kultapandat Pandora ja Maiko. Eläintarhalla on ollut ongelmia susien kanssa, sillä ne ovat hyökänneet henkilökunnan kimppuun useita kertoja. Vuonna 2012 sudet surmasivat työntekijän, joka oli yksin aitauksessa.

Lähteet
-------

1. ↑  Kolmarden Zoo (Kolmardens djurpark) in Sweden Elephant.se
2. ↑  Safari Camp (Arkistoitu – Internet Archive) (ruotsiksi)
3. ↑  Kolmårdenin eläintarha (Arkistoitu – Internet Archive)
4. ↑  Gondola ropeway for Kolmården Zoo International Ropeway Review
5. ↑  Ruotsalainen nettilehti

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Kolmårdenin eläinpuisto**.
**Kolmosraskaus** on monisikiöraskaus, jossa nainen kantaa raskauden aikana kohdussaan kolmea sikiötä kerralla. Kyseessä on riskiraskaus, sillä sekä raskaana oleva nainen että syntymättömät sikiöt joutuvat huomattavasti kovemmalle rasitukselle kuin normaalissa yhden sikiön raskaudessa.

Kolmosraskaudet ovat jonkin verran lisääntyneet erilaisten hormoni- ja hedelmöityshoitojen seurauksena, jolloin kohtuun lisätään useampi kuin yksi alkio, jotta edes yksi niistä kiinnityisi kohdun seinämään ja alkaisi kehittyä sikiöksi. Kolmosraskaus voi alkaa myös täysin spontaanisti ilman minkäänlaisia hormoni- tai hedelmöityshoitoja. Kolmosraskauden riskiä lisää geeniperimä, erityisesti äidin puolen suvussa.

Suomessa on vuosittain noin 20 kolmosraskautta. Vuonna 1969 Suomessa syntyi identtiset kolmostytöt.

Kolmosraskauden synty
---------------------

Yleisin kolmosraskauden syy on se, että naiselta irtoaa kaksi munasolua, jotka kummatkin hedelmöittyvät kohdatessaan siittiön, ja sen jälkeen toinen niistä jakautuu kahtia. Näin ollen kolmosista kaksi on identtisiä, jotka ovat samaa sukupuolta ja joilla on sama veriryhmä, ja yksi epäidenttinen, joka voi olla kumpaa sukupuolta tahansa.

Naiselta voi myös irrota kolme munasolua, jotka kaikki hedelmöittyvät kohdatessaan siittiön. Tässä tapauksessa kolmoset ovat kaikki keskenään epäidenttisiä ja voivat olla kumpaa sukupuolta tahansa.

Kolmas ja harvinaisin vaihtoehto on se, että naiselta irtoaa yksi munasolu, joka hedelmöittymisen jälkeen jakautuu ensin kahtia, ja sen jälkeen toinen puolikas jakautuu vielä kerran kahtia. Näin ollen kolmoset ovat keskenään identtisiä, kaikki samaa sukupuolta ja heillä on sama veriryhmä.

Kolmosten synnytys ja riskit
----------------------------

Kolmoset syntyvät lähes poikkeuksitta keskosina, useimmiten raskausviikoilla 31–35. Normaali täysimittainen raskaus kestää 40 viikkoa.

Synnytykseen liittyvien suurten riskien vuoksi kolmoset synnytetään yleensä suunnitellulla keisarileikkauksella. Lapset painavat noin kaksi kiloa. Koska kolmoset ovat syntyessään keskosia, heidän on oltava sairaalahoidossa muutamista päivistä useisiin viikkoihin tai jopa kuukausiin.

Kolmosraskauksiin liittyviä riskejä ovat muun muassa ennenaikainen synnytys, keskosuus, alhainen syntymäpaino ja jonkin verran suurempi sikiökuolleisuus. Osa riskeistä selittyy sillä, että kolmosilla on kohdussa huomattavasti vähemmän tilaa kasvaa kuin normaalissa yhden sikiön raskaudessa.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Tietoa kolmosista Suomen Kolmosperheet ry.  Arkistoitu 4.5.2015. Viitattu 9.10.2015.
2. ↑

Aiheesta muualla
----------------

* Suomen Kolmosperheet ry:n verkkosivut (Arkistoitu – Internet Archive)
**Kolokoba** on maalaiskunta ja sen keskuskylä Sikasson alueen Sikasson piirissä Malissa. Se sijaitsee 55 kilometriä Sikassosta länteen. Kunnassa on 7 700 ja kylässä 1 100 asukasta (vuonna 2009).

Kolokoban kunta rajoittuu pohjoisessa Sikasson piirin Kapolondougoun, Farakalan ja Natienin, idässä Missirikoron, etelässä Lobougoulan ja lännessä Finkolo Ganadougoun kuntiin. Maisemaa leimaavat tasangot ja kukkulat. Vesistöjä ovat sadekauden jälkeen virtaavat Koungui ja Kodialan. Seutu kuuluu Sudanin vyöhykkeeseen. Kasvillisuus on metsäsavannia.

Kuntaan kuuluu kymmenen kylää. Asukkaat ovat etupäässä senufoja. Lisäksi on bambaroita, samoja ja fulbeja. Vallitseva uskonto on islam, mutta kunnassa on myös kristittyjä ja animisteja.

Seudun pääelinkeinot ovat maanviljely ja karjanhoito. Tärkeimmät viljelykasvit ovat maissi, hirssi, durra, riisi ja pavut. Myytäväksi kasvatetaan puuvillaa. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet, aasit ja siipikarja. Lisäksi harjoitetaan kalastusta, keräilyä ja käsityöammatteja. Kolokobassa ja Zanadougoussa pidetään viikoittaiset markkinat.

Lähteet
-------

1. ↑  4ème recensement général de la population et de l’habitat. Résultats définitifs, tome 0: Répertoire des villages *instat-mali.org*.  Arkistoitu 7.1.2017. Viitattu 10.6.2018.
2. ↑  Mali - Région de Sikasso: Carte de référence *reliefweb.int*. Viitattu 10.6.2018.
3. 1 2 3  Plan de Sécurité Alimentaire: Commune Rurale de Kolokoba 2006-2010 *aec.msu.edu*.  2006.  Arkistoitu 14.6.2010. Viitattu 10.6.2018.
4. 1 2 3  Balam, Saïdou: Impact du traitement de masse sur l’infection et la transmission de la filariose lymphatique par l’association Albendazole/Ivermectine, en zone de savane sud soudanienne, Mali *keneya.net*.  2007. Viitattu 10.6.2018.
**Neutronisäteily** koostuu vapaista neutroneista. Neutronisäteily on hiukkassäteilyä, jota voidaan käyttää esimerkiksi aineen rakenteen tutkimuksessa neutronidiffraktiolla. Neutronisäteilyä voidaan tuottaa ydinreaktoreissa tai hiukkaskiihdyttimillä. Hyvin korkeaenergiaisia neutroneita syntyy myös maan ilmakehässä kosmisen säteilyn vuorovaikuttaessa ilmakehän molekyylien atomiydinten kanssa.

Aineen rakenteen tutkimus
-------------------------

Materiaalitutkimuksessa neutronisäteilyn neutronit ovat joko *kylmiä*, *termisiä*, tai *kuumia*, riippuen niiden energiasta. Kuumilla neutroneilla on suurin energia. Neutronien energiaa voidaan alentaa hidastamalla niitä. Neutronit menettävät vähitellen energiaa törmäämällä väliaineen ytimien kanssa.

Lääketieteellinen vaikutus
--------------------------

Neutronisäteily on hyvin läpitunkevaa ja vaarallista ihmiselle. Se ei ole suoranaisesti ionisoivaa säteilyä, koska neutroneilla ei ole sähkövarausta. Välillisesti neutronisäteily kuitenkin ionisoi atomeja, sillä neutronin absorboituessa atomiytimeen ydin yleensä emittoi gammasäteilyä, joka puolestaan on ionisoivaa säteilyä.

Suojautuminen
-------------

Neutronisäteilyltä voidaan suojautua paljon vetyä sisältävien materiaalien avulla, koska keveät alkuaineet absorboivat neutroneja parhaiten. Neutronisäteilyltä suojaudutaan yleensä suurella määrällä vettä, polyeteeniä, parafiinivahaa tai betonia. Neutronisäteily vuorovaikuttaa atomiydinten kanssa, joten neutronisäteilyssä ollut materiaali saattaa olla ainakin lievästi radioaktiivista. Säteilytetyn materiaalin hävittämisessä ja säilömisessä tulee huolehtia säteilyturvallisuudesta.

Katso myös
----------

* Neutroniaktivointi
* Säteily
* Ydinreaktio
Józef Kossakowski
**Józef Kazimierz Korwin Kossakowski** (16. maaliskuuta 1738 – 9. toukokuuta 1794 Varsova) oli puolalainen aatelinen, Liivinmaan arkkipiispa, poliitikko ja kirjoittaja, joka tuli tunnetuksi venäläismielisyydestään Puola-Liettuan loppuvaiheissa.

Józef Kossakowski oli hetmani Szymon Kossakowskin, voivodi Michał Kossakowskin ja linnanherra Antoni Kossakowskin veli. Hänet vihittiin papiksi 1761 ja opiskeli Vilnassa ja Varsovassa.

17. syyskuuta 1775 hänet nimitettiin Liivinmaan piispaksi. Samaan aikaan hän toimi myös Kuurinmaan hiippakunnan hallitsijana. Hän kulutti suuria määriä julkisia ja kirkon varoja. Hän nautti pysyvää tukea Venäjän lähetystöltä Puolassa ja edusti venäläismielistä suuntausta Sejmissä, lahjoen ja uhkaillen usein alueellisia virkamiehiä. Hänet nimitettiin 19. joulukuuta 1791 Vilnan apulaispiispaksi, palkkiona palveluksista Venäjän keisarikunnalle. Piispanvirat olivat Katariina Suuren hallinnassa, eivätkä ne juurikaan seuranneet Rooman ohjeita. Hän lisäsi Venäjän hallintavaltaa kirkon omaisuuden suhteen.

Kossakowski julkaisi kolme romaania sekä käänsi joitakin näytelmiä ranskankielestä.

Katariina Suuren ohjeiden pohjalta hän vastusti Puola-Liettuan perustuslakia 3. toukokuuta 1791. Hän komensi veljensä Szymonin kanssa Targowican konfederaation joukkoja ja hänestä tuli joksikin aikaa Liettuan suuriruhtinaskunnan de facto hallitsija Venäjän armeijan tuella. Puolan toisen jaon yhteydessä hän sanoi: "Jollei venäjä, jollei Preussi, mitä sitten? Haluatteko kadota tyhjiöön?".

Kossakowski vangittiin Kościuszkon kapinassa huhtikuussa 1794. Muutamaa päivää ennen kansannousua hän oli ehdottanut, että venäläisjoukkojen olisi saarrettava kaikki kirkot ja pidätettävä kaikki tunnetut venäläisvastaiset. Vähän ajan kuluttua eräs kansannousun johtajista, Jan Kiliński, esitti dokumentteja, jotka osoittivat Kossakowskin olleen venäläisten palkkalistoilla. Varsovan asukkaat vaativat Venäjän hyväksi toimineiden henkilöiden teloittamista. Vaatimuksen johdosta vallankumoukselliset perustivat rikosoikeuden, joka tuomitsi Kossakowskin hirtettäväksi yhdessä Józef Ankwiczin, hetmani Piotr Ożarowskin ja hetmani Józef Zabiełłon kanssa 9. toukokuuta.

Aiheesta muualla
----------------

* Muistelmat (puolaksi)

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Saksa
* Tšekki
* Puola

 |

 |
**Kaakkoisstoa** oli antiikin aikainen stoa eli pylväshalli Ateenan Agoralla Kreikassa. Se sijaitsi Agoran kaakkoislaidalla Pantainoksen kirjaston eteläpuolella. Rakennuksen nimitys on nykyaikainen ja perustuu sen sijaintiin.

Stoa rakennettiin roomalaisella kaudella 100-luvulla jaa. Se oli kaupallisessa käytössä. Stoa oli rakennettu luoteis-kaakkoissuunnassa ja se oli tehty kalkkikivestä ja marmorista. Sen pylväikkö avautui länteen Panathenaia-juhlan tielle päin. Pylväikkö edusti joonialaista tyyliä ja koostui arviolta 14 pylväästä. Pylväikön takana rakennuksen itäseinustalla oli 11 huonetta. Stoa jakaantui kahteen osaa, joista pohjoisemman lattia oli alempana ja eteläisen ylempänä, sillä rakennus oli tehty Agoralta Akropoliille päin nousevaan rinteeseen. Pylväikön puolivälissä oli näitä osia yhdistävät portaat.

Rakennuksesta on säilynyt nykyaikaan lähinnä sen perustukset ja stylobaatti.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Agora Monument: Southeast Stoa *Agora Excavations*. The American School of Classical Studies at Athens. Viitattu 4.4.2016.
**Martti Merilinna** (s. 17. toukokuuta 1945) on suomalainen insinööri, Tekniikan Maailma-lehden entinen päätoimittaja ja Autoliiton puheenjohtaja.

Merilinna alkoi opiskeluaikanaan kirjoittaa Tuulilasi-lehteen mutta siirtyi sitten Tekniikan Maailma-lehteen tekemään rengastestejä. 1970-luvulla hän työskenteli muun muassa TVH:lla liikenneturvallisuusinsinöörinä ja toimi samalla free lance-autotoimittajana. Vuonna 1979 hänestä tuli Tekniikan Maailman auto- ja liikenneasioista vastaava toimituspäällikkö ja vuonna 1999 lehden päätoimittaja. Merilinna oli päätoimittajana vuoteen 2009 saakka. Hän sai Valtion journalistipalkinnon vuonna 2009. 

Martti Merilinna valittiin vuonna 2008 Autoliiton puheenjohtajaksi ja hän jatkaa edelleen tässä tehtävässä.

Lähteet
-------

1. 1 2  60 vuotta huomenna: Merilinna on nelipyöräisten ja kaksibittisten asialla, Turun Sanomat 16.5.2005 (Arkistoitu – Internet Archive)
2. ↑  Martti Merilinna Autoliiton johtoon, Helsingin Sanomat 19.5.2008
3. ↑  Autoliiton liittokokous valitsi yksimielisesti Martti Merilinnan jatkamaan Autoliiton puheenjohtajana kuudennelle kaksivuotiskaudelleen. Autoliiton tiedote 20.05.2018 (Arkistoitu – Internet Archive)
**Tokion metropolin hallintorakennus** (jap. 東京都庁舎, *Tōkyō-to chōsha*) tai **Tochō** (jap. 都庁) on pilvenpiirtäjä Nishi-Shinjukun kaupunginosassa Shinjukun erillisalueella Tokion kaupungissa Japanissa. Kompleksin rakennustyöt alkoivat vuonna 1988 ja se valmistui vuonna 1991. Sen suunnitteli japanilainen arkkitehti Kenzō Tange.

Metropolin hallintorakennus koostuu kolmesta rakennuksesta: kahdesta pilvenpiirtäjästä ja metropolivaltuuston kokoustiloista. Korkeampi pilvenpiirtäjä on 243 metriä korkea ja siinä on 48 maanpäällistä sekä 3 maanalaista kerrosta, matalamman pilvenpiirtäjän korkeus on 163 metriä ja kerroksia siinä on 34+3. Valtuuston rakennus on seitsemänkerroksinen (+ yksi maanalainen kerros).

Rakennus maksoi valmistuessaan noin 157 miljardia Japanin jeniä (noin 1,5 miljardia euroa). Se on Japanin seitsemänneksi korkein rakennus; se oli Japanin korkein rakennus vuosina 1991–1993 ja Tokion korkein rakennus vuosina 1991–2007, kunnes Midtown Tower ohitti sen.*lähde?*

Lähteet
-------

1. 1 2  Tokyo Metropolitan Government Buildings Tokyo Metropolitan Government.  Arkistoitu 26.11.2014. Viitattu 15.10.2011.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Tokion metropolin hallintorakennus** Wikimedia Commonsissa
David Murdoch
**David Murdoch** (s. 17. huhtikuuta 1978) on skotlantilainen curling-pelaaja ja Skotlannin maajoukkueen kapteeni. 

Vuosina 1995 (ykkösheittäjänä) ja 1996 (kolmosheittäjänä) hän voitti juniorien maailmanmestaruuden. Vuonna 2003 hän johdatti Skotlannin Euroopan mestaruuteen ja 2005 MM-hopealle ensimmäisissä aikuisten MM-kisoissaan. Murdochin johtama skottijoukkue kilpaili myös 2006 Torinon ja 2010 Vancouverin olympialaisissa Ison-Britannian lipun alla.

Sotšin olympialaisissa 2014 Murdochin johtama joukkue sai hopeamitalin. Se oli Britannian paras sijoitus vuoden 1924 kultamitalin jälkeen.

Murdoch pitää kotipaikkaansa Lockerbiessä.

Lähteet
-------

1. ↑  Winter Olympics: Silver for David Murdoch's Team GB curlers as Canada win one-sided final Daily Record. Viitattu 22.2.2014.
2. ↑  Murdoch misery as poor GB thrashed by Canada but there is a silver lining Daily Mail. Viitattu 22.2.2014.
3. ↑  Sochi 2014: Lockerbie curling hero David Murdoch takes silver BBC Scotland. Viitattu 22.2.2014.
**Isaac Vorsah** (s. 21. kesäkuuta 1988 Accra) on ghanalainen jalkapalloilija, joka edustaa Itävallan Bundesliigassa pelaavaa Red Bull Salzburgia. Oikeajalkainen Vorsah on pelipaikaltaan keskuspuolustaja. Hän kuuluu myös Ghanan jalkapallomaajoukkueeseen.

Seurajoukkueura
---------------

Kotimaassaan All Blacks FC:tä ja Asante Kotokoa edustanut Vorsah siirtyi Saksan 2. Bundesliigan TSG Hoffenheimiin vuonna 2007. Hän oli mukana nostamassa Hoffenheimia Bundesliigaan kaudeksi 2008–2009. Hän pelasi seuran paidassa 110 ottelua tehden neljä maalia, kunnes hän vuonna 2012 siirtyi Itävallan Bundesliigan Red Bull Salzburgiin. Salzburgissa Vorsah on voittanut liigan ja cupin kaudella 2013–14.

Maajoukkueura
-------------

Vorsah debytoi Ghanan jalkapallomaajoukkueessa vuonna 2009. Hän oli mukana päävalmentaja Milovan Rajevacin 23-miehisessä ryhmässä vuoden 2010 MM-kisoissa. Vorsah pelasi kisoissa kahdessa ottelussa, lohkovaiheen avausottelussa Serbiaa vastaan sekä puolivälieräottelussa Uruguayta vastaan, jonka Ghana hävisi rangaistuspotkukilpailussa.

Lähteet
-------

* Isaac Vorsah Transfermarkt-sivustolla (englanniksi)
* 
* (Arkistoitu – Internet Archive)

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
**Laatuvarmenne** on Suomen sähköisen allekirjoituslain määritelmä PKI-varmenteelle, joka täyttää tietyt muodolliset vaatimukset.*lähde?* Itse varmenteella sijaitsevien PKI-avainten tietoturvatasolle on määritetty vahvuusvaatimuksia, mutta suurin osa säännöksistä koskee varmenteen myöntäjää sekä varmenteen myöntämispolitiikkaa. Tärkeää on, että avain on suojatulla PKI-avainlaitteella kuten sirukortilla, varmenteita saavien henkilöys todennetaan (kukaan ei saa väärällä nimellä varmenteita), varastetut varmenteet lisätään nopeasti sulkulistalle ja järjestelmän luotettavuudesta pidetään hyvää huolta. Laatuvarmenteella tehty digitaalinen allekirjoitus on vähintään yhtä pätevä kuin tavallinenkin (ks. laki sähköisestä allekirjoituksesta).

Viestintävirasto valvoo Suomessa laatuvarmenteita myöntäviä varmenneviranomaisia, laatuvarmentajia. Tällä hetkellä väestörekisterikeskus on ainoa laatuvarmentaja, tuotteenaan sähköinen henkilökortti. Periaatteessa kuitenkin mikä tahansa suomalainen yritys voisi ryhtyä laatuvarmentajaksi.

Aiheesta muualla
----------------

* Viestintäviraston sivu laatuvarmenteiden valvomisesta
**Ragaa el-Gedawy** (arab. رجاء الجداوي‎, *Rajā’ al-Jadāwī*; 6. syyskuuta 1934 – 5. heinäkuuta 2020) oli egyptiläinen näyttelijä. Hän esiintyi lukuisissa egyptiläisissä elokuvissa ja televisiosarjoissa. Vuonna 2020 el-Gedawy kuoli saatuaan COVID-19 -tartunnan.

Elämäkerta
----------

Ragaa el-Gedawy syntyi Ismailiassa Suezin kanavan varrella tuolloin brittien hallitsemassa Egyptissä 6. syyskuuta 1934. Hänen isänsä oli lakimies Aly el-Gedawy ja äiti Fatma el-Gamil. Ragaa el-Gedawyn alkuperäinen etunimi oli Nagaat. Hän otti nimen Ragaat myöhemmällä näyttelijänurallaan. Hänen vanhempansa erosivat el-Gedawyin ollessa vielä nuori. Hän ja hänen siskonsa lähetettiin tuolloin asumaan tätinsä luokse Kairoon.

Gedawy sai koulutuksen fransiskaaninunnien ylläpitämällä arvostetulla sisäoppilaitoksella. Hän oppi puhumaan englantia, ranskaa ja italiaa työskennellen sittemmin esimerkiksi kääntäjänä. Vuonna 1958 hän osallistui kauneuskilpailuun Miss Puuvillan tittelistä voittaen kisan. Hän alkoi saada töistä elokuvista. Gedawyn ensimmäinen rooli oli vuoden 1959 elokuvassa *Doaa al-Karawan*. Elokuva oli myös Egyptin ehdokas parhaan vieraskielisen elokuvan Oscar-ehdokkaaksi. Jonkin aikaa tämän jälkeen el-Gedawy työskenteli mallina Ranskassa. Hän palasi Egyptiin näytellen elokuvassa *Ishayat hub*. Hänen kanssanäyttelijöitään olivat tuolloin esimerkiksi Omar Sharif ja Soad Hosni.

Vuonna 1970 Ragaa el-Gedawy meni naimisiin Hassan Mokhtarin kanssa. Mokhtar pelasi jalkapalloa ismailialaisessa joukkueessa ja valmensi myöhemmin Egyptin jalkapallomaajoukkuetta. Pari sai tyttären. Ragaa el-Gedawyn näyttelijänura jatkui myös myöhemmällä iällä. Hänelle tyypillisiä rooleja olivat esimerkiksi äiti tai elegantti yläluokkainen nainen. Hän alkoi näytellä televisiosarjoissa, joita esitettiin etenkin ramadanin aikaan perheiden kokoontuessa yhteen seuraamaan televisiota. Ragaa el-Gedawy oli ajoittain mukana samaan aikaan jopa kuudessa eri televisiosarjassa. Yhteensä hän esiintyi yli 300 elokuvassa, televisiotuotannossa tai teatterinäytelmässä.

Ragaa el-Gedawy sairastui toukokuussa 2020 kesken televisiosarjan kuvausten. Sairaudeksi paljastui COVID-19. Hänet otettiin nopeasti sairaalahoitoon. Tuolloin esiintyi myös väitteitä, joiden mukaan hän sai julkisuuden hahmona hoitoa muita nopeammin. Joka tapauksessa kuusi viikkoa sairaalassa kotikaupungissaan Ismailiassa oltuaan el-Gedawy kuoli taudin takia 5. heinäkuuta 2020.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Declan Walsh: Ragaa el-Gedawy, Cherished Star of Egyptian Cinema, Dies at 85 *The New York Times*. Viitattu 29.4.2021. (englanniksi)


|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Yhdysvallat

 |

 |
**Kaakkoistalo** on nimitys, jota käytetään eräästä antiikin aikaisesta rakennuksesta Olympiassa Kreikassa. Se oli mahdollisesti Hestian pyhäkkö. Rakennuksesta käytetty nimi on nykyaikainen ja perustuu sen sijaintiin.

Kaakkoistalo rakennettiin klassisella kaudella. Rakennuksen itäosassa on suorakulmion muotoinen alue, joka on saattanut olla pyhitetty Hestialle. Rakennuksesta käytetään joskus myös nimeä *Hellanodikaion* ja se on saattanut olla pyhäkön lisäksi *hellanodikai*-viranomaisten rakennus. Rakennus oli käytössä ensimmäiselle vuosisadalle eaa. jolloin se purettiin ja paikalle rakennettiin useita erilaisia rakennuksia. Ne puolestaan purettiin ensimmäisellä vuosisadalla jaa. kun paikalle rakennettiin Neron huvila. Myöhemmin paikalle rakennettiin puolestaan niin kutsuttu Itäinen kylpylä.

Kaakkoistalo sijaitsi nimensä mukaisesti Olympian temenos-alueen eli *Altiksen* kaakkoispuolella etelään niin kutsutusta Kaikuhallista. Rakennuksessa oli useita historiallisia vaiheita. Alun perin se koostui kahdesta neliömäisestä reunahuoneesta ja atriumista, jonka koko oli noin 29 x 23 metriä. Myöhemmin noin 373–350 eaa. tämän rakennuksen ydin eli huoneet atriumia lukuun ottamatta ympäröitiin kolmelta sivulta doorilaista tyyliä edustaneella pylväiköllä, joka toimi rakennuksen julkisivuna länteen päin, sekä lisättiin kaksi keskimmäistä neliömäistä huonetta. Tässä vaiheessa rakennus muistutti arkkitehtuuriltaan stoaa eli pylväshallia ja sen pituus oli noin 36,4 metriä ja leveys noin 14,6 metriä.

Rakennuksen historiasta johtuen siitä ei ole säilynyt nykyaikaan paljoakaan. Säilyneisiin jäänteisiin kuuluu muun muassa joitakin katon koristeosia.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Olympia, Southeast Building *Perseus*. Viitattu 22.2.2016.
2. 1 2 3 4  South-east building at Olympia Ministry of Culture and Sports. Viitattu 22.2.2016.
**Medeon** (m.kreik. Μεδεών, *Medeōn*) eli **Foinikis** (Φοινικίς) oli mykeneläisaikainen ja antiikin aikainen kaupunki Boiotiassa Kreikassa. Se sijaitsi nykyisen Alíartos-Thespiéen kunnan alueella noin seitsemän kilometriä itään nykyisestä Moúlkionin kylästä.

Sylinterinmuotoinen sinettikivi Medeonista, n. 2000–1700 eaa. Thívan arkeologinen museo.
Medeon sijaitsi Boiotiassa Kopais-järven etelärannalla ja Foinikion-vuoren juurella. Vuoresta se sai myöhemmän nimensä *Foinikis*. Suhteellisen lähellä kaupungista lounaaseen sijaitsi Onkhestos, ja lännempänä järven rannalla sijaitsi Haliartos. Boiotian Medeonia ei tule sekoittaa Fokiin Medeoniin.

Medeon oli olemassa jo mykeneläisellä pronssikaudella. Varhaisin maininta kaupungista on Homeroksen *Iliaan* laivaluettelossa, jossa se esiintyy yhtenä boiotialaisista kaupungeista, joka lähetti laivoja Troijan sotaan. Strabon kuvaa kaupungin olleen antiikin aikana Haliartoksen kaupunkivaltion alaisuudessa.

Lähteet
-------

1. 1 2  Smith, William: "Medeon (3)", *Dictionary of Greek and Roman Geography*. Boston: Little, Brown and Company, 1854. Teoksen verkkoversio.
2. 1 2  Medeon *Pleiades*. Viitattu 1.2.2018.
3. 1 2  Strabon: *Geografia* 9.
4. ↑  Homeros: *Ilias* 2.501.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Medeon** Wikimedia Commonsissa
**Pühajärv**  (suom. *Pühajärvi* ) on Virossa Valgamaalla Otepään kunnassa sijaitseva järvi.

Maantietoa
----------

Järven pinta-ala on 291 hehtaaria ja se on 3,5 kilometriä pitkä ja 1,7 kilometriä leveä. Saaria on 4, joiden yhteinen pinta-ala on 7,6 hehtaaria. Pohjoisempana sijaitsevat Sösarin saaret, järven selällä Kloostrisaar ja etelässä Lepasaared. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 115,0 metriä meren pinnan yläpuolella. Huomattavimmat siihen laskevat ojat ovat Marguse oja, Neitsijärve oja ja Poslovitsa oja. Järven valuma-alueen laajuus on 44,0 neliökilometriä. Järven oma laskujoki on Pieni Emajoki (vir. *Väike Emajõgi*), joka lähtee järven eteläpäästä ja juoksee ensin etelään ja kääntyy sitten länteen ja pohjoiseen. Joki laskee lopulta Võrtsjärveen.

Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 4,3 metriä ja suurin syvyys 8,5 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,013 kuutiokilometriä eli 13 miljoonaa m³. Järven rantaviivan pituus on 16,3 kilometriä.

Järven luokittelu ja ekologia
-----------------------------

Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) (vir. *Veepoliitika Raamdirektiivi, (VRD)*) luokituksen (VRD 3) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa lämpötilakerrostuu (vir. *keskmise karedusega kihistunud veega järv*).

Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti sekä kovavetiseksi järveksi että eutrofiseksi järveksi (vir. *kalgiveeline eutroofne tai kalgiveeline rohketoiteline*, KE). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on keskikorkea tai korkea ja sen ravinnepitoisuudet ovat korkeat. Järvi on silloin rehevöitynyt.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Pühajärv, Eesti Looduse Infosüsteemis (EELIS), viitattu , (viroksi)
2. 1 2 3  *Estonian Environmental Register*View and modify data on Wikidata. Tieto on haettu Wikidatasta.
3. 1 2 3 4  Tamre, Ruta (toim.): *Eesti järvede nimestik*. Tallinna, Viro: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus, 2006. ISBN 978-9985-881-40-8. Teoksen verkkoversio (PDF) (viitattu 3.3.2017). (viroksi) (Arkistoitu – Internet Archive)
4. ↑  Kotimaisten kielten keskus: Viron paikannimet: suomeen mukautettu vai vironkielinen nimiasu?(ohje), viitattu 28.4.2017
5. 1 2 3 4 5  Keskkonnaregister: Pühajärv (vee2105300) *Keskonnainfo*. Tallinna, Viro:  Keskkonnaministeerium. Viitattu 3.3.2017. (viroksi)
6. ↑  Laskettu kertomalla järven pinta-ala sen keskisyvyydellä. Tämä ei ole viranomaisten määrittämä arvo!
**Pöytätuppi** on tupesta kehitetty kahden pelaajan korttipeli. Peli on yleisemmin tunnettu pääosin Pohjois-Suomen alueella.

Korttien jakaminen
------------------

Pelissä on käytössä kaikki pakan 52 korttia kuten tavallisessakin tupessa. Tässä pelissä jaetaan ensin molemmille pelaajille yksitellen kymmenen korttia arvopuoli alaspäin viiden kortin riveinä, joiden päälle jaetaan kortit arvopuoli ylöspäin. Sen jälkeen molemmille pelaajille jaetaan kuusi nk. käsikorttia, joita ei tarvitse näyttää vastapelaajalle. Käsikortit saa katsoa vasta kun on pelattu ensimmäinen kierros pöytään avoimiksi jaetuista korteista.

Pelintavan valinta (rami/nolo)
------------------------------

Pelitavaksi valitaan pöytään jaettujen avoimien korttien perusteella suullisesti joko rami tai nolo. Noloa pelataan jos molemmat ovat niin valinneet ja ramia jos toinen pelaajista niin valitsee.

Pelin aloitus
-------------

Aloitussääntö on sama kuin tupessa, ramissa aloittaa ramaajan vastapelaaja ja nolossa se pelaaja, joka ei jakanut kortteja.

Pelin säännöt
-------------

Pelaaja voi pelata joko näkyvän kortin pöydästä tai käsikortin. Ensimmäisellä kierroksella kortti on kuitenkin pelattava pöydässä olevista avoimista korteista.
Maata on tunnustettava. Jos kysyttyä maata ei ole pöydässä eikä käsikorteissa, on pelaajan sakattava pois jokin näkyvistä korteista tai käsikorteista. Kun pelaaja pelaa kortin pöydästä, sen alla oleva kortti käännetään oikein päin, jonka jälkeen tämäkin kortti on pelattavissa. Peli päättyy, kun kaikki kortit on pelattu.

Pisteiden laskeminen
--------------------

Pisteet lasketaan, kun kaikki kortit on pelattu. 
Vain toisella pelaajalla voi olla pisteitä kerrallaan. Jos ylhäällä oleva pelaaja ei saa väh. 26 korttia, hän putoaa nollille ts. tasatuloksessa pisteet säilyvät. Jos molemmat ovat nollilla tai toinen ylhäällä, niin se pelaaja nousee joka saa yli 26 korttia. Pistelasku tapahtuu siten, että enemmän pisteitä saaneen pelaajan korttimäärästä(rami) vähennetään vastapuolen korttien määrä. Noloa pelattaessa vähennys tapahtuu toisin päin. Se pelaaja, joka saa ensiksi 52 pistettä voittaa kuten tavallisessa tupessa.

Lähteet
-------

1. ↑  Jätkien suosimassa tupessa panoksena oli häpeä Yle 20.9.2013
**Työ- ja elinkeinokeskus** (lyhenne **TE-keskus** tai **te-keskus**) oli työ- ja elinkeinokysymyksiin liittyviä viranomais-, neuvonta- ja kehittämispalveluja hoitanut Suomen valtionhallinnon alueorganisaatio, joka syntyi vuonna 1997 yhdistettäessä kauppa- ja teollisuusministeriön, työministeriön sekä maa- ja metsätalousministeriön hallinnonalojen alueyksiköt. Manner-Suomessa oli 15 työ- ja elinkeinokeskusta.

Te-keskusten organisaatiouudistuksen yhteydessä vuoden 2009 alussa virallinen nimi lyheni työ- ja elinkeinokeskukseksi sekä luovuttiin vanhasta kolmen ministeriön alaisesta osastosta, jotka olivat:

* maaseutuosasto, joka vastasi maa- ja metsätalousministeriön hallinnonalaan liittyvistä asioista.
* työvoimaosasto, joka vastasi työministeriön hallinnonalaan liittyvistä asioista.
* yritysosasto eli kauppa- ja teollisuusministeriön, sittemmin työ- ja elinkeinoministeriön alueorganisaatio, joka vastasi teollisuuspiireille, myöhemmin KTM yrityspalveluille kuuluneista alueellisista tehtävistä, kuten yritysavustuksista, jotka eivät kuuluneet maaseutuosastolle.

Te-keskukset lakkautettiin 2009 ja niiden tehtävät siirtyivät elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskuksille.

Tekes - teknologian ja innovaatioiden kehittämiskeskus
------------------------------------------------------

Te-keskuksissa toimineet teknologian kehittämisosastot tarjosivat yrityksille ja tutkimusorganisaatioille Teknologian ja innovaatioiden kehittämiskeskuksen teknologia- ja asiantuntijapalveluja osana Tekesin verkostoa.

Tehtävät
--------

Työ- ja elinkeinokeskusten tehtävänä oli pk-yritysten tukeminen ja neuvonta, yritysten teknologisten kehityksen edistäminen ja auttaminen vientiin ja kansainvälistymiseen liittyvissä asioissa, alueellisen työvoimapolitiikan toteuttaminen, työvoimapoliittisen aikuiskoulutuksen suunnittelu ja organisointi, maatalouden, maaseudun elinvoimaisuuden ja maaseutuelinkeinojen edistäminen, kalatalouden kehittäminen ja osallistuminen sekä vaikuttaminen alueen kehitykseen.

Katso myös
----------

* TE-toimisto

Lähteet
-------

1. ↑  Lyhenneluettelo  20.12.2013. Kotimaisten kielten keskus.  Arkistoitu 12.10.2013. Viitattu 18.4.2014.
2. ↑  Tekes (Arkistoitu – Internet Archive)
Singer Chamois
Singer 8
**Singer**-merkkisiä autoja valmistettiin Englannissa vuosina 1901–1970. George Singer perusti vuonna 1874 polkupyörätehtaan Coventryyn Englantiin. Autojen tuotannon yhtiö aloitti vuonna 1901. Rootes Group hankki tehtaan omistukseensa vuonna 1956, jonka jälkeen Singer-autot olivat hienommin varusteltuja yhtymän autoja.

Singer 10 HP -malli vuodelta 1912 oli tehtaan ensimmäinen pienimoottorinen auto. Siinä oli 1096 cm³ nelisylinterinen moottori, jossa oli termosifonijäähdytys. Lisävarusteena oli saatavana sähkövalot.[1]

Esimerkiksi vuosina 1956–1970 valmistettu Singer Gazelle -auto oli Hillman Minxin kalliimpi ja paremmin varusteltu versio. Singerin mallistossa Hillman Minxiä vastasi Gazelle, jonka viimeinen 427-senttiä pitkä malli esiteltiin vuonna 1967. Gazellea tehokkaampi Singerin malli Vogue oli 3 cm pitempi ja siitä oli tarjolla myös farmarimalli.[2]

Taloudelliset vaikeudet kuitenkin pakottivat Rootes-yhtymän karsimaan automerkkejä. Viimeinen Singer-auto valmistui huhtikuussa 1970. Se oli Singer Chamois (1964–1970), yleisen Hillman Impin varustellumpi ja hienompi versio. Singer Chamoisissa oli Impiä paremmat istuimet ja runsaampi varustelu.[2]

Lähteet
-------

1. ↑  Marco Ruiz, Suuri autokirja, suomentanut Jussi Juurikkala, Tammi, 1985, sivu 25
2. 1 2
**Singerjärvi** on kolmesta altaasta koostuva ylänköjärvi Kuusamon keskustaajaman luoteispuolella Pohjois-Pohjanmaan koillisosassa. Sen pinta-ala on 98 hehtaaria. Etäisyys Oulusta on 200 kilometriä koilliseen.

Maantiede
---------

Singerjärvi koostuu läntisestä ja itäisestä altaasta, joita yhdistää noin 60 metriä leveä salmi Altaat ovat kutakuinkin samanlaajuiset. Järven kolmas allas on itäisestä altaasta luoteeseen työntyvä Kaivolampi, joka on muutaman hehtaarin laajuinen rantaviivaltaan mutkainen järvenosa. Noin viisi hehtaaria Singerjärvestä on vähintään kymmenen metriä syvä. Syvin kohta, kolmetoista metriä, sijaitsee itäisen altaan länsiosassa. Läntisen altaan itäosassa on yhdeksänmetrinen syvänne. Kaivolampi on matala.

Singerjärven ainoa saari, Singersaari, sijaitsee läntisen altaan koillisosassa. Singerjärveä ympäröi metsä- ja suomaa, kuten Singersuo lounaisrannalla. Ranta-alueella on melko paljon rakennuskantaa. Järven pohjoispuolitse kulkee kantatie 81.

Singerjärveen laskee mutkainen Junganjoki etelästä Junganjärveltä (262,8 metriä mpy). Singerjärvi laskee Kotijokea kaakkoon Oivanginjärven (260,1 metriä mpy) Kotilahteen.

Singerjärven vesitilavuus on 4 034 000 kuutiometriä.

Singerjärvi (74.041.1.001) kuuluu Oivanginjärven lähialueeseen (74.041), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vienan Kemin päävesistössä (74). Toinen jakovaihe on Oivanginjärven valuma-alue (74.04). Singerjärvi on Oivanginjärven lähialueen toiseksi laajin vakavesi. Laajin on Oivanginjärvi ja kolmanneksi laajin on Nilonjärvi, jota seuraa Junganjärvi. Kaikkiaan Oivanginjärven lähialueella on 47 vähintään hehtaarin laajuista vakavettä.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5  Singerjärvi, vakavesi, Kuusamo
2. 1 2 3 4 5 6 7 8 9  Ympäristö.fi : Ympäristötiedon hallintajärjestelmä Hertta Ympäristötiedon hallintajärjestelmä Hertta. Viitattu 1.7.2022.
3. ↑  Singerjärvi. Järviwiki. Viitattu 1.7.2022.
4. ↑  Oivanginjärven lähialue (74.041). Järviwiki. Viitattu 1.7.2022.
**Vesileipävankeus** oli ennen käytössä ollut vankeuden muoto, jossa vanki sai vankilassa ollessaan ravinnoksi pelkkää vettä ja leipää. Vesileipävankeus määrättiin pääasiassa vaihtoehtoisena rangaistusseuraamuksena tavalliselle vankeudelle. Vesileipävankeutta pidettiin enemmänkin häpeä- tai ruumiinrangaistuksena kuin varsinaisena vapausrangaistuksena.

Suomessa
--------

Vuoden 1734 laki määräsi vankeuden vedellä ja leivällä rangaistukseksi useista rikoksista. Vuoden 1889 rikoslaki poisti vesileipävankeuden muutoin käytöstä, mutta se voitiin määrätä rangaistukseksi kuritushuonevankien vankilassa tekemistä rikoksista.

Vuonna 1930 säädettiin laki vapausrangaistuksen koventamisesta, jolla vesileipävankeus palautettiin käyttöön. Lain mukaan kuutta kuukautta lyhyemmät vankeusrangaistukset oli yleensä muunnettava vesileipävankeudeksi, jolloin vankeusaikaa samalla lyhennettiin niin, että yksi päivä vesileipävankeutta vastasi viittä päivää tavallista vankeutta. Vesileipävankeuteen ei kuitenkaan voitu määrätä raskaana olevaa naista tai henkilöä, jonka terveydentila ei sitä olisi kestänyt, eikä ilman lääkärin lausuntoa myöskään alle 18-vuotiasta tai yli 60-vuotiasta henkilöä. Tämä laki kumottiin vuonna 1946. Tämän jälkeen vesileipävankeus tuli jälleen kysymykseen vain kuritushuonevankien vankilassa tekemien rikosten rangaistuksena, ja sellaisenakin se poistettiin laista, kun kuritushuonerangaistus vuonna 1975 poistettiin käytöstä.

Katso myös
----------

* Raipparangaistus

Lähteet
-------

1. ↑  Ruotsin valtakunnan vuoden 1734 laki: Pahategon Caari 1–14 (Esimerkiksi II luvun 2 §, II luvun 1 § VI luvun 2 §, VII luvun 1 § ym.) *Agricola-projekti*.
2. 1 2  Yli-Hyövälti, Milla: *Vapausrangaistusten historia Suomessa*, s. 21–22. Pro gradu -tutkielma. Lapin yliopisto/Oikeustieteiden tiedekunta, 2011. Teoksen verkkoversio (PDF).
3. ↑  Laki vapausrangaistuksen koventamisesta, annettu 28.11.1930
4. ↑  *Uusi tietosanakirja, 23. osa VER–YET*, s. 133, Vesileipävankeus. Sanoma Oy, 1966.
**Martti Erik "Limu" Ounamo** (29. huhtikuuta 1911 Helsinki – 15. joulukuuta 1992 Nurmijärvi) oli suomalainen pasunisti ja valokuvaaja, joka vaikutti Dallapé-yhtyeessä soittaen pasuunan lisäksi myös viulua. Ounamo esiintyi ainakin elokuvassa *SF-paraati* (1940). Ounamo soitti keväästä 1940 alkaen pasuunaa Erkki Ahon orkesterissa  , keväällä myös Eugen Malmsténin yhtyeessä, jossa olivat myös Toivo Kärki, Pauli Granfelt ja Alvi Palho . Sodan jälkeen Ounamo jatkoi Ahon orkesterissa. 1940-luvun lopulla ja 1950-luvulla Ounamo otti ja kehitti erittäin paljon korkeatasoisia valokuvia aikansa muusikoista ja yhtyeistä. Näitä on myöhemmin julkaistu eri yhteyksissä. 1950-luvun alussa Kärki laittoi muutaman sävellyksensä vanhan ystävänsä Ounamon nimiin, joka sairasteli tuolloin. Myöhemmin tieto oikaistiin Teostoon. Ounamon entinen sukunimi oli Lindblad.

Lähteet
-------

1. ↑  Martti Ounamon kuolinilmoitus (maksullinen artikkeli) Helsingin Sanomat 6.1.1992, HS Aikakone. Viitattu 23.5.2018.
2. ↑
3. ↑
4. ↑
5. ↑  Kalervo Kärki: *Sydämeni sävel - Toivo Kärki ja hänen musiikkinsa*, s. 81,167. Tampere: Mediapinta, 2015. ISBN 978-952-235-888-2.
6. ↑  Kärki 2015, s. 95
7. ↑  Maarit Niiniluoto: *Siks oon mä suruinen*, s. 111. Helsinki: Tammi, 1982. ISBN 951-30-5435-7.
8. ↑  Kärki 2015, s. 978
9. ↑  Kärki 2015, s. 270


|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Suomi (KANTO)

 |

 |