recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Viktor Miinalainen** (27. joulukuuta 1902 Tohmajärvi – 16. joulukuuta 1988 Joensuu) oli suomalainen upseeri, ampumaurheilija, päätoimittaja ja kirjailija.

Henkilöhistoria
---------------

Viktor Miinalaisen vanhemmat olivat maanviljelijä Jaakko Miinalainen ja Maria Kuikka ja puoliso vuodesta 1924 Salli Kokko. Miinalainen kävi 7 luokka lyseota, suoritti Kadettikoulun 1928 ja Taistelukoulun 1932, ilmavoimien tähystäjätutkinnon 1933 ja kapteenikurssin 1936. Hän työskenteli ennen sotia rajavartiolaitoksen, merilentolaivueen ja ilmasotakoulun palveluksessa sekä ilmavoimien reserviupseerikoulun palveluksessa. Vakinaisesta palveluksesta Miinalainen erosi 1940 oltuaan Lentorykmentti 2:n huoltopäällikkö. Hänet ylennettiin reservin vänrikiksi 1932, luutnantiksi 1927, kapteeniksi 1934 ja majuriksi 1943.

Miinalainen toimi vuosina 1940–1959 Suomen Ampumaurheiluliiton sihteeri-toiminnanjohtajana ja vuosina 1940–1950 liiton julkaiseman Urheiluampuja-lehden päätoimittajana.

Urheilu-ura
-----------

Ammunnan MM-kilpailuissa Miinalainen saavutti vuosina 1931–1937 yhteensä 11 mitalia, joista kaksi henkilökohtaisia. Henkilökohtaiset mitalit tulivat vuoden 1935 MM-kisoista, jossa hän voitti vapaakiväärin 300 metrin asentokilpailusta kultaa ja polviasentokilpailusta hopeaa. Pohjoismaiden-mestaruuskilpailuissa Miinalainen voitti kuusi kultaa ja Suomen-mestaruuskilpailuissa 12 kultaa. Hän ampui sotilaskiväärin Suomen ennätyksen 528 vuonna 1932 ja 529 vuonna 1933.

Teoksia
-------

* *Mitenkähän Olaville on tänään käynyt? : kertoelma ampujamaailmasta*. Karisto 1938

Lähteet
-------

* Viktor Miinalainen SKS:n kirjailijamatrikkelissa (toimimaton linkki)
* Pohjoiskarjalaisten nykykirjailijoiden matrikkeli : Viktor Miinalainen (Arkistoitu – Internet Archive)

### Viitteet

1. 1 2  Kuolleita (maksullinen artikkeli) Helsingin Sanomat 20.12.1988, HS Aikakone. Viitattu 8.5.2018.
2. 1 2 3  Siukonen, Markku; Rantala, Risto: *Kaikki urheilusta*, s. 489. Otava, 2006. ISBN 978-951-1-20841-9.
3. ↑  L. Arvi P. Poijärvi, Ilmari Havu, Mauno Jääskeläinen (toim.): *Kuka kukin on (Aikalaiskirja). Henkilötietoja nykypolven suomalaisista 1950*, s. 471. Helsinki: Kustannusosakeyhtiö Otava, 1949.
4. ↑  Urheiluampujan historiaa *Suomen Ampumaurheiluliitto*. Viitattu 9.4.2017.
5. ↑  Multi-Medalists of FINLAND at the World Championships for MEN individual / team Suomen Ampumaurheiluliitto. Viitattu 9.4.2017.

Aiheesta muualla
----------------

* V. Miinalainen. Pohjoismaiden ampujamestari Hakkapeliitan haastattelijan ristitulessa, Hakkapeliitta, 23.10.1934, nro 43, s. 20, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Chas & Dave vuonna 2015.
**Chas & Dave** oli englantilainen poprock- ja pub rock -yhtye, jonka perustivat Charles Hodges (1943–2018) ja David Peacock (s. 1945) vuonna 1974. Heidän esittämänsä musiikkityylin nimitys, *rockney*, tulee sanoista *rock* ja *cockney*, koska Hodges lauloi Lontoon East Endin työväenluokan perinteisellä cockneyn murteella. Chas & Daven läpimurtohitti oli "Gertcha" vuodelta 1979. Ennen Chas & Daven perustamista Hodges oli sessiomuusikko, joka soitti muun muassa The Outlaws -yhtyeessä Ritchie Blackmoren kanssa. Jerry Lee Lewis opetti Hodgesille pianonsoittoa eräällä risteilyllä Englannin kanaalin yli vuonna 1963.

Hodges ja Peacock olivat jalkapalloseura Tottenham Hotspur FC:n kannattajia, ja he levyttivät Tottenhamille kannatuslauluja. "Ossie's Dream… (Spurs Are on Their Way to Wembley)" ja "Glory, Glory, Tottenham Hotspur" levytettiin vuonna 1981 yhdessä Tottenhamin silloisen edustusjoukkueen kanssa, joka voitti FA Cupin sinä vuonna.

Chas & Daven rumpali Mick Burt kuoli vuonna 2014.

Chas Hodges kuoli syyskuussa 2018. Hän oli ollut hoidettavana syövän takia.

Tunnetuimmat kappaleet
----------------------

| Kappale | Vuosi | Listasijoitus (UK) |
| --- | --- | --- |
| "Gertcha" | 1979 | 20 |
| "Rabbit" | 1980 | 8 |
| "Ossie's Dream" | 1981 | 5 |
| "Stars Over 45" | 1981 | 21 |
| "Ain't No Pleasing You" | 1982 | 2 |
| "Tottenham Tottenham" | 1982 | 19 |
| "Snooker Loopy" | 1986 | 6 |

Lähteet
-------

1. ↑  'Rock Ferry' *BBC*.  8.8.2008. Viitattu 4.7.2018. (englanniksi)
2. ↑  Tottenham Hotspur F.A. Cup Final Squad 1980/81 Season\* ‎– Ossie's Dream... *Discogs*. Viitattu 4.7.2018. (englanniksi)
3. ↑  Chas & Dave’s drummer dies *Hollywood.com*. Viitattu 4.7.2018. (englanniksi)
4. ↑  Chas and Dave: Chas Hodges dies aged 74 *BBC*.  22.9.2018. Viitattu 23.9.2018. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Virallinen sivusto
* Chas & Dave Discogsissa.  (englanniksi)
* Gertcha!
**Kriminologian ja oikeuspolitiikan instituutti** (Krimo) on Helsingin yliopiston valtiotieteellisen tiedekunnan yhteydessä toimiva tutkimusyksikkö, joka aloitti toimintansa 1. tammikuuta 2015. Instituutin edeltäjiä ovat oikeusministeriön alaisuudessa vuosina 1974–2014 toiminut Oikeuspoliittinen tutkimuslaitos ja vuosina 1963–1974 toiminut Kriminologinen tutkimuslaitos.

Kriminologian ja oikeuspolitiikan instituutista annetun lain (1139/2007) mukaan instituutin tehtävänä on 1) harjoittaa riippumatonta kriminologista ja muuta oikeuspoliittista tutkimusta ottaen huomioon oikeusministeriön ja yhteiskunnan tietotarpeet; 2) seurata ja analysoida rikollisuutta, rikollisuuden kontrollin ja seuraamusjärjestelmän toimintaa, oikeusoloja ja lainsäädännön vaikutuksia sekä raportoida niiden kehityspiirteistä; ja 3) ylläpitää sille laissa säädettyjen tehtävien hoitamiseksi tarvittavia tutkimusrekistereitä. Instituutissa harjoitettavan tutkimuksen leimallinen piirre on yhteiskuntatieteellisen ja oikeudellisen näkökulman yhdistäminen.

Instituutin johtaja on OTT, professori Tapio Lappi-Seppälä.

Lähteet
-------

1. ↑  Tietoa instituutista Helsingin yliopisto, Kriminologian ja oikeuspolitiikan instituutti. Viitattu 22.2.2018.
2. ↑  Laki Kriminologian ja oikeuspolitiikan instituutista Finlex. Viitattu 27.7.2015.
3. ↑  Tutkimusalueet Helsingin yliopisto, Kriminologian ja oikeuspolitiikan instituutti. Viitattu 22.2.2018.
4. ↑  Henkilöstö Helsingin yliopisto, Kriminologian ja oikeuspolitiikan instituutti. Viitattu 22.2.2018.

Aiheesta muualla
----------------

* Kriminologian ja oikeuspolitiikan instituutin kotisivut
**Buraidá**, **Buraidah** tai **Buraydah** (arab. بريدة‎,  *Burayda*) on kaupunki ja keidas, nykyisin al-Qasimin provinssin pääkaupunki Saudi-Arabian keskiosien sisämaassa, linnuntietä noin 340 kilometriä pääkaupunki Riadista luoteeseen.

Buraidan väkiluku on kehittynyt Saudi-Arabian väestönlaskentojen mukaan seuraavasti: 248 636 (1992), 378 422 (2004) ja 467 410 (2010).

Kaupunki kontrolloi aikoinaan arabianhevosten vientiä ja pyrki monopoliasemaan kamelikaravaanien kauppareitillä Arabian niemimaalla. Nyttemmin keidas on maataloustuotantoaluetta, jossa on laajat taateli-, sitruuna-, ja appelsiiniviljelmät. Myös muita hedelmiä, samoin nautoja ja lampaita kasvatetaan suurilla koetiloilla.

Kaupungissa vallitsee aavikkoilmasto. Vuoden mittaan vuorokauden ylin lämpötila vaihtelee 19–43 °C:n välillä ja alin lämpötila 6–26 °C:n välillä. Viilein kuukausi on tammikuu ja lämpimin elokuu. Vuosittainen sadanta on noin 150 millimetriä. Sateisimmat kuukaudet ovat maaliskuu ja huhtikuu, joiden aikana sataa noin 50 millimetriä. Kesäkuun ja syyskuun välisenä aikana ei sada juuri lainkaan.

* Taatelikauppiaita Buraidan torilla.Taatelikauppiaita Buraidan torilla.
* Kuningas Abdullahin urheilustadion.Kuningas Abdullahin urheilustadion.
* Tohtori Sulaiman Al-Habinin sairaala.Tohtori Sulaiman Al-Habinin sairaala.
* Prinssi Naif Bin Abdulazizin lentoasema.Prinssi Naif Bin Abdulazizin lentoasema.

Lähteet
-------

1. 1 2  Thomas Brinkhoff: Saudi-Arabi. Cities (Aineistolähteeksi ilmoitetaan Saudi-Arabian tilastokeskus) citypopulation.de. Viitattu 25.7.2015. (englanniksi)
2. 1 2  Number of Population in Cities with More than 5,000 People (.xlsx) General Authority for statistics. Viitattu 13.8.2021. (englanniksi)
3. ↑  Buraydah. Saudi Arabia *Encyclopædia Britannica*. britannica.com. Viitattu 25.7.2015. (englanniksi)
4. ↑  Buraydah World Meteorological Organization. Viitattu 13.8.2021. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Buraidah** Wikimedia Commonsissa
**Antti Oskari (Antti O.) Pennanen** (14. tammikuuta 1922 Joensuu – 23. huhtikuuta 2003) oli suomalainen poliitikko. Pennanen toimi kansanedustajana SDP:n eduskuntaryhmässä vuosina 1966–1970 valittuna Pohjois-Karjalan läänin vaalipiiristä. Kunnallispolitiikassa Pennanen toimi muun muassa Joensuun kaupunginvaltuuston puheenjohtajana. Pennanen toimi presidentin valitsijamiehenä vuonna 1982.

Pennanen kävi kansakoulun, valmistui kauppa-apulaiskoulusta 1938, Valtion poliisikoulun alipäällystöluokalta 1951 ja kävi Sotakorkeakoulun maanpuolustuskurssin 1967. Työelämässä Pennanen toimi ylimääräisenä konstaapelina Ilomantsin, Liperin ja Pielisjärven kihlakunnissa 1941–1945, nuorempana konstaapelina Joensuun poliisilaitoksella 1945–1946, vanhempana konstaapelina Joensuun poliisilaitoksella 1946–1955, ylikonstaapelina Joensuun poliisilaitoksella 1955–1980, Joensuun aluevalvojana 1954–1980 sekä väkijuomaliikkeen kunnallisena tarkastajana vuodesta 1956.

Pennasen vanhemmat olivat talonmies Antti Juho Pennanen ja Ida Koponen. Pennasen puoliso vuodesta 1945 oli osastonhoitaja Olga Oili Komonen. Heillä on kaksi lasta, Maija-Liisa (s. 1947) ja Raili Kaarina (s. 1948). Pennaselle myönnettiin kunnallisneuvoksen arvonimi vuonna 1978. Pennanen oli sotilasarvoltaan vääpeli.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  .aspx Antti Pennanen *Suomen kansanedustajat*. Eduskunta.


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt Muokkaa Wikidatassa | 
* Eduskunta

 |

 |
Lentomestari Viktor Pyötsiän käyttämä FR-110 on museoitu Suomen Ilmavoimamuseoon (K-SIM) Tikkakoskelle.
**Viktor "Isä-Vikki" Pyötsiä** (1. maaliskuuta 1909 Valkeala – 13. huhtikuuta 1996) oli suomalainen hävittäjälentäjä. Hän taisteli Lentorykmentti 3:een kuuluvassa HLeLv 24:ssä. Pyötsiä astui palvelukseen jo vuonna 1932. Hän yleni kersantista vääpeliksi sekä suoritti lentosotakoulun. Nimitys lentomestariksi tapahtui maaliskuussa 1939.

Kutsumanimi *"Isä-Vikki"* johtui siitä, että hän kokeneempana pilottina opetti nuoremmilleen, muun ohella ilmataistelutaktiikkaa sekä muita sotilasilmailuun liittyviä asioita. Sodan aikana Viktor Pyötsiä oli myös perheellinen mies, jolla oli ainakin tyttäriä.

Lentomestari Pyötsiä saavutti 19,5 varmennettua ilmavoittoa, joskin Suomen Ilmavoimamuseon mukaan niitä oli 20 1/3. Hänen saavutuksissaan on erikoista se, että Pyötsiä oli hävittäjä-ässä sekä Fokker D.XXI:llä ja jo Talvisodan aikana, että myöhemmin Jatkosodassa Brewster F2A:lla saavutetuilla pudotuksilla, sekä konetyypeittäin katsottuna - muttei enää Me 109 Bf:lla, jolla (MT-235) lentäessään hän myös haavoittui jatkosodassa. Siviiliammatiltaan Viktor Pyötsiä jatkoi edelleen ilmailun parissa, toimien lennonjohtajana.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Vikki" Pyötsiä syntyi Valkealassa... Suomen Ilmavoimamuseo. 6.3.2014. Viitattu 6.9.2020.
2. ↑  Brewster-Laivue. ler3.fi. Viitattu 6.9.2020.
3. ↑   Viitattu 7.9.2020


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Kansalliset Muokkaa Wikidatassa | 
* Suomi (KANTO)

 |

 |
*Tämä artikkeli kuvaa Alankomaiden kuninkaallisen laivaston Evertsen-luokan rannikkopanssarilaivaa. Muita saman nimisiä aluksia on täsmennyssivulla.*

**Hr. Ms. Piet Hein** oli Alankomaiden kuninkaallisen laivaston Evertsen-luokan rannikkopanssarilaiva.

Valmistus
---------

*Pääartikkeli: Evertsen-luokka (rannikkopanssarilaiva)*
Alus tilattiin Nederlandsche Stoomboot Maatschappijilta Rotterdamista ja sen köli laskettiin vuonna 1893. Alus laskettiin vesille 16. elokuuta 1894 ja se otettiin palvelukseen 3. tammikuuta 1896.

Palvelus
--------

Rotterdamin satamalakon aikana 11. toukokuuta 1896 asennustyöt keskeytettiin. *Hr. Ms. Kortenaer* partioi kaksi päivää myöhemmin Maasilla. *Hr. Ms. Evertsen*, *Piet Hein* ja poliisikuunari *Argus* vastaanottivat tehtävän myöhemmin. Lakon aikana 300 krenatööriä joutui valvomaan lakkoa, joka päättyi 21. toukokuuta.

Alus lähti vuonna 1900 Boksarikapinan aikana *Hr. Ms. Hollandin* ja *Hr. Ms. Koningin Wilhelmina der Nederlandenin* kanssa Shanghaihin turvaamaan eurooppalaisia ja Alankomaiden etuja alueella. *Piet Hein* siirtyi helmikuussa 1901 Hollannin Itä-Intiaan Surabayaan.

Alus poistettiin palveluksesta vuonna 1914.

Lähteet
-------

* Gardiner, Robert (toim.): *Conway's All the World's Fighting Ships 1860–1905*. Lontoo, Englanti: Conway Maritime Press, 2002. ISBN 0-85177-133-5. (englanniksi)
* Gardiner Robert (toim.): *Conway's All the World's Fighting Ships 1906–1921*. Lontoo, Englanti: Conway Maritime Press, 1985. ISBN 0-85177-245-5. (englanniksi)

### Viitteet

1. ↑  Gardiner 1985 s. 365
**Oktonaari** (lat. *octonarius*) eli **oktapodia** (m.kreik. ὀκτάπους, *oktapūs*, "kahdeksanjalkainen") on runomittojen tyyppi, jossa säe koostuu kahdeksasta runojalasta. Nimitykset ovat peräisin antiikin kreikkalaisesta metriikasta ja roomalaisesta runoudesta. Mitta tunnetaan yleisimmin latinalaisperäisellä nimellään.

Jambin, trokeen ja anapestin tapauksessa, joissa metron koostuu kahdesta jalasta, oktonaari vastaa käytännössä tetrametria. Muissa eli monopodiamitoissa oktonaari on sama kuin **oktametri**.

Oktonaarimittoja
----------------

Roomalaisen runouden oktonaarimittoja ovat muun muassa ( = lyhyt tavu,  = pitkä tavu,  = anceps eli lyhyt tai pitkä tavu):

**Jambinen oktonaari** (*ja8*)

Säe koostuu kahdeksasta jambijalasta eli neljästä jambimetronista. Vastaa paljolti jambista tetrametria, mutta on joustavampi, sillä useampi lyhyt tavu voidaan korvata pitkällä.
, | , || , | ,
**Trokeinen oktonaari** (*tr8*)

Säe koostuu kahdeksasta trokeejalasta eli neljästä trokeemetronista. Lähellä trokeista tetrametriä, josta kuitenkin puuttuu yleensä viimeinen tavu.
, | , || , | ,
**Anapestinen oktonaari** (*an8*) eli **anapestinen tetrametri**

Säe koostuu kahdeksasta anapestijalasta eli neljästä anapestimetronista.
, | , || , | ,

Lähteet
-------

1. 1 2  Boldrini, Sandro: *Prosodie und Metrik der Römer*, s. 109–110, 116–117, 122. Teubner Studienbücher. Kääntäjä Bruno W. Häuptli. Walter de Gruyter, 1999. ISBN 3110953331. Teoksen verkkoversio.
**Hr. Ms. K I** (Koloniaal I, jossa roomalainen numero merkitsee palvelusta Itä-Intian laivastossa) oli Alankomaiden kuninkaallisen laivaston vuonna 1913 vesillelaskettu Hay-Whitehead-tyyppinen sukellusvene.

Valmistus
---------

Siirtomaaministeriö tilasi aluksen 19. lokakuuta 1910 Koninklijke Maatschappij De Scheldeltä Amsterdamista ja sen köli laskettiin 16. syyskuuta 1911. Alus laskettiin vesille 20. toukokuuta 1913 ja se otettiin palvelukseen 5. heinäkuuta 1914.

Alus oli 48,6 metriä pitkä ja sen leveys oli 4,7 ja syväys 3,1 metriä. Aluksen uppouma oli pinnalla 330 ja sukelluksissa 386 tonnia. Propulsiojärjestelmä oli kaksiakselinen ja akseleita pyöritti kaksi MAN 8-sylinterinen dieselmoottoria tai sähkömoottori. Dieselmoottorit tuottivat 1 800 bhp:tä ja sähkömoottori 500 shp:tä. Järjestelmä mahdollisti kuudentoista solmun nopeuden pinta-ajossa ja 8,5 solmun nopeuden sukelluksissa. Aluksen toimintasäde oli 1 500 merimailia tai 2 250 merimailia nopeudesta riippuen. Sukelluksissa alus kykeni matkaamaan 30 merimailia 8,5 solmun nopeudella.

Aluksen aseistuksena oli kolme 450 millimetrin torpedoputkea, joista kaksi oli keulassa ja yksi perässä. Aluksella oli seitsemäntoista hengen miehistö.

Palvelus
--------

Alus lähti 12. syyskuuta 1916 Nieuwediepistä Hollannin Itä-Intiaan. Pääosan matkasta hinaaja *Witte Zee* hinasi alusta. Matkalla alukset kulkivat Downsin, Vigon, Maltan, Suezin kanavan, Adenin ja Colombon kautta saapuen Sabangiin 6. marraskuuta. Sabangista alus jatkoi omin voimin Bataviaan saattajanaan *Hr. Ms. Koningin Regentes*. Alukset saapuivat Sabangiin 6. marraskuuta, jolloin *Hr. Ms. K I*:stä tuli ensimmäinen Alankomaiden laivaston sukellusvene alueella.

  

Alus poistettiin palveluksesta Sabangissa vuonna 1928.

Lähteet
-------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Hr. Ms. K I**.
* Gardiner Robert (toim.): *Conway's All the World's Fighting Ships 1906–1921*. Lontoo, Englanti: Conway Maritime Press, 1985. ISBN 0-85177-245-5. (englanniksi)

### Viitteet

1. 1 2 3  dutchsubmarines.com
2. 1 2  Gardiner, Robert s. 369


|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Edeltäjä:**Hr. Ms. O 8** | **Alankomaiden laivaston sukellusveneet** | Seuraaja:**Hr. Ms. K II** |
**Hr. Ms. O 11** oli Alankomaiden kuninkaallisen laivaston vuonna 1926 palvelukseenotettu O 9 -luokan sukellusvene.

Valmistus
---------

*Pääartikkeli: O 9 -luokka*
Alus tilattiin 30. elokuuta 1921 Wilton-Fijenoordilta Schiedamista ja sen köli laskettiin 24. joulukuuta 1922. Alus laskettiin vesille 19. maaliskuuta 1925 ja se otettiin palvelukseen 18. tammikuuta 1926.

Palvelus
--------

Alus lähti 21. kesäkuuta Den Helderistä *Hr. Ms. Maarten Harpetzsoon Trompin*, *Hr. Ms. Jacob van Heemskerckin*, *Hr. Ms. Z 7*:n ja *Hr. Ms. Z 8*:n kanssa koulutuspurjehdukselle Itämerelle. Osasto vieraili Kielissä, Göteborgissa ja Trondheimissä ennen paluutaan Den Helderiin 30. heinäkuuta.

Alus lähti 9. toukokuuta 1927 Nieuwediepistä Den Helderistä laivastovierailulle Norjaan *Hr. Ms. Hertog Hendrikin*, *Hr. Ms. Z 5*:n, *Hr. Ms. Z 6*:n, *Z 7*:n, *Z 8*:n kanssa ja osasto palasi 1. kesäkuuta kotisatamaansa. Sama osasto lähti 12. heinäkuuta koulutuspurjehdukselle Irämerelle. Paluumatkalla osasto kulki Kattegatin kautta ja se saapui Den Helderiin 8. elokuuta.

Alus lähti 4. toukokuuta 1936 Itämerelle koulutuspurjehdukselle *Hr. Ms. O 9*, *Hr. Ms. O 10*, *Hertog Hendrikin* ja *Z 5*:n kanssa, mistä ne palasivat 20. kesäkuuta.

Alus kolaroi 6. maaliskuuta 1940 hinaaja *BV 3*:n (ex -*Amsterdam*) kanssa. Hinaaja törmäsi alukseen juuri komentotornin etupuolelle. Kolme miehistönjäsentä sai surmansa ja sukellusvene upposi Willemsoordin sataman suulle. Kannella olleet neljätoista miestä hyppäsivät mereen. Hätäpuhelimen poiju nousi pintaan, mutta yhteyttä aluksessa olleisiin neljääntoista mieheen ei kyetty luomaan.

Alus saatiin pintaan tyhjentämällä ponttoainetankit jolloin neljätoista aluksessa ollutta saatiin pelastettua. Pian pelastustöiden jälkeen alus jälleen upposi uudelleen.

Hylky nostettiin 7. tai 9. maaliskuuta 1940 ja se siirrettiin matalikolle, jossa kolmen surmansa saaneen ruumiit saatiin poistettua. Matalikolla reiän peitoksi rakennettiin tilapäiskansi. Alus siirrettiin 10. tai 11. maaliskuuta Den Helderin laivastotukikohtaan, jossa sen aseistusriisuttiin ennen korjauksia.

Saksa hyökkäsi 10. toukokuuta Alankomaihin. Alus oli 14. toukokuuta kuivatelakalla, mistä se upotettiin pyrittäessä estämään sen valtaus. Saksalaiset nostivat hylyn ja siirsivät sen telakalle kunnostettavaksi.

Syyskuussa 1944 saksalaiset upottivat aluksen Buitenhaveniin estääkseen Den Helderin satamaan pääsyn. Saksa antautui 8. toukokuuta 1945. Hylky nostettiin 10. joulukuuta 1947 ja se myytiin romutettavaksi.

Lähteet
-------

* Gardiner Robert (toim.): *Conway's All the World's Fighting Ships 1906–1921*. Lontoo, Englanti: Conway Maritime Press, 1985. ISBN 0-85177-245-5. (englanniksi)

### Viitteet

1. 1 2 3 4 5 6 7 8 9  dutchsubmarines.com

 *O 9*-luokan sukellusveneet

|  |
| --- |
| *Hr. Ms. O 9* - *Hr. Ms. O 10* - *Hr. Ms. O 11* |
| Edeltäjä: *Hr. Ms. O 8* – Seuraaja: O 12 -luokka |
**Jorma Juhani Miettinen** (s. 16. syyskuuta 1947 Kokemäki) on suomalainen mediavaikuttaja, päätoimittaja ja viestintäneuvos. Hän on koulutukseltaan valtiotieteen tohtori Helsingin yliopistosta.

Työuransa Miettinen aloitti Aamulehdessä, ensin aluetoimituksessa Parkanossa ja sitten keskustoimituksessa Tampereella (1968–1972). Hän oli Tampereen yliopiston ensimmäinen tiedotussihteeri 1972–1974 ja lehdistöopin lehtori 1974–1977 sekä tiedotusopin vs. professori 1978. Viestintäalan työt jatkuivat Valtion teknillisen tutkimuskeskuksen tiedottajana 1978–1979 ja Helsingin yliopiston vs. apulaisprofessorina 1979–1980. Pisimmän uran Miettinen teki Mainos-TV-Reklam Ab:n (myöhemmin MTV Oy:n) palveluksessa, missä hän toimi viestintäasiantuntijana 1980–1981, Kymmenen Uutisten ensimmäisenä päätoimittajana 1981–1988 ja apulaisjohtajana 1988–1997 sekä johtajana ja johtoryhmän jäsenenä MTV Oy:n emoyhtiöissä Alma Media Oyj:ssä ja Nordic Broadcasting Oy:ssä 1997–2008. Tästä tehtävästä hän jäi eläkkeelle 2008. Tasavallan presidentti myönsi hänelle viestintäneuvoksen arvon 2.12.2011.

Miettisen väitöskirja käsitteli sanomalehtien lukemista. Tutkimuksessa yhdistettiin lukijoiden kiinnostusta koskevat tiedot obsläs-tekniikalla hankittuihin maakuntalehtien lukemistietoihin. Miettinen on tiedotusopin dosentti Helsingin yliopistossa (1982). Hän oli Euroopan kaupallisten televisioiden liiton (Association of Commercial Television in Europe, ACT) hallituksen jäsen 1995–2008 sekä Julkisen sanan neuvoston kannatusyhdistyksen puheenjohtaja 1995 ja 2005–2007.

Miettisen työurassa keskeistä oli MTV:n uutistoiminnan käynnistäminen ja vakiinnuttaminen, vaikuttaminen MTV:n oman kanavan ja toimiluvan saamiseen, televisiotoiminnan digitalisoinnin edistämiseen sekä kaupallisia televisioyhtiöitä rasittaneen toimilupamaksun poistamiseen.

Lähteet
-------

1. ↑  Jorma Juhani Miettinen. *Suomen talouselämän vaikuttajat* -verkkojulkaisu (maksullinen). Suomalaisen Kirjallisuuden Seura.
2. 1 2  Kohti uutta suunnistava viestintämies. *Helsingin Sanomat*, 16.9.1997. Artikkelin verkkoversio.
3. 1 2  Kuka kukin on 1988. Otava 1988
4. 1 2  Sanomalehtitutkijasta tuli television vahva mies. *Keskisuomalainen* 15.9.2007.
5. 1 2  Työrukkanen sopii moneen käteen. *Helsingin Sanomat* 13.9.2007. Artikkelin verkkoversio.
6. ↑
7. ↑  Sanomalehtien lukeminen. Maakuntien ykköslehtien lukijoiden kiinnostus sekä väline- ja sisältökäyttö. Viestintätutkimuksen seuran julkaisusarja n:o 2. Weilin & Göös 1980
8. ↑  Risto Sinkko: Lukemalla lukien. Kirja-arvioita. Journal.fi.
9. ↑  Suomen valtiokalenteri 1983
10. ↑  Kaupallisella kanavalla uutislähetystenkin on oltava myyviä. *Nykypäivä* 12.9.1997
11. ↑  Jatkolupa varmistumassa. MTV:n uutiset vakiinnutti vuodessa oman asemansa. *Kouvolan Sanomat* 29.8.1982.


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt Muokkaa Wikidatassa | 
* Talousvaikuttajat

 |

 |
Radmila Manojlović
**Radmila Manojlović** (serb. Радмила Манојловић) (s. 25. elokuuta 1985 Požarevac, Serbia, Jugoslavia) on serbialainen pop folk-laulaja. Kasvaessaan kylässä nimeltään Četereže, hän alkoi laulaa klubeissa ja häissä ympäri Serbiaa (ansaitakseen rahaa perheelleen, jolla oli taloudellisia vaikeuksia) heti kun oli käynyt peruskoulun. Opiskeluaikanaan lukiossa hän oli yksi parhaita oppilaita.*lähde?*

Vuonna 2004 hän osallistui kilpailuun nimeltä *Zvezde Granda* (*Grandin tähdet*). Hän putosi ennen finaalia. Vuonna 2007 hän tuli finaalissa toiseksi. Hän on julkaissut vain kaksi kappaletta: "Nikada više" ("Ei koskaan enää"), albumilla 12 muun finalistin ja semifinalistin kanssa "Bole ove usne neverne" ("Nämä uskottomat huulet satuttavat"), esiintyi "Grand festivaaleilla".*lähde?*

Manojlović opiskelee taloutta Belgradissa.*lähde?*

Manojlovic seurustelee serbialaislaulaja Milan Stankovićin kanssa.*lähde?*

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Taiteenala Muokkaa Wikidatassa | 
* MusicBrainz

 |

 |
**Hr. Ms. K III** oli Alankomaiden kuninkaallisen laivaston K III -luokan sukellusvene.

Valmistus
---------

*Pääartikkeli: K III -luokka*
Alus tilattiin Koninklijke Maatschappij De Scheldeltä Vlissingenistä ja sen köli laskettiin 15. heinäkuuta 1915. Alus laskettiin vesille 12. elokuuta 1919 ja se otettiin palvelukseen 9. heinäkuuta 1920.

Palvelus
--------

Alus lähti 4. syyskuuta 1920 Vlissingenistä merelle ja se matkasi Ferrolin, Algerin, Maltan, Aleksandrian, Port Saidin, Suezin kanavan, Adenin, Colombon, Padangin ja Tanjong Priokin kautta Surabayaan, jonne se saapui 18. joulukuuta. Alus oli ensimmäinen Alankomaiden laivaston sukellusvene, joka suoritti matkan ilman saattajaa.

Alus poistettiin palveluksesta vuonna 1934 ja se romutettiin Hollannin Itä-Intiassa.

Lähteet
-------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Hr. Ms. K III**.
* Gardiner Robert (toim.): *Conway's All the World's Fighting Ships 1906–1921*. Lontoo, Englanti: Conway Maritime Press, 1985. ISBN 0-85177-245-5. (englanniksi)

### Viitteet

1. 1 2 3  dutchsubmarines.com

*K III* -luokan sukellusveneet

|  |
| --- |
| *Hr. Ms. K III* - *Hr. Ms. K IV* |
| Edeltäjä: *Hr. Ms. K II* – Seuraaja: K V -luokka |
**Vuoden 2008 painin maailmanmestaruuskilpailut** järjestettiin Tokiossa, Japanissa 11.–13. lokakuuta 2008. Kisat olivat siinä mielessä erikoiset, että ne järjestettiin olympiavuonna, mitä yleensä on vältetty. Kisoissa painittiin vain naispainissa, sillä Pekingin kesäolympialaisissa naispainin painoluokkia oli vain neljä. Tokiossa sarjoja oli seitsemän.

Mitalistit
----------

### Naispaini

| Sarja | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- |
| 48,0 kg | Yhdysvallat Clarissa Chun | Kazakstan Jyldyz Ešimova | Japani Makiko Sakamoto  Kiina Su Guibei |
| 51,0 kg | Japani Hitomi Sakamoto | Valko-Venäjä Marina Markevitš | Ranska Vanessa Boubryemm  Ukraina Julija Blahinya |
| 55,0 kg | Japani Saori Yoshida | Ukraina Tetyana Lazareva | Yhdysvallat Tatiana Padilla  Kanada Brittanee Laverdure |
| 59,0 kg | Japani Ayako Shouda | Venäjä Natalja Golts | Azerbaidžan Elvira Mursalvoa  Puola Agata Pietrzyk |
| 63,0 kg | Japani Mio Nishimaki | Venäjä Ljubov Volosova | Kiina Meng Lili  Ranska Audrey Prieto |
| 67,0 kg | Kanada Martine Dugrenier | Japani Mami Shinkai | Mongolia Ochirbatyn Nasanburmaa  Ukraina Katerina Burmistrova |
| 72,0 kg | Bulgaria Stanka Zlateva-Hristova | Kiina Hong Yan | Japani Kyōko Hamaguchi  Kanada Ohenewa Akuffo |

Mitalitaulukko
--------------

| Sija | Maa | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Japani | 4 | 1 | 2 | 7 |
| 2 |  Kanada | 1 | 0 | 2 | 3 |
| 3 |  Yhdysvallat | 1 | 0 | 1 | 2 |
| 4 |  Bulgaria | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 5 |  Venäjä | 0 | 2 | 0 | 2 |
| 6 |  Kiina | 0 | 1 | 2 | 3 |
|  Ukraina | 0 | 1 | 2 | 3 |
| 8 |  Kazakstan | 0 | 1 | 0 | 1 |
|  Valko-Venäjä | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 10 |  Ranska | 0 | 0 | 2 | 2 |
| 11 |  Azerbaidžan | 0 | 0 | 1 | 1 |
|  Mongolia | 0 | 0 | 1 | 1 |
|  Puola | 0 | 0 | 1 | 1 |

Lähteet
-------

* FILA:n virallinen kisasivusto (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
* FILA:n tietokanta (englanniksi)

  

PainiPainin maailmanmestaruuskilpailut
1904 (kr) |
1905 (kr) |
1907 (kr) |
1908 (kr) |
1909 (kr) |
1910 (kr) |
1911 (kr) |
1913 (kr) |
1920 (kr) |
1921 (kr) |
1922 (kr) |
1950 (kr) |
1951 (v) |
1953 (kr) |
1954 (v) |
1955 (kr) |
1957 (v) |
1958 (kr) |
1959 (v) |
1961 (kr, v) |
1962 (kr, v) |
1963 (kr) |
1963 (v) |
1965 (kr) |
1965 (v) |
1966 |
1967 (kr) |
1967 (v) |
1969 (kr, v) |
1970 (kr, v) |
1971 (kr, v) |
1973 (kr, v) |
1974 (kr) |
1974 (v) |
1975 |
1977 (kr) |
1977 (v) |
1978 |
1979 |
1981 (kr) |
1981 (v) |
1982 (kr) |
1982 (v) |
1983 |
1985 (kr) |
1985 (v) |
1986 |
1987 |
1989 |
1990 (kr) |
1990 (v) |
1991 (kr, v) |
1991 (n) |
1993 (kr) |
1993 (v) |
1994 (kr) |
1994 (v) |
1995 (kr) |
1995 (v) |
1996 |
1997 (kr) |
1997 (v) |
1998 (kr) |
1998 (v) |
1998 (n) |
1999 (kr) |
1999 (v) |
1999 (n) |
2000 |
2001 (kr) |
2001 (v, n) |
2002 (kr) |
2002 (v) |
2002 (n) |
2003 (kr) |
2003 (v, n) |
2005 |
2006 |
2007 |
2008 |
2009 |
2010 |
2011 |
2012 |
2013 |
2014 |
2015 |
2016 |
2017 |
2018 |
2019 |
2021 |
2022 |
*2023* |

**Epäviralliset MM-kilpailut:** 1905 |
1910 |
1911
Pulloposti.
Pioneer-luotaimien kuljettama laatta on viesti ihmiskunnalta maailmankaikkeuden muille mahdollisille olioille. Laatassa on kuvattu aurinkokunta, Auringon etäisyys joihinkin pulsareihin ja niiden pulssitaajuudet, ihminen sekä ihmisten taustalla laattaa kuljettava luotain. Vasemmalla ylhäällä on vedyn kaaviokuva, jonka perusteella voidaan päätellä käytettyjä yksiköitä.
Pulloposti lähtee matkaan Norjan Hurtigruten-reitillä vuonna 2011.
**Pulloposti** on tapa lähettää viestejä vesitse. Viesti pannaan kelluvaan ja vedenpitävään säiliöön kuten esimerkiksi pulloon, ja heitetään mereen tai muuhun vesistöön. Pullopostiviestejä ei ole tarkoitettu kenellekään erityisesti, vaan pullo kulkeutuu sinne, minne virtaukset sen kuljettavat.

Pullopostia käytetään merivirtojen tutkimuksessa*lähde?*. Pulloposteja lähetetään myös huvin vuoksi. Lähettäjät haluavat tietää kuinka pitkälle heidän viestinsä kulkeutuu ja saada viestin vastaanottajalta.

Ilmapalloposti on pullopostia vastaava tapa lähettää viestejä ilmateitse. Nasa on lähettänyt myös useita "tähtienvälisiä pulloposteja", graafisia viestejä, jotka on kiinnitetty avaruusluotainten kylkeen. Tällaisia viestejä mahdollisille ulkoavaruuden asukkaille kuljettavat Pioneer 10 - ja Pioneer 11 - sekä Voyager-luotaimet.

Historia
--------

Ensimmäiset tunnetut pullopostiviestit lähetettiin noin vuonna 310 eaa. Asialla oli kreikkalainen filosofi Theofrastos, joka halusi todistaa oletuksensa että Välimeri on yhteydessä Atlantin valtamereen.*lähde?*

Kun Kristoffer Kolumbus oli palaamassa Espanjaan Amerikan löytymisen jälkeen, hänen laivansa joutui vakavaan myrskyyn. Silloin hän heitti mereen raportin löydöstään ja toivomuksen, että viesti toimitettaisiin Espanjan kuningattarelle. Ei tiedetä, löydettiinkö tätä viestiä koskaan.

1500-luvulla muun muassa Englannin kuninkaallinen laivasto käytti pullopostia tiedottaakseen maihin vihollisen asemista. Kuningatar Elisabet I loi tarkoitusta varten erityisen viran: *Uncorker of Ocean Bottles*, "valtameripullojen avaaja". Muiden oli kuolemanrangaistuksen uhalla kiellettyä avata pulloja, koska ne saattoivat sisältää sotasalaisuuksia.

Toukokuussa 2005 88 haaksirikkoutunutta siirtolaista pelastettiin Costa Rican rannikolta. He olivat panneet avunpyynnön pulloon ja sitoneet sen kalastusaluksen pitkään siimaan.

Lähteet
-------

1. ↑  Message in bottle saves drifting migrants  31.5.2005. CNN.  Arkistoitu 29.7.2005. Viitattu 24.3.2007. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Pulloposti**.
* Nigel Sadler: Message in a bottle (Arkistoitu – Internet Archive) (Turks- ja Caicossaarten kansallismuseo) (englanniksi)
* beachcombers.org (englanniksi)
**Bourne shell** (Bourne-komentotulkki, `sh`) on Stephen Bournen kehittämä komentotulkki UNIX-käyttöjärjestelmälle. 
Bourne on kehittänyt komentotulkin Bell Labsissa.

Unix-käyttöjärjestelmän alkuperäisen sh-komentotulkin oli kehittänyt Ken Thompson. Thompsonin tulkki oli yksinkertainen mutta liian rajoittunut kun käyttöjärjestelmää käytettiin sovelluskehitykseen. Useat ihmiset toivoivat komentotulkilta ohjelmointiominaisuuksia kuten muuttujia ja vuonohjausta. Pääongelmana oli suunnitella komentotulkki täysin ohjelmoitavalle komentokielelle. Tulkin piti myös tukea olemassa olevaa interaktiivista käyttöä, jossa tulkki käsittelee ja suorittaa käyttäjien syöttämiä komentoja. Bourne lisäsi tulkkiin `if` ja `for` -lauseet ja eliminoi `goto`-lauseen. Tulkin komentokieli käyttää ALGOLin kaltaista syntaksia.

Bell Labsissa oli kehitetty samaan aikaan myös muita komentotulkkeja samoihin ongelmiin. Bourne käytti aikaa komentotulkin suorituskyvyn parantamiseen ja vähitellen vakuutti vaihtamaan siihen. Suorituskykyä rajoittava tekijä oli Unixin `fork` ja `exec` järjestelmäkutsujen nopeus komentoa suorittaessa, joka oli hitaampaa kuin C-kielisen funktion kutsu. Viimeinen Bournen lisäämä muutos oli tuki funktioille vuonna 1983, jonka jälkeen hän päätti tulkin saavuttaneen suunnittelurajat eivätkä jatkomuutoksien kanssa enää voisi säilyttää johdonmukaisuutta ja yksinkertaisuutta. Myöhemmin tulkista tehtiin POSIX-yhteensopiva.

GNU-projekti on toteuttanut osittain yhteensopivan Bash-komentotulkin, jossa on myös ominaisuuksia muista komentotulkeista.

Lähteet
-------

1. ↑  M. Douglas McIlroy: A Research UNIX Reader: Annotated Excerpts from the Programmer’s Manual, 1971-1986 (PDF) *cs.dartmouth.edu*. Viitattu 6.9.2019. (englanniksi)
2. 1 2 3 4 5 6 7  Howard Dahdah: The A-Z of Programming Languages: Bourne shell, or sh  5.3.2009. Computerworld.  Arkistoitu. Viitattu 7.9.2019. (englanniksi)
3. ↑  Howard Dahdah: The A-Z of Programming Languages: Bourne shell, or sh (sivu 4)  5.3.2009. Computerworld.  Arkistoitu. Viitattu 7.9.2019. (englanniksi)
4. 1 2  Howard Dahdah: The A-Z of Programming Languages: Bourne shell, or sh (sivu 2)  5.3.2009. Computerworld.  Arkistoitu. Viitattu 7.9.2019. (englanniksi)
5. ↑  Howard Dahdah: The A-Z of Programming Languages: Bourne shell, or sh (sivu 5)  5.3.2009. Computerworld. Viitattu 27.2.2020. (englanniksi)
6. 1 2  Howard Dahdah: The A-Z of Programming Languages: Bourne shell, or sh (sivu 3)  5.3.2009. Computerworld.  Arkistoitu. Viitattu 7.9.2019. (englanniksi)
7. ↑  Appendix B Major Differences From The Bourne Shell *gnu.org*. Viitattu 7.9.2019. (englanniksi)
8. ↑  Vladimir Likic: Understanding Bash: Elements of Programming *linuxjournal.com*.  28.9.2018. Viitattu 27.2.2020. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* List of Bourne shell built-in commands (englanniksi)
**Hr. Ms. Koningin Regentes** oli Alankomaiden kuninkaallisen laivaston Koningin Regentes -luokan rannikkopanssarilaiva.

Valmistus
---------

*Pääartikkeli: Koningin Regentes -luokka*
Alus tilattiin Amsterdamin telakalta ja sen köli laskettiin vuonna 1898. Alus laskettiin vesille 24. huhtikuuta 1900 ja se otettiin palvelukseen 3. tammikuuta 1902.

Palvelus
--------

Alus lähti 11. maaliskuuta 1902 Flushingista Hollannin Länsi-Intiaan Venezuelan ja Alankomaiden välisten poliittisten jännitteiden kiristyttyä alueella. Alus evakuoi juutalaisia Corosta Curacaoon. Aluksten tehtävä keskeytyi sen avustaessa Mount Peleen purkauduttua Martiniquella. Pelastustöistä vapauduttuaan alus jatkoi alkuperäistä tehtäväänsä matkaten *Hr. Ms. Utrechtin* kanssa Venezuelaan La Guairaan, jonne alukset saapuivat 2. huhtikuuta. Ennen alusten saapumista Venezuelan laivasto oli tehnyt toistuvia tarkastuksia Alankomaiden ja Antillien lipun alla purjehtiviin kauppa-aluksiin.

Vuonna 1906 alus osallistui *Hr. Ms. De Ruyterin* ja *Hr. Ms. Zeelandin* kanssa Balille tehtyyn retkeen, jonka tarkoituksena oli liittää eteläiset kuningaskunnat Tabanan, Badung ja Klungkung Hollannin Itä-Intiaan. Laivasto-osasto tulitti 16.-17. syyskuuta Denpasarin kaupunkia, minkä jälkeen maajoukot nousivat maihin tukahduttaen lopun vastarinnan.

Alus lähti 10. elokuuta 1909 Bataviasta *Hr. Ms. Maarten Harpertszoon Trompin* ja *Hr. Ms. De Ruyterin* kanssa esittämään lippua Kiinassa, Hong Kongissa, Japanissa ja Filippiineillä. Seuraavana vuonna alus osallistui laivastovierailuun Australiassa. Osasto, johon kuului *Koningin Regentesin* lisäksi *De Ruyter* ja *Hertog Hendrik*, lähti 15. elokuuta Surabayasta ja se vieraili Brisbanessa, Melbournessa, Sydneyssä, Fremantlessa sekä muissa satamissa.

Ensimmäisen maailmansodan lopulla 4. huhtikuuta 1918 alus saattoi *Hr. Ms. De Zeven Provinciënin* kanssa matkustaja-aluksia *Vondel*, *Kawi*, *Rindjani* ja *Grotius* Tanjung Priokiin.

Alus poistettiin palveluksesta 1920.

Lähteet
-------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Hr. Ms. Koningin Regentes**.
* Gardiner, Robert (toim.): *Conway's All the World's Fighting Ships 1860–1905*. Lontoo, Englanti: Conway Maritime Press, 2002. ISBN 0-85177-133-5. (englanniksi)
* Gardiner Robert (toim.): *Conway's All the World's Fighting Ships 1906–1921*. Lontoo, Englanti: Conway Maritime Press, 1985. ISBN 0-85177-245-5. (englanniksi)

### Viitteet

1. ↑  Gardiner 1985 s. 365
**Hanna-Marie Salvesen Weydahl** (30. kesäkuuta 1922 Tjøme – 5. tammikuuta 2016 Oslo) oli norjalainen pianisti.

Weydahl opiskeli muiden muassa Reimar Rieflingin johdolla. Hän suoritti tutkinnon École normale de musiquessa Pariisissa. Weydahl teki debyyttinsä Oslossa vuonna 1940. Myöhemmin hän vielä täydensi opintojaan vuoden verran Brysselin kuninkaallisessa konservatoriossa Marcel Maasin johdolla. Vuonna 1966 Weydahlille myönnettiin Kansainvälinen Harriet Cohen -musiikkipalkinto. Hän sai myös kultaisen Kuninkaan ansiomitalin vuonna 1986.

Weydahl konsertoi aktiivisesti sekä Norjassa että ulkomailla. Hän kiinnostui erityisesti Fartein Valenin tuotannosta ja edisti tämän musiikin ymmärrystä. Hän myös johti monien vuosien ajan Fartein Valen -seuraa. Vuonna 2006 Weydahlille ja Einar Henning Smebyelle myönnettiin Fartein Valen -palkinto. Valenin lisäksi Weydahlin ohjelmistoon kuului teoksia muiden muassa Harald Sæverudilta, Klaus Eggeltä, Eivind Grovenilta ja Geirr Tveittilta. Hän julkaisi vuonna 1999 levytyksen Aleksandr Skrjabinin pianoteoksista.

Weydahl oli myös merkittävä opettaja ja hoiti virkoja Oslon musiikkikonservatoriossa sekä Norjan valtiollisessa musiikkikorkeakoulussa.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Hanna-Marie Weydahl Store norske leksikon


|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Yhdysvallat

 |

 |
**Hanna** on kaupunki itäisessä Keski-Albertassa, Kanadassa. Kaupungin asukasluku on noin 2 700 ja sen elinkeinoista tärkeimpiä ovat maatalouden ja öljyntuotannon lisäksi matkailu- sekä kaivostoiminta.

Kaupungin synty
---------------

Kaupunki syntyi ensimmäisten uudisasukkaiden saapuessa sen nykyiselle alueelle kesällä 1912. Aluetta huutokaupattiin Saskatoonin julkisessa huutokaupassa, ja pian sen lähialueilla liikkui jo huhu alueelle suunnitellusta kaupungista. Vuoden loppuun mennessä Hannaan oli muuttanut jo 800 asukasta.

Kaupungin syntyyn liittyy vahvasti teollistuminen ja varsinkin rautatieteollisuuden lisääntyminen.

Maantiede ja väestö
-------------------

Hanna on kaupunki keskisessä Albertassa, Kanadassa. Se sijaitsee valtateiden 9 ja Veteran's Memorial Highwayn risteyksessä, 215 kilometrin päässä Calgarysta koilliseen. Matkaa Yhdysvaltain ja Kanadan väliselle rajalle on noin 330 kilometriä.

Hannan asukasluku on noin 2 673 ja pinta-ala 8,56 neliökilometriä.

Elinkeinot
----------

Hannan pääelinkeinoja ovat maatalous, öljy- sekä polttoainetuotanto, kaivostoiminta sekä tehdasteollisuus. Myös turismilla on tuloissa merkittävä osa, sillä kaupunki sijaitsee valtateiden varsilla.

Maatalouden saralla eniten viljellään muun muassa ohraa, vehnää ja ruista. Karjankasvatuksessa tärkeimpiä ovat lampaat, siat sekä siipikarja.

Tunnettuja hannalaisia
----------------------

* Shirley McClellan, Kanadan sijaispääministeri ja valtiovarainministeri.
* Lanny McDonald, entinen ammattijääkiekkoilija ja NHL:n Hall of Famen jäsen.
* Jim Nill, entinen ammattijääkiekkoilija.
* Marjorie Willison, kirjailija ja radiopersoona.

Myös kanadalaisyhtye Nickelback on perustettu Hannassa.*lähde?*

Lähteet
-------

1. 1 2  Population and dwelling counts, for Canada, provinces and territories, and census subdivisions (municipalities), 2011 and 2006 censuses Statistics Canada. Viitattu 26.10.2015. (englanniksi)
Puhuttua kriota
**Krion kieli** on Sierra Leonessa, Gambiassa, Päiväntasaajan Guineassa ja eräillä muilla alueilla puhuttu englantiin pohjautuva kreolikieli. Äidinkielenään sitä puhuu yli 40 000 krioa. Kieltä käytetään laajasti myös eri kansojen välisen kanssakäymisen välineenä. Vuonna 1983 puhujien kokonaismääräksi arvioitiin noin 500 000 henkeä.

Krio jakautuu useisiin paikallismurteisiin ja ainakin kahteen sosiaaliseen murteeseen: pääkaupungin ja maaseudun kieleen. Kieli on syntynyt 1800-luvulla Afrikan länsirannikolla englantiin perustuvien varhaisempien kreolien ja joruban vuorovaikutuksen tuloksena. Kriolla on rikas suullinen perinne ja myös kaunokirjallisuutta. 70 % krion sanastosta on peräisin englannista.

Kieltä kirjoitetaan latinalaisin aakkosin. Raamattu on käännetty krioksi vuonna 2013.

Kielinäyte
----------

»ɛvribɔdi bɔn fri ɛn gɛt in yon rayt, nɔn wan nɔ pas in kɔmpin. Wi ɔl ebul fɔ tink ɛn fɛnɔt wetin rayt ɛn rɔɧ pantap dat wi fɔ sabi aw fɔ liv lɛk wan big famili.»

Suomeksi:  
»Kaikki ihmiset syntyvät vapaina ja tasavertaisina arvoltaan ja oikeuksiltaan. Heille on annettu järki ja omatunto, ja heidän on toimittava toisiaan kohtaan veljeyden hengessä.»

(YK:n ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen 1. artikla)

Lähteet
-------

1. ↑  Krio *Ethnologue*. Viitattu 5.10.2022. (englanniksi)
2. ↑  *Afrika: entsiklopeditšeski slovar, tom 2*, s. 29. Moskva: Sovetskaja entsiklopedija, 1987.
3. ↑  Krio *hawaii.edu*.  2022. Viitattu 5.10.2022. (englanniksi)
4. ↑  ScriptSource - Krio written with Latin script *scriptsource.org*. Viitattu 5.10.2022.
5. ↑  Krio, Creole in Sierra Leone *Joshua Project*.  2022. Viitattu 5.10.2022. (englanniksi)
6. ↑  Yhdistyneiden kansakuntien ihmisoikeusvaltuutetun toimisto
**Ponape** oli suomalainen Gustaf Eriksonin varustamon nelimastoinen teräsparkki joka oli rakennettu 1903. Parkki oli Eriksonin omistuksessa 1929–1936 ja se romutettiin Latviassa 1936.

Ponapen oli rakentanut Società Esercizio Baccini Genovassa Italiassa vuonna 1903. Laivan vetoisuus oli 2 342 bruttorekisteritonnia ja kantavuus 3 500 kuollutpainotonnia. Laivan pituus oli 95,96 metriä, leveys 13,07 metriä ja syväys 7,00 metriä. Ahvenanmaalle Ponape ostettiin A. Monsen-varustamolta Tönsbergistä Norjasta vuonna 1925, laivan omisti vuoteen 1929 maarianhaminalainen Hugo Lundqvist (1878-1936). Laiva kuljetti pääasiassa vehnälasteja Australiasta Eurooppaan sekä myös guanoa ja puutavaraa. Vuonna 1928 matkalla Sundsvallista Melbourneen kaksi miehistön jäsentä huuhtoutui mereen myrskyn aikana Pohjois-Atlantilla. Syyskuussa 1931 Ponape törmäsi yhteen virolaisen höyrylaiva Lindan kanssa Dragörin lähellä ollessaan painolastissa matkalla Maarianhaminasta Kööpenhaminaan. Molemmat laivat vaurioituivat ja Ponape hinattiin telakalle Kööpenhaminaan. 

Viimeisen vehnälastinsa Ponape toi kesäkuussa 1936 Australian Port Germeinista Falmouthin kautta Lontooseen. Syyskuussa 1936 Ponape myytiin romutettavaksi Latviaan ja se teki viimeisen matkansa Uudestakaupungista Libauhun syyskuun lopulla 1936. Ponapen kaljuunakuva on Maarianhaminassa Ahvenanmaan merenkulkumuseossa. Ponapesta on tehty 2017 Ylen Areenalle esitetty dokumentti *Skeppet Ponape, en dröm om havet*.

Kirjallisuutta
--------------

* Harry Hedenström : *Runt Hornet som kock : Ombord i 4-mastade barkar på vetetraden*. Oscars Byrå, cop. Lidingö 1997 ISBN 916305891X

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Jukka Mikkolan Suurten purjelaivojen bibliografia : Ponape ex Bellhouse ex Ponape ex Regina d' Elena (Arkistoitu – Internet Archive)
**Hanna Dóra Sturludóttir** (s. 30. toukokuuta 1968) on islantilainen mezzosopraano, joka on esiintynyt kansainvälisesti sekä ooppera- että konserttilaulajana.

Hanna Dóra opiskeli Reykjavíkin laulun akatemiassa ja Universität der Künste Berlinissä, jossa hänen opettajiaan olivat muiden muassa Dietrich Fischer-Dieskau ja Aribert Reimann. Ollessaan kiinnitettynä Landestheater Neustrelitziin Hanna Dóra tulkitsi muiden muassa Marien (*Wozzeck*), Cio-Cio Sanin (*Madama Butterfly*) ja kreivittären (*Figaron häät*) roolit. Hän teki myös vierailevia esiintymisiä Komische Oper Berlinissä ja eri puolilla Saksaa.

Islannin oopperassa Hanna Dóra on tulkinnut muun muassa *Carmenin* ja *Ariadne auf Naxoksen* nimiroolit sekä Miss Jesselin (*Ruuvikierre*), Donna Elviran (*Don Giovanni*) ja prinsessa Ebolin (*Don Carlo*) roolit. Esiintymisestään Ebolin roolissa Hanna Dóra sai vuonna 2014 "vuoden klassisen laulajan" Islannin musiikkipalkinnon. Konserttilaulajana hän on esittänyt muun muassa yksinlauluja ja oratoriota. Hän on myös aina painottanut ohjelmistossaan oman aikansa musiikin asemaa.

Hanna Dóran islantilaiseen ohjelmistoon on kuulunut muun muassa Þórunn Gréta Sigurðardóttirin ooppera *KOK*, josta hän sai vuonna 2021 Islannin Gríman-teatteripalkintoehdokkuuden. Hän on esiintynyt myös Islannin oopperassa Daníel Bjarnasonin teoksessa *Brothers*. Hanna Dóra on opettanut ja johtanut Islannin taideyliopiston laulun laitoksella. Lisäksi hän on tehnyt opetustyötä Sigurður Demetzin laulukoulussa.

Lähteet
-------

1. ↑  Hanna Dóra Sturludóttir MusicBrainz
2. 1 2 3 4 5 6  Hanna Dóra Sturludóttir Listaháskóli Íslands
3. 1 2 3  Hanna Dóra Sturludóttir Óperudagar 2022


|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Taiteenala | 
* MusicBrainz

 |

 |
**Jussi Vainikainen** (s. 1983 Forssa), joka tunnetaan taiteilijanimellä **Pono**, on forssalainen räp-artisti, muusikko ja sanoittaja. Pono on julkaissut kolme kokopitkää albumia sekä yhden EP:n ja on myös osa Kokopääkipsi-yhtyettä. Hän on julkaissut musiikkia omakustanteena sekä Tunneli Viihde, Monsp Records, 54Records ja oman Sokerii Records -levymerkin kautta.

Hänen musiikkiuransa alkoi vuonna 2001, Hookbackin suomihiphop-kokoelmalla esiintyneellä FnT Possen "Päänavaus" -kappaleella. Hänen debyyttisoolojulkaisunsa Köyhä, Laiska & Hyödytön EP (2002) oli myynnissä Helsingin legendaarisessa The Funkiest -levykaupassa. Tämän jälkeen Pono julkaisi ensimmäisen kokopitkän albuminsa, Puoliksi Matkalla, ja toimi myös Ville Kalliosta -keikoilla tuplaajana, jonka ansiosta hän alkoi saamaan kansallista tunnettuutta. Vuosina 2007–2012 Pono keikkaili aktiivisesti ja vuonna 2013 solmi levytyssopimuksen Monsp Recordsin kanssa, joka julkaisi Ponon seuraavan albumin, Ei Näillä Kilsoilla. Hänen kolmas kokopitkä albuminsa, Turhan Makeeta Sokerii, julkaistiin Ponon oman Sokerii Records -levymerkin ja 54Recordsin yhteistyönä.

Lähteet
-------

1. ↑  Pono.fi *pono.fi*. Viitattu 27.2.2020.
**Vuoden 1994 vapaapainin maailmanmestaruuskilpailut** järjestettiin 25. elokuuta – 28. elokuuta 1994 Istanbulissa, Turkissa. Kisoissa painittiin kymmenessä painoluokassa. Suomella ei ollut yhtään edustajaa

Tilastot maittain
-----------------

| Sija | Maa | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | 4. sijoja | 5. sijoja | 6. sijoja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Kuuba | 2 | 1 | - |  |  |  |
| 1. |  Turkki | 2 | 1 | - |  |  |  |
| 3. |  Saksa | 2 | - | 1 |  |  |  |
| 4. |  Venäjä | 1 | 1 | 3 |  |  |  |
| 5. |  Iran | 1 | 1 | 2 |  |  |  |
| 6. |  Moldova | 1 | 1 | - |  |  |  |
| 7. |  Bulgaria | 1 | - | - |  |  |  |
| 8. |  Azerbaidžan | - | 2 | - |  |  |  |
| 9. |  Valko-Venäjä | - | 1 | 2 |  |  |  |
| 10. |  Yhdysvallat | - | 1 | 1 |  |  |  |
| 11. |  Etelä-Korea | - | 1 | - |  |  |  |
| 12. |  Italia | - | - | 1 |  |  |  |
|

Lähteet
-------

* Siukonen, Markku: *Urheilun vuosikirja 16*, s. 253. Kustannus-Notariaatti Oy, 1995.

  

PainiPainin maailmanmestaruuskilpailut
1904 (kr) |
1905 (kr) |
1907 (kr) |
1908 (kr) |
1909 (kr) |
1910 (kr) |
1911 (kr) |
1913 (kr) |
1920 (kr) |
1921 (kr) |
1922 (kr) |
1950 (kr) |
1951 (v) |
1953 (kr) |
1954 (v) |
1955 (kr) |
1957 (v) |
1958 (kr) |
1959 (v) |
1961 (kr, v) |
1962 (kr, v) |
1963 (kr) |
1963 (v) |
1965 (kr) |
1965 (v) |
1966 |
1967 (kr) |
1967 (v) |
1969 (kr, v) |
1970 (kr, v) |
1971 (kr, v) |
1973 (kr, v) |
1974 (kr) |
1974 (v) |
1975 |
1977 (kr) |
1977 (v) |
1978 |
1979 |
1981 (kr) |
1981 (v) |
1982 (kr) |
1982 (v) |
1983 |
1985 (kr) |
1985 (v) |
1986 |
1987 |
1989 |
1990 (kr) |
1990 (v) |
1991 (kr, v) |
1991 (n) |
1993 (kr) |
1993 (v) |
1994 (kr) |
1994 (v) |
1995 (kr) |
1995 (v) |
1996 |
1997 (kr) |
1997 (v) |
1998 (kr) |
1998 (v) |
1998 (n) |
1999 (kr) |
1999 (v) |
1999 (n) |
2000 |
2001 (kr) |
2001 (v, n) |
2002 (kr) |
2002 (v) |
2002 (n) |
2003 (kr) |
2003 (v, n) |
2005 |
2006 |
2007 |
2008 |
2009 |
2010 |
2011 |
2012 |
2013 |
2014 |
2015 |
2016 |
2017 |
2018 |
2019 |
2021 |
2022 |
*2023* |

**Epäviralliset MM-kilpailut:** 1905 |
1910 |
1911