*Tämä artikkeli käsittelee kaupunkia. Nimen muita merkityksiä on lueteltu täsmennyssivulla.*

**Heinola** on kaupunki Päijät-Hämeen maakunnassa, noin 30 kilometriä Lahdesta koilliseen ja 130 kilometriä Helsingistä linnuntietä. Kaupungissa asuu 17 963 henkilöä, ja sen pinta-ala on 839,28 neliökilometriä, josta 163,28 neliökilometriä on vesistöjä. Väestötiheys on 26,6 asukasta/km². Heinolan naapurikunnat ovat Asikkala, Hartola, Iitti, Kouvola, Lahti, Mäntyharju, Pertunmaa ja Sysmä.

Heinolassa on useita puunjalostusteollisuuslaitoksia, esimerkiksi Stora Enson kartonkitehdas ja Versowood, ja siellä sijaitsi aiemmin Reuman sairaala. Se toimii nykyisin hyvinvointi- ja osaamiskeskus Valolinnana.

Historia
--------

Kartta Heinolan alueliitoksista. Kaupunkiin liitettiin Jyrängön ja Pyhättömän alueet Heinolan maalaiskunnasta vuonna 1951. Kaupunki ja maalaiskunta yhdistyitvät 1997. Maalaiskuntaan oli liitetty Pääsinniemen seutu Sysmästä 1975.
Heinola on perustettu vuonna 1776 Kymenkartanon läänin maaherran residenssiksi eli asuinpaikaksi. Heinola oli Kymenkartanon läänin keskus. Kaupunkioikeudet se sai vuonna 1839 maaherran muutettua Mikkeliin. Heinola kuului Mikkelin lääniin vuoden 1997 läänijako­uudistukseen saakka, ja vuosina 1997–2009 se kuului Etelä-Suomen lääniin.

Elokuussa 1946 Heinolassa järjestettiin suuri herätyshenkinen kristillinen ylioppilaskokous.

Heinolan maalaiskunta ja Heinolan kaupunki yhdistyivät vuoden 1997 alussa. Entisen Heinolan maalaiskunnan kirkonkylää kutsutaan edelleen Heinolan kirkonkyläksi.

Maantiede
---------

Heinolan vesistöihin kuuluu monia järviä, joista suurimmat ovat Ruotsalainen ja Konnivesi. Ne kuuluvat Kymijoen vesistöön. Heinolan keskustaajama sijaitsee Ruotsalaisen ja Konniveden välillä olevan Kymijoen Jyrängönvirran varrella. Ruotsalaisesta on yhteys Päijänteeseen. Järvien ohella Heinolan luonnonmaisemaa hallitsevat havu- ja sekametsät.

### Ilmasto


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| **Heinolan ilmastotilastoa**

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | tammi | helmi | maalis | huhti | touko | kesä | heinä | elo | syys | loka | marras | joulu |  |  |
| Vrk:n ka. ylin lämpötila (°C) | −3,3 | −3,0 | 1,8 | 8,6 | 16,0 | 20,2 | 22,8 | 20,8 | 14,7 | 7,5 | 2,2 | −1,1 | **ka.** | **8,9** |
| Vrk:n ka. alin lämpötila (°C) | −8,9 | −9,6 | −6,2 | −0,7 | 4,7 | 9,8 | 12,8 | 11,5 | 7,0 | 2,2 | −1,7 | −5,6 | **ka.** | **1,3** |
| Vrk:n keskilämpötila (°C) | −5,9 | −6,3 | −2,3 | 3,8 | 10,4 | 15,0 | 17,8 | 15,9 | 10,7 | 4,8 | 0,3 | −3,2 | **ka.** | **5,1** |
|  |
| Sademäärä (mm) | 46 | 36 | 33 | 30 | 43 | 66 | 71 | 67 | 53 | 65 | 56 | 50 | **Σ** | **616** |
|  |
| Sadepäivät (d) | 11 | 10 | 8 | 7 | 8 | 10 | 10 | 10 | 9 | 11 | 11 | 12 | **Σ** | **117** |

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lämpötila | 

−3,3|  |
| --- |
| −8,9 |

 | 

−3,0|  |
| --- |
| −9,6 |

 | 

1,8|  |
| --- |
| −6,2 |

 | 

8,6|  |
| --- |
| −0,7 |

 | 

16,0|  |
| --- |
| 4,7 |

 | 

20,2|  |
| --- |
| 9,8 |

 | 

22,8|  |
| --- |
| 12,8 |

 | 

20,8|  |
| --- |
| 11,5 |

 | 

14,7|  |
| --- |
| 7,0 |

 | 

7,5|  |
| --- |
| 2,2 |

 | 

2,2|  |
| --- |
| −1,7 |

 | 

−1,1|  |
| --- |
| −5,6 |

 |

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sadanta | 46  | 36  | 33  | 30  | 43  | 66  | 71  | 67  | 53  | 65  | 56  | 50  |

**Lähde:** Tilastoja Suomen ilmastosta ja merestä 1991-2020 |

### Kaupunginosat

I. Keskusta | II. Seminaari | III. Plaani | IV. Suppi | V. Asemantaus | VI. Tommola | VII. Sahanniemi | VIII. Harju | IX. Rainio | X. Niemelä | XI. Laukkamäki | XII. Juornatjoki | XIII. Pyhätön | XIV. Aapelinpelto (Mustikkahaka) | XV. Kaakonlampi | XVI. Veljeskylä | XVII. Vuohkallio | XIX. Rautsalo | XX. Jyränkö | XXI. Sinilähde | XXII. Tähtiniemi | XXIII. Hevossaari | XXIV. Luhtapauni | XXV. Kirkonseutu (Heinolan kk.) | XXVI. Pirttiniemi | XXVII. Rautvuori | XXX. Vierumäki

Numeroimattomia kaupunginosia ja kyliä ovat Hirvisalo, Hujansalo, Härkälä, Imjärvi, Kaivanto, Kausa, Komostenkylä, Korkee, Lakeasuo, Lusi, Läpiä, Marjoniemi, Myllyoja, Onali, Paaso, Paistjärvi, Pääsinniemi, Rihu, Sepänniemi, Taipale ja Tuusjärvi.

Väestönkehitys
--------------

Heinolan kukkaistutus
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kaupungin väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on tilanteen 1. tammikuuta 2017 mukainen.


| Heinolan väestönkehitys 1980–2020 |
| --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1980 |    | 21 441 |
| 1985 |    | 21 776 |
| 1990 |    | 22 255 |
| 1995 |    | 22 016 |
| 2000 |    | 21 178 |
| 2005 |    | 20 729 |
| 2010 |    | 20 258 |
| 2016 |    | 19 350 |
| 2020 |    | 18 661 |
| Lähde: Tilastokeskus. |

### Taajamat

Heinolan keskustaa Kauppakadun varrella.
Vuoden 2017 lopussa Heinolassa oli 19 128 asukasta, joista 17 166 asui taajamissa, 1 762 haja-asutusalueilla ja 200:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Heinolan taajama-aste on 90,7 %. Heinolan taajamaväestö jakautuu kolmen eri taajaman kesken:

| # | Taajama | Väkiluku(31.12.2017) |
| --- | --- | --- |
| 1 | **Heinolan keskustaajama** | 14 432 |
| 2 | Heinolan kirkonkylä | 2 305 |
| 3 | Vierumäki | 429 |

Kaupungin keskustaajama on lihavoitu.

Seurakunnat
-----------

Heinola kuuluu Pyhän Ursulan seurakunnan alueeseen. Kyseinen seurakunta on osa Katolisen kirkon Helsingin hiippakuntaa.

Vuoden 2018 aluejaon mukaan Heinolassa on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:

* Heinolan seurakunta

Itsenäisenä helluntaiseurakuntana Heinolassa toimii Heinolan helluntaiseurakunta.

Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Heinolan alueella toimii Helsingin ortodoksinen seurakunta.

### Entiset seurakunnat

Seuraavassa luettelossa on mainittu historiallisella ajalla lakkautetut seurakunnat Heinolan kaupungin nykyisellä alueella.

* Heinolan kaupunkiseurakunta (yhdistetty Heinolan maaseurakunnan kanssa Heinolan seurakunnaksi 2007)
* Heinolan maaseurakunta (yhdistetty Heinolan kaupunkiseurakunnan kanssa Heinolan seurakunnaksi 2007)
* Lahden ortodoksinen seurakunta (yhdistetty Hämeenlinnan ortodoksisen seurakunnan kanssa Helsingin ortodoksiseen seurakuntaan)

Koulutus
--------

Heinolassa on useita ala-asteen kouluja (Jyrängön koulu, Kailaan koulu, Kirkonkylän koulu, Lusin koulu, Sinilähteen koulu ja Vierumäen koulu), Lyseonmäen yläasteen koulu, Heinolan lukio sekä Koulutuskeskus Salpauksen toimipiste, jossa on useita ammatillisia koulutuslinjoja kuten autoala, kauppa ja hallinto, kone- ja tuotantotekniikka, media-ala, rakennusala, ravintola- ja catering-ala, sähköala ja turvallisuusala. Liikunta-alan ammatillista ja ammattikorkeakoulutusta tarjoaa Suomen urheiluopisto Vierumäellä.

Liikenne
--------

Tähtiniemen silta kuuluu Heinolan hienoimpiin nähtävyyksiin.
Heinola sijaitsee Helsingistä Lahden ja Jyväskylän kautta Lappiin saakka johtavan valtatien 4 varrella. Tien osuus Helsingistä Heinolaan on rakennettu moottoritieksi, ja se kulkee länsipuolitse kaupungin keskustan ohi Suomen toiseksi pisintä siltaa, Tähtiniemen siltaa pitkin. Moottoritieosuus Lahdesta Heinolaan valmistui loppuvuodesta 2005. Valtatiet 4 ja 5 erkanevat toisistaan Heinolan keskustan pohjoispuolella Lusin tienhaarassa.

Heinolan ja Pohjois-Kymenlaakson yhdistää kantatie 46, joka kulkee Heinolan kirkonkylästä Kouvolan keskustaan ohittaen Jaalan, Kuusankosken ja Valkealan. Tie on Heinolasta lähdettäessä Kouvolan rajalle saakka todella huonossa kunnossa ja sen perusparannushanketta on käsitelty kaupunginvaltuustossa useaan otteeseen.

### Linja-autoliikenne

Heinolan paikallisliikennettä on operoinut heinäkuusta 2014 lähtien Lahden seudun liikenne -kuntayhtymän kilpailutuksen voittanut Lehtimäen liikenne. Heinolassa liikennöivät LSL:n 8x-sarjan linjat, jotka liikennöivät pääasiassa Lahteen, mutta myös Heinolan sisällä suurimpiin kaupunginosiin ja taajamiin, kuten Sinilähteelle, Jyränköön, Tommolaan, Vierumäelle ja kirkonkylään.

Heinolan kautta kulkee useita kymmeniä pikavuoroja päivässä. Kaikki Helsingin ja Mikkelin, Jyväskylän, Kuopion, Oulun sekä Rovaniemen väliset pikavuorot. Linja-autoaseman lisäksi kaupungin alueella sijaitsevat Vierumäen liittymän, Tähtiniemen tienhaaran, Kaivokadun, Veljeskylän, Lusin tienhaaran ja Paason sekä uusimpana Pääsinniemen (Vahteristo) pikavuoropysäkit. Lusin tienhaarassa pysähtyvät Heinolan ja Jyväskylän, mutta eivät Heinolan ja Mikkelin väliset pikavuorot. Kirkonkylässä huoltoaseman ohessa sijainnut pikavuoropysäkki lakkautettiin vuonna 2012.

Parhaimmillaan Lahteen ja takaisin pääsee arkena joukkoliikenteessä viisi kertaa tunnissa. Nopeimmillaan linja-automatka Heinolan Kaivokadulta Lahden rautatieasemalle kestää puoli tuntia LSL:n linjalla 87. Helsingin Kamppiin pääsee nopeimmillaan tunnissa ja 45 minuutissa erikoispikavuorolla.

### Rautatieliikenne

Lahti–Heinola-radalla sijaitseva Jyrängön linjavaihde.
Rautatiesilta Heinolassa.
Lahdesta Heinolaan valmistui rautatie vuonna 1932. Kaupungin keskustassa on Jyrängönvirran ylittävä suuri rautatiesilta. Nykyisin radalla on ainoastaan tavaraliikennettä, sillä henkilöliikenne lakkautettiin vuonna 1968. Lähin henkilöliikennettä palveleva rautatieasema sijaitsee Lahdessa.

Jo Heinolan radan rakennusvaiheessa suunniteltiin sen jatkamista myöhemmin Savon radalle saakka (ns. HELEMI-rata), johon se olisi liittynyt Mäntyharjulla tai myöhempien suunnitelmien mukaan Mikkelissä. Rautatiesuunnitelma on tullut vireille useita kertoja myöhemminkin, sillä se lyhentäisi huomattavasti matka-aikoja Savosta Helsinkiin. HELEMIn linjaus on ollut pitkään merkittynä Etelä-Savon maakuntakaavaan.

Nykyisen Lahden oikoradan jatkaminen Jyväskylään on noussut viime vuosina otsikoihin nykyisen Tampere–Jyväskylä-rataosuuden mutkittelun ja rapistumisen aiheuttamien nopeusrajoituksien johdosta. Yksi maakuntaliittojen yhteisessä selvityksessä esitetyistä vaihtoehdoista kulkisi Päijänteen itäpuolelta Heinolan ja Hartolan kautta Muurameen, jossa se liittyisi nykyiseen rataan. Päijät-Hämeen maakuntaliitto on toteuttanut selvityksen myös Lahden ja Heinolan välisen lähijunaliikenteen edellytyksistä.

### Vesiliikenne

Kesäisin Lahden ja Heinolan välillä on myös vesiliikenneyhteys, joka kulkee Ruotsalaisen, Päijänteen ja Vesijärven sekä ne toisiinsa yhdistävien Kalkkisten ja Vääksyn kanavien kautta. Vesiliikennettä on myös Heinolan ja Jyväskylän välillä kesäisin. 2020 avautui Jaalan Kimolaan rakennettu huvivene- ja vesibussikanava, joka avasi vesitien Heinolan ja Kuusankosken välille.

### Yleiskaava ja liikenne

Julkisuudessa keskustellaan näkyvästi Heinolan pientaloasutuksesta taajamissa, jotka sijaitsevat lähempänä moottoritietä kuin linja-autoasemaa. Lisäksi Heinolan moottoritieliittymiin on noussut vähittäiskaupan merkittäviä yksiköitä palvelemaan muun ohella lähialueen asutusta.

Matkailu
--------

Riikinkukko Lintutarhassa on tullut tunnetuksi ympäri Heinolaa.
Heinolan kirkko.
Torielämää Heinolassa vuonna 1989.
Heinolassa on Heinolan lintutarhat , Harjupaviljonki, Rautatiesilta, Suomen vanhin poppeli, venesatama sekä 1800-luvun lopussa rakennettu kaivo, joka kunnostettiin talkoovoimin kesällä 2017. Myös Heinolanharju on nähtävyys. Heinolan entisellä kaupunkialueella on myös Heinolan maaherranpuisto.

Suomen urheiluopisto sijaitsee Vierumäen kylässä. Heinolan museot käsittää kaksi rakennusta vaihtuvine näyttelyineen ja pysyvine kokoelmineen. Heinolan kaupunginmuseo on tullut tunnetuksi suurista eri tyylikausia esittävistä näyttelyistään. Heinolan taidemuseo sijaitsee WPK-talon pihapiirissä Heinolan kesäteatterin kanssa. Lääninkivalteri Aschanin talo on puutarhoineen ainutlaatuinen 1700-luvun kaupunkitalomiljöö sisämaassa. Useiden siltojen vuoksi Heinolaa kutsutaan siltojen kaupungiksi.

### Kesäteatteri

Vuonna 2000 rakennettu Heinolan kesäteatteri sijaitsee Rantapuistossa Kymijoen rannalla luoden yhdessä Heinolan taidemuseon ja WPK-talon kanssa oman kokonaisuuden pihapiireineen. Kokonaan katettu teatterialue on tullut tunnetuksi erityisesti musikaaleistaan, joita ovat tähdittäneet tunnetut kotimaiset näyttelijät.

Ensimmäinen esitetty musikaali oli Billy Wilderin elokuvastakin tuttu Piukat paikat vuonna 2001. Muita ovat Hello, Dolly (2002), Viulunsoittaja katolla (2003), My Fair Lady (2004), Sound of Music (2005), Kiss me Kate (2006), Lainahöyhenissä (2007), Housut pois (2008), Piukat paikat (2009) sekä Guys and Dolls - enkeleitä Broadwaylla (2010).

Vuonna 2011 Heinolan kesäteatterilla nähtiin ranskalaisen Marc Camolettin kirjoittama Ranskalainen pyjama. Komedian ohjasi Pentti Kotkaniemi, pääosissa nähtiin Jaakko Saariluoma, Puntti Valtonen, Jussi Lampi, Mari Turunen, Saara Kotkaniemi ja Anna-Maija Tuokko.

Kesäteatterilla järjestetään näytöskauden ulkopuolella myös monia muita tapahtumia, esimerkiksi konsertteja.

### Tapahtumia

KesäHeinola 2011 on kaksi viikonloppua käsittävä uusi kaupunkikulttuuritapahtuma Heinolassa. Vuodesta 2013 alkaen on järjestetty kansainvälinen jäänveistotapahtuma Heinolan jääfestivaali. Kesäisin rantapuistossa järjestetään Heinolassa Jyrää -ilmaiskonsertteja. Kaupungissa järjestetään kesäisin myös Heinolan Valot -konsertti.

Aiemmin kaupungissa on järjestetty myös karaoken MM-kilpailuja ja saunomisen maailmanmestaruuskilpailuja. Heinolassa järjestettiin asuntomessut vuonna 2004.

Jääkiekkokauden aikana Mestis-joukkue Peliitat pelaa kotiottelunsa Versowood Areenalla.

Tunnustuksia
------------

Kolme heinolalaista kylää on saanut Päijät-Hämeen vuoden kylän kunniamaininnan: Vierumäki vuonna 2011, Lusi 2009 ja Heinolan kirkonkylä 2005, joista viimeksi mainittu palkittiin samassa yhteydessä myös valtakunnallisena vuoden kylänä.

Kuuluisia heinolalaisia
-----------------------

* Olavi Eklund (1920–2005), teollisuusneuvos
* Wilho Hautala, juoksija
* Jaana Husu-Kallio, kansliapäällikkö, Eviran pääjohtaja
* Sakke Hämäläinen, jääkiekkoilija
* Eila Jaatinen, kirjailija
* Markku Johansson, muusikko
* Anja Juurikkala, kuvataiteilija
* Uuno Kailas, runoilija
* Aake Kalliala, näyttelijä
* Inkeri Kilpinen, näytelmäkirjailija
* Riku Marttinen, juoksija
* Vilma Nissinen, maastohiihtäjä
* Marjatta Nuoreva, taidegraafikko
* Aarne Ojala (1897–1978), maanviljelysneuvos
* Oskari Onninen, toimittaja ja kriitikko
* Tommi Paalanen, seksologi
* Leeni Peltonen, tietokirjailija
* Jesse Pynnönen, voimamies ja kilpasyöjä
* Erkki Pystynen, poliitikko
* Matti Ruohola, näyttelijä
* Karri Rämö, jääkiekkoilija
* Asko Sahlberg, kirjailija
* Sipe Santapukki, muusikko
* Jukka-Pekka Saraste, kapellimestari
* Esko Seppänen, urheilutoimittaja
* Klaus Suonsaari, jazzrumpali
* Toni Wirtanen, muusikko
* Tuukka Temonen, muusikko, elokuvaohjaaja
* Laura Voutilainen, iskelmälaulaja

Ystävyyskaupungit
-----------------

Lähde
* Piešťany, Slovakia
* Karlshamn, Ruotsi
* Peine, Saksa

Ruokakulttuuri
--------------

Heinolan pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla tappaiskeitto ja pannukakku.

Heinola kirjallisuudessa
------------------------

Heinola on vahvasti esillä etenkin Isaksson-sarjan dekkareissa, jotka on kirjoittanut Markus Ahonen.

Katso myös
----------

* Heinolan kirkonkylän siunauskappeli
* Luettelo Heinolan julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

Lähteet
-------

* Tietoja seurakunnista (Arkistoitu – Internet Archive) (Heinolan kaupunkiseurakunta)
* Tietoja seurakunnista (Arkistoitu – Internet Archive) (Heinolan maaseurakunta)
* Heinolan kaupunki – kansainvälisyys (Arkistoitu – Internet Archive) (Heinolan kaupunki)

### Viitteet

1. 1 2  Pinta-alat kunnittain (Excel) 1.1.2022  1.1.2022. Maanmittauslaitos. Viitattu 29.1.2022.
2. 1 2  Väkiluku kasvoi eniten Uudellamaalla vuonna 2023  31.12.2023. Tilastokeskus. Viitattu 26.1.2024.
3. ↑  Väestö iän (1-v.) ja sukupuolen mukaan alueittain, 1972–2020  31.12.2020. Tilastokeskus. Viitattu 13.5.2021.
4. ↑  Väestörakenne  26.5.2022. Tilastokeskus. Viitattu 12.9.2023.
5. ↑  Kuntien ja seurakuntien tuloveroprosentit vuonna 2024  22.11.2023. Verohallinto. Viitattu 23.1.2024.
6. ↑  Kaupunginjohtajan johtoryhmän kokoonpano Heinolan kaupunki. Viitattu 26.11.2014. [vanhentunut linkki]
7. ↑  Kuntavaalit 2021 – Heinola *Tieto- ja tulospalvelu*. Oikeusministeriö. Viitattu 22.8.2021.
8. ↑  Murtorinne, Eino (päätoim.): "1944-2000", *Kristinuskon historia 2000*, s. 200. 3. osa. Porvoo: Weilin+Göös, 2000. ISBN 951-35-6516-5.
9. ↑  Väestö kielen mukaan sekä ulkomaan kansalaisten määrä ja maa-pinta-ala alueittain 1980 - 2016  29.3.2017. Tilastokeskus.  Arkistoitu 17.6.2018. Viitattu 28.12.2017.
10. ↑  Taajama-aste alueittain 31.12.2017  28.9.2017. Tilastokeskus.  Arkistoitu 16.7.2019. Viitattu 2.12.2018.
11. ↑  Taajama- ja haja-asutusalueväestö iän ja sukupuolen mukaan kunnittain 31.12.2017  28.9.2017. Tilastokeskus.  Arkistoitu 14.7.2019. Viitattu 2.12.2018.
12. 1 2  Yhteystiedot - Suomen evankelis-luterilainen kirkko evl.fi.  Arkistoitu 23.8.2018. Viitattu 23.8.2018.
13. ↑  Seurakunnat *Suomen helluntaikirkko*.  Arkistoitu 6.9.2021. Viitattu 6.9.2021.
14. ↑  Mihin seurakuntaan kuulun? Suomen ortodoksinen kirkko. Viitattu 29.3.2024.
15. ↑  Ortodoksiset seurakunnat yhdistyvät Hämeen Sanomat. Viitattu 29.3.2024.
16. ↑  Nopea ratayhteys Jyväskylästä Helsinkiin, alustava tarveselvitys  31.1.2015. Keski-Suomen liitto, Päijät-Hämeen liitto. Viitattu 28.1.2015. [vanhentunut linkki]
17. ↑  Sito Oy: Päijät-Hämeen lähijunaliikenteen edellytykset  30.8.2013. Päijät-Hämeen liitto. Viitattu 28.1.2015. [vanhentunut linkki]
18. 1 2 3  Maailman ja Suomen Suuratlas, sivu 271, WSOY, Instituto Geografico Agostini, Novara, Igda, 1985, ISBN 951-0-12598-9
19. ↑  Annastiina Henttinen: Olavi Eklund *Biografiasampo*. Viitattu 10.7.2023.
20. ↑  Wilho Hautala hakee vauhtia Yhdysvalloista *Itä-Häme*.  28.1.2020. Viitattu 15.3.2024.
21. ↑  Husu-Kallio: Luonnonvaraisilla linnuilla ei saa rahastaa *Yle Uutiset*.  20.1.2012. Viitattu 15.3.2024.
22. ↑  Eila Jaatinen — in memoriam *www.kirkkojakaupunki.fi*. Viitattu 15.3.2024.
23. ↑  Markku Johansson *fromheinola.fi*. Viitattu 15.3.2024.
24. ↑  Juuti, Sirpa: Anja Juurikkala 1923–2015: Kuvanveistäjä teki luonteikkaita muotokuvia. (Muistokirjoitus.) *Helsingin Sanomat*, 11.6.2015, s. B 17. Artikkelin maksullinen verkkoversio.. Viitattu 15.3.2024.
25. ↑  Aake Kalliala *fromheinola.fi*. Viitattu 15.3.2024.
26. ↑  Inkeri Kilpinen 1926–2018 *Helsingin Sanomat*.  7.12.2018. Viitattu 15.3.2024.
27. ↑  Päijät-Hämeestä parikymmentä urheilijaa Kalevan kisoihin *Yle Urheilu*.  31.7.2014. Viitattu 15.3.2024.
28. ↑  Ampuja, Eetu: Hätkähdyttävän kaunis huippuhiihtäjä! *Seiska*.  12.1.2023. Viitattu 15.3.2024.
29. ↑  Lasse Pajala, John Lagerbohm, Ulla Strengell-Silainen (toim.): *Kuka kukin on 2011*, s. 678. Helsinki: Otava, 2011. ISBN 978-951-1-24712-8.
30. ↑  Aarne Ojala *Biografiasampo*. Viitattu 12.8.2022.
31. ↑  Toijonen, Siskotuulikki: Oskari Onninen double feature, 1/2 *Kritiikin Uutiset*.  6.11.2021. Viitattu 2.4.2023.
32. ↑  Heinolalaislähtöinen Tommi Paalanen valittiin seksuaalioikeuskomitean johtoon *Etelä-Suomen Sanomat*.  12.6.2017. Viitattu 15.3.2024.
33. ↑  "Uni ei ole enää mörkö" – Heinolasta lähtöisin oleva Leeni Peltonen käytti unilääkkeitä 25 vuotta *Etelä-Suomen Sanomat*.  4.3.2021. Viitattu 15.3.2024.
34. ↑  Räty, Nina: Heinolalaislähtöinen kilpasyöjä ei yltänyt palkinnoille USA:n tacokisassa.  *Etelä-Suomen Sanomat*, 9.4.2017. Artikkelin verkkoversio. Viitattu 15.3.2024.
35. ↑  Pystynen, Erkki Topias - Porvarillisen Työn Arkisto *arkisto.kokoomus.net*. Viitattu 15.3.2024.
36. ↑  Matti Ruohola Elonetissä.
37. ↑  Karri Rämö sponssaa liput lätkämatsiin *yle.fi*.  8.12.2010. Viitattu 15.3.2024.
38. ↑  Sahlberg, Asko *Kirjasampo.fi*. Viitattu 15.3.2024.
39. 1 2  Kangosjärvi, Jaakko: Tuhansien julkkisten maa.  *Helsingin Sanomat*, 5.7.2008. Artikkelin maksullinen verkkoversio. Viitattu 12.3.2024.
40. ↑  Jukka-Pekka Saraste *fromheinola.fi*. Viitattu 15.3.2024.
41. ↑  Esko Seppänen *Eliteprospects.com*. Viitattu 15.3.2024. (englanniksi)
42. ↑  Taiteilijaeläke 63 taiteilijalle *Päivän Lehti*.  4.3.2022. Viitattu 15.3.2024.
43. ↑  Tuukka Temonen *fromheinola.fi*. Viitattu 15.3.2024.
44. ↑  Honkanen, Anne: Mikael Saari ja Laura Voutilainen mukana isossa Queen-musikaalissa *Etelä-Suomen Sanomat*.  13.5.2019. Viitattu 15.3.2024.
45. ↑  Ystävyyskaupungit, Tietoja Heinolasta, Heinola.fi, viitattu 30.3.2021
46. ↑  Kolmonen, Jaakko (toim.): *Kotomaamme ruoka-aitta: Suomen, Karjalan ja Petsamon pitäjäruoat*, s. 108–109. Helsinki: Patakolmonen, 1988. ISBN 951-96047-3-1.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Heinola** Wikimedia Commonsissa

* Heinolan kaupungin verkkosivut
* Itä-Häme, paikallislehti
* Kaupungin kartta
* Tilastokeskus – Heinolan avainluvut

Itä-Häme

|  |
| --- |
| Nykyiset kunnat: Hartola • Heinola • Joutsa • Luhanka • Pertunmaa • Sysmä |
| Entiset kunnat: Heinolan maalaiskunta • Leivonmäki |



|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Päijät-Hämeen maakunnan kunnat |
| --- |
|  |
| Nykyiset kunnat | 
* Asikkala
* Hartola
* Heinola
* Hollola
* Iitti
* Kärkölä
* Lahti
* Orimattila
* Padasjoki
* Sysmä

 |
|  |
| Entiset kunnat | 
* Artjärvi
* Heinolan maalaiskunta
* Hämeenkoski
* Nastola

 |

 |

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
	+ 2
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Saksa
* Israel
* Suomi (KANTO)
* Yhdysvallat
* Tšekki

 |
|  |
| Maantieteelliset | 
* MusicBrainz area

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Yle
* Uppslagsverket Finland

 |

 |