recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Zduńska Wolan piirikunta** (puol. *powiat zduńskowolski*) on yksi Łódźin voivodikunnan piirikunnista. Sen väkiluku oli vuoden 2019 lopussa 66 380. Piirikunnan ainoa kaupunkikunta on hallintokeskus Zduńska Wola. Kolme maalaiskuntaa ovat Szadek, Zapolice ja Zduńska Wola ja niissä on kylien lisäksi yksi kaupunki; Szadek.

Zduńska Wolan piirikunnan pinta-alasta 21,9 prosenttia oli metsän peitossa vuonna 2018.

Zduńska Wolan piirikunnan työttömyysaste oli vuoden 2018 lopussa kuusi prosenttia.

Piirikunnan väestöpyramidi 2014.
Vuoden 2019 lopussa Zduńska Wolan piirikunnassa oli 66 380 asukasta, joista 51,6 prosenttia naispuolisia ja 48,4 prosenttia miespuolisia. Puolan väestönlaskennassa 2011 väkiluvun laskettiin olevan 120 835 ja sen ennakoidaan vuoteen 2050 mennessä pienenevän 56 060 asukkaaseen. Alle 18-vuotiaat muodostivat vuoden 2019 lopussa 17,9 prosenttia piirikunnan väestöstä, työikäiset 59,8 prosenttia ja eläkeikäiset 22,3 prosenttia väestön keski-iän ollessa 42,1 vuotta. Piirikunnassa syntyi 2019 elävänä yhteensä 566 lasta.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10  Powiat zduńskowolski w liczbach *Polska w liczbach*. Viitattu 7.11.2020. (puolaksi)
2. ↑  Powiat Zduńskowolski *Związek Powiatów Polskich*. Viitattu 7.11.2020. (puolaksi)
3. ↑  Territorial units (Territorial units layout-pudotusvalikosta valittaessa vaihtoehto "Administrative units", sitten alle avautuvasta luettelosta kohta "Łódzkie") Puolan tilastokeskus. Viitattu 7.11.2020. (puolaksi, englanniksi)
4. ↑  Powiat zduńskowolski (PDF) Łódźin tilastokeskus. Viitattu 7.11.2020. (puolaksi)
5. ↑  Mniejszości narodowe i etniczne oraz społeczność posługująca się językiem kaszubskim wg powiatów w 2011 r. Puolan sisäministeriö. Viitattu 7.11.2020. (puolaksi)

Łódźin voivodikunnan lippu.Łódźin voivodikunta
**Pääkaupunki: Łódź**   

Aleksandrów Łódzki | Bełchatów | Biała Rawska | Błaszki | Brzeziny | Drzewica | Działoszyn | Głowno | Kamieńsk | Koluszki | Konstantynów Łódzki | Krośniewice | Kutno | Łask | Łęczyca | Łódź | Łowicz | Opoczno | Ozorków | Pabianice | Pajęczno | Piotrków Trybunalski | Poddębice | Przedbórz | Radomsko | Rawa Mazowiecka | Rzgów | Sieradz | Skierniewice | Stryków | Sulejów | Szadek | Tomaszów Mazowiecki | Tuszyn | Uniejów | Warta | Wieluń | Wieruszów | Zduńska Wola | Zelów | Zgierz | Złoczew | Żychlin

**Piirikunnat**   

Bełchatów | Brzeziny | Kutno | Łask | Łęczyca | Łowicz | Itäinen Łódź | Opoczno | Pabianice | Pajęczno | Piotrków | Poddębice | Radomsko | Rawa | Sieradz | Skierniewice | Tomaszów | Wieluń | Wieruszów | Zduńska Wola | Zgierz

**Kaupunkipiirikunnat**   

Łódź | Piotrków Trybunalski | Skierniewice
Tarja Markus *Ruusujen ajan* kuvauksissa.
**Tarja-Liisa Markus** (oik. Roisko, o.s. Antikainen, s. 14. tammikuuta 1946 Riihimäki) on suomalainen näyttelijä.

Tunnetuimmillaan Markus oli 1960–70-luvun taitteessa. Hän esiintyi niin Erkko Kivikosken (*Kesyttömät veljekset*, 1969), Risto Jarvan (*Ruusujen aika*, 1969) kuin Maunu Kurkvaarankin (*Rottasota*, 1968; *Miljoonaliiga*, 1968; *Punatukka*, 1969) elokuvissa. Komedianäyttelijänlahjansa hän pääsi näyttämään Spede Pasasen elokuvissa *Speedy Gonzales – Noin 7 veljeksen poika* (1970) ja *Kahdeksas veljes* (1971).

Pientä esiintymistä Edvin Laineen ja Viktor Tregubovitšin elokuvassa *Luottamus* lukuun ottamatta Markus katosi valkokankailta seuraavaksi kahdeksikymmeneksi vuodeksi. 1990-luvun alussa hän esiintyi Anssi Mänttärin elokuvissa *Muuttolinnun aika* (1991), *Mestari* (1992) ja *Palkkasoturi* (1997). Hän on toiminut freelance-näyttelijänä. 

Vuonna 1967 Markus oli yksi Ryhmäteatterin perustajajäsenistä.

Vuonna 2006 Markus teki koskettavan sivuroolin surullisena ja alkoholisoituneena Liisana Helsinkiin sijoittuvassa japanilaiselokuvassa *Ruokala Lokki*. Syksystä 2009 alkaen Markus on esiintynyt televisiosarjan *Salatut elämät* joissakin jaksoissa esittäen lääkäri Petra Kettusta. 

Tarja Markuksen puoliso oli Jorma Markus 1967–? ja näyttelijä Pertti Roisko.

Filmografia
-----------

* *Täällä Pohjantähden alla* (1968)
* *Rottasota* (1968)
* *Miljoonaliiga* (1968)
* *Punatukka* (1969)
* *Ruusujen aika* (1969)
* *Kesyttömät veljekset* (1969)
* *Sixtynine 69* (1969)
* *Naapurilähiö* (1969)
* *Speedy Gonzales – noin 7 veljeksen poika* (1970)
* *Kahdeksas veljes* (1971)
* *Pohjantähti* (1973)
* *Luottamus* (1976)
* *Muuttolinnun aika* (1991)
* *Mestari* (1992)
* *Palkkasoturi* (1997)
* *Paluu naapurilähiöön* (1997)
* *Kylmäverisesti sinun* (2005)
* *Ruokala Lokki* (2006)
* *Salatut elämät* (2009–2010)
* *Roba* (2016)

Lähteet
-------

1. 1 2  Seppälä, Riitta & Tainio, Ilona (toim.): *Suomen teatterit ja teatterintekijät 1993*, s. 287. Helsinki: Tammi, 1993. ISBN 951-31-0236-X.
2. ↑  Ryhmäteatteri täyttää 40 vuotta, Helsingin Sanomat 24.1.2007. Viitattu 4.5.2014.
3. ↑  *Ryhmäteatteri – yhdessä jo 40 vuotta* (Arkistoitu – Internet Archive), Teatterikeskus 2007. Viitattu 4.5.2014.
4. ↑  Martin, Timo & Niemi, Pertti & Tainio, Ilona (toim.): *Suomen teatterit ja teatterintekijät*, s. 363. Helsinki: Tammi, 1974. ISBN 951-30-2506-3.

Aiheesta muualla
----------------

* Tarja Markus Elonetissä.
* Suomen Kuvalehti: Napakka hörökorva 31.8.2018

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt Muokkaa Wikidatassa | 
* Elonet

 |

 |
Johan Knutson: *Sälinkään kartano*, 1870-luku.
**Sälinkää** (ruots. *Sellinge*) on kylä Mäntsälässä, Kilpijärven rannalla. Sälinkäällä on noin 900 asukasta (2009). Maarekisterikylän pinta-ala on noin 75 neliökilometriä. Se rajautuu Hirvihaaran, Kaukalammen, kirkonkylän, Soukkion ja Sulkavan kyliin. Sälinkää sijaitsee 11 kilometrin päässä kirkonkylästä ja noin 15 kilometriä Oitista. Kylän läpi kulkee pohjois-eteläsuuntainen Hausjärveltä Mäntsälään kulkeva seututie 1471. Sälinkäältä haarautuu länteen yhdystie 1439, joka menee Hyvinkään suuntaan.

Kylässä on kaksi koulua: Sälinkään koulu ja Lukon koulu. Sälinkäällä on myös päiväkoti, vapaaehtoinen palokunta ja urheiluseura Sälinkään Kisa-toverit. Kylässä toimi myös aiemmin kyläkauppa, joka lopetti toimintansa kesäkuussa 2022. Kylän seurojentalo on vuonna 1938 valmistunut Rientola. Sen omistaa sosiaalidemokraattinen nuorisoyhdistys. Sälinkäällä toimii myös kahvila, konepaja, majatalo, mylly, puusepänverstas, saha ja pienteollisuutta. Sälinkään kartano on nykyään tilausravintolana, jossa järjestetään erilaisia tapahtumia kuten vuosittaiset juhannusjuhlat ja torpparihulinat.

Uudenmaan maakuntahallitus nimesi Sälinkään vuoden uusmaalaiseksi kyläksi 2008.

Ensimmäinen kirjallinen maininta Sälinkäästä on vuodelta 1458. Vuoden 1543 maakirjan mukaan kylässä oli kahdeksan taloa. Vuosisadan loppuun mennessä talojen määrä nousi kahteentoista, mutta ne vähenivät taas 1600-luvun alussa. Vuonna 1606 kylä annettiin läänityksenä Henrik Wreden perillisille ja siitä tuli rälssikylä. 1600-luvun kuluessa Sälinkään tilat menettivät sukuoikeutensa ja niistä tuli lampuotitiloja. Sälinkään läänittämistä ei peruttu reduktiossa. Henkikirjoissa mainitaan torpparit ensimmäisen kerran 1760-luvulla. Vuonna 1804 kylässä oli 15 tilaa ja yhdeksän torppaa. Sälinkään lasitehdas perustettiin vuonna 1814 ja se lopetti toimintansa vuonna 1891.

Sälinkään kylällä oli vuonna 1986 kovana pakkastalvena joukkoja liittyen Tammi 86 -sotaharjoitukseen.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Sälinkää  12.6.2013. Mäntsälän kunta. Viitattu 21.1.2016.
2. 1 2  Ahola, Teija: Mäntsälän kunta, Sälinkään maarekisterikylä – Rakennusinventointi ja kulttuuriympäristöselvitys (PDF) (Sivu 4)  18.2.2014. Mäntsälän kunta.  Arkistoitu 26.1.2016. Viitattu 23.1.2016.
3. ↑  Sälinkään kyläkauppa lopettaa kesäkuun lopulla  20.6.2022. Mäntsälän Uutiset. Viitattu 3.9.2022.
4. 1 2  Mäntsälän kotiseutupolut (PDF) (Sivut 61–63)  2007. Mäntsälä-Seura. Viitattu 23.1.2016.
5. ↑  Sälinkää valittiin vuoden uusmaalaiseksi kyläksi Mäntsälän Yrityskehitys.  Arkistoitu 28.1.2016. Viitattu 21.1.2016.
6. ↑  Sälinkää (Sellinge) *Kulttuuriympäristön rekisteriportaali*.  17.5.2013 (päivitetty 1.8.2014). Museovirasto.  Arkistoitu 3.2.2016. Viitattu 21.1.2016.
7. ↑  Havaintoja digimaailmasta: Vanhojen sanomalehtien katsaus pakkasiin ja uutisiin  tiistai 27. helmikuuta 2018. Järvinen Petteri. Viitattu 29.6.2019.

Kirjallisuutta
--------------

* Kivinen, Kirsti (toim.): *Torpista tietokoneille – Sälinkään kyläkirja 2011*. Kirjoittajaryhmä, 2011.
**Zgierzin piirikunta** (puol. *powiat zgierski*) on yksi Łódźin voivodikunnan piirikunnista. Sen väkiluku oli vuoden 2019 lopussa 166 113. Piirikunnan kolme kaupunkikuntaa ovat Głowno, Ozorków ja hallintokeskus Zgierz. Kuusi maalaiskuntaa taas ovat Aleksandrów Łódzki, Głowno, Ozorków, Parzęczew, Stryków sekä Zgierz ja niissä on kylien lisäksi kaksi kaupunkia; Aleksandrów Łódzki ja Stryków.

Zgierzin piirikunnan pinta-alasta 18,9 prosenttia oli metsän peitossa vuonna 2018.

Zgierzin piirikunnan työttömyysaste oli vuoden 2018 lopussa 5,7 prosenttia.

Piirikunnan väestöpyramidi 2014.
Vuoden 2019 lopussa Zgierzin piirikunnassa oli 166 113 asukasta, joista 52,5 prosenttia naispuolisia ja 47,5 prosenttia miespuolisia. Puolan väestönlaskennassa 2011 väkiluvun laskettiin olevan 164 227 ja sen ennakoidaan vuoteen 2050 mennessä pienenevän 156 725 asukkaaseen. Alle 18-vuotiaat muodostivat vuoden 2019 lopussa 17,5 prosenttia piirikunnan väestöstä, työikäiset 58,9 prosenttia ja eläkeikäiset 23,7 prosenttia väestön keski-iän ollessa 42,9 vuotta. Piirikunnassa syntyi 2019 elävänä yhteensä 1 372 lasta.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10  Powiat zgierski w liczbach *Polska w liczbach*. Viitattu 7.11.2020. (puolaksi)
2. ↑  Powiat Zgierski Association of Polish Counties. Viitattu 7.11.2020. (puolaksi)
3. ↑  Territorial units (Territorial units layout-pudotusvalikosta valittaessa vaihtoehto "Administrative units", sitten alle avautuvasta luettelosta kohta "Łódzkie") Puolan tilastokeskus. Viitattu 7.11.2020. (puolaksi, englanniksi)
4. ↑  Powiat zgierski (PDF) Łódźin tilastokeskus. Viitattu 7.11.2020. (puolaksi)
5. ↑  Mniejszości narodowe i etniczne oraz społeczność posługująca się językiem kaszubskim wg powiatów w 2011 r. Puolan sisäministeriö. Viitattu 7.11.2020. (puolaksi)

Łódźin voivodikunnan lippu.Łódźin voivodikunta
**Pääkaupunki: Łódź**   

Aleksandrów Łódzki | Bełchatów | Biała Rawska | Błaszki | Brzeziny | Drzewica | Działoszyn | Głowno | Kamieńsk | Koluszki | Konstantynów Łódzki | Krośniewice | Kutno | Łask | Łęczyca | Łódź | Łowicz | Opoczno | Ozorków | Pabianice | Pajęczno | Piotrków Trybunalski | Poddębice | Przedbórz | Radomsko | Rawa Mazowiecka | Rzgów | Sieradz | Skierniewice | Stryków | Sulejów | Szadek | Tomaszów Mazowiecki | Tuszyn | Uniejów | Warta | Wieluń | Wieruszów | Zduńska Wola | Zelów | Zgierz | Złoczew | Żychlin

**Piirikunnat**   

Bełchatów | Brzeziny | Kutno | Łask | Łęczyca | Łowicz | Itäinen Łódź | Opoczno | Pabianice | Pajęczno | Piotrków | Poddębice | Radomsko | Rawa | Sieradz | Skierniewice | Tomaszów | Wieluń | Wieruszów | Zduńska Wola | Zgierz

**Kaupunkipiirikunnat**   

Łódź | Piotrków Trybunalski | Skierniewice
Kaavio pohjois- ja eteläsillasta
**Eteläsilta** (engl. *southbridge*), tunnetaan Intelin emolevyissä nimellä I/O controller hub (ICH), on toinen tietokoneen emolevyn sisältämistä piirisarjoista. Eteläsilta huolehtii väylistä ja oheisliitännöistä. Eteläsilta on väylän avulla liitetty pohjoissiltaan, jossa sijaitsevat nopeampaa tiedonsiirtoa vaativat osat, kuten suoritin ja keskusmuisti ja näytönohjaimen PCI-E-portti.

Eteläsiltaan kuuluvat tyypillisesti PCI-, USB ja ISA-väylät ja emolevylle integroidut oheislaitteiden ohjaimet, kuten kiintolevyjen ATA tai SATA-ohjaimet, Ethernet, Firewire -liitännät, audio-, näppäimistö, ja hiiriliittimet, sarjaportit, levykeasema. Eteläsiltaan integroituja tietokoneen sisäisiä toimintoja voivat olla keskeytysohjaimet, paristovarmennettu kello, BIOS, SMBus.

Nykyisyys
---------

Pohjoissillan toiminnallisuus, kuten muistiohjain, on nykyisin nopeuden vuoksi pääasiassa integroitu suoritinytimeen.

Näin tehtiin Intel Sandy Bridge -arkkitehtuurissa ja AMD Fusion -arkkitehtuurissa, jotka molemmat julkaistiin 2011. Tällöin nimitykset pohjois- ja eteläsilta jäivät paljolti merkityksettömiksi.

Esim. Intel käyttää entisen eteläsillan sisältävästä toiminnallisuudesta Intel 5 Series -piirisarjasta lähtien nimeä Platform Controller Hub (PCH). Tämä on kytketty Direct Media Interface (DMI) -väylällä suoraan suorittimeen, jotka kytkeytyy suoraan myös DDR3-muistiin ja PCIe-grafiikkaväylään.
**Baykar Bayraktar Kızılelma** on turkkilaisen Baykarin valmistama suihkumoottorikäyttöinen miehittämätön sotilaallinen ilma-alus. Se on suunniteltu toimimaan lentotukialuksilta ja on varustettu häiveominaisuuksilla.

Suunnittelu
-----------

Bayraktar Kızılelma
Kızılelma suunniteltiin MIUS-projektissa (turk. *Muharip İnsansız Uçak Sistemi*, vapaasti suom. *Miehittämätön taistelulentokonejärjestelmä*) lähinnä Turkin omaan käyttöön. Kızılelman tuotanto alkoi maaliskuussa 2022. Samalla julkaistiin nimi *Kızılelma*, joka tarkoittaa suomeksi punaista omenaa. Kone teki ensilentonsa 14. joulukuuta 2022.

Kızılelma on miehittämätön taistelulentokone. Se on rakenteeltaan deltasiipinen ja siinä on liikkumiskykyä parantavat canard-siivekkeet. Kone on varustettu AESA-tutkalla ja sisäisellä asekuilulla. Muodot, sisällä kannettavat aseet ja pinnoite kertovat tutkassa näkymisen minimoinnista eli häiveominaisuuksista.

Kızılelmojen moottorit ovat turkkilais-ukrainalaisen yrityksen valmistamia ohivirtaussuihkumoottoreita. Koneesta on suunniteltu ainakin kolmea moottoreiltaan erilaista versiota, joista alkuperäinen A-malli olisi alisooninen ja suunnitteluvaiheen B- ja C-mallit ylisoonisia. A ja B olisivat yksimoottorisia, C kaksimoottorinen.

Bayraktar Kızılelma TCG Anadolun kannella
Kızılelma on suunniteltu toimimaan lentotukialuksilta, kuten Turkin laivaston TCG Anadolulta, ja nousemaan laivalta ilman avustavaa katapulttia.

Käyttäjät
---------

 Turkki

* Turkin ilmavoimat
* Turkin merivoimat

Lähteet
-------

1. ↑  Hans van Herk: Kızılelma takes to the sky! *www.scramble.nl*.  14.12.2022. Viitattu 24.10.2023. (englanniksi)
2. ↑  UAV Bayraktar Kızılelma Baykar Technologies.  Arkistoitu 25.9.2023. Viitattu 24.10.2023. (englanniksi)
3. ↑  Details of the engine used in Bayraktar KIZILELMA *Defense Here*.  27.12.2022. Viitattu 24.10.2023. (englanniksi)
4. ↑  Tayfun Ozberk: Turkey to deploy MIUS unmanned combat aircraft from LHD Anadolu *Naval News*.  22.7.2021. Viitattu 24.10.2023. (englanniksi)

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.   
Alkuperäinen artikkeli: en:Baykar Bayraktar Kızılelma
Speyerin Maximilianstraße.
**Speyer** kaupunki Saksan Rheinland-Pfalzin osavaltiossa. Se sijaitsee Reinin varrella noin 25 kilometriä etelään Ludwigshafenista ja Mannheimista. Kaupungissa on arviolta 50 284 asukasta (vuonna 2015) ja sen pinta-ala on 42,6 neliökilometriä.

Speyerissä on tiivis keskusta, jota hallitsee tuomiokirkko. Tänne, pääalttarin alle, on haudattu kahdeksan saksalaista keisaria ja kuningasta. Kuitenkin osa ruumista lienee hävinnyt ranskalaisvalloitusten aikana 1600- ja 1700-luvuilla.

Tuomiokirkon lisäksi muita nähtävyyksiä Speyerissa ovat Saksan korkein kaupunginportti (Altpörtel), Pfalzin historiallinen museo, keskiaikaisen mikvahin jäänteet, Die Gedächtniskirche der Protestation -kirkko ("Protestin muistokirkko") ja Speyerin tekniikanmuseo. Die Gedächtniskirche der Protestation -kirkko liittyy tapahtumiin, joita pidetään protestanttisuuden alkuna.

Ystävyyskaupungit
-----------------

* Kursk, Venäjä
* Spalding, Yhdistynyt kuningaskunta
* Chartres, Ranska
* Ravenna, Italia
* Gniezno, Puola
* Yavne, Israel

Tunnettuja asukkaita
--------------------

* Regimbald (k. 1039)
* Johann Joachim Becher (1635–1682)
* Anselm Feuerbach (1829–1880)
* Henry Villard (1835–1900)
* Hans Purrmann (1880–1966)
* Karl Haas (1913–2005)
* Christoph Bechmann (1971–)

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5 6 7 8  Germany: Rheinland-Pfalz Citypopulation.de. Viitattu 9.11.2016.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Speyer** Wikimedia Commonsissa

* Kaupungin kotisivut (saksaksi) (englanniksi)
Suvun vaakuna
**Lothringen** (ransk. *Lorraine*) on eurooppalainen hallitsijasuku, joka hallitsi Lothringenin herttuakuntaa vuosina 1473–1738. Se yhdistyi 1700-luvulla Habsburgin keisarisukuun, ja sitä myöhemmät Habsburgit ovat olleet Habsburg-Lothringen-sukua, joka on todellisuudessa Lothringenin suvun haara. Lothringenit taas ovat alkujaan keskiaikaisen Châtenois-suvun haara.

Châtenois’n suku (tunnettu myös Elsass- tai Metz-sukuna) hallitsi Lothringenin herttuakuntaa vuosina 1048–1431, ja sen sivuhaarat vuodesta 1070 lisäksi läheistä Vaudémontin kreivikuntaa. Lothringenin herttuan Kaarle II:n kuoltua vuonna 1431 ilman poikaa kruunu periytyi hänen tyttärelleen Isabellalle ja tämän puolisolle René I Anjoulaiselle. René I naitti tyttärensä Jolandan Vaudémontin kreivin Antonin pojalle Ferrylle. Kun Isabellan ja René I:n pojan Juhana II:n suku sammui mieslinjalta vuonna 1473,*lähde?* Lothringenin herttuakunta periytyi Jolandan ja Ferryn pojalle René II:lle, josta tuli Lothringenin suvun kantaisä.

Ranskan uskonsotien aikana vaikuttanut Guise-suku oli Lothringenin suvun haara, joka sai alkunsa, kun René II:n nuorempi poika Claude sai vuonna 1527 Guisen herttuan arvon. Guisen suvun päälinja sammui mieslinjalta vuonna 1675. Sivuhaara Elbeuf sammui vuonna 1825.

Lothringenin herttuasta Frans III Stefanista tuli Habsburgien perillinen hänen naituaan Maria Teresian, joka oli Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan viimeisen Habsburg-sukuisen keisarin Kaarle VI:n tytär, sillä Kaarle VI oli vuoden 1713 pragmaattisella sanktiolla määrännyt valtakuntansa periytymään naislinjan kautta. Frans Stefan nostettiin ensin vuonna 1737 Toscanan suurherttuaksi, sillä kyseinen valtaistuin oli jäänyt tyhjäksi Medicin suvun sammuttua. Puolan perimyssodan päättäneessä Wienin rauhassa vuonna 1738 Lothringenin herttuakunta luovutettiin Puolan valtaistuimelta syrjäytetylle Stanisław Leszczyńskille. Kaarle VI:n kuolemasta seuranneen Itävallan perimyssodan jälkeen Frans Stefan valittiin keisariksi nimellä Frans I. Maria Teresia jäi viimeiseksi aidoksi Habsburgiksi, ja hänen jälkeensä suku jatkui Frans I:stä polveutuneena Habsburg-Lothringenin sukuna. Suku hallitsi Pyhää saksalais-roomalaista keisarikuntaa vuoteen 1806, Toscanan suurherttuakuntaa vuoteen 1860 ja Itävalta-Unkarin keisarikuntaa vuoteen 1918.

Lähteet
-------

1. ↑  Lorraine *Encyclopædia Britannica Online Academic Edition*. Viitattu 6.10.2017. (englanniksi)
2. ↑  René I *Encyclopædia Britannica Online Academic Edition*. Viitattu 6.10.2017. (englanniksi)
3. 1 2  *Nordisk familjebok* (1912), s. 1137 Runeberg.org. Viitattu 6.10.2017. (ruotsiksi)
4. ↑  House of Guise *Encyclopædia Britannica Online Academic Edition*. Viitattu 6.10.2017. (englanniksi)
5. ↑  *Nordisk familjebok* (1909), s. 563, 565 Runeberg.org. Viitattu 6.10.2017. (ruotsiksi)
6. 1 2  House of Habsburg *Encyclopædia Britannica Online Academic Edition*. Viitattu 6.10.2017. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Lothringen (suku)** Wikimedia Commonsissa
**Loismonni** eli **Candirú** tai **hammastikkukala** (*Vandellia cirrhosa*) on monnikaloihin kuuluva makeanveden kalalaji. Se elää Amazon-joen alueella. Sen enimmäispituus on 17 senttimetriä, ja sitä on ankeriasmaisen muotonsa ja läpikuultavuuden vuoksi lähes mahdoton havaita vedessä. Loismonni on aktiivinen sekä päivisin että öisin. Se elää kaivautuneena hiekka- tai mutapohjaan. Loismonni käyttää sekä näkö- että kemiallista aistiaan löytääkseen sopivan isännän. 

Loismonni käyttää ruokanaan muiden kalojen verta. Se aloittaa ruokailun uimalla vierekkäin sopivan isäntäkalan rinnalla, jolloin se yrittää tunkeutua isäntäkalan kiduskannen alle. Tämän jälkeen loismonni tekee hampaillaan viillon isäntäkalan valtimoon, jolloin veri virtaa loismonnin suoleen. Ruokailun aikana loismonnin vatsa voi turvota huomattavasti. Koko ruokailu kestää 30 sekunnista kahteen ja puoleen minuuttiin, riippuen loismonnin koosta ja sen onnistumisesta kiinnittyä isäntäkalan verisuoneen. Isäntäkalat pystyvät puolustautumaan loismonnia vastaan painamalla kalvomaisia kiduskannen läppiä alaspäin, jolloin se ei pysty tunkeutumaan kiduskammioon. Ne voivat myös sulkea molemmat kiduskantensa ja suunsa torjuakseen loismonnin hyökkäyksen. Vastoin yleistä luuloa loismonni ei ime verta, vaan tehdessään viillon verisuoneen se toimii eräänlaisena jatkeena isäntäkalan verenkierrolle, jolloin veri virtaa suoraan loismonnin suoleen.

Ihmisten keskuudessa kalaa pelätään, koska tarinoiden mukaan se ui joskus vedessä olevan alastoman ihmisen ruumiinonteloon (anukseen tai vaginaan, pienet yksilöt jopa penikseen), tekee sinne hampaillaan viillon ja ruokailee samalla tavalla kuin kalan kiduksissa. Kiinnittynyttä loismonnia on lähes mahdotonta poistaa ilman leikkausta. Loismonnin väitetään voivan aiheuttaa tappavan infektion. Tarina on kiertänyt lehdistössä ja artikkeleissa ainakin 1930-luvulta asti.

Loismonnin tunkeutumisesta ihmisen virtsateihin on vain yksi dokumentoitu tapaus, joka tapahtui Itacoatiarassa, Brasiliassa vuonna 1997. Uhri (joka tunnetaan vain nimikirjaimilla F.B.C.) matkusti 28. lokakuuta 1997 Manaukseen, Luoteis-Brasiliaan, jossa tohtori Anoar Samad teki hänelle kaksi tuntia kestäneen urologisen leikkauksen kalan poistamiseksi.

Lähteet
-------

1. ↑  *Vandellia cirrhosa* (peilipalvelin) *FishBase*. Froese, R. & Pauly, D. (toim.). (englanniksi)
2. ↑  Zuanon, J. and I. Sazima, 2004. Vampire catfishes seek the aorta not the jugular: candirus of the genus Vandellia (Trichomycteridae) feed on major gill arteries of host fishes. Aqua J. Ichthyol. Aquat. Biol. 8(1):31-36
3. ↑
4. ↑  Cecil Adams: Can the candirú fish swim upstream into your urethra? *The Straight Dope*.  19.5.2000. Viitattu 17.9.2021. (englanniksi)
5. ↑  Casos Clinicos *web.archive.org*.  16.6.2004.  Arkistoitu 16.6.2004. Viitattu 17.9.2021.


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Taksonitunnisteet | 
* Wikidata: Q1461873
* Wikispecies: Vandellia cirrhosa
* CoL: 7FFRZ
* EoL: 214928
* FishBase: 8811
* GBIF: 5202897
* iNaturalist: 418813
* IRMNG: 10454337
* ITIS: 682292
* NCBI: 648151
* WoRMS: 1019237

 |

 |
**Älä lausu väärää todistusta lähimmäisestäsi** on kahdeksas Raamatun kymmenestä käskystä siinä muodossa jossa se on evankelisluterilaisen kirkon katekismuksesta.

Aiemmat suomennokset
--------------------

* vuoden 1552 Raamatunkäännöksen mukaan: "Ei sinun pidhe wäre Todhistost puhuman sinun Lehimeistes Wastan."
* vuoden 1642 raamatunkäännöksen mukaan: "Ei sinun pidä wäärä todistusta sanoman sinun lähimmäistäsi vastaan."
* vuoden 1776 raamatunkäännöksen mukaan: "Ei sinun pidä väärää todistusta sanoman sinun lähimmäistäs vastaan."
* vuoden 1933 raamatunkäännöksen mukaan: "Älä sano väärää todistusta lähimmäisestäsi."
* vuoden 1992 raamatunkäännöksen mukaan: "Älä todista valheellisesti toista ihmistä vastaan."

Käskyn tulkinta
---------------

Isossa katekismuksessa Martti Luther tulkitsee, että käsky kieltää jokaisen kielen synnin, joka suinkin voi lähimmäistä vahingoittaa tai loukata. Hänen mukaansa Jumala tahtoo estää kaiken lähimmäistä vahingoittavan kielenkäytön, olipa sitten kysymys valhesaarnaajien kieroista opeista, väärien tuomareiden ja todistajien aikaansaamista tuomiosta tai muista, oikeusistuimen ulkopuolella lausutuista valheista ja parjauksista. Lutherin mukaan lähimmäisen tekemiä syntejä ei saa saattaa muiden tietoon. Jos niin tekee, syyllistyy tuomitsemiseen ja arvosteluun, mikä tarkoittaa lankeamista syntiin, joka on suurempi kuin se mistä kerrottiin. Kukaan ei saa puhua toisesta pahaa, vaikka tietäisikin hyvin tämän todella olevan syyllinen.

Vähässä katekismuksessa Luther tulkitsee, että lähimmäisestä ei saa puhua perättömiä, eikä hänen luottamustaan saa pettää, panetella häntä tai tahrata juoruilla hänen mainettaan, vaan häntä puolustettava, puhuttava hänestä hyvää ja tulkittava kaikki hänen parhaakseen.

Eero Huovisen mukaan meidän on puhuttava lähimmäisistämme samalla tavalla kuin tahdomme heidän puhuvan meistä. Jos muut kertovat lähimmäisestämme pahaa, rakkaus vaatii meitä tukemaan ja auttamaan häntä. Toisen mainetta on varjeltava sekä yksityisesti että julkisesti. Julkisuuteen kuuluu oikeuden ja totuuden vaatimus ja siihen liittyvä avoimuus. Emme kuitenkaan saa paljastaa lähimmäisen rikkomuksia ilman varmaa tietoa ja painavaa syytä. Rikkomusten arvioiminen on uskottu oikeuslaitokselle, joka toteaa syylliset ja asettaa heidät vastuuseen teoistaan. Yksityiselämässä meidän ei tule syyttää toisia eikä paljastaa heidän heikkouksiaan. Tehtävämme on rohkaista heitä vapautumaan menneestä ja etsimään uutta suuntaa elämälleen.

Katso myös
----------

* Rippisalaisuus
* Omertà‎‎
* Kunnianloukkaus
* Ripin väärinkäyttö

Lähteet
-------

1. 1 2  Eero Huovinen: Suomen evankelis-luterilaisen kirkon katekismus *www.evl.fi*.  Arkistoitu 11.2.2010. Viitattu 11.9.2010.
2. ↑  Martti Luther: Iso Katekismus *www.sley.fi/luther-koulu*. Viitattu 11.9.2010.
3. ↑  Martti Luther: Vähä katekismus.  Arkistoitu 5.3.2016. Viitattu 11.9.2010.
**Matthew Booth** (s. 14. maaliskuuta 1977 Fish Hoek, Kapkaupunki) on eteläafrikkalainen entinen jalkapalloilija, pelipaikaltaan puolustaja. Hän on pelannut Mamelodi Sundownsin joukkueessa Etelä-Afrikan pääsarjassa Premier Soccer Leaguessa. Hän on myös pelannut Etelä-Afrikan maajoukkueessa.

Kansainvälinen ura
------------------

Booth teki debyyttinsä Etelä-Afrikan maajoukkueessa helmikuussa 1999 Botswanaa vastaan. Hän on toistaiseksi*milloin?* pelannut 29 maaottelua, ja tehnyt yhden maalin. 

Booth osallistui olympialaisiin vuonna 2000. Hän oli myös mukana MM-kisoissa 2010.

Yksityiselämä
-------------

Vuodesta 2006 lähtien Booth on ollut naimisissa malli Sonia Bonneventian kanssa. Heillä on kaksi poikaa, Nathan Katlego ja Noah Neo.

Etelä-Afrikan joukkue – Maanosaliittojen cup 2009
1 Fernández |
2 Gaxa |
3 Masilela |
4 Mokoena |
5 Mhlongo |
6 Sibaya |
7 Davids |
8 Tshabalala |
9 Mphela |
10 Pienaar |
11 van Heerden |
12 Modise |
13 Dikgacoi |
14 Booth  |
15 Mdledle |
16 Khune |
17 Parker |
18 Fanteni |
19 Moon |
20 Khumalo |
21 Mashego |
22 Baloyi |
23 Gould |
Valmentaja Joel Santana

Etelä-Afrikan joukkue – Jalkapallon MM-kilpailut 2010
1 Josephs |
2 Gaxa |
3 Masilela |
4 Mokoena |
5 Tshabalala |
6 Sibaya |
7 Thwala |
8 Ngcongca |
9 Sangweni |
10 Pienaar |
11 Davids |
12 Modise |
13 Dikgacoi |
14 Booth  |
15 Khuboni |
16 Khune |
17 Parker |
18 Letsholonyane |
19 Moriri |
20 Khumalo |
21 Mphela |
22 Nomvethe |
23 Walters |
Valmentaja Parreira
Ylioppilaskunnan talo Kåren, jonka on suunnitellut Erik Bryggman.
**Åbo Akademis Studentkår** (ÅAS) perustettiin vuonna 1919 valvomaan Åbo Akademin opiskelijoiden etuja. ÅAS on yksi Suomen vanhimmista ylioppilaskunnista ja on toinen Suomen kahdesta täysin ruotsinkielisestä ylioppilaskunnasta, toinen on Svenska Handelshögskolans Studentkår. ÅAS toimii pääsääntöisesti Turussa, mutta sillä on toimintaa myös Vaasassa, sillä yksi Åbo Akademin tiedekunnista sijaitsee siellä. ÅAS:lla on noin 5200 jäsentä, joista noin viidennes opiskelee Vaasassa.

ÅAS:sta käytetään myös usein nimeä *Kåren*. Kåren ei tosin välttämättä aina tarkoita ÅAS:ää instituutiona, vaan voi myös viitata ylioppilaskunnan Turun Hämeenkadulla sijaitsevaan Kåren-nimiseen rakennukseen tai Restaurang Kåreniin, joka toimii samoissa tiloissa.

Organisaatio
------------

ÅAS:n toiminta jakautuu kahteen sektoriin, edunvalvontasektoriin ja taloussektoriin.

Edunvalvontasektori harjoittaa perinteistä ylioppilaskuntatoimintaa, ja sen korkein päättävä elin on edustajisto, jonka 25 jäsentä valitaan joka toinen vuosi. Toimeenpaneva valta on hallituksella. Edustajisto valitsee vuosittain hallituksen sekä valiokunnat. Valiokuntia on useilla eri toimialoilla ja ne valmistelevat ehdotuksia ja auttavat hallitusta ja edustajistoa linjanvedossa. Edunvalvontasektori valitsee myös sihteeristön sekä taloussektorin johdon. Myös yhteydenpito kaikkiin ÅAS:n alayhdistyksiin kuuluu edunvalvontasektorille.

Taloussektori huolehtii ÅAS:n liiketaloudellisesta toiminnasta, johon kuuluu muun muassa ylioppilasruokaloita ylläpitävä yhtiö Kb Gadolinia, Kåren-rakennuksen hallinta ja ylläpito, sekä muutamat vuokra-asunnot eri puolilla Turkua. ÅAS:llä on myös toinen ylioppilastalo, Vaasan Havtornen.

Lähteet
-------

1. ↑  Fullmäktige Åbo Akademis Studentkår.  Arkistoitu 26.11.2020. Viitattu 2.1.2019. (ruotsiksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Åbo Akademis Studentkår

Suomen ylioppilaskunnat

|  |  |
| --- | --- |
| Nykyiset | AYY (Aalto-yliopisto) · HYY (Helsingin yliopisto) · ISYY (Itä-Suomen yliopisto) · JYY (Jyväskylän yliopisto) · LYY (Lapin yliopisto) · LTKY (Lappeenrannan teknillinen yliopisto) · OYY (Oulun yliopisto) · SHS (Svenska Handelshögskolan) · TaiYo (Taideyliopisto) · TREY (Tampere) · TYY (Turku) · VYY (Vaasan yliopisto) · ÅAS (Åbo Akademi) |
| Entiset | KY (Helsingin kauppakorkeakoulu) · JoYY (Joensuun yliopisto) · KYY (Kuopion yliopisto) · KUVYO (Kuvataideakatemia) · TOKYO (Taideteollinen korkeakoulu)  · TTYY (Tampereen teknillinen yliopisto) · Tamy (Tampereen yliopisto) · TeYo (Teatterikorkeakoulu) · TKY (Teknillisen korkeakoulu) · TuKY (Turun kauppakorkeakoulu) · SAY (Sibelius-Akatemia) |
**Bernard le Bouyer (Bovier) de Fontenelle** (11. helmikuuta 1657 Rouen, Ranska – 9. tammikuuta 1757 Pariisi, Ranska) oli ranskalainen kirjailija.

*Éléments de la géométrie de l’infini*, 1727
Fontenellen tuotantoon kuuluu valistusajan varhaisin merkkiteoksiin kuuluva filosofinen *Entretiens sur la pluralité des mondes* (1686). Fontenelle nousi suosioon aikansa sivistyneistön keskuudessa. Pitkäikäinen Fontenelle kuoli Pariisissa kuukautta ennen kuin olisi täyttänyt sata vuotta.

Histoire des oracles
Fontenelle sai kasvatuksensa jesuiitoilta. Hän vaihtoi aloittamansa asianajajanuran kirjalliseen. Ensin hän yritti Pariisissa traagisena ja paimenrunoilijana, mutta saavutti menestystä vasta Lukianoksen tyyliin kirjoitetuilla dialogeillaan *Dialogues des Morts* (1683). Oikean alansa hän kuitenkin löysi vasta ruvetessaan oppineen ja sivistyneen maailman välittäjäksi. Teos *Entretiens sur la Pluralité des Mondes* (1686) oli ensimmäinen onnistunut yritys yleistajuisesti esittää Kopernikuksen, Galilein ja Descartesin oppeja.

Teos *Histoire des oracles* (1687) oli sivistyneitä varten tehty hollantilaisen oppineen Antonius van Dalen kirjan muokattu versio, jossa Fontenelle joutui ristiriitaan kirkon kanssa. Tässä oli alku ironis-leikilliseen ja historialliseen kritiikkiin, joka nojaa uudenaikaisen luonnontieteen perustuksiin. Markiisitar de Lambert'n suuntaamääräävissä hienon maailman salongeissa Fontenellella oli suuri vaikutusvalta.

Vuonna 1691 Fontenellesta tuli Akatemian jäsen, ja hän kuului myös Académie des Inscriptions et Belles-Lettresiin. Vuodesta 1699 hän oli Ranskan tiedeakatemian pysyvä sihteeri. Vuosina 1708 ja 1719 hän julkaisi *Éloges des académiciens*, joilla hän pani alkuun akateemisten ylistyspuheiden, niin sanottujen elogien perinteen. Hänen kootut teoksensa *Œuvres complètes* ilmestyivät 1758. Jérôme Lalande julkaisi ne selityksineen 1790.

Lähteet
-------

1. ↑  Fontenelle, Bernard de (1657–1757), Bibliothèque nationale de France, viitattu 26.3.2020 (ranskaksi)
2. 1 2 3  Fontenelle, Bernard le Bovyer de Tietosanakirja osa 2, palsta 1144–1145, Tietosanakirja Osakeyhtiö 1909
3. ↑  Bernard le Bouyer de Fontenelle, Académie française, viitattu 28.3.2020 (ranskaksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Anto Leikola, Fontenelle, vuosisatansa tiedonjulkistaja, Tieteessä tapahtuu 8/2008
* Fontenelle, University of St Andrews, Scotland (englanniksi)

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
	+ 2
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Norja
* Espanja
* Ranska
* BnF data
* Katalonia
* Saksa
* Italia
* Israel
* Belgia
* Yhdysvallat
* Ruotsi
* Japani
* Tšekki
* Australia
* Kreikka
* Kroatia
* Alankomaat
* Puola
* Portugali
* Vatikaani

 |
|  |
| Tieteilijät | 
* CiNii
* MathSciNet
* zbMATH

 |
|  |
| Taiteenala | 
* MusicBrainz
* ULAN

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Deutsche Biographie
* Trove

 |
|  |
| Muut | 
* Europeana
* RISM
* SNAC
* IdRef

 |

 |
**Varparanta** on kylä Savonlinnassa. Kylä sijaitsee Haukiveden rannalla Kangaslammelle johtavan seututien 468 varressa. Matkaa keskustaan on noin 24 kilometriä. Varparannan naapurikyliä ovat Niittylahti (Savonlinna), Karvila (Enonkoski), Muhola (Enonkoski) ja Haukiniemi (Savonlinna).

Varparannan hautausmaalle johtavalla tiellä on porttina 1937 valmistunut kellotapuli. Valkealammen rannalla on Savonlinna-Säämingin seurakunnan leirimaja. 

Hiesulla on Haukiniemen Haka ry:n urheilukenttä ja vanha tanssilava.

Entisen vanhainkodin tiloissa on vuodesta 2018 toiminut Kartanohostel Anna Catharina. Vuosina 1998 - 2017 siellä oli Savonlinnan Seudun Nuorisotoiminnan Tuki ry:n pyörittämä hostel ja leirikeskus Willanuttu. 

Varparannalla on toiminut Savonlinnan ammatti- ja aikuisopiston luonnonvara-alan oppilaitos Varpala (entinen metsäkoulu) vuoteen 2013. 

Varparannan alueen kyläyhdistys ry toimii Niittylahden, Varparannan ja Haukiniemen kyläläisten yhteisenä toimielimenä alueen harrastustoiminnan ja palvelujen kehittämisessä. Kyläyhdistys on rakentanut EU-hankkeena ja yhdessä Varpalan kanssa 7,7 km pitkää valaistua ulkoilureittiä.
**NordLab** on julkinen Pohjois-Suomessa toimiva näytteenotto- ja laboratoriopalveluita tuottava hyvinvointiyhtymä. Hyvinvointiyhtymän jäseniä ovat Kainuun, Keski-Pohjanmaan, Lapin ja Pohjois-Pohjanmaan hyvinvointialueet. Laboratoriopalveluita tuotetaan kliinisen kemian, kliinisen mikrobiologian, hematologian, verikeskustoiminnan, genetiikan ja näytteenottotoiminnan erikoisaloilla.

NordLabin toiminta on käynnistynyt 1. tammikuuta 2013. Nyt se työllistää yli 700 laboratorioalan ammattilaista 70 toimipisteessä neljän eri maakunnan alueella. Toimitusjohtajana toimii Anne Piikivi. Yhtymäkokous on NordLabin ylin päättävä elin. Siinä ovat edustettuina kaikki neljä hyvinvointialuetta. Hallitus johtaa NordLabin toimintaa ja siinä on yhdeksän jäsentä.

Toiminta-alue on jaettu palvelualueisiin ja ne ovat NordLab Kainuu, NordLab Keski-Pohjanmaa, NordLab Lappi, NordLab Länsi-Pohja ja NordLab Pohjois-Pohjanmaa. NordLab on ollut mukana perustamassa Pohjois-Suomen Biopankkia, joka kerää luvan antaneilta näytteitä. Aineistoa käytetään potilaiden hoidon kehittämiseen.

Lähteet
-------

1. 1 2  NordLab *2022*. Viitattu 12.1.2023.
2. 1 2  NordLab: NordLab, päätöksenteko *nordlab.fi*.  2022. Viitattu 12.1.2023.
3. ↑  NordLab: NordLab, Laboratoriopalvelumme *nordlab.fi*.  2022. Viitattu 12.1.2023.
4. ↑  Holopainen, Hanna: NordLab on uusi pohjoisen laboratoriokeskus *Yle Uutiset*.  31.12.2012. YLE. Viitattu 12.1.2023.
5. ↑  NordLab: NordLab, hallinto *nordlab.fi*.  2022. Viitattu 12.1.2023.
6. ↑  NordLab: NordLab, Alueelliset yhteystiedot 2022. Viitattu 12.1.2023.
7. ↑  Pohjois-Suomen Biopankki Borealis – tutkimuksen avulla parempaa hoitoa | Oulun yliopisto *www.oulu.fi*. Viitattu 12.1.2023.

Aiheesta muualla
----------------

* Hyvinvointiyhtymän verkkosivut
**Aleksi Koli** eli **MrJallu101** (s. 23. syyskuuta 1997) on suomalainen entinen tubettaja. Hänen Youtube-kanavallaan on yli 200 000 tuhatta tilaajaa ja yli 500 videota, joita on marraskuussa 2023 katsottu yhteensä yli 72 miljoonaa kertaa. Kolin kanava tunnetaan erityisesti sen videopeleihin keskittyvästä sisällöstään.

YouTube-ura
-----------

Kolin YouTube-ura alkoi, kun hän julkaisi ensimmäisen videonsa *Captain Sparklez puzzle challenge* heinäkuussa 2011.  Hänen kanavansa ylitti 100 tilaajan rajan joulukuussa 2011, ja 2000 tilaajan rajan kesäkuussa 2012. Maaliskuussa 2013 hänen kanavallaan oli jo yli 20 000 tilaajaa. Syyskuussa 2016 hänen kanavallaan oli jo yli 200 000 tilaajaa.

Kolin katsotuimpia videoita ovat *GTA V*- sekä *FIFA*-pelivideot. Hänen katsotuimmalla videollaan on yli miljoona katselukertaa.

Lähteet
-------

1. ↑   Viitattu 1.11.2023
2. ↑   Viitattu 1.11.2023
3. ↑   Viitattu 1.11.2023
4. ↑
5. ↑   Viitattu 1.11.2023
6. ↑   Viitattu 1.11.2023
7. ↑   Viitattu 1.11.2023
**Valma Maria Kivitie**, o.s. *Turtianen* (29. huhtikuuta 1894 Turku – 22. toukokuuta 1967) oli suomalainen toimittaja, radioselostaja, elokuvakriitikko ja kirjailija. Hän toimi myös sanoittajana käyttäen salanimiä *Eemeli* ja *Valki*.

Kivitien vanhemmat olivat värjärimestari Karl Wilhelm Turtiainen ja Maria Wilhelmiina Engström. Hän pääsi ylioppilaaksi Uudenkaupungin yhteislyseosta 1915.

Kivitie oli Loviisan Sanomain aputoimittajana 1917–1923, Savonmaa-lehdessä 2. toimittajana 1923–1926 ja päätoimittajana 1926–1932 sekä Kansalaisvastuun virkailijana 1932–1940. Vuodesta 1935 alkaen Kivitie teki selostuksia, haastatteluja ja kuulokuvia Yleisradiolle. Hän oli Lotta-Svärdin toimitussihteerinä 1940–1944 järjestön lakkauttamiseen saakka ja toimitti vuodesta 1936 alkaen myös Joulu-Lotta ja Jul-Lottan-lehtiä sekä osallistui Kenttälotta-lehden toimittamiseen. Viimeksi hän oli Taiteen Maailman päätoimittajana 1945–1950 ja Elokuva-Aitta-lehden päätoimittajana vuodesta 1950 alkaen sekä toimi myös Nuori Voima-lehden avustajana. 

Kivitie esiintyi sivuosanäyttelijänä elokuvissa Miss Eurooppaa metsästämässä (ohjaus Erik Blomberg 1955) ja Se alkoi sateessa (ohjaus Eddie Stenberg ja Thure Bahne, 1953). Hän oli myös mukana perustamassa 1936 Suomen Radio- ja TV-selostajat ry:tä.

Valma Kivitie oli naimisissa vuodesta 1918 toimittaja Onni Johannes Wilhelm Kivitien (k. 1926) kanssa. Heillä oli kaksi lasta.

Teokset
-------

* *Lotta-Svärd yhdistys 1921-1941: lyhyt katsaus kahden vuosikymmenen toimintaan* ; koonn. Valma Kivitie. Lotta-Svärd yhdistys, Helsinki 1941
* *Lotta-Svärd 1939-40: kuvia ja kuvauksia Suomen sodasta*; päätoimittaja Fanni Luukkonen, toimitussihteeri Valma Kivitie, kuvitus Eino Mäkinen, julkaisija Lotta-Svärd järjestö. Suomen kirja, Helsinki 1941, (näköispainos) Kansallisteos, Helsinki 2002
* *Vasaman satuttamat*: parantolaromaani. Suomen kirja, Helsinki 1946
* *Suomen lapset kiittävät / Finlands barn tacka / De Finske Børn takker*; toimituskunta Valma Kivitie, Toivo Heino, Lasse Marttinen. Mantere, Helsinki 1949

Lähteet
-------

* Valma Kivitie SKS:n kirjailijamatrikkelissa (toimimaton linkki)
* EloNet : Valma Kivitien tiedot
* Suomen Radio- ja TV-selostajat ry:n sivut

### Viitteet

1. 1 2 3  Kuka kukin on 1954
2. 1 2  Lotta-Svärd verkkomuseo : Valma Kivitie


|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Suomi (KANTO)

 |

 |
**Jonathan Kléver Caicedo Cepeda** (s. 28. huhtikuuta 1993 Santa Martha de Cuba, Carchi, Ecuador) on ecuadorilainen maantiepyöräilijä. Hän edusti Team Ecuadoria vuonna 2014, Strongman Campagnolo Wilier -joukkuetta 2016, Bicicletas Strongmania 2017, Medellin-joukkuetta 2018, UCI World Tour -tason EF Education -tallia 2019–2023 sekä Forte Petrolike – Androni Giocattoli -joukkuetta vuodesta 2024 lähtien. Hän on vahvimmillaan etappikilpailuissa.

Caicedo voitti maantieajon Pan-Amerikan-mestaruuden 2016. Hän voitti Etnalle päättyneen kolmannen etapin Italian ympäriajossa 2020.

Saavutuksia
-----------

Lähteet: Pro Cycling Stats, Cycling Archives

2015
Aika-ajon Ecuadorin-mestaruus
2016
Maantieajon Pan-Amerikan-mestaruus
Costa Rican ympäriajo, 12. etapin voitto
2017
Clásico RCN, 4. etapin voitto
2018
Vuelta a Asturias, kokonaiskilpailussa toinen, pistekilpailun voitto
Kolumbian ympäriajo, kokonaiskilpailun voitto
Ecuadorin ympäriajo, 4. etapin voitto
Maantieajon ja aika-ajon Ecuadorin-mestaruus
2020
Italian ympäriajo, 3. etapin voitto
2023
Aika-ajon Ecuadorin-mestaruus
2024
Vuelta al Táchira en Bicicleta, 4. etapin voitto

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Jonathan Klever Caicedo *procyclingstats.com*. Viitattu 18.1.2024. (englanniksi)
2. 1 2  Jonathan Kléver Caicedo Cepeda *cyclingarchives.com*. Viitattu 5.2.2021. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Jonathan Caicedo** Wikimedia Commonsissa
**Työväen Musiikkitapahtuma** on vuosittain heinäkuun viimeisellä viikolla Valkeakoskella järjestettävä monitaidefestivaali. Festivaalin ohjelmistossa on muun muassa sekä tähtiartisteja että mielenkiintoisia uutuuksia, näyttelyitä, lasten- ja nuorten ohjelmaa, yöyhteislauluja, lavatansseja ja työväenmusiikin helmiä. Tapahtuma on järjestetty ensimmäisen kerran vuonna 1972. Festivaalin järjestää Työväen Musiikkitapahtuma ry, jonka toimintaan kuuluvat myös mm. Kirjaslammen tanssilava, Kirjazz-tapahtuma sekä Kulttuuripaja Jylhävaara. Työväen Musiikkitapahtuma on osa Finland Festivalsia sekä Pirkanmaan Festivaaleja. 

Viime vuosien aikana festivaalin kesto on vakiintunut nelipäiväiseksi ja kesästä 2010 asti tapahtuma on järjestetty UPM:n Tervasaaren tehtaan ja Myllysaaren museon piha-alueilla. Toiminnassa oleva teollisuuslaitos ja toisaalta historiallinen museomiljöö antavat tapahtumalle ainutlaatuiset puitteet, josta tapahtumakävijät ovat antaneet paljon kiitosta. Vuonna 2012 tapahtumassa vieraili ennätykselliset 42 000 kävijää.

Historia
--------

Työväen Musiikkitapahtuma sai alkunsa vuonna 1972, jolloin 1960-luvun lopun yhteiskunnalliset komplikaatiot olivat tasaantuneet. Työväenliikkeessä oli paljon opintotoimintaa, jonka rinnalle kaivattiin keveämpää tekemistä. Tämä loi antoisan maaperän tapahtumalle, joka antoi esiintymismahdollisuuden yksilöille ja ryhmille. Työväen Musiikkitapahtuman käynnisti Työväen Sivistysliiton Etelä-Hämeen piirijärjestö. Vaikka suunnitteluvaiheessa tapahtumaa ajateltiinkin kierrättää ympäri Suomea, Valkeakoskesta tuli tapahtuman kotipaikka, koska paikkakunnalla oli ja on vahva työväenliikkeen perinne. Työväen Musiikkitapahtumasta on vuosien varrella kasvanut moderni festivaali, joka ei ole kadottanut omaleimaisuuttaan. Tästä esimerkkinä mainittakoon perinteiset yöyhteislaulut, festivaalin aatteellinen ohjelmisto ja toiminta sekä työväen- ja rauhanlaulujen karaoke.

Julkaisuja
----------

* Kari, Virpi (toim.): *Työväen laulukirja*. Helsinki: F-Kustannus, 2007. ISBN 978-952-461-124-4.
* Taistojen tiellä -karaoke-dvd, Filmiteollisuus Fine – Mediastation Oy 2006
* Jäähyväiset aseille -karaoke-dvd, Filmiteollisuus Fine – Mediastation Oy 2007

Aiheesta muualla
----------------

* Työväen Musiikkitapahtuma
**Francisco Antonio Rodríguez Brito** (s. 20. syyskuuta 1945 Cumaná) on venezuelalainen nyrkkeilijä.

Rodríguez voitti kultaa Méxicon olympialaisten 1968 kevyessä kärpässarjassa (48 kg). Hän selviytyi suoraan toiselle kierrokselle, jolla kukisti Kuuban Rafael Carbonellin tuomariäänin 5–0. Puolivälierissä hän voitti srilankalaisen Hatha Karunaratnen kehätuomarin keskeytyksellä, välieräottelussa Yhdysvaltojen Harlan Marbleyn tuomariäänin 4–1 ja loppuottelussa eteläkorealaisen Ji Yong-Jun 3–2. Hän oli Lontoon olympialaisiin 2012 saakka Venezuelan ainoa olympiavoittaja.

Lempinimellä "Morochito" tunnettu Rodríguez kantoi Venezuelan lippua Münchenin 1972 olympialaisten avajaisissa. Hän hävisi kisojen ensimmäisessä ottelussaan australialaiselle Dennis Talbotille, ja putosi jatkosta. Rodríguez voitti kultaa Pan-Amerikan kisojen kärpässarjassa (51 kg) 1967 ja 1971.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Francisco Rodríguez *sports-reference.com*.  Arkistoitu 16.9.2011. Viitattu 26.6.2011. (englanniksi)
2. 1 2 3  Boxing at the 1968 Ciudad de México Summer Games: Men's Light-Flyweight *sports-reference.com*.  Arkistoitu 11.6.2017. Viitattu 26.6.2011. (englanniksi)
3. 1 2  Venezuela *sports-reference.com*.  Arkistoitu 22.12.2008.  (englanniksi)
4. ↑  Boxing at the 1972 München Summer Games: Men's Light-Flyweight Round One *sports-reference.com*.  Arkistoitu 13.11.2012. Viitattu 26.6.2011. (englanniksi)
5. ↑  Boxing Men: Pan American Games -51 kg *sports123.com*. Viitattu 26.6.2011. (englanniksi)


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa | 
* SNAC

 |

 |
Monenlaista lyhyttavaraa.
**Lyhyttavara** on vanhentunut nimitys ompeluun, neulontaan ja muuhun tekstiilityöhön liittyvistä tarvikkeista sekä valmiina myydyistä asusteista, sukista ja alusvaatteista. Nimitys 'lyhyttavara' (ruots. *korta varor*, saks. *Kurzwaren*) on syntynyt kangaskauppiaiden piirissä pituuden tai painon mukaan myytävien tuotteiden, kuten pakasta leikattavien kankaiden vastakohdaksi kuvaamaan kappaleittain tai tusinoittain myytäviä ompelutarvikkeita (nappeja, vetoketjuja, neuloja, lankarullia yms.) tai muita halpoja kappaletavaroita, kuten koruja ja koristeita, leluja ja askartelutarvikkeita.

Lyhyttavarakaupat
-----------------

Lyhyttavaraliikkeet (ruots. *kortvaruaffär*) olivat yleisiä etenkin 1900-luvun alkupuolella ennen valmisvaatekaupan yleistymistä, jolloin vaatteet tehtiin itse kotona tai teetettiin ompelijalla itse valituista kankaista ja tarvikkeista. Harvoja Suomessa yhä toimivia lyhyttavaraliikkeitä on Helsingin Kalliossa Neljännen linjan ja Suonionkadun kulmassa vuonna 1953 avattu Selma Palmu.

Rihkama
-------

Nykyisin sanaa *rihkama* käytetään vähättelevässä sävyssä edullisesta pikkutavarasta, etenkin halvoista koruista ja koristeista, tai kielikuvana minkä tahansa alan heikkolaatuisesta sarjatuotannosta. Aikoinaan se kuitenkin merkitsi aivan asenteettomasti samaa kuin lyhyttavara.. Kauppaneuvos Juho Linnamo piti Viipurissa, vuodesta 1940 Forssassa, lyhyttavaran tukkuliikettä nimeltä Rihkama Oy. Työpaikkailmoituksessa vuodelta 1912 Rihkama Tukkukauppa etsi kauppamatkustajaa, joka "on perehtynyt rihkama (lyhyt-tavara) alaan".

Lähteet
-------

1. ↑  *lyhyttavara.* *Kielitoimiston sanakirja*. Helsinki: Kotimaisten kielten keskus, 2022.
2. ↑  *korta varor.* *Nordisk familjebok*, Uggleupplagan 1911. Osa 14: Kikarsikte - Kroman, palstat 1109-1110.
3. ↑  Väkevä, Valtteri: Muuttumaton Helsinki: Selma Palmu on aito 50-luvun lyhyttavaraliike.  *Helsingin Sanomat*, 30.5.2015. Artikkelin maksullinen verkkoversio. Viitattu 16.11.2022.
4. ↑  Nelskylä, Lena: Saman tiskin takana jo 63 vuotta eikä ajatustakaan eläkkeestä *Yle Uutiset*.  29.6.2016. Viitattu 16.11.2022.
5. ↑  Jompero-Lahokoski, Sanna: Legendaarinen Selma Palmu pelastui, kaikilla omistajilla kytkös Kallioon.  *Helsingin Uutiset*, 18.12.2021. Artikkelin verkkoversio. Viitattu 16.11.2022.
6. ↑  *rihkama.* *Kielitoimiston sanakirja*. Helsinki: Kotimaisten kielten keskus, 2022.
7. ↑  Results for: pikkurihkama, rihkama, lyhyttavarat *EUdict dictionary: Finnish - English*. Viitattu 19.11.2022.
8. ↑  RE21 *Virtuaali-Viipuri*. Viitattu 19.11.2022.
9. ↑  Tukkuliikkeen. (Pikkuilmoitus etusivulla.) *Helsingin Sanomat*, 22.10.1940, s. 1. Näköislehti (maksullinen).
10. ↑  Kauppamatkustaja. (Rihkama Tukkukaupan työpaikkailmoitus.) *Helsingin Sanomat*, 16.8.1912, s. 8. Näköislehti (maksullinen).

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Lyhyttavara** Wikimedia Commonsissa