recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Elie Carafoli.
**Elie Carafoli** (15. syyskuuta 1901 Veria, Kreikka – 24. lokakuuta 1983 Bukarest, Romania) oli romanialainen lentokoneinsinööri. 

Elie Carafoli syntyi romanialaiseen perheeseen, joka asui Kreikassa. Perhe muutti Kreikasta vuonna 1915 Romaniaan. Hän aloitti opintonsa vuonna 1919 Bukarestin teknillisessä korkeakoulussa, josta hän valmistui sähköinsinööriksi. Hän suoritti jatko-opintoja Pariisin yliopistossa opiskellen myös Institut Aérotechniquessa Saint-Cyr-l'Écolessa. Hän väitteli vuonna 1928. Väitöskirjan englanniksi käännetty nimi oli *Contribution to the theory of aerodynamic lift*. 

Hän palasi vuonna 1928 Bukarestiin, jossa liittyi Bukarestin teknillisen korkeakoulun henkilöstöön. Hänestä tuli ensimmäinen aerodynamiikan opettaja - vuonna 1936 hänestä tuli professori. Kouluun rakennettiin Balkanin ensimmäinen tuulitunneli. Hän teki tutkimusta mm. ylisoonisen virtauksen siipiprofiileista.

Vuodet 1930–1937 Carafoli työskenteli Industria Aeronautică Română -lentokonetehtaalla. Hän suunnitteli yhdessä Lucién Virmoux'n kanssa (Blériot Aéronautique -yhtiöstä) IAR CV-11 -hävittäjän. Koneen prototyyppi lensi vuonna 1931 ja tuhoutui. Carafoli suunnitteli myös IAR 14 ja IAR 15 lentokoneet. Vuonna 1937 hän aloitti IAR 80 -hävittäjän suunnittelun.

Vuonna 1948 Carafoli valittiin Romanian Akatemiaan. Seuraavana vuonna hänestä tuli Akatemian alaisen Soveltavan mekaniikan instituutin johtaja. 

Carafoli toimi International Astronautical Federationin puheenjohtajana vuodet 1968-1970. Vuonna 1971 hän uudelleenorganisoi Henri Coandăn kanssa Bukarestin teknillinen korkeakoulun lentotekniikan osaston.

Lähteet
-------

1. ↑  Stiinta, Cultura si Cercetare - Technical Sciences *Academia Română*.  2006. Viitattu 28.8.2018.
2. ↑  Cernei, Ion: Istorie - IAR-80, legenda zburătoare românească şi părinţii ei basarabeni *Timpul*.  2006.  Arkistoitu 13.12.2007. Viitattu 28.8.2018.  **Web archive 2007**
3. ↑  IAF Presidents *International Astronautical Federation*.  Arkistoitu 10.12.2007. Viitattu 28.8.2018.  **Web archive 2007**

Aiheesta muualla
----------------

* "Academician Elie Carafol" (Arkistoitu – Internet Archive) – short bio, at incas.ro
* "Elie Carafoli" – short bio, at aviatori.ro

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Ranska
* BnF data
* Israel
* Yhdysvallat
* Kreikka
* Puola

 |
|  |
| Muut | 
* IdRef

 |

 |
**Islannin kuningaskunta** (isl: *Konungsríkið Ísland*; tansk: *Kongeriget Island*) oli perustuslaillinen monarkia Euroopassa. Se perustettiin 1. joulukuuta 1918, jolloin Islannin ja Tanskan välille luotiin personaaliunioni. Monarkia ja personaaliunioni lakkautettiin 17. kesäkuuta 1944, jolloin Islannista tuli pidetyn kansanäänestyksen jälkeen tasavalta.

Historia
--------

Personaaliunionissa Islanti tunnustettiin täysin suvereeniksi valtioksi, jonka valtionpäämiehenä toimii Tanskan kuningas. Islannin pyynnöstä ulkopolitiikka ja puolustus oli jätetty Tanskan hallintaan. Islanti sai oman lipun ja vaakunan.

Toisessa maailmansodassa Tanska joutui Saksan miehittämäksi. Tämän johdosta Islanti ilmoitti ottavansa ulkomaanpolitiikan ja puolustuksen omalle harteelleen. Islannin protestoinnista huolimatta[Yhdistynyt kuningaskunta|Britannia]] kuitenkin miehitti maan, koska se oli strategisesti tärkeällä paikalla. Vuonna 1941 Islanti hyväksyi puolustussopimuksen Yhdysvaltain kanssa.

Vuonna 1944 maasta tuli tasavalta maassa pidetyn kansanäänestyksen jälkeen. Kansanäänestyksessä aivan ylivoimainen enemmistö (noin 97 %) islantilaisista kannatti personaaliunionin kumoamista. Äänestysprosentti oli peräti yli 98 prosenttia.

Lähteet
-------

1. ↑  Population - key figures 1703-2011 Statistics Iceland. Viitattu 1.8.2014. (englanniksi)
2. ↑  Halfdanarson, Gudmundur: *The A to Z of Iceland (The A to Z Guide Series), No. 229*. Lanham: Scarecrow Press, 2010. ISBN 9780810872080. Teoksen verkkoversio (viitattu 1.8.2014).
3. ↑  Thorarensen, Björg: Constitutional Reform Process in Iceland – Involving the people into the process. (pdf) *Universitetet i Oslo*.  1.11.2011.  Arkistoitu 26.9.2018. Viitattu 1.8.2014. (englanniksi)
**Outo nauha** (tyyliteltynä **OU\_TO\_NAU\_HA.**) on Julma-Henrin ja Laineen Kasperin vuoden 2009 lokakuussa julkaistu albumi. Albumin ensimmäisestä "Meitsi on matafaka" -nimisestä kappaleesta on julkaistu Timo Turusen ohjaama musiikkivideo. Levyn julkaisi Ähky Records ja jakeli suomalainen Supersounds. Albumi nousi julkaisuviikollaan (45/2009) Suomen virallisen listan sijalle 22. *Outo nauha* "audioelokuvassa" kuunnelman hahmot elävät lopun aikoja ylikansallisen yrityksen hallitessa maailmaa.

Tuotanto
--------

Albumin työstäminen aloitettiin jo Julma-Henrin debyyttialbumin *Al-Qaida Finlandin* jälkeen keväällä 2007. Laineen Kasperi kuvasi tuotantoa seuraavasti:

> »Outo nauhahan sai alkunsa jo Al-Qaida Finlandin valmistuessa. Sitä ääniteltiin aina kun siltä tuntui ja sitähän oli siis aivan saatanan hauska tehdä. Minä tein enimmäkseen musiikit ja taustat eli äänisuunnittelun.*»* 
> 
>

Julkaisu
--------

Albumin piti aluksi ilmestyä 30. syyskuuta 2009, mutta sen julkaisua siirrettiin aluksi päivälle 7. lokakuuta, sitten 14. lokakuuta, 21. lokakuuta, 28. lokakuuta ja virallinen julkaisu oli 30. lokakuuta 2009. Ähky Records ilmoitti viivästymisen johtuvan ongelmista puolalaisen levypainon kanssa.

Meitsi on matafaka
------------------

Kuvakaappaus "Meitsi on matafaka" -musiikkivideosta.
Albumilta julkaistiin kesällä 2009 yksi promosingle ja siitä kuvattiin musiikkivideo. Videolla näkövammainen naishenkilö lähtee kävelylle mukanaan opaskoira. Musiikkivideota on kuvattu Helsingin keskustassa ja Ruoholahdessa. Musiikkivideon on ohjannut Timo Turunen. Kappaleen on säveltänyt, sovittanut ja soittanut Universtas.

Kappaleet
---------

1. Meitsi on matafaka – 2.59
2. Alussa – 2.43
3. Tuotantotehdas – 3.55
4. Lauantaiaamu – 2.27
5. Menestys – 4.47
6. Turva – 1.34
7. Jos olisit, kuka olisit? – 2.38
8. Menestys 2 – 3.48
9. Kohtaus kadulla – 2.56
10. Tuotantotehdas 2 – 2.19
11. Luuppi – 2.34
12. Sunnuntaiaamu – 5.33
13. Kansalainen – 8.49
14. Megaturbo – 6.31
15. Valioyksilö – 5.20
16. Luupin loppu – 2.12
17. Laitisen apteekki – 3.56
18. Lähtö – 4.18

Lähteet
-------

1. ↑  Henri & Kasperi: Outo nauha *Musiikkituottajat ry*.  Arkistoitu 24.9.2015. Viitattu 20.6.2012.
2. ↑  Haastattelussa Laineen Kasperi *Redrum-187.com*.  10.2.2010. Viitattu 20.6.2012.

Aiheesta muualla
----------------

* "Meitsi on matafaka" -musiikkivideo YouTubessa
**Propaanihappoanhydridi** eli **propionihappoanhydridi** (C6H10O3) on karboksyylihappoanhydrideihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään orgaanisen kemian synteeseissä muun muassa propaanihapon estereiden ja amidien valmistamiseen.

Ominaisuudet
------------

Huoneenlämpötilassa propaanihappoanhydridi on väritöntä nestettä. Yhdisteellä on erittäin voimakas pistävä haju. Propaanihappoanhydridi reagoi veden kanssa muodostaen propaanihappoa. Aine liukenee moniin orgaanisiin liuottimiin esimerkiksi etanoliin, dietyylieetteriin ja kloroformiin. Propaanihappoanhydridin reaktiot ovat tyypillisiä karboksyylihappojen anhydrideille ja se esimerkiksi muodostaa alkoholien kanssa estereitä ja amiinien kanssa amideja. Propaanihappoanhydridi ärsyttää silmiä, ihoa ja hengitysteitä ja voi aiheuttaa syövytysvammoja joutuessaan silmiin tai iholle.

Valmistus ja käyttö
-------------------

Propaanihappoanhydridiä valmistetaan teollisesti joko kuumentamalla propaanihappoa noin 240 °C:n lämpötilaan ja tislaamalla muodostuva vesi pois tai propaanihapon ja propionyylikloridin välisellä reaktiolla. Muita tapoja ovat propionialdehydin hapetus koboltti- tai kupariasetaatin toimiessa katalyyttinä tai eteenin, hiilimonoksidin ja propaanihapon reaktio, jota katalysoivat nikkelikarbonyyli, nikkelijodidi tai kobolttijodidi.

Propaanihappoanhydridiä käytetään erityisesti propaanihapon esterien ja amidien valmistamiseen. Merkittäviä siitä saatavia estereitä ovat muun muassa eräät hajusteet sekä muovien pehmentiminä käytettävät selluloosan, öljyjen ja rasvojen esterit. Lisäksi yhdistettä käytetään väriaineiden, lääkkeiden ja alkydihartsien valmistamiseen.

Lähteet
-------

1. ↑  Propionic anhydride – Substance summary *PubChem*. NCBI. Viitattu 16.5.2017.
2. 1 2 3 4 5  Alén, Raimo: *Kokoelma orgaanisia yhdisteitä: Ominaisuudet ja käyttökohteet*, s. 358. Helsinki: Consalen Consulting, 2009. ISBN 978-952-92-5627-3.
3. 1 2 3  Ulf-Rainer Samel, Walter Kohler, Armin Otto Gamer, Ullrich Keuser, Shang-Tian Yang, Ying Jin, Meng Lin & Zhongqiang Wang: *Propionic Acid and Derivatives, Ullmann's Encyclopedia of Industrial Chemistry*, John Wiley & Sons, New York, 2014. Viitattu 16.5.2017
4. 1 2 3  Susan Budavari (päätoim.): *Merck Index*, s. 1345. 12th Edition. Merck & Co. 1996. ISBN 0911910-12-3. (englanniksi)
5. ↑  Propaanihappoanhydridin kansainvälinen kemikaalikortti Viitattu 16.5.2017.
**Karbetamidi** (C12H16N2O3) on karbamaatteihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää maataloudessa rikkaruohomyrkkynä.

Ominaisuudet
------------

Huoneenlämpötilassa karbetamidi on väritöntä kiteistä ainetta. Karbetamidi liukenee kohtalaisesti veteen ja hyvin muun muassa etanoliin, asetoniin ja dimetyyliformamidiin. Yhdiste on heikosti emäksistä. Karbetamidin herbisidiset ominaisuudet perustuvat siihen, että se estää soluja jakaantumasta. Karbetamidi on optisesti aktiivinen ja herbisidinä käytetään sen (R)-enantiomeeria.

Valmistus ja käyttö
-------------------

Karbetamidin valmistuksen ensimmäisessä vaiheessa (R)-maitohappo reagoi etyyliamiinin kanssa muodostaen amidin, jota kutsutaan N-etyylilaktamidiksi. Tämä yhdiste reagoi fenyyli-isosyanaatin kanssa karbetamidiksi. Karbetamidia käytetään rikkaruohomyrkkynä muun muassa apilapelloilla sekä vihannes-, öljykasvi-, viini- ja hedelmäviljelmillä. Se levitetään joko jauheena tai emulsiona veden kanssa. Karbetamidi on hyväksytty käytettäväksi muun muassa Euroopan unionin alueella.

Lähteet
-------

1. ↑  Carbetamide – Substance summary *PubChem*. NCBI. Viitattu 14.6.2017.
2. 1 2 3 4  Franz Müller & Arnold P. Applebyki: *Weed Control, 2. Individual Herbicides, Ullmann's Encyclopedia of Industrial Chemistry*, John Wiley & Sons, New York, 2010. Viitattu 13.6.2017
3. ↑  Physical properties: Carbetamide NLM Viitattu 14.6.2017
4. ↑  Robert D. Ashford: *Ashford's Dictionary of Industrial Chemicals*, s. 212. 2nd Edition. Wavelength Publications, 2001. ISBN 0-9522674-2-X. (englanniksi)
5. ↑  Carbetamide *EU Pesticides Database*. Euroopan komissio. Viitattu 14.6.2017. (englanniksi)
**HC Keski-Uusimaa** eli **HCK** on keravalainen jääkiekkojoukkue, joka pelasi kaudella 2013–2014 Suomen toiseksi korkeimmalla sarjatasolla Mestiksessä. Joukkue luopui kauden jälkeen Mestis-paikastaan taloudellisten syiden vuoksi. Seura vaihtoi KJT Miehet-nimeksi ja aloitti III-divisioonassa pelaamisen kaudella 2014–2015.

Historia
--------

Jääkiekkotoiminnan Keravalla aloitti Keravan Pallokerho 1960-luvulla. Myöhemmin lajille perustettiin oma yhdistys Keravan Kiekko ja toimintaa jatkoi vuonna 1979 perustettu Kerava Shakers. Shakers pelasi parhaimmillaan kolmanneksi ylimmällä sarjatasolla II-divisioonassa vuoteen 1995 asti. Kaudeksi 1995-1996 uusi omistaja vaihtoi uuden edustusnimeksi Helsinki Lightning, mutta ei menesty toivotulla tavalla ja lopetti toimintansa talousongelmien takia. Keravalle perustettiin uusi seura vuonna 1995, Sherwood Playboys, josta erkani HC Keravaksi nimetty edustusjoukkue vuonna 2004. Sherwood Playboys jatkaa toimintaansa keskittyen ikämieskiekkoon. Nykyisin käytössä oleva nimi HC Keski-Uusimaa otettiin käyttöön vuonna 2008, mutta nimi aiheutti ongelmia ja nimi lyhennettiin HCK.

Keväällä 2012 HCK sijoittui Mestis-karsinnoissa toiseksi ja nousi Mestikseen kaudeksi 2012–2013. HCK:n toiminnasta tehty tosi-tv -sarja *Unelmana mestis* esitettiin URHOtv:llä talvella 2012. Se sai jatkoa seuraavalla kaudella näytetystä *Unelmana playoff*-sarjasta.

Ensimmäinen kausi Mestiksessä päättyi lopulta karsintasarjaan, jossa joukkue säilytti sarjapaikkansa. 12.4.2013 uutisoitiin kaupasta jossa HCK:n taustayhtiön osake-enemmistö on siirtynyt Enska Mäntylän haltuun.

Toinen kausi Mestiksessä sujui paremmin. HCK sijoittui kaudella 2013–2014 runkosarjassa neljänneksi ja sai kotiedun pudotuspeleihin. Puolivälierissä se hävisi kuitenkin Hokille suoraan otteluvoitoin 0–4. HCK luopui lopulta Mestis-paikastaan talousongelmien vuoksi, joten kahden vuoden Mestis unelma päättyi siihen.

Logot
-----

HC Keski-Uusimaan logoon on haettu mallia NHL-seura New York Rangersilta.

* HC Keravan logoHC Keravan logo
* Logo vuoteen 2011Logo vuoteen 2011

Tunnettuja pelaajia
-------------------

### SM-liigassa pelanneet seuran kasvatit


|  |  |
| --- | --- |
| * Tommi Jäminki
* Joel Kiviranta
* Henrik Koivisto
* Teemu Laakso
* Antti-Pekka Lamberg
* Miikka Lindholm
 | * Esa Lipiäinen
* Tero Määttä
* Tuomas Nikoskelainen
* Matti Näätänen
* Teemu Sainomaa
* Saku Salmela
 |

### HC Keski-Uusimaan kapteenit

* 2008–2009 Suomi Joakim Roslund
* 2009–2010 Suomi Mikko Juutilainen
* 2010–2012 Suomi Aki Tuominen
* 2012–2013 Suomi Jesse Uronen
* 2013 Suomi Henrik Forsberg
* 2013–2014 Suomi Olli Korkeavuori

HC Keski-Uusimaan valmentajat
-----------------------------

* 2008–2009 Suomi Pertti Packalen
* 2009–2010 Suomi Jussi Salo
* 2010–2011 Suomi Jouni Ikonen
* 2011–2013 Suomi Sami Ranta
* 2013–2014 Suomi Mikael Kotkaniemi

### Lähteet

1. ↑  HCK:n Mestis-taival päättyy *Keski-Uusimaa*.  30.4.2014.  Arkistoitu 2.5.2014. Viitattu 30.4.2014.
2. ↑  Historiaa *hckhockey.fi*. HC Keski-Uusimaa.  Arkistoitu 17.12.2013. Viitattu 21.12.2013.
3. ↑  Elite Prospects (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Seuran kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Lonkkaproteesi ruostumattomasta teräksestä ja ultrasuurimolekyylisestä polyeteenistä
**PE-UHMW** tai **UHMWPE** (sanoista *ultrahigh molecular weight polyethylene*) eli ultrasuurimolekyylinen polyeteeni on rakenteeltaan lineaarinen polyeteeni-polymeeri. Sen moolimassa on luokkaa 4\*106 g/mol, mikä on kertaluokkaa suurempi kuin suuritiheyksisen polyeteenin (PE-HD).

Ominaisuudet
------------

Ultrasuurimolekyylinen polyeteeni on erittäin iskunkestävää ja kulutusta kestävää, sen kitkakerroin on hyvin pieni, ja sen pinta on tarttumaton ja itsevoiteleva. Se sietää erittäin hyvin tavallisimpia liuottimia, ja sen ominaisuudet pysyvät hyvinä alhaisissa lämpötiloissa. Se absorboi hyvin energiaa ja vaimentaa ääntä. Se on hyvä sähköeriste ja sillä on erinomaiset dielektriset ominaisuudet.

Toisaalta sen sulamispiste on suhteellisen alhainen (130-136 °C), ja sen mekaaniset ominaisuudet heikkenevät nopeasti lämpötilan noustessa.

Käyttö
------

UHMWPE-kuitujen kauppanimiä ovat Dyneema ja Spectra. Sitä käytetään mm. luotiliiveissä, komposiittikypärissä, suksien pohjissa, jääkiekkokaukaloiden pinnoitteena, proteeseissa ja implanteissa, pumpuissa, ja venttiilin tiivisteissä.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  William D. Callister, Jr.: "Characteristics, Application and Processing of Polymers", *Materials Science and Engineering: An Introduction*, s. 509. 15.19 Advanced polymeric materials. Wiley, 2003. ISBN 0-471-22471-5. (englanniksi)
2. ↑  ultra high molecular weight polyethylene;UHMWPE *chemyq.com*.  Arkistoitu 16.12.2014. Viitattu 20.5.2021. (englanniksi)
**Mesityleeni** eli **1,3,5-trimetyylibentseeni** (C9H12) on aromaattisiin hiilivetyihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää liuottimena ja orgaanisen kemian synteeseissä lähtöaineena. Mesityleeni on hemimelliteenin ja pseudokumeenin isomeeri.

Ominaisuudet
------------

Mesityleeni on huoneenlämpötilassa väritöntä nestettä ja sillä on makeahko tuoksu. Aine on käytännöllisesti katsoen veteen liukenematonta, mutta liukenee lukuisiin orgaanisiin liuottimiin esimerkiksi etanoliin, dietyylieetteriin ja bentseeniin. Säteilytettäessä ultraviolettivalolla yhdiste fluoresoi vihreää valoa. Mesityleeni reagoi hyvin helposti elektrofiilien kanssa elektrofiilisella aromaattisella substituutiolla. Yhdisteen metyyliryhmät voidaan hapettaa karboksyylihapporyhmiksi tai halogenoida ultraviolettivalon vaikutuksesta. Mesityleeni ärsyttää ihoa, silmiä ja hengitysteitä. Yhdiste voi vaikuttaa keskushermostoon ja oireina voivat huimaus, uneliaisuus ja sekavuus. Tämän lisäksi aineelle altistuminen voi aiheuttaa yskää, kurkkukipua ja kemiallisen keuhkotulehduksen.

Valmistus ja käyttö
-------------------

Mesityleeniä esiintyy maaöljyssä ja kivihiilitervassa. Näistä jalostetussa reformaatissa on osuus on noin 9 massaprosenttia. Sen eristäminen näistä on vaikeaa, minkä vuoksi sitä valmistetaan synteettisesti. Käytettyjä valmistustapoja ovat pseudokumeenin isomerointi, ksyleenin isomeerien disproportiointi alumiinikloridin toimiessa katalyyttinä tai kondensoimalla asetonia väkevän rikkihapon läsnä ollessa. Mesityleeniä voidaan käyttää liuottimena. Siitä myös valmistetaan muita kemikaaleja kuten mesitaldehydiä, trimesiinihappoa, mesidiiniä sekä väriaineina, räjähteinä ja hapettumisenestoaineena käytettäviä yhdisteitä.

Lähteet
-------

1. ↑  Mesitylene – Substance summary *PubChem*. NCBI. Viitattu 22.8.2017.
2. 1 2 3 4 5  Susan Budavari (päätoim.): *Merck Index*, s. 1008. 12th Edition. Merck & Co. 1996. ISBN 0911910-12-3. (englanniksi)
3. 1 2  H. W. Earhart & Andrew P. Komin: *Polymethylbenzenes, Kirk-Othmer Encyclopedia of Chemical Technology*, John Wiley & Sons, New York, 2000. Viitattu 22.8.2017.
4. 1 2  Karl Griesbaum, Arno Behr, Dieter Biedenkapp, Heinz-Werner Voges, Dorothea Garbe, Christian Paetz, Gerd Collin, Dieter Mayer & Hartmut Höke: *Hydrocarbons, Ullmann's Encyclopedia of Industrial Chemistry*, John Wiley & Sons, New York, 2014. Viitattu 22.8.2017.
5. 1 2  Thomas Scott, Mary Eagleson: *Concise encyclopedia chemistry*, s. 1123. Walter de Gruyter, 1994. ISBN 978-3110114515. (englanniksi)
6. ↑  Mesityleenin kansainvälinen kemikaalikortti Viitattu 22.8.2017.
**Epätyypillinen työsuhde** on virallisissa yhteyksissä kuultu termi, joka tarkoittaa muita kuin kokopäivätyötä tekevien kokoaikaisia työsuhteita. Näihin kuuluu mm. osa-aikatyö, määräaikaisen työsopimuksen perusteella tehtävä työ, kotona tehtävä työ, freelancetyö ja työvoiman vuokraukseen perustuva työ.

Useimmiten epätyypillisen työn perusteena on kuitenkin yritysten joustotarve. Joskus kyse on henkilöiden oma valinta olla lyhyemmissä työsuhteissa.

Epätyypillisten työsuhteet ovat vähitellen vallanneet alaa ja muodostuneet yhä tyypillisemmiksi.
Alkuaan epätyypillisyys ilmaantui työmarkkinoille sillä naiset tulivat yhä enenevässä määrin työmarkkinoille. Asiaan on vaikuttanut myös toimihenkilöiden määrän lisääntyminen ja palvelusektorin laajentuminen. Myös työttömyyden lisääntyminen on lisännyt epätyyppisten työsuhteiden osuutta tarjotuista töistä.

Epätyypillisillä työsuhteilla pyritään lisäämään työmarkkinoiden niin sanottua joustavuutta, eli pyritään eroon työnantajapuolta rasittavista pitkistä työsopimuksista ja teetetään työtä mieluimmin vain silloin, kun se on aivan välttämätöntä. Joustotyövoiman käyttö on yleistä sekä yksityisissä yrityksissä että valtion työpaikoissa ja julkisessa hallinnossa. Yritykset joustauttavat palkkaamalla pienemmän määrän vakituista henkilökuntaa ja tarpeen vaatiessa töihin tuodaan työntekijöitä, jotka työskentelevät vain kiireisimmän kauden yli.

Katso myös
----------

* Joustavuus
* Työ
* Työsopimus
* Työttömyys

Lähteet
-------

1. ↑
**Hannu Olavi Jaakkola** (s. 14. lokakuuta 1945 Turku) on suomalainen diplomi-insinööri ja eläköitynyt yritysjohtaja, joka on saanut teollisuusneuvoksen arvonimen.

Jaakkola syntyi Kaino Jaakkolan ja Senni Ulkuniemen perheeseen ja avioitui 1968 hammaslääketieteen lisensiaatti Paula Annikki Niemisen kanssa. Hän tuli ylioppilaaksi Puolalan yhteislyseosta Turussa 1966 ja valmistui kemian alan diplomi-insinööriksi Åbo Akademista 1973. Jaakkola oli Kaukomarkkinat Oy Barkerin osastoinsinööri 1973–1975 ja osastonjohtaja 1975–1978, Valvilla-osakeyhtiön tuotantopäällikkö 1978–1982, tuotantojohtaja 1982–1985 ja hallituksen jäsen 1982–1985 sekä Nanson tutkimus- ja kehitysjohtaja Nokialla 1985–1987 ja yhtiön toimitusjohtaja 1987–2001. Hänellä on ollut myös useita liike-elämän ja muita asiantuntija- ja luottamustehtäviä. Jaakkola on toiminut Belgian kunniakonsulina Pirkanmaalla, Keski-Suomessa ja Etelä-Pohjanmaalla. Hänet tunnetaan myös vaski- ja lyömäsoitinyhtyeen trumpetistina. Teollisuusneuvoksen arvonimen Jaakkola sai 1996.

Lähteet
-------

1. 1 2  Hettinen, Annastiina: Teollisuusneuvos Hannu Jaakkola (1945–). *Suomen talouselämän vaikuttajat* -verkkojulkaisu (maksullinen). 30.11.2012. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura. Viitattu 7.12.2023.
2. ↑  Nanso selviytyi ja kasvoi huippuliikevaihtoon. Vaatteiden valmistus kannattaa Suomessa.  *Etelä-Suomen Sanomat*, 21.8.1994, nro 224, s. 26. Kansalliskirjasto. Viitattu 8.12.2023.  (ei-vapaa)
NIH:n Mark O. Hatfield Clinical Research Center Bethesdassa Marylandin osavaltiossa.
**National Institutes of Health** (**NIH**) eli **Yhdysvaltain terveysvirasto** on viranomainen, joka toimii Yhdysvaltain liittovaltion terveysministeriön alaisena (*Department of Health and Human Services*). NIH vastaa 28 prosentista Yhdysvalloissa tehdyn lääketieteellisen tutkimuksen rahoituksesta, ja se on maailman suurin valtiollinen tutkimusrahoittaja. NIH:n päätoimipaikka on Bethesdassa Marylandissa.

NIH paitsi rahoittaa, myös tekee itse tutkimusta, ja se koostuu noin 27 tutkimuskeskuksesta. 80 prosenttia rahoituksesta myönnetään hankekohtaisina avustuksina, loput käytetään NIH:n omaan laajaan tutkimustoimintaan. NIH rahoittaa myös ulkomaisia tutkimushankkeita, edellyttäen että tutkimusta ei voida tehdä Yhdysvalloissa.

Virastoa on vuodesta 2009 lähtien johtanut lääkäri ja geneetikko Francis Collins, jonka nimitti presidentti Barack Obama.

Katso myös
----------

* Markku Linnoila
* National Institute of Mental Health

Lähteet
-------

* Uppsala universitet:National Institutes of Health, NIH (USA) [vanhentunut linkki]

### Viitteet

1. ↑  NIH plans to move 3,000 employees to Bethesda campus. Washington Examiner. Viitattu 26.3.2020.
2. ↑  Brown, David: Obama Picks Francis Collins as New NIH Director *The Washington Post*.  8.7.2009. Viitattu 24.1.2017. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **National Institutes of Health**.
* US, Department of Health and Human Services. Fiscal Year 2015. National Institutes of Health - Volume I. Overview (pdf, sis. esim. organisaatiokaavio yksikköineen, yms) (englanniksi) (nih.gov)
* About NIH (englanniksi) (nih.gov)
**Valkelinna** on asuntojen lisäksi lukuisia liikehuoneistoja, ravintoloita ja toimistoja sisältävä seitsenkerroksinen funktionalistinen rakennus, joka sijaitsee Hallituskadun varrella Otto Karhin puiston reunalla Pokkisen kaupunginosassa Oulussa.

Valkealinna on yksi Oulun merkittävimmistä funktionalistisista rakennuksista, jossa tunnetuimpana toimijana on ollut rakennuksen käyttöönotosta vuodesta 1941 alkaen aina vuoteen 1974 Tervahovi Oy:n hotelli-ravintola Tervahovi, jonka tilat on myöhemmin muutettu pääosin toimistokäyttöön. Hotellitoiminta käynnistyi Valkealinnan talon 3.–6. kerroksissa, joissa oli yhteensä 52 hotellihuonetta. Samana vuonna avattiin juhlava, kattopeileillä varustettu ruokaravintola rakennuksen seitsemännessä kerroksessa. Jatkosodan aikana vuonna 1942 avasi ovensa Tervahovin maineikas ravintola Sarkka. Yläkerran ravintola Tervahovin ollessa ensimmäisen luokan paikka oli Sarkka ns. kansanravintola. Nykyisin Sarkka on vanhin yhtäjaksoisesti toiminnassa ollut oululaisravintola. Vuonna 1982 Tervahovi Oy avasi rakennuksen katutasossa Oulun ensimmäisen etnisen ravintolan, venäläisiä herkkuja tarjoavan Zakuskan. Vuonna 1996 Tervahovi Oy avasi vielä Tervahovin Bistron, joka sijaitsee samoissa tiloissa kuin aiemmin vuosina 1958–1974 toiminut Tervahovin baari.

Valkealinna vuonna 1943. Hotellitoiminta oli tällöin kerroksissa 3–6 ja ravintolatila ylimmässä eli seitsemännessä kerroksessa

Lähteet
-------

1. ↑  Palanen oululaista kaupunkikulttuuria  30.9.1999. Oulu:  Profiilimedia. Viitattu 27.2.2020.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Valkealinna (Oulu)** Wikimedia Commonsissa
**Valkeiskylän ja Ventojoen metsät** on Natura 2000-alue, joka sijaitsee Pielaveden kunnassa. Pohjoisempana sijaitseva Valkeiskylän metsä on noin kilometrin päässä Ventojoen metsästä. Molemmat metsäalueet ovat suurimmalta osaltaan tuoretta kangasmetsää ja suurin osa puustosta on kuusikkoa ja siellä täällä kasvaa myös koivuja ja haapoja. Valkeiskylän metsä on osittain lehtomaista kangasta. Alueella on siellä täällä lahopuita. Ventojoen metsässä on paikoin korpea ja rämettä. Alueella on lahopuita sekä maassa että pystypuissa. Pystyssä olevat lahopuut ovat ohuita kuusia ja paksumpia koivuja, haapoja ja raitoja. Ventojoen varrella kasvillisuus on paikoin luhtamaista ja paikoin on rämettä, missä kasvaa paljolti suovarpuja. Alueen luontoarvot liittyvät vanhojen kuusimetsien ja vesiympäristön luonnontilaisuuteen sekä korpisoihin. Alueen luonnonsuojelun tarkoituksena on tiettyjen lajien ja elinympäristöjen suojelu ja luonnon oman kiertokulun vaaliminen. Alueella tehdään luonnon hoito- ja ennallistamistoimenpiteitä. Valkeiskylän metsät ovat vanhojen metsien suojeluohjelman piirissä. Valkeiskylän ja Ventojoen metsissä on tehty sammalkartoitus, joka liittyi Hydrologia-LIFE-hankkeeseen. Tutkimuksessa alueelta löydettiin uhanalaista haapariippusammalta ja muutamia alueellisesti uhanalaisia ja silmällä pidettäviä sammallajeja.

Lähteet
-------

1. ↑  Valkeiskylän ja Ventojoen metsät *Ympäristö.fi*. Viitattu 12.9.2023.
2. ↑  Timo Kypärä: Johdanto ja menetelmät *Hydrologia-LIFE*. Viitattu 12.9.2023. [vanhentunut linkki]
Yökerhojen sulkemisaika on kiinni laista.
**Valomerkki** tai **pilkku** tarkoittaa ravintolassa tai muussa anniskelupaikassa sitä, että alkoholijuomien tarjoilu loppuu. Valomerkki ilmaistaan esimerkiksi valoja räpsäyttämällä, tunnelmavalaistuksen vaihtamisella tavallisiin valoihin, soittamalla kelloa tai ilmoittaen verbaalisesti. Jos anniskelupaikka suljetaan kello 24:n jälkeen, Suomessa anniskelu pitää lopettaa viimeistään puoli tuntia ennen anniskelupaikan sulkemisaikaa. Suomessa anniskelupaikoissa saa tarjoilla kello 1.30 asti, mutta aluehallintovirastolle tehtävällä ilmoituksella on mahdollista jatkaa tarjoilua enintään neljään asti.

Lähteet
-------

1. ↑  Anniskeluaika  23.10.2014. Valvira.  Arkistoitu 2.6.2016. Viitattu 16.6.2016.
2. ↑  Anniskelun jatkoaika  27.3.2018. Aluehallintovirasto.  Arkistoitu 21.1.2019. Viitattu 1.6.2018.

Aiheesta muualla
----------------

* Alkoholiasiat ravintolassa (Arkistoitu – Internet Archive) Sosiaali- ja terveydenhuollon tuotevalvontakeskus (nyk. Valvira). 2006.

WikisanakirjaWikisanakirjaWikisanakirjassa on tähän liittyvä sananselitys: **valomerkki**.
**Jauhemaalaus** on menetelmä, jossa muovijauhetta ruiskuttamalla useimmiten staattisen sähkön avulla peitetään maalattava esine maalijauheella, jonka jälkeen esine kuumennetaan niin, että jauhe sulaa. Lämmitys tehdään yleensä uunissa, minkä vuoksi menetelmästä käytetään usein nimitystä **polttomaalaus**. Siitä käytetään myös nimitystä "pulverimaalaus".

Menetelmää käytetään paljon teollisuudessa, jossa se on normaalisti osittain automatisoitu maalauslinjoilla. Muovijauheena on yleensä epoksi, polyesteri tai epoksipolyesteriseos. Muita laatuja ovat polyakryyli ja polyuretaani. Myös metallijauheita, kuten sinkkipölyjauhetta voidaan käyttää. Tyypillisiä maalausalustoja ovat metallipinnat, koska ne ovat sähköäjohtavia. Esimerkiksi kuluttajakäyttöön tarkoitetut metallikotelorakenteet, kuten erilaiset metallikaapit ovat usein polttomaalattuja. Jauhemaalaus on usein tehokas maalaustapa myös erilaisille valutuotteille tai moniulotteisille kappaleille, jotka on nopea pinnoittaa jauhetta ruiskuttamalla. Jauhemaalaus soveltuu SFS-EN ISO 12944 -standardien mukaisten pintakäsittely-yhdistelmien toteuttamiseen. Maalauksen onnistumiselle ja maalikerroksen pysyvyydelle on tärkeää, että pohja on hyvin puhdistettu. Usein metalliesineiden pohjakäsittely ennen maalausta on fosfatointi.

Automaattisessa maalauslinjassa on yleensä kattokuljetin, jossa on koukkuja liikkuvassa ketjussa. Maalattavat kappaleet nostetaan yleensä manuaalisesti koukkuihin. Tässä käytetään usein apuna maalattavalle kappaleelle suunniteltuja maalauskiinnittimiä, jotka eivät estä maalausta ja peittävät maalattavasta esineestä vain jonkin piiloon jäävän kohdan, koska tämä kohta jää ilman maalia. Kuljetin vie esineet maalauspisteeseen, jossa traverssiksi sanottu maalausruiskua ylös-alas liikuttava mekanismi auttaa saamaan jauheelle tasaisen peiton. Jauheella pinnoitettuja kappaleita voidaan ravistaa ylimääräisen jauheen poistamiseksi ja tasaisen peiton parantamiseksi. Pudonnut jauhe otetaan yleensä talteen ja kierrätetään uudelleen ruiskutukseen. Pinnoituksen jälkeen kuljetin vie esineet uuniin. Kuljettimen pituus uunissa on rakennettu sellaiseksi, että polttoaika on sopiva. Uunin jälkeen kuljettimen purkaminen on yleensä manuaalinen työ. 

Traverssin sijasta käytetään joskus maalausrobottia, jos on maalattavat kohteet ovat suurehkoja koteloja, koska Faradayn häkki -ilmiö vaikeuttaa metallikoteloiden sisäpintojen maalausta vain ulkopuolelta ruiskutettaessa.

Jauhemaalauksen etuna on, että siinä ei käytetä liuottimia, minkä vuoksi ei ole myöskään VOC-päästöjä.

Lähteet
-------

1. ↑  Pulverimaalaus tarpeidesi mukaan *Löfs Ab Oy*. Viitattu 29.5.2023.

Aiheesta muualla
----------------

* Opetusmateriaalia (Arkistoitu – Internet Archive)
Johanna Halkoaho matkalla Budapestin EM-kilpailuihin 1998.
**Johanna Miia Maria Halkoaho** (s. 13. tammikuuta 1977 Suodenniemi) on aktiiviuransa lopettanut suomalainen yleisurheilija. Nuorempana seitsenottelua harrastanut Halkoaho erikoistui sittemmin pituushyppyyn ja 100 metrin aitoihin.  Halkoahon seura oli Suodenniemen Urheilijat ja uran viimeiset vuodet häntä valmensi Anatoli Mihailov. Johanna lopetti aktiiviuransa kauteen 2009.

Seitsenottelusta aitoihin ja pituushyppyyn
------------------------------------------

Johanna Halkoaho Paavo Nurmen kisoissa 2009
Halkoaho saavutti hopeaa seitsenottelussa ja pronssia pituudessa 19-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 1996. Seuraavana vuonna hän sai pronssia 100 metrin aidoissa alle 23-vuotiaiden EM-kilpailuissa Turussa. Budapestin EM-kilpailuissa 1998 Halkoaho hyppäsi naisten pituuden karsinnassa edelleen voimassa olevan ennätyksensä ja 22-vuotiaiden Suomen ennätyksen 679. Loppukilpailussa hän sijoittui kymmenenneksi.

### Sisäratojen kaikkien aikojen SM-ykkönen

Halkoaho on voittanut naisten pituushypyn ulkoratojen Suomen mestaruuden vuosina 1997, 1999, 2001 ja 2003 sekä sisäradoilla 1997, 1998, 2000, 2001, 2002, 2003 ja 2005. Sadan metrin aitojen Suomen mestari hän on vuosilta 1997, 1998, 2002, 2003, 2004, 2006, 2007, 2008 ja 2009. Sisäradoilla Halkoaho on voittanut 60 metrin Suomen mestaruuden vuonna 1998 sekä 60 metrin aitojen mestaruuden 1997, 2002, 2003, 2005, 2006, 2007, 2008 ja 2009. Ulkoratojen Suomen mestaruuksia Halkoaholla on yhteensä 13 kappaletta ja sisäratojen Suomen mestaruuksia 16 kappaletta. Halkoaho on eniten sisäratojen Suomen mestaruuksia voittanut yleisurheilija.

Ennätyksiä
----------

* 100 metrin aidat: 13,15 (2007)
* Pituushyppy: 679 (1998), myös 22-vuotiaiden pituuden voimassa oleva SE

Hänellä on lisäksi nimissään 19-vuotiaiden (643) pituuden sisäratojen SE.

Koulutus
--------

Halkoaho valmistui tradenomiksi vuonna 2002 ja käsityön opettajaksi vuonna 2007. Hän on opiskellut luokanopettajaksi Turun yliopistossa, ja loppuvuonna 2007 hyväksyttiin hänen pro gradu -tutkielmansa *Unelmien koulupihat - Vertailu 2. ja 6. luokan oppilaiden näkemyksistä maaseutu- ja kaupunkikoulussa*. Nykyisin hän työskentelee luokanopettajana Espoossa.

Lähteet
-------

* Johanna Halkoaho Tilastopaja (vaatii kirjautumisen, maksullinen palvelu).

### Viitteet

1. 1 2 3 4 5  Seppänen, Mika: Tärkeintä ei ole osanotto...  *IS Veikkaaja*, 24.7.2007, nro 30, s. 18-19. ISSN 1459-8183.
2. 1 2  Johanna Halkoaho *Tilastopaja - urheilijatietokanta*. Tilastopaja Oy.  Arkistoitu 13.10.2007. Viitattu 27.7.2007.
3. ↑  Emma Millard juoksi maailman parhaan ajan!  22.2.2009. SUL. Viitattu 22.2.2009.
4. ↑  Opinnäyteluettelo  9.1.2008. Turun Yliopisto. Viitattu 27.7.2008. [vanhentunut linkki]
5. ↑  Opetusryhmät ja opettajat (Arkistoitu – Internet Archive)


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt Muokkaa Wikidatassa | 
* World Athletics

 |

 |
**Konstantin Nikkari** (s. 1. toukokuuta 1986) on suomalainen graafikko, malli ja näyttelijä.

Ura
---

Lohjalla varttunut Nikkari valmistui muotoilijaksi Lapin yliopistosta, minkä jälkeen hän työskenteli graafikkona. Vuonna 2016 Nikkari kokeili mallin töitä ja sai positiivista palautetta. Näyttelijänä Nikkari aloitti samoihin aikoihin: vuonna 2017 hän teki sivuroolin MTV3:n päivittäisdraamassa *Salatut elämät*. Niin ikään 2017 Nikkari näytteli sivuroolin komediasarjassa *Onnela*. Sittemmin hän on näytellyt muun muassa sarjoissa *Koukussa* ja *Aallonmurtaja*.

Nikkari on näytellyt myös muutamissa lyhytelokuvissa ja televisiomainoksissa.

Nikkari on opiskellut muun muassa stanislavskilaista näyttelijäntekniikkaa. Hänellä oli rooli Joni Skiftesvikin näytelmässä *Katsastus* kesällä 2018.

Valikoitu filmografia
---------------------

* Salatut elämät (2017)
* Onnela (2017)
* Koukussa (2019)
* Aallonmurtaja (2019)
* Nyrkki (2019)
* Keihäsmatkat (2020)

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Konstantin Nikkari *Agenziaisabellagullo.net*. L’Agenzia di Isabella Gullo. Viitattu 4.2.2020.
2. 1 2 3  Konstantin Nikkari Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
3. ↑  Teatteriarvio: Ikisuosikki Katsastus puree Kuuskajaskarin kesäteatterin näyttämöllä *Satakunnan Kansa*.  4.7.2018. Alma Media Oyj.  Arkistoitu 5.2.2020. Viitattu 4.2.2020.

Aiheesta muualla
----------------

* Castupload: Konstantin Nikkari

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt Muokkaa Wikidatassa | 
* Elonet

 |

 |
**Napoleon II** (Napoléon François Joseph Charles, 20. maaliskuuta 1811 – 22. heinäkuuta 1832), Reichstadtin herttua, oli Napoleon Bonaparten poika ja lyhyen aikaa Ranskan keisari.

Elämäkerta
----------

Napoleon II, syntymästään Rooman kuningas, syntyi Tuileries’n palatsissa keisari Napoleon I:n ja hänen toisen vaimonsa arkkiherttuatar Marie-Louisen poikana. Kolme vuotta myöhemmin Ranskan ensimmäinen keisarikunta kuitenkin lyötiin, ja Napoleon luopui kruunusta poikansa hyväksi, jonka keisarinna vei Château de Bloisiin huhtikuussa 1814. Napoleon luopui toisenkin kerran kruunusta poikansa hyväksi hävittyään Waterloossa.

Edustajien ja aatelin kamari tunnusti prinssi Franzin keisariksi välittömästi hänen isänsä luopumisen jälkeen 22. kesäkuuta 1815, mutta liittoutuman armeijoiden saapuminen Pariisiin päätti tämän vallan 7. heinäkuuta. Napoleon II:ksi häntä ei kuitenkaan yleisesti kutsuttu. Tästä huolimatta seuraava keisari otti Napoleon III:n nimen.

Vuoden 1815 jälkeen prinssiä pidettiin Itävallassa. Hän sai Reichstadtin herttuan arvonimen 1818. Hän kuoli tuberkuloosiin Schönbrunnin linnassa 1832.

Vuonna 1940 Adolf Hitler lahjoitti hänen maalliset jäännöksensä Ranskalle, jossa hän lepää Invalidikirkossa isänsä vierellä. Hänen sydämensä on edelleen Wienissä, Herzgruftin uurnassa numero 42 ja muut sisäelimet Stephansdomin kryptassa.

Lähteet
-------

1. ↑  Napoleon II - Duke *Biography.com*.  Arkistoitu 18.9.2015. Viitattu 31.7.2015. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Napoleon II**.
* "Kotkanpojan" elämänsatu, Hakkapeliitta, 26.07.1932, nro 30, s. 17, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
* Reichstadtin herttuan ja Marie Louisen tuntemattomat kirjeet, Helsingin Sanomat, 18.12.1938, nro 341, s. 33, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
* Reichstadtin herttuan ja Marie Louisen tuntemattomat kirjeet, osa II, Helsingin Sanomat, 24.12.1938, nro 347, s. 27, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot

  


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Norja
* Chile
* Espanja
* Ranska
* BnF data
* Katalonia
* Saksa
* Italia
* Israel
* Belgia
* Yhdysvallat
* Ruotsi
* Tšekki
* Kreikka
* Alankomaat
* Puola
* Vatikaani

 |
|  |
| Taiteenala | 
* ULAN

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Deutsche Biographie

 |
|  |
| Muut | 
* RISM
* SNAC
* IdRef

 |

 |
Atlantin julistus.
Franklin D. Roosevelt ja Winston Churchill HMS Prince of Walesilla
**Atlantin julistus** on Yhdysvaltain presidentti Franklin D. Rooseveltin ja Yhdistyneen kuningaskunnan pääministeri Winston Churchillin Newfoundlandin edustalla englantilaisella sotalaivalla 14. elokuuta 1941 allekirjoittama julistus, jossa he hahmottelivat liittoutuneiden päämääriä toisessa maailmansodassa sekä sodanjälkeistä maailmaa ja uutta järjestelmää turvallisuuden takaamiseksi. Yhdysvallat ei julistusta annettaessa ollut vielä sodassa.

Viisi kuukautta myöhemmin 1. tammikuuta 1942 Neuvostoliitto ja muut liittoutuneet, yhteensä 26 valtiota, yhtyivät Atlantin julistuksen periaatteisiin. Atlantin julistus oli esikuvana Yhdistyneiden kansakuntien julistukselle.

Sisältö
-------

Atlantin julistus sisälsi vision sodanjälkeisestä maailmasta, vaikka Yhdysvallat ei ollut edes vielä tullut mukaan sotaan. Julistuksen osallistujat toivoivat, että Neuvostoliitto noudattaisi julistusta myös natsi-Saksan uhmattua Molotov–Ribbentrop-sopimusta hyökkäämällä Neuvostoliittoon kesällä 1941.

* Yhdysvallat ja Yhdistynyt kuningaskunta eivät tavoittele aluelaajennuksia.
* Alueellisten muutosten pitää olla paikallisten ihmisten tahdon mukaisia.
* Kaikilla kansoilla on itsemääräämisoikeus.
* Tullimuureja alennetaan.
* Globaalia taloudellinen yhteistyö ja sosiaalisen hyvinvoinnin paraneminen
* Vapaus pelosta ja puutteesta
* Merien vapaus
* Aggressiivisten maiden aseistariisunta
* Saksan ja muiden akselivaltojen tappio

Lähteet
-------

1. ↑  1941: Secret meetings seal US-Britain alliance *On This Day*. BBC. Viitattu 13.10.2012.
2. ↑  The Atlantic Charter: Revitalizing the Spirit of the Founding of the United Nations Over Seventy Years Past *UN Chronicle*. Viitattu 13.10.2012.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Atlantin julistus** Wikimedia Commonsissa
**Euro Crack** (joskus kirjoitettuna **Eurocrack**, tyyliteltynä **E U R O C R A C K**) on suomalainen rap-duo, jonka muodostavat rap-artisti Julma-Henri ja rap-artisti/tuottaja RPK.

Historia
--------

Julma-Henrin ja RPK:n yhteistyö alkoi jo vuonna 2010. Kaksikon ensimmäinen yhteinen julkaisu *Kutsu EP* julkaistiin 9. joulukuuta 2010. EP:tä seurasi seuraavan vuoden helmikuussa julkaistu kaksikon ensimmäinen kokopitkäalbumi *"HENRI"*. Se nousi Suomen virallisen albumilistan 23. sijalle ja vietti listalla yhteensä kaksi viikkoa. Albumilta julkaistiin musiikkivideoina kappaleet "Kutsu" ja "Pala". Kumpikin julkaisu julkaistiin Mörssi -levy-yhtiön kautta, ja RPK toimii niillä vain tuottajana.

Euro Crack -projekti lähti käyntiin kuitenkin vasta keväällä 2012, kun kaksikon seuraava julkaisu *Euro Crack EP* julkaistiin. Se julkaistiin ilmaisladattavana internetissä sekä vinyyliversiona. Albumin kappaleista "E.U.R.O.C.R.A.C.K." ja "Pommi" julkaistiin musiikkivideot. Aikaisempien julkaisujen sijaan RPK toimii EP:llä tuottajan lisäksi räppärinä.

Ensimmäinen *Euro Crack* -artistinimellä julkaistu julkaisu, *H U U M E* -niminen pitkäsoitto, julkaistiin 28. kesäkuuta 2013. Albumi nousi parhaimmillaan Suomen virallisen albumilistan seitsemännelle sijalle ja vietti listalla kahdeksan viikkoa. Albumin kappaleista "S P A C E D O U T", "D O U P P I I D O U P P A A", "K R Ä K K Ä K R Ä N K K Ä" ja "O L E N I I N K U O L E T" on julkaistu musiikkivideot. Albumi julkaistiin kaiken kaikkiaan viidessä eri formaatissa: CD:nä, vinyylinä, kasettina, muistitikulla ja digitaalisena versiona. Se julkaistiin Fullsteam Recordsin kautta.

Diskografia
-----------

### Albumit

* *"HENRI"* (2011) (nimellä Julma-Henri & RPK)
* *H U U M E* (2013)

### EP:t

* *Kutsu EP* (2010) (nimellä Julma-Henri & RPK)
* *Euro Crack EP* (2012) (nimellä Julma-Henri & RPK)

### Musiikkivideot

* *Kutsu* (2010) (nimellä Julma-Henri & RPK)
* *Pala* (2011) (nimellä Julma-Henri & RPK)
* *E.U.R.O.C.R.A.C.K.* (2012) (nimellä Julma-Henri & RPK)
* *Pommi* (2012) (nimellä Julma-Henri & RPK)
* *S P A C E D O U T* (2013)
* *D O U P P I I D O U P P A A* (2013)
* *K R Ä K K Ä K R Ä N K K Ä* (2013)
* *O L E N I I N K U O L E T* (mukana Khid, Ameeba & Klommo, 2013)

Lähteet
-------

1. ↑  Julma Henri ja RPK ovat jälleen huudeilla – kuuntele uusi Euro Crack -single *Rumba*.  14.5.2013. Viitattu 8.8.2013.
2. ↑  Julma Henri & RPK: Henri *Musiikkituottajat ry*.  Arkistoitu 16.8.2016. Viitattu 8.8.2013.
3. ↑  Euro Crack - Huume *8Raita*.  Arkistoitu 21.12.2013. Viitattu 8.8.2013.
4. ↑  Eurocrack: Huume *Musiikkituottajat ry*. Viitattu 8.8.2013.
5. ↑  Mörssi / Levyt *Mörssi*. Viitattu 8.8.2013.

Aiheesta muualla
----------------

* Euro Crack Facebook -sivustolla
* Euro Crack SoundCloud -sivustolla
* Mörssin sivusto
**Pakistanin koulubussiturma** oli auto-onnettomuus, joka tapahtui 27. syyskuuta 2011 lähellä Kallar Kaharin kaupunkia Chakwalin alueella Pubjabin provinssissa Pakistanissa.

Onnettomuudessa osallisena ollut koulubussi oli kyydittämässä yksityiskoulun oppilaita (koulu sijaitsee Millat Townissa Faisalabadissa), jotka olivat palaamassa takaisin kaupunkiin koulun järjestämältä ulkoiluretkeltä. Kun bussi oli ajamassa moottoritiellä, se lähti liukumaan jarruvian vuoksi ja suistui rotkoon. 37 ihmistä kuoli onnettomuudessa ja ainakin 70 loukkaantui vakavasti. Lehtitietojen mukaan kuolleisiin lukeutuivat 30 oppilasta, bussin kuljettaja, kuusi koulun opettajaa ja koulun apulaisjohtaja. Oppilaat olivat kuudennella, seitsemännellä, kahdeksannella, yhdeksännellä ja kymmenennellä luokalla.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Tragedy on Motorway: School bus crash kills 37 in Kallar Kahar *Express Tribune*.  27.9.2011. Viitattu 28.9.2011. (englanniksi)
2. 1 2  30 students among 37 killed as school bus crashes in Kallar Kahar, Dawn News (englanniksi)
3. ↑  At least 37 children die as Pakistan school bus is crushed like a pancake *dailymail.co.uk*. Viitattu 28.9.2011. (englanniksi)
4. ↑  Kymmeniä kuoli bussiturmassa Pakistanissa *YLE Uutiset*.  27.9.2011. Viitattu 28.9.2011.
5. ↑  Dozens of students killed in Pakistan crash *Al Jazeera*.  26.9.2011. Viitattu 28.9.2011. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Ainakin 30 kuoli koulubussiturmassa Pakistanissa *Ilta-Sanomat*.  27.9.2011.  Arkistoitu 28.9.2011.
Paklenican kansallispuisto

|  |  |
| --- | --- |
| Sijainti | 
Lika-SenjKroatia |
| Pinta-ala | 
95,0 km2, 95,1 km2View and modify data on Wikidata  |

Hallinto| Tyyppi | 
Kansallispuisto, puistoView and modify data on Wikidata  |
| Perustettu | 
1949View and modify data on Wikidata  |
| Luokitus | 
UNESCOn maailmanperintöluettelokohde (d)View and modify data on Wikidata  |

Karttamuokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa WikidataaTietolaatikon dokumentaatioNäytä Wikidatasta tulevat arvot

**Paklenican kansallispuisto** on kansallispuisto, joka sijaitsee Stari Gradissa Kroatiassa meren ja vuorten välillä. Paklenican kansallispuistossa on rotko, jossa avautuu metsäaukiota. 

Rotko Paklenican kansallispuistossa.

Historia
--------

Jääkauden jälkeen jään sulahduttua, Paklenica alkoi muodostua kokonaan metsäalueeksi ja rotkovuoristoksi. Keskiajalla Paklenicaan rakennettiin linna ja vähän asuinaluetta. Nykyään Paklenica toimii kansallispuistona.

Lähteet
-------

1. ↑  (en) Nationally designated areas (CDDA)View and modify data on Wikidata. Tieto on haettu Wikidatasta.
2. ↑
3. ↑

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Paklenican kansallispuisto** Wikimedia Commonsissa
Lääkärikeskus Aavan toimipiste Vantaan Pakkalan kaupunginosassa on eräs Trafin valtuuttamista ilmailulääketieteen keskuksista (AeMC) Suomessa.
**Ilmailulääketieteen keskus** (*Aeromedical Center*, lyhenne AeMC tai AMC) on Suomessa Liikenteen turvallisuusvirasto Trafin valtuuttama ilmailulääketieteen erikoisalan tunteva lääketieteellinen yksikkö. Vuonna 2016 Suomessa oli kolme AeMC-valtuutuksen saanutta keskusta: Ilmailulääketieteen keskus (SOTLK, AeMC) Helsingissä Meilahden sairaalan alueella Biomedicum II -yksikössä, Finnairin Terveyspalvelut (AeMC) Helsinki-Vantaan lentoasemalla ja Lääkärikeskus Aavan Vantaanportin yksikkö. Näiden lisäksi Trafin valtuuttamia ilmailulääkäreitä löytyy esimerkiksi useasta yksityisestä terveys- tai lääkäritalosta sekä muutamien varuskuntien terveysasemilta.

Kun puolustushallinnon ulkopuolinen henkilö on mukana hävittäjäkoneessa tai suihkuharjoituskoneessa on hänet testattu ennen lentoa AeMC:ssä.

Ilmailulääkärin pätevyys ja annetut kelpoisuustodistukset
---------------------------------------------------------

Keskuksilla ja sen alaisilla, eri puolella maata toimivilla ilmailulääkäreillä, on oikeus kirjoittaa lääkärintodistus lääketieteellistä kelpoisuustodistusta varten, jonka Liikenteen turvallisuusvirasto Trafin ilmailulääketieteen yksikkö AMS (Aeromedical Section) myöntää. Ilmailulääkäriltä vaaditaan erikoislääkärin tutkinto sekä vähintään 60 tunnin peruskurssi ilmailulääketieteestä loppukokeineen. Tällä osaamisella voi hakea luokan kaksi ilmailulääkärin valtuutusta (AME2). Jatkokoulutuksella ja riittävällä työkokemuksella voi hakea edelleen luokan yksi (AME1) ilmailulääkärin oikeuksia.

Ilmailulääkärin (AME2) todistus vaaditaan lennonjohtajilta, lennontiedottajilta, yleis- ja harrasteilmailijoilta sekä matkustamomiehistön jäseniltä (lentoemännät ja stuertit). Ammattilentäjien terveystarkastuksen tekee jatkokouluttautunut AME1-pätevyyden omaava lääkäri. Joidenkin ammattikelpoisuusluokkien ensimmäiset tarkastukset on kuitenkin tehtävä ilmailulääketieteen keskuksessa (AeMC).

Vuonna 2015 Trafin tilastoissa oli yli 8 300 voimassa olevaa ilmailulääketieteellistä kelpoisuustodistusta. Näistä runsas 2 100 oli kategorian 1 ammattilentäjälle myönnettyjä ilmailulääketieteellisiä kelpoisuustodistuksia (CPL, ATPL= commercial pilot licence, airline transport pilot licence).

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Ilmailulääkärien yhteystiedot Liikenteen turvallisuusvirasto, trafi.fi.
2. 1 2 3  Pätevöityminen ilmailulääkäriksi Liikenteen turvallisuusvirasto, trafi.fi.
3. ↑  Ilmailulääketieteen tilastotietoja. Voimassa olevat lääketieteelliset kelpoisuustodistukset 2000–2015 (linkki MS Excel-taulukkoon) Liikenteen turvallisuusvirasto, trafi.fi.

Aiheesta muualla
----------------

* DLR Aeromedical Center (AeMC, eräs saksalainen ilmailulääketieteen keskus) (saksaksi)
* Flymedisinsk senter (AeMC) - Norjassa yksi kpl) (Arkistoitu – Internet Archive) (norjaksi)
* Tanskassa 1 AeMC + ilmailulääkäreistä (Arkistoitu – Internet Archive) (tanskaksi)