**Suonenjoki** on Suomen kaupunki, joka sijaitsee Pohjois-Savon maakunnan länsiosassa. Kaupungissa asuu 6 710 ihmistä, ja sen pinta-ala on 862,34 km², josta 148,78 km² on vesistöjä. Väestötiheys on 9,40 asukasta/km². Suonenjoen naapurikunnat ovat Kuopio, Leppävirta, Pieksämäki, Rautalampi ja Tervo. Suonenjoen keskustaajama sijaitsee lähellä jokea nimeltä Suonenjoki.

Suonenjoki on tunnettu mansikkatiloistaan, ja mansikanlehti esiintyy myös kaupungin vaakunassa. Suonenjoki on Sisä-Savon seutukunnan ainoa kaupunki ja asukasluvultaan suurin kunta. Suonenjoki sai kuntaoikeudet vuonna 1865. Kauppalaksi Suonenjoki tuli vuonna 1967 ja sai kaupunkioikeudet vuonna 1977, kun kunnallislaki muuttui ja kauppalajärjestelmä lakkautettiin.

Maantiede
---------

Suonenjoki sijaitsee valtatie 9:n varrella 50 km lounaaseen Kuopiosta ja 100 km koilliseen Jyväskylästä. Suonenjoen naapurikunnat ovat Kuopio, Leppävirta, Pieksämäki ja Rautalampi sekä Tervo. Kaupungin halki virtaa Suonenjoki Suonteenselästä Iisveteen. Keskustan tuntumassa sijaitsee luonnonkaunis Lintharju. Keskustaajama muodostuu akselista Iisvesi–Käpylä–Suonenjoki.

Suonenjoen rautatieasema 2019.
Suonenjoen ohitse kulkeva valtatie 9 tarjoaa hyvät tieyhteydet Kuopioon ja Jyväskylään. Kaupungista on lisäksi hyvät rautatieyhteydet ja useita junia kulkee kaupungin lävitse päivittäin. Tammikuussa 2006 VR aloitti Pendolino-yhteydet Helsinkiin ja Kuopioon. Suonenjoen matkakeskus sijaitsee linja-autoasemalla ja sieltä lähtee linja-autoja Jyväskylään, Kuopioon, Rautalammille, Karttulaan ja Mikkeliin.

### Kylät

Herrala, Hulkkola, Jauhomäki, Karkkola, Kukkola, Kutumäki, Kutunkylä, Kuvansi, Käpylä, Kärkkäälä, Lempyy, Liedemäki, Luukkola, Lyytilänmäki, Markkala, Nuutila, Piispalanmäki, Pörölänmäki, Rajalanniemi, Rieponlahti, Sydänmaa, Toholahti, Tyyrinmäki, Vauhkola, Vehvilä (Arkistoitu – Internet Archive), Viippero, Jalkala, Karsikonmäki, Suontee, Suihkola, Kolikkoinmäki, Kinnula

### Taajamat

Vuoden 2017 lopussa Suonenjoella oli 7 266 asukasta, joista 5 200 asui taajamassa, 1 982 haja-asutusalueilla ja 84:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Suonenjoen taajama-aste on 72,4 %. Kunnassa on vain yksi taajama, Suonenjoen keskustaajama. Iisvesi muodosti aiemmin oman taajamansa, mutta se on sittemmin kasvanut yhteen Suonenjoen keskustaajaman kanssa.

### Keskustaajaman kaupunginosat

Harakkaniemi, Iisvesi, Keskusta, Kirkkolanniemi, Kolmisoppi, Harjakangas, Kopola, Käpylä, Lampientaipale, Mannilanpelto, Metsola, Pappilanpelto, Purola, Tervala, Yhteislaidun, Valkeisenmäki

Historia
--------

Suonenjoen alueelta Koskeloveden Saunaniemestä on löytynyt asutukseen viittaavia kampakeraamisia löytöjä, jotka on ajoitettu noin ajalle 2500–2000 eaa. Alueella liikkui tuolloin kuitenkin lähinnä pohjoiseen vaeltavia lappilaisia.

Pähkinäsaaren rauhan rajan muistomerkki (1969) Suonenjoki-joen Kruunusillan vierellä.
Suonenjoen arvellaan toimineen Pähkinäsaaren rauhan 1323 rajamerkkinä. Alueelle alkoi 1500- ja 1600-luvuilla muuttaa pikkuhiljaa enemmän väestöä, ja 1700-luvulla Suonenjoelle perustettiin ensin rukoushuonekunta, sitten kappeliseurakunta. Vuonna 1811 kappeliseurakunta liittyi Rautalammin kirkkopitäjään, minkä seurauksena hallinto keskittyi Kuopioon aikaisemman Pieksämäen sijasta. Nykyisellä taajama-alueella Suonenjoen ylittävät sillat rakennettiin jo varhain, Kruununsilta oli olemassa jo 1780 ja joen alkupäässä sijaitsevan Siioninsillan paikalla oli silta 1830-luvulla.

Suonenjoen saadessa kuntaoikeudet vuonna 1865 oli asukasluku noin 4 000. Samana vuonna valmistui Suonenjoen nykyinen kirkko, joka korvasi ahtaaksi jääneen 1700-luvun lopulla rakennetun ensimmäisen kirkon. Suonenjoelle rakennettiin rautatieasema Savon radan valmistumisen yhteydessä vuonna 1889. Myös Iisveden sivuradalle rakennettiin asema samoihin aikoihin. Suonenjoen kirkonkylästä tuli taajaväkinen yhdyskunta vuonna 1915 ja Iisvedestä vuonna 1926. Kirkonkylä palautettiin osaksi kuntaa jo vuonna 1937, mutta Iisveden yhdyskunta oli olemassa vuoden 1955 loppuun asti. Sahateollisuus nousi 1900-luvun alkupuolella alueen tärkeimmäksi elinkeinoksi. Mansikanviljely yleistyi 1940-luvulta lähtien, ja Suonenjoki tuli tunnetuksi mansikkakaupunkina. Suonenjoen yhteiskoulu aloitti toimintansa 1930, ja uuteen rakennukseen se siirtyi 1950. Rakennukseen rakennettiin tilanpuutteen vuoksi vielä lisäsiipi vuonna 1956 ja koulun nimeksi tuli Suonenjoen yhteislyseo.

Suonenjoen aseman eteläpuolella tapahtui junaonnettomuus 12. elokuuta 1998, kun pohjoisesta tullut InterCity-juna ja etelästä tullut tavarajuna törmäsivät. Onnettomuudessa loukkaantui lievästi 25 henkilöä ja yksi vakavasti.

Hallinto
--------

Suonenjoen kaupunginjohtaja on Juha Piiroinen. Kaupunginvaltuusto valitsi hänet tehtävään joulukuussa 2012. Kaupunginvaltuustossa on 27 paikkaa, joista kaksitoista on keskustan hallussa kaudella 2021–2025.

Talous
------

Suonenjokea ilmakuvassa.
Vuonna 2015 kunnassa oli 2452 työpaikkaa. Niistä 8,7 % oli alkutuotannossa (maa-, metsä- ja kalataloudessa), 61 % palveluissa ja 28 % jalostuksessa. Palvelun osuus oli pienempi kuin koko maassa (75 %), ja alkutuotannon osuus suurempi kuin koko maassa (3 %).

Suonenjoen alueen yritykset ovat järjestyneet Suonenjoen Yrittäjiin, joka on Savon Yrittäjien paikallisyhdistys. Suonenjoen seudun merkittäviä työnantajia ovat kaupungin sekä Sisä-Savon terveyskeskuskuntayhtymän lisäksi muun muassa tienhoitolaitevalmistaja Arctic Machine, liimapuupalkkivalmistaja Finland Laminated Timber, Iisveden Metsä Oy:n saha, Osuuskunta Maitomaan meijeri, Pakkasmarja Oy sekä Valio Oy:n Suonenjoen hillotehdas (entinen Nordic Jam Oy). Kesäisin Suonenjoelle saapuu runsaasti mansikanpoimijoita sekä Suomesta että ulkomailta. Suonenjoella sijaitsee myös metsäntutkimuslaitoksen toimintayksikkö.

Väestönkehitys
--------------

Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kaupungin väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.


| Suonenjoen väestönkehitys 1980–2020 |
| --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1980 |    | 9 110 |
| 1985 |    | 8 981 |
| 1990 |    | 8 681 |
| 1995 |    | 8 560 |
| 2000 |    | 8 048 |
| 2005 |    | 7 766 |
| 2010 |    | 7 598 |
| 2015 |    | 7 390 |
| 2020 |    | 7 060 |
| Lähde: Tilastokeskus. |

Julkisia palveluja
------------------

### Yleissivistävät oppilaitokset

Suonenjoella toimii neljä peruskoulua ja Suonenjoen lukio. Suonenjoen peruskouluista kaksi sijaitsee taajama-alueella ja loput ovat kyläkouluja. Suonenjoen lukio on yleislukio.

Perusopetukseen valmistavaa opetusta annetaan maahanmuuttajille.

* Peruskoulut
	+ Esiopetus päiväkodeissa ja Lempyyn koulussa
	+ Alakoulut (luokat 1–6)
		- Iisveden koulu
		- Lempyyn koulu (Lempyyllä myös esiopetus)
		- Sammalselän koulu
	+ Yhtenäiskoulut (luokat 1–9)
		- Suonenjoen yhtenäiskoulu (aiemmat Kaatron koulu ja Lintharjun koulu, entinen Suonenjoen yläaste)
* Toisen asteen oppilaitokset
	+ Suonenjoen lukio
	+ Sisä-Savon kansalaisopisto

### Terveyspalvelut, poliisi ja pelastustoimi

Suonenjoen terveyspalveluista vastaa Sisä-Savon terveydenhuollon kuntayhtymän Suonenjoen terveysasema.

Suonenjoella sijaitsee Itä-Suomen poliisilaitoksen Suonenjoen poliisiasema, joka vastaa Suonenjoen, Karttulan, Rautalammin, Vesannon ja Tervon järjestyksen pidosta. Kaupungissa sijaitsee myös Pohjois-Savon pelastuslaitoksen Suonenjoen paloasema.

Liikunta ja vapaa-aika
----------------------

Suonenjoella toimii lukuisia urheiluseuroja, joista suurimmat ovat Suonenjoen Kiekko-Karhut (SuKiKa) ja Suonenjoen Pallo (SuPa) sekä vuonna 1908 perustettu yleisseura Suonenjoen Vasama.

*Suonenjoen Kiekko-Karhut* on urheiluseura, joka on keskittänyt toimintansa jääkiekkoon ja ringetteen. SuKiKan A-joukkue pelaa jääkiekon II-divisioonan 4. lohkossa, missä joukkue on menestynyt viime aikoina hyvin. SuKiKalla on myös kattava junioriohjelma, jokaisesta ikäluokasta löytyy joukkue ja 17 vuotta täyttäneet siirtyvät yleensä A-joukkueeseen tai muihin joukkueisiin. SuKiKan perinteiset värit ovat musta ja keltainen. Joukkue pelaa ottelunsa Suonenjoen vuonna 1997 valmistuneessa jäähallissa.

*Suonenjoen Pallo -52* on vuonna 1952 perustettu jalkapalloseura. SuPa pelaa kotiottelunsa keskuskentällä. SuPalla on myös samanlainen junioriohjelma kuin Kiekko-Karhuilla, ja myös tytöt pelaavat SuPan riveissä Itä-Suomen piirin "mimmiliigassa". Joukkueen perinteinen väri on oranssi, ja joukkueen logo on samankaltainen kuin KuPSin logo.

Kesällä yleisurheilusta kiinnostuneet voivat harrastaa yleisurheilulajeja Suonenjoen keskuskentällä, jossa on standardien mukaiset suorituspaikat. Keskuskentän vieressä on myös mahdollista pelata tennistä vapaasti päivisin ja iltaisin. Talvisin tenniskentän paikalla on jääpallokaukalo. Keskuskentän vieressä on myös pesäpallokenttä, sekä kesäisin jäähallin vieressä pururadan ympärillä ja yläkentällä frisbeegolf rata jossa on 18-väylää. Väylät ovat suunnitellut Jussi Meresmaa ja Suonenjoen kaupunki on kustantanut radan.

Talvisin Suonenjoella on mahdollisuus hiihtää valaistuilla laduilla Lintharjun maastossa ja harrastaa mäkihyppyä.

Lintharjun liikuntakeskuksen uimahallin lisäksi keskustaajaman alueella on uimarannat Kaatronlammessa ja Kokkolammessa sekä avantouintipaikka Suonteen rannalla Soitunlahdessa. Kaatronlammen uimalasta löytyy myös uimahyppyteline ja vesiliukumäki. Suonenjoella on karting-rata.

Seurakunnat
-----------

|  |  |
| --- | --- |
| Evankelis-luterilainen Suonenjoen kirkko (suun. Ferdinant Öhmann, 1865). | Suonenjoen ortodoksinen kirkko. |

Suonenjoella toimii Suomen evankelis-luterilaisen kirkon Suonenjoen seurakunta.

Itsenäisenä helluntaiseurakuntana Suonenjoella toimii Suonenjoen helluntaiseurakunta.

Suonenjoen alue kuuluu myös Suomen ortodoksisen kirkon Kuopion ortodoksiseen seurakuntaan vuoden 2021 alusta. Aiemmin Suonenjoki oli osa Rautalammin ortodoksista seurakuntaa.

Kulttuuri
---------

Suonenjoella toimii kolme museota (Kuivataipaleen museokanava, Kolikkoinmäen työläiskotimuseo ja Suonenjoen kotiseutumuseo), kirjasto ja taidegalleria. Kirjasto ja taidegalleria, *Kellarikalleria*, sijaitsevat Suonenjoen kulttuuritoimen kanssa samassa rakennuksessa. Kaupungissa toimii myös Sisä-Savon kansalaisopisto, joka järjestää yleissivistävää aikuisopetusta.

Suonenjoella ja lähikunnissa ilmestyy *Paikallislehti Sisä-Savo*. Lehti ilmestyi ensimmäisen kerran vuonna 1965 nimellä *Rautalammin–Suonenjoen paikallislehti*.

Venäjällä sijaitseva Äänisenranta on ollut vuodesta 1992 lähtien Suonenjoen ystävyyskunta.

### Ruokakulttuuri

1980-luvulla jokaiselle Savon silloiselle kunnalle äänestettiin omat nimikkoruoat. Suonenjoen perinneruoaksi valittiin rasvapotut, eräänlainen muhennos sianlihasta, perunoista ja sipulista, sekä kerroksittainen mansikkatalkkuna.

### Tapahtumat

Suonenjoella on järjestetty useita suuria kristillisiä kesätapahtumia. Herättäjäjuhlat on järjestetty Suonenjoella viisi kertaa: 1904, 1915, 1927, 1945 sekä 2003.

Mansikkakarnevaalit on Suonenjoella kesäisin järjestettävä yleisötapahtuma, jotka järjestetään yleensä heinäkuun toisella viikolla. Karnevaaleilla juhlitaan mansikan satokauden huippua, ja niille osallistuu tuhansia ihmisiä, paikallisia suonenjokelaisia, mansikanpoimijoita ja matkailijoita ympäri maan. Tapahtuma järjestettiin ensimmäisen kerran vuonna 1970, ja ne on järjestetty vuosittain kahta välivuotta lukuun ottamatta.

Jörisrock oli Suonenjoella vuosina 1995–2006 järjestetty musiikkitapahtuma, joka keskittyi metallimusiikkiin ja raskaampaan rockmusiikkiin. Tapahtuma oli yleensä kolmipäiväinen. Tapahtuman järjestäjät ilmoittivat, että kesällä 2006 järjestettiin viimeinen Jörisrock. Vuonna 2007 Iisvedellä järjestettiin Iisrock-tapahtuma, jonka pääesiintyjät olivat Mirror of Madness ja Technicolour.

### Nähtävyyksiä

Suonenjoen luterilainen puukirkko valmistui vuonna 1865 ja sen on suunnitellut arkkitehti Ferdinand Öhman. Kirkkoa on korjattu useasti, viimeisin peruskorjaus tehtiin vuonna 1995, ja kirkko maalattiin uudelleen vuonna 2003. Kirkon läheisyydessä sijaitsee myös keskustaajaman vanhin rakennus, vanha kellotapuli. Tapuli valmistui vuonna 1823.

Suonenjoella on yhdeksän patsasta ja muistomerkkiä, joista tunnetuimmat ovat Suonenjoen kaupungintalon edustalla oleva *Mansikkatytöt*-patsas sekä Suonenjoen varrella, Kruununsillan vieressä sijaitseva Pähkinäsaaren rauhan muistoksi pystytetty muistolaatta.

**Muita nähtävyyksiä:**

* Kolikkoinmäen työläiskotimuseo, 1950-luvun asuun entisöity työläiskoti Iisveden Kolikkoinmäellä.
* Suonenjoen kotiseutumuseo, kirkon tuntumassa sijaitseva 1800-luvulla rakennettu viljamakasiini, jossa on näytteillä muun muassa vanhoja huonekaluja, taloustarvikkeita ja kirkollista esineistöä.
* Kuivataipaleen museokanava

Tunnettuja entisiä ja nykyisiä suonenjokelaisia
-----------------------------------------------

*lähde?*

|  |  |
| --- | --- |
| * Veijo Baltzar, kirjailija
* Bazie, muusikko The 69 Eyes -yhtyeessä
* Aatu Hämäläinen, jääkiekkoilija
* Kalle Jalkanen (1907–1941), hiihtäjä
* Erkki Junkkarinen (1929–2008), laulaja
* Lauri Kerminen, lentopalloilija
* Harri Konttinen, ravivalmentaja ja -ohjastaja
* Pekka Kiiski (1897–1976), kansanedustaja (Maalaisliitto)
* Pekka Koivistoinen (1932–2017), elintarvikekemian professori
* Mikko Kolehmainen (1906–1994), metsänhoitaja ja yritysjohtaja, metsäneuvos
* Heikki Konttinen (1910–1988), kuvanveistäjä
* Ismo Korhonen, jalkapalloilija
* Marko Kämäräinen, stand up -koomikko
 | * Rakel Liekki, kuvataiteilija ja toimittaja, entinen pornonäyttelijä
* Rauno Miettinen, yhdistetyn hiihtäjä
* Iiro Pakarinen, jääkiekkoilija
* Jorma Pitkänen, sarjakuvapiirtäjä
* Markku Rossi, entinen kansanedustaja (kesk.)
* Liisa Suihkonen, hiihtäjä
* Matti Suihkonen, metsäneuvos
* Kari Tapio (1945–2010), iskelmälaulaja
* Kari Vepsä (s. 1952), iskelmälaulaja
* Hannu Vehviläinen (s. 1945), metsäneuvos
* Olavi Vepsäläinen (1927–1993), kuvataiteilija
* Niko Vesterinen (1989–2019), voimailu-urheilija.
 |

Katso myös
----------

* Luettelo Suonenjoen julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

Lähteet
-------

1. 1 2  Pinta-alat kunnittain (Excel) 1.1.2022  1.1.2022. Maanmittauslaitos. Viitattu 29.1.2022.
2. 1 2  Väkiluku kasvoi eniten Uudellamaalla vuonna 2023  31.12.2023. Tilastokeskus. Viitattu 26.1.2024.
3. ↑  Väestö iän (1-v.) ja sukupuolen mukaan alueittain, 1972–2020  31.12.2020. Tilastokeskus. Viitattu 13.5.2021.
4. ↑  Väestörakenne  26.5.2022. Tilastokeskus. Viitattu 12.9.2023.
5. ↑  Kuntien ja seurakuntien tuloveroprosentit vuonna 2024  22.11.2023. Verohallinto. Viitattu 23.1.2024.
6. 1 2  Kuntavaalit 2021, Suonenjoki Oikeusministeriö. Viitattu 12.12.2021.
7. ↑  Taajama-aste alueittain 31.12.2017  28.9.2017. Tilastokeskus.  Arkistoitu 16.7.2019. Viitattu 6.12.2018.
8. ↑  Taajama- ja haja-asutusalueväestö iän ja sukupuolen mukaan kunnittain 31.12.2017  28.9.2017. Tilastokeskus.  Arkistoitu 14.7.2019. Viitattu 6.12.2018.
9. ↑   (Arkistoitu – Internet Archive)
10. 1 2 3  Iiris Koivula: Suonenjoen keskustan ja Iisveden kulttuuriympäristö (pdf)  2001. Kuopio:  Pohjois-Savon ympäristökeskus. Viitattu 13.8.2007, linkin päivitys 4.7.2019.
11. ↑  RKY  ι  Museovirasto *www.rky.fi*. Viitattu 1.10.2017.
12. ↑  Mari Karttunen: Suonenjoen mansikka 100 vuotta: kaikki alkoi kansakoulunopettaja Leskisen 12 taimesta *iltasanomat.fi*.  18.6.2016.  Arkistoitu 18.6.2016. Viitattu 18.6.2016.
13. ↑  Suonenjoen lukio: Koulun historiaa *suonenjoki.fi*.  Arkistoitu 27.9.2007. Viitattu 13.8.2007.
14. ↑  Ylönen, Jorma: Suonenjoki valitsi Juha Piiroisen *Kuntalehti*.  11.12.2012. Viitattu 12.12.2021.
15. ↑  Kuntien avainluvut *Tilastokeskus*. Viitattu 21.1.2018.
16. ↑  SUONENJOEN KAUPUNKI Taajama-alueiden osayleiskaava – Ehdotusvaihe 10.1.2008 *suonenjoki.fi*. Viitattu 19.9.2008. [vanhentunut linkki]
17. ↑  Suonenjoen toimintayksikkö  3.10.2005. Metsäntutkimuslaitos.  Arkistoitu 14.8.2007. Viitattu 13.8.2007.
18. ↑  Väestö kielen mukaan sekä ulkomaan kansalaisten määrä ja maa-pinta-ala alueittain 1980 - 2016  29.3.2017. Tilastokeskus.  Arkistoitu 6.3.2019. Viitattu 29.1.2018.
19. ↑  Arkistoitu kopioSuonenjoen peruskoulut Suonenjoen kaupunki, suonenjoki.fi.  Arkistoitu 5.7.2019. Viitattu 5.7.2019.
20. ↑  Arkistoitu kopioSuonenjoen lukio Suonenjoen kaupunki, suonenjoki.fi.  Arkistoitu 5.7.2019. Viitattu 5.7.2019.
21. ↑  Sisä-Savon kansalaisopisto *Suonenjoen kaupunki*. Viitattu 23.8.2023.
22. ↑  Pohjois-Savon poliisilaitos  1.1.2009. Poliisi. Viitattu 1.1.2009.
23. ↑  Suonenjoen paloasema  11.11.2006. Kuopion kaupunki.  Arkistoitu 21.1.2008. Viitattu 13.8.2007.
24. ↑  Suonenjoen Vasama: Seuran esittely *suonenjoenvasama.sporttisaitti.com*. Viitattu 13.8.2007.
25. ↑  Yhteystiedot - Suomen evankelis-luterilainen kirkko evl.fi.  Arkistoitu 23.8.2018. Viitattu 23.8.2018.
26. ↑  Seurakunnat *Suomen helluntaikirkko*.  Arkistoitu 6.9.2021. Viitattu 6.9.2021.
27. ↑   (Arkistoitu – Internet Archive)
28. ↑  Arkistoitu kopioKuivataipaleen museokanava Suonenjoki, suonenjoki.fi.  Arkistoitu 3.8.2021. Viitattu 28.8.2019.
29. ↑  Arkistoitu kopioKolikkoinmäen työläiskotimuseo Suonenjoki, suonenjoki.fi.  Arkistoitu 3.8.2021. Viitattu 28.8.2019.
30. ↑  Arkistoitu kopioKotiseutumuseo Suonenjoki, suonenjoki.fi.  Arkistoitu 28.8.2019. Viitattu 28.8.2019.
31. ↑  Sisä-Savon kansalaisopisto *suonenjoki.fi*. Viitattu 13.8.2007.
32. ↑  Paikallislehti täytti 40 vuotta vuonna 2005 Sisä-Savon Sanomat.  Arkistoitu 28.9.2007. Viitattu 13.8.2007.
33. ↑  Suomalaiset ja venäläiset ystävyyskunnat Kuntaliitto.  Arkistoitu 28.9.2007. Viitattu 13.8.2007.
34. ↑  Savossa äänestettiin pitäjille nimikkoruoat.  *Helsingin Sanomat*, 20.9.1984, s. 19. Näköislehden aukeama (tilaajille).
35. ↑  Vuodet -1893 *Herättäjäjuhlat*. Viitattu 19.12.2021.
36. ↑  Suonenjoen Mansikkakarnevaalit – historiaa *mansikkakarnevaalit.fi*. Viitattu 21.5.2010.
37. ↑  Patsaat ja muistomerkit Suonenjoen kaupunki.  Arkistoitu 27.9.2007. Viitattu 13.8.2007.
38. ↑  Kangosjärvi, Jaakko: Tuhansien julkkisten maa.  *Helsingin Sanomat*, 5.7.2008. Artikkelin maksullinen verkkoversio. Viitattu 12.3.2024.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Suonenjoki** Wikimedia Commonsissa

* Suonenjoen kaupungin kotisivu
* Tilastokeskus – Suonenjoen avainluvut
* Mansikkakarnevaalit (Arkistoitu – Internet Archive)
* Ylen Elävä arkisto: Suonenjokelaisen mansikkatilan elämää Ykkösdokumentissa Mansikkamaa
* Ylen Elävä arkisto: Kolikkoinmäki – Savon Pispala
* Ylen Elävä arkisto: Marjat markoiksi Suonenjoen kauppalassa
* Suonenjoki – vanhat valokuvat

Kirjallisuutta
--------------

* Dahlbacka, Carol. *Kotiseutumme Karttula, Keitele, Suonenjoki, Tervo, Vesanto 2003–2004*. Botnia-Foto, 2004. ISBN 952-5176-35-5.
* Koivistoinen, Aulis. *Suonenjoki– Hyvä paikka yrittää elää*. Omakustanne, Helsinki, 2018.
* Ropponen, Jari. *Suonenjoen historia : pitäjien takamaasta mansikkakaupungiksi*. Suonenjoen kaupunki, 1993. ISBN 951-96850-0-6.
* Kauppinen, Veli-Matti. *Suonenjoki, alakylältä yläkylälle*. Omakustanne, Suonenjoki, 2011. ISBN 978-952-92-8872-4.

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Pohjois-Savon maakunnan kunnat |
| --- |
|  |
| Nykyiset kunnat | 
* Iisalmi
* Joroinen
* Kaavi
* Keitele
* Kiuruvesi
* Kuopio
* Lapinlahti
* Leppävirta
* Pielavesi
* Rautalampi
* Rautavaara
* Siilinjärvi
* Sonkajärvi
* Suonenjoki
* Tervo
* Tuusniemi
* Varkaus
* Vesanto
* Vieremä

 |
|  |
| Entiset kunnat | 
* Iisalmen maalaiskunta
* Juankoski
* Kangaslampi
* Karttula
* Kuopion maalaiskunta
* Maaninka
* Muuruvesi
* Nilsiä
* Riistavesi
* Säyneinen
* Varpaisjärvi
* Vehmersalmi

 |

 |

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
	+ 2
* VIAF
	+ 2

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Saksa
* Israel
* Suomi (KANTO)
	+ 2
* Yhdysvallat

 |
|  |
| Maantieteelliset | 
* MusicBrainz area

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Yle
* Uppslagsverket Finland

 |

 |