**Kolarin radalla** tarkoitetaan Suomen rataverkon osuutta Tornion asemalta Kolariin. Rataosan pituus on 186,6 km, ja se seurailee Tornionjokea halki Tornionlaakson. Junien suurin sallittu nopeus rataosalla on 100 km/h. Rataosaan kuuluviksi lasketaan myös Kolarista Rautuvaaran ja Äkäsjoen kaivoksille rakennetut sivuradat: näiden kunnossapito on lopetettu 2004 ja ne on suljettu liikenteeltä.

Kolarista Äkäsjoelle johtava lakkautettu rata piti avata vuonna 2010 uudelleen malmiradaksi ja rakentaa rataa Muonionjoen ja rajan yli Ruotsiin Pajalaan Kaunisvaaran kaivokselle, mutta suunnitelma peruuntui koska kaivos päätti käyttää Narvikia lastaussatamanaan Suomen satamien sijasta. Toistaiseksi Rautuvaaran ja Äkäsjoen radoille ei ole suunniteltu muuta käyttöä.

26. joulukuuta 2005 Tornion Korpikylässä, lähellä Niemenpään rautatieasemaa tapahtui kansainvälistäkin huomiota herättänyt Tornion koiravaljakkoturmana tunnettu onnettomuus, jossa kaksi italialaisturistia sai surmansa, kun heidän rekensä jäi Kolarista Helsinkiin matkalla olleen pikajunan alle.

Liikenne- ja viestintäministeriö kannattaa radan jatkamista Ylläkselle. Ratayhteys palvelisi Ylläksen kasvavaa matkailua. Radan rakentaminen voisi ajoittua ennen vuotta 2020, mutta sen rakentaminen riippuu alueen kaivoshankkeesta. Sekä Kittilään ja Kolariin että Ruotsin Pajalaan on suunnitteilla mittavia kaivoshankkeita, jotka takaisivat toteutuessaan radan säilymisen.

Petteri Orpon hallituksen (2023-) laatimassa hallitusohjelmassa on varattu 535 miljoonaa euroa pääradan kehittämishankkeisiin, jonka yhteydessä Kolarin rata aiotaan sähköistää.

Rakennushistoria
----------------

Naamijoen rautatiesilta.
Uusi, vuonna 2000 valmistunut asemarakennus Kolarin rautatieasemalla.
Radan eteläosa Kaulinrantaan saakka on rakennettu ennen sotia. Kolariin saakka rataa jatkettiin vasta 1960-luvulla, ja se rakennettiin pääasiassa työllisyystöinä.

Rataosa on valmistunut useammassa osassa seuraavasti:

* 1922: Tornio–Kukkola
* 1923: Kukkola–Karunki
* 1926: Karunki–Korpikylä
* 1927: Korpikylä–Aavasaksa
* 1928: Aavasaksa–Kaulinranta
* 1964: Kaulinranta–Pello
* 1965: Pello–Sieppijärvi
* 1966: Sieppijärvi–Kolari
* 1967: Kolari–Niesa–Äkäsjoki
* 1973: Niesa–Rautuvaara

Liikenne nykyään
----------------

Nykyisin Kolarin radan henkilöliikennettä hoidetaan hiihtosesongin ulkopuolella keskiviikkoisin ja perjantaisin kulkevalla henkilöjunalla Helsingistä. Hiihtosesongin aikana Kolariin ajetaan useita yöpikajunia vaihtelevin aikatauluin. Sesonkijunista kaikki eivät kulje päivittäin, vaan niitä on ajoitettu lomien alkuun sekä viikonloppuihin.

Tavaraliikenne on nykyisin yksinomaan raakapuuliikennettä Kemiin.

Liikenteenhoito
---------------

Kolarin radan liikennettä ohjataan keskitetysti Oulusta. Koska rataosa on vähäliikenteinen, ja radan ainoa kohtauspaikka on Pellossa, rataosuudella liikennöidään käytännössä vain yhteen suuntaan kerrallaan. Peräkkäin kulkevien junien välissä on aina yksi välisuojastuspaikka.

Suunniteltu Kolarin–Ylläksen rata
---------------------------------

*Pääartikkeli: Lapin rautatiesuunnitelmat*
Ylläksen rata on suunnitteilla oleva ratahanke, jonka tarkoituksena olisi jatkaa Kolarin rataa Ylläkselle. Radan toteutuminen riippuu alueen kaivoksista. Rakentaminen on ajoitettu 2020-vuosikymmenelle. Radalla voisi olla tavaraliikenteen lisäksi myös henkilöliikennettä.

Lähteet
-------

1. ↑  Jäämeren rataselvitys (pdf) Liikennevirasto.  Arkistoitu 22.2.2019. Viitattu 9.3.2018.
2. ↑  YLE Pohjois-Suomen uutiset, tiistai 26.6.2007
3. ↑  Vahva ja välittävä Suomi : Neuvottelutulos hallitusohjelmasta 16.6.2023 *valtioneuvosto.fi*.  16.6.2023. Valtioneuvosto. Viitattu 18.6.2023.
4. ↑  Tilastoja Suomen rautateistä (taulukko valmistumisajoista kappaleessa 1.3)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Kolarin rata** Wikimedia Commonsissa

* Valde Näsi : Piirteitä Tornionjokilaakson rautatien vaiheista, Helsingin Sanomat Viikkoliite, 26.08.1928, nro 35, s. 1, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot