recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Anne Marie Louise d'Orléans, Montpensier'n herttuatar** (29. toukokuuta 1627 Louvren palatsi, Pariisi – 5. huhtikuuta 1693 Luxembourgin palatsi, Pariisi). Häntä kutsuttiin myös nimellä **La Grande Mademoiselle**.

Anne Marie Louise d'Orléansin isä oli Orléansin kreivi Gaston Orléans, joka oli Ranskan kuningas Henrik IV:n poika. Hänen äitinsä oli Montpensier'n herttuatar Marie de Bourbon, joka kuoli muutama päivä synnytyksen jälkeen. Hän peri äitinsä suuren omaisuuden. Hän varttui kuninkaallisen hovin kulisseissa, ja suunnitteli jopa avioliittoa Ludvig XIV:n kanssa siinä epäonnistuen. Hän esitteli ensimmäisenä kuninkaalliseen hoviin nuoren firenzeläisen säveltäjän Jean-Baptiste Lullyn.

Vuonna 1648 alkaneen Fronden aikana hän asettui isänsä puolelle monarkiaa ja kardinaali Mazarinin valvomaa vallan keskittämistä vastaan. Tämä suututti nuoren kuninkaan, ja hänet lähetettiin pois hovista Saint-Fargeaussa olleelle tilalleen. Takaisin hoviin hän muutti vuonna 1664 kuninkaan lepyttyä. Vuonna 1670 herttuatar sai kuningas Ludvig XIV:ltä luvan mennä naimisiin matala-arvoisen kuninkaan henkivartioston kapteenin, Lauzunin kreivin Antonin Nompar de Caumontin kanssa. Kuningas kuitenkin perui päätöksensä neuvonantajien painostuksesta. He menivät kuitenkin salaa naimisiin vuonna 1681. Liitto jäi kuitenkin lyhyeksi ja päätyi eroon.

Lähteet
-------

1. ↑  Louis XIV’s rebellious cousin Château de Versailles. Viitattu 31.10.2023. (englanniksi)
2. ↑  Anne-Marie-Louise d’Orléans, duchess de Montpensier Encyclopædia Britannicae. Viitattu 31.10.2023. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Anne Marie Louise d’Orléans** Wikimedia Commonsissa
Tsoúrgiakas  
Τσούργιακας

|  |  |
| --- | --- |
| Sijainti | 
Grevená, Länsi-Makedonia, Kreikka |
| Vuoristo | 
Píndos |
| Korkeus merenpinnasta | 
1 340 m |

muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa WikidataaTietolaatikon dokumentaatioNäytä Wikidatasta tulevat arvot

**Tsoúrgiakas** (kreik. Τσούργιακας) on vuori Makedoniassa Pohjois-Kreikassa. Sen korkeus on 1 340 metriä.

Tsoúrgiakas-vuori sijaitsee Länsi-Makedonian alueella Grevenán alueyksikössä. Sen ympärillä sijaitsevat kylät Alatópetra ja Aetiá. Vuoren eteläpuolella sijaitsee Órliakas-vuori. Tsoúrgiakaksen nimi palautuu slaavikieliin (bulg. Цурякас, *Tsurjakas*).

Tsoúrgiakas-vuori kuuluu Pohjoisen Píndoksen kansallispuistoon. Lisäksi se muodostaa yhdessä Órliakaksen kanssa 9 848 hehtaarin kokoisen Natura 2000 -alueen.

Lähteet
-------

1. ↑  Τσούργιακας *Aetia.gr*. Viitattu 10.9.2018.
2. 1 2  Σαμαρίνα, ο θρύλος του Σμόλικα *Views of Greece*. Viitattu 10.9.2018.
3. ↑  Discovering Northern Pindos Northern Pindos National Park. Viitattu 10.9.2018.
4. ↑  GR1310004 Ori Orliakas kai Tsourgiakas *Natura 2000*. Viitattu 10.9.2018.
**Gösta Wilhelm Widing** (15. helmikuuta 1909 Helsinki - 9. tammikuuta 1965 Helsinki) oli suomalainen ammattiyhdistysjohtaja, joka toimi Suomen Veturimiesten Liiton puheenjohtajana 1951-1965 sekä Valtionvirkailijain Yhteisjärjestön puheenjohtajana 1956-1965.

Ura
---

Widing tuli Valtionrautateiden palvelukseen vuonna 1925. Hän lähti ammattiyhdistystoimintaan ja osallistui 1938 Suomen Veturimiesyhdistyksen ylimääräiseen edustajakokoukseen Helsingin osaston edustajana. Vuonna 1946 Widing valittiin osastonsa puheenjohtajaksi sekä Veturimiesyhdistyksen keskustoimikunnan jäseneksi. Sotavuosien jälkeen Aattelasta tuli yksi liiton voimahahmoista liittosihteeri Hugo Aattelan ja kansanedustaja Onni Peltosen ohella. Vuonna 1951 Widing valittiin Veturimiesten liitoksi nimensä muuttaneen järjestön puheenjohtajaksi.

Yleislakon aikana Widing tuli tunnetuksi kovaotteisena ay-johtajana. Widingiä luonnehdittiin särmikääksi ja värikkääksi hahmoksi, mutta toisaalta hän oli myös neuvottelukykyinen ja sovitteleva. Vuonna 1957 Widing valittiin SAK:n työvaliokuntaan sekä järjestön virkamiesliittojen muodostaman Valtionvirkailijain Yhteisjärjestön puheenjohtajaksi. SDP:n sisäisten riitojen aikana Widing kuului skogilaisiin, mutta hän ei liittynyt puolueesta eronneeseen TPSL:oon. Widing pyrki estämään erimielisyyksien leviämisen liittoonsa, jonka vuoksi se erosi SAK:sta 1960 jääden kaikkien keskusjärjestöjen ulkopuolelle. Widing oli myös Kansainvälisen kuljetustyöntekijöiden liiton (ITF) pääneuvoston jäsen sekä Pohjoismaiden rautatieläisten unionin (NJU) puheenjohtaja vuodesta 1957 lähtien. Lisäksi hän oli Helsingin kaupunginvaltuuston jäsen.

Widing joutui jättämään tehtävansä sairastuttuaan vuonna 1964. Hän kuoli 55-vuotiaana tammikuussa 1965. Widing on haudattu Honkanummen hautausmaalle.

Lähteet
-------

1. 1 2  Gösta Widingin kuolinilmoitus.  *Helsingin Sanomat*, 13.1.1965, s. 2. HS Aikakone (vain tilaajille). Viitattu 2.11.2023.
2. 1 2 3 4 5  Herranen, Timo: / Widing, Gösta (1909–1965) *Kansallisbiografia-verkkojulkaisu (maksullinen artikkeli)*.  30.7.2007. Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura. Viitattu 1.11.2023.
3. 1 2  Hakoköngäs, Eemeli: *Yhteistyö, neuvottelu, oma tahto : Veturimiesten liiton historia*, s. 35, 38, 44. Helsinki: Veturimiesten liitto, 2018. ISBN 978-952-94100-1-9. Teoksen verkkoversio (PDF).
4. ↑  Helsingin kunnalliskertomus 1958 (PDF) Helsingin kaupunki. Viitattu 2.11.2023.
Villi kagu Riviére Bleue Parkin suojelualueella
Kagun muna
**Kagu** (*Rhynochetos jubatus*) on erittäin uhanalainen aurinkokurkilintujen lahkoon kuuluva lintulaji. Kagulla on kokoon nähden suhteellisen suuret ja vahvat siivet, mutta yllättävää kyllä se liikkuu enimmäkseen kävellen ja lentää vain hyvin vähän.

Koko ja ulkonäkö
----------------

Linnun pituus on noin 60 cm. Höyhenpuku on vaalea, tuhkanharmaa ja valkoinen. Koivet ovat pitkät, punaiset, samoin keskimittainen nokka on punainen. Päälaella on töyhtö, jonka höyhenet ovat tavallisesti päänmyötäisesti. Kagu on lähes lentokyvytön ja se liikkuu maassa kävellen. Siipiään se käyttää pääasiassa soidintanssissa, jossa molemmat sukupuolet tanssivat siivet levitettyinä toistensa ympärillä siipisulkiensa värikuvioita esitellen. Se pystyy liitämään pakoon vaaraa. Kagulla on paljon ääniä, joista tavallisin on aamuinen duetto, joka saattaa kestää 15 minuuttia.

Kagun sukupuuttoon kuollut isokokoisempi lähisukulainen *Rhynochetos orarius* tunnetaan fossiililöydön perusteella. Kagun systematiikka ei ole aivan selvä, sillä se on joskus luokiteltu myös haikaroihin.

Esiintyminen
------------

Kagu elää vain Uudessa-Kaledoniassa. Se on yksi maailman harvinaisimmista lintulajeista ja on nykyään hyvin uhanalainen johtuen saarelle tuoduista vieraista petolajeista (kissat, rotat, koirat), kaivostoiminnasta ja metsien hakkuista. Kagu on rauhoitettu Uudessa-Kaledoniassa. Laji pesii myös vankeudessa Nouméan eläintarhassa ja Riviére Bleue Parkin suojelualueella, josta niitä on vapautettu luontoon. Kagun suojeleminen on koettu Uudessa-Kaledoniassa hyvin tärkeäksi.

Elinympäristö
-------------

Kagu elinympäristöä ovat vuorenrinteiden tiheäkasvuiset metsät.

Lisääntyminen
-------------

Risuista ja kuivista ruohoista rakennettu pesä on maassa ja ainoaa munaa haudotaan noin viisi viikkoa. Poikanen itsenäistyy noin 14 viikon ikäisenä.

Ravinto
-------

Ravinnokseen kagu kaivelee maasta selkärangattomia, kuten kotiloita, toukkia ja matoja.

Lähteet
-------

1. ↑  BirdLife International: *Rhynochetos jubatus* *IUCN Red List of Threatened Species. Version 2013.2*.  2013. International Union for Conservation of Nature, IUCN, Iucnredlist.org. Viitattu 9.4.2014. (englanniksi)


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Taksonitunnisteet | 
* Wikidata: Q669634
* Wikispecies: Rhynochetos jubatus
* ADW: Rhynochetidae
* ARKive: rhynochetos-jubatus
* Avibase: 227D77FBFA6E408A
* BirdLife: 22692211
* BOLD: 113549
* CoL: 6X862
* BOW: kagu1
* eBird: kagu1
* ECOS: 6585
* EoL: 1045974
* GBIF: 2474354
* iNaturalist: 572
* IRMNG: 10196798
* ITIS: 176405
* IUCN: 22692211
* NCBI: 54386
* Species+: 7378
* TSA: 15835
* Xeno-canto: Rhynochetos-jubatus

 |

 |
Elias Kiianmies
**Kaarlo Elias Kiianmies** (vuoteen 1934 **Kyander**; 13. heinäkuuta 1891 Pielisjärvi – 21. toukokuuta 1959 Tampere) oli suomalainen säveltäjä ja kuoronjohtaja.

Elias Kiianmies oli Pielisjärven kirkkoherran Ernesti Kyanderin poika. Kiianmies suoritti alkuopintoja vuosina 1909–1910 Helsingin Filharmonisen Seuran orkesterikoulussa. Vuonna 1914 hän suoritti laulu- ja teoriaopintoja Pietarin konservatoriossa. Kiianmies sai päästötodistuksen vuonna 1925 Helsingin kirkkomusiikkiopistosta. Hän opiskeli samanaikaisesti vuonna 1926 sävellysopintoja professori Erkki Melartinin ja Selim Palmgrenin johdolla Helsingin konservatoriossa. Vuonna 1927 hän suoritti yksityisopiskeluja professori Aleksandr Glazunovin ja Maksimilian Steinbergin johdolla Pietarissa. Kiianmies sävelsi kantaatteja ja muita kuoroteoksia sekä orkesteriteoksia ja yksinlauluja.

Vuodesta 1929 alkaen Kiianmies toimi Tampereen kaupungin soiton- ja laulunjohtajana. Hän toimi vuonna 1930 perustetun Tampereen orkesterin, Tampere Filharmonian edeltäjän, kapellimestarina kaksi ja puoli vuotta.

Kuoronjohtajana
---------------

* Helsingin Työväenyhdistyksen Naiskuoro 1926–1928
* Tampereen Työväenyhdistyksen Mieskuoro 1929-1945
* Tampereen Työväenyhdistyksen Naiskuoro 1930-1954

Julkaisuja
----------

* Kiianmies, Elias (toim.): *Heimolasten laulukirja*. WSOY, 1935.

Lähteet
-------

1. 1 2  *Otavan Iso Musiikkitietosanakirja 3*, s. 415. Helsinki 1978. ISBN 951-1-04553-9
2. ↑  Säveltäjä ja kapellimestari Elias Kyander (myöh. Kiianmies, 1891–1959) nuorena miehenä Finna. Viitattu 8.2.2020. [vanhentunut linkki]
3. ↑  Hautala, Harri: Eero Kosonen teki Tampereen kaupunginorkesterin johtajana täysin lyömättömän ennätyksen – Legendaarinen kapellimestari antoi Aamulehdelle harvinaisen haastattelun vain vähän ennen kuolemaansa  8.1.2020. Aamulehti. Viitattu 8.2.2020.
4. ↑  Kuoron historia Elegia.  Arkistoitu 8.5.2016. Viitattu 8.2.2020.
5. ↑  Kuoron historia – yli sata vuotta laulun iloa Miskantti.  Arkistoitu 4.3.2016. Viitattu 8.2.2020.


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä:**Ei edeltäjää** | **Tampereen orkesterin kapellimestari**1930–1932 | Seuraaja:**Eero Kosonen** |

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Suomi (KANTO)

 |

 |
Intian passi myönnetään vain Intian kansalaisille.
**Intian kansalaisuus** on laillinen suhde yksityisen henkilön ja Intian välillä.

Kansalaisuuden saaminen syntymällä
----------------------------------

Intian kansalaisuuden saivat ennen 1. heinäkuuta 1987 kaikki maassa syntyneet lapset (*ius soli*). Siitä lähtien kansalaisuuden ovat kuitenkin saaneet vain lapset, joiden vanhemmista vähintään toinen on Intian kansalainen (*ius sanguinis*). Kansalaisuuslakia on sittemmin vielä kiristetty niin, että 3. joulukuuta 2004 alkaen Intian kansalaiselle syntynyt lapsi ei saa kansalaisuutta syntyessään, jos toinen vanhemmista on laiton siirtolainen.

Kansalaisuuden saaminen hakemuksella
------------------------------------

Intian kansalaisuutta voi hakea asuttuaan maassa 12 vuotta. Intialaistaustaiset ulkomaalaiset voivat rekisteröidä itsensä kansalaisiksi asuttuaan maassa 7 vuotta.

Kaksoiskansalaisuus
-------------------

Intian perustuslaki ei salli kaksoiskansalaisuutta. Intian hallitus kuitenkin voi myöntää *Overseas Citizenship of India* (OCI) -statuksen intialaisille, joilla on ulkomaan kansalaisuus. Status suo tiettyjä oikeuksia, kuten oikeuden asua Intiassa pysyvästi. Intian hallitus ei kuitenkaan pidä heitä Intian kansalaisina, ja heillä ei esimerkiksi ole äänioikeutta vaaleissa.

Lähteet
-------

1. 1 2  Acquisition of Indian Citizenship *Ministry of Home Affairs*.  2023. Viitattu 30.8.2023. (englanniksi)
2. ↑  Citizenship Amendment Act 2019, 1955, Provisions, Other Amendments *StudyIQ*.  20.1.2023. Viitattu 30.8.2023. (englanniksi)
3. ↑  How To Get Indian Citizenship: The Complete Guide (2023) *nriguides.com*.  4.6.2022. Viitattu 30.8.2023. (englanniksi)
4. ↑  OCI *Embassy of India, Rome*.  2023. Viitattu 30.8.2023. (englanniksi)
5. ↑  Overseas Citizenship of India Scheme *Ministry of External Affairs*.  2023. Viitattu 30.8.2023. (englanniksi)
**William Thuring** (9. toukokuuta 1880 Kaskinen – 1. huhtikuuta 1968 Helsinki) oli suomalainen asianajaja, pankkiiri ja liikemies. Hän perusti 1960 nimeään kantavan William Thuringin säätiön.

William Thuringin vanhemmat olivat merikapteeni, laivanvarustaja Gustaf Fredrik Thuring ja Wendla Dahl. Hän pääsi ylioppilaaksi 1898 (Nya svenska läroverket i Helsingfors) ja suoritti Helsingin yliopistossa oikeustutkinnon 1902. Thuring sai varatuomarin arvon 1906.

Thuring toimi asianajajana, pankkiirina, liikemiehenä ja osakesijoittajana. Thuring oli Helsingin pörssin jäsenenä 1912–1920. Hän perusti vuonna 1960 William Thuringin säätiön. Thuring omisti myös kartanon Perniössä.

William Thuring oli naimisissa 1911–1918 Maini Johanna Wilhelmina Askolinin (k. 1929) kanssa, liitto päättyi avioeroon.  William Thuringin veli asianajaja, liikemies Fredrik Thuring (1879–1936) omisti vuodesta 1924 Westerkullan kartanon Helsingin maalaiskunnassa.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899 : William Thuring
2. 1 2  Pörssitieto G. Kock : Pörssin kaikki jäsenet 1912-84
3. ↑  Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899 : Fredrik Thuring
**Attersee** (tunnetaan myös nimellä **Kammersee**) on Salzkammergutin alueen suurin järvi Itävallassa. Se ulottuu noin 20 kilometriä pohjoisesta etelään ja neljä kilometriä idästä länteen. Sen vesi tulee Seeache-joesta.

Vakaista tuulistaan ja puhtaasta vedestään johtuen Attersee vetää purjehtijoita ja uimareita puoleensa. Kilpakauden aikana siellä pidetään myös lukuisia purjehduskilpailuita.

Yksi Atterseen leppeimmistä tuulista on niin kutsuttu "ruusuinen tuuli", eli "ruusuinen henkäys". Kyseinen tuuli tuulee idästä päin, kulkien linnan ruusupuutarhan läpi ja täyttäen ilman ruusujen tuoksulla.

Paras aika käydä Atterseella on kevään, kesän ja syksyn aikana. Kokonsa takia ja kylmästä lämpötilasta huolimatta järvi jäätyy talvisin harvoin. Viimeksi se jäätyi kokonaan 1940-luvun loppupuolella.

Kalalajit
---------

Seuraavat kalalajit viihtyvät Attersee-järvessä:

* Hauki
* Taimen
* Kirjolohi
* Nieriä
* Ankerias
* Karppi
* Made

Panoraama
---------

Attersee ja Höllengebirge.

Aiheesta muualla
----------------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Attersee (järvi)**.
* Tietoa turisteille
* Atterseella kulkevat laivat

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
**Hurmio – oireet, hoito ja ennaltaehkäisy**  on vuonna 2009 ilmestynyt teos, jonka on kirjoittanut filosofian tohtori, tutkija Anna Kortelainen. Taiteen ja yleisemminkin kulttuurin ilmiöitä psykiatrian kautta kirjoissaan käsitellyt Kortelainen astuu nyt psykosomaattisen "taudin", taideteoksen äärellä hurmioitumisen, alueelle. Teos sisältää asiallisen tietotason ohella puolittain fiktiivisen "hoitotason", jolle hän on kutsunut niin Platonin kuin Freudinkin. Taustana ovat jo lapsena kotona kuullut potilaskertomukset ja psykiatrian ja psykoanalyysin rikastamat keskustelut, joista Kortelainen jälkisanoissaan kiittää vanhempiaan.

*Hurmio* on satiirinen "kotilääkärikirja", jossa Kortelainen tuo esiin eri aikakausien potilaita, jotka ovat sairastuneet hurmioon, ja kutsuu tiimin hoitamaan heitä. Kortelainen aloittaa hurmion pohjustamisen kuvaamalla ranskalaisen kirjailijan Stendhalin poikkeamista Firenzeen ja sen kulttuuriaarteiden äärelle. Tästä kirjailijasta on saanut nimensä Stendhalin syndroomaksi kuvattu tauti, joka 1979 määriteltiin psykosomaattiseksi. Stendhalin syndrooma on kuvataiteen edessä hurmioitumista, se on esteettisen kokemuksen aiheuttama äärireaktio. Kortelainen esittelee myös sen sisarilmiöitä, kuten rakastumista ja uskonnollista hurmiota. Tautiin voi sairastua kuka tahansa. Kokemusta ei Kortelaisen mukaan kannata torjua vaan päinvastoin, pitää siitä kiinni kaksin käsin. Mutta jos tauti äityy oikein pahaksi, siihen auttaa esimerkiksi vahva kahvi. Hurmio on erityisen yleistä Italiassa, mutta Suomessa siihen sairastumisen riski on pieni.

Vaikka tautia on analysoitu, kuten tässäkin kirjassa, sen verbaalinen selitys ei ole pitävä, vaan siinä liikutaan maagisilla alueilla. Teoretisointiin ryhtyvä helposti karkottaa hurmion.

Lähteet
-------

1. ↑  Kalle Vaarala, Hurmoidun, siis olen? Karjalainen.fi, 24.10.2009 (Arkistoitu – Internet Archive)
2. ↑  Kortelainen s. 461
3. ↑  Heta Ängeslevä, Kun taide saa hurmioon, 26.08.2009 Pohjalainen
4. 1 2  Teppo Kulmala, Anna Kortelainen, Hurmio, Keskisuomalainen.fi (Arkistoitu – Internet Archive)

Aiheesta muualla
----------------

* Kirjaan perustuva Anna Kortelaisen artikkeli hurmiosta
* *Hurmio - oireet, hoito ja ennaltaehkäisy* Tammen sivustolla
* Anna Kortelainen kertoo Kirjavideolla (Arkistoitu – Internet Archive)
**Itsetietoisuus** (engl. *self-awareness*) tarkoittaa kykyä tunnistaa itsensä yksilönä, joka on irrallinen ympäristöstä ja muista yksilöistä. Heillä on myös kyky introspektioon eli itsehavainnointiin. Itsehavainnot ovat tulkintoja omien ajatusten, tunteiden, aistimusten ja persoonallisuuden tutkimisesta.

Käytännöllisesti itsetietoisuus on sitä, että huomaa omat tunteensa, ajatuksensa ja ominaisuutensa. Se on myös ymmärrystä vuorovaikutuksesta itsensä ja muiden välillä. 

Itsetietoisuutta ei pidä sekoittaa tietoisuuden (tajunnan) tai kvalian (tietoisen kokemuksen) kanssa.

Harjoittaminen
--------------

Itsetietoisuus on tieto/taito, jota voi kehittää harjoittelemalla. Meditaatio voi auttaa keskittymään sen hallitsemiseen. Syvien kysymysten pohtiminen kasvattaa ymmärrystä omasta ajatusmaailmastaan. Läheisiltä, kuten perheeltä, sukulaisilta ja ystäviltä, voi kysyä rehellistä palautetta omasta käytöksestä. Siinä voi tulla ilmi asioita, joita itse ei huomaa.

### Hyödyt

Tietoisuus omista ajatuksistaan ja tunteistaan auttaa henkistä kasvamista, kehittymistä ja oman käyttäytymisen oppimista. Silloin on myös helpompi ymmärtää reaktioita ja mahdollisia tapoja toimia.

Itsetietoisuudella on vaikutusta mielenterveyteen; enemmän rohkeutta ja luovuutta, vahvemmat ihmissuhteet ja vuorovaikutustaidot. Itsensä tunnistaminen ainutlaatuisena yksilönä vähentää ahdistusta, stressiä ja masennusta. Itsetietoisuus jaetaan kahteen kategoriaan: sisäiseen ja ulkoiseen tietoisuuteen.

Kehon tietoisuus näkyy asentoaistissa, joka kertoo ihmisen sisäisestä tilasta, ja mielikuvasta.

Psykologia
----------

Itsetietoisuuden on sanottu olevan perusongelma psykologiassa sekä kehityksen että evoluution näkökulmasta. Dyval ja Wicklund kehittivät teorian objektiivisesta itsetietoisuudesta. Objektiivinen itsetietoisuus on huomiota itseensä sosiaalisesti arvioitavana esineenä. Tätä ei pidä sekoittaa itsetunnon kanssa.

Lähteet
-------

1. ↑  Definition of SELF-AWARENESS *www.merriam-webster.com*. Viitattu 22.9.2019. (englanniksi)
2. 1 2 3  Mitä itsetietoisuus on? *parempimaailma.fi*. Viitattu 27.9.2019.
3. ↑  Ferris Jabr: Self-Awareness with a Simple Brain *Scientific American*. Viitattu 22.9.2019. (englanniksi)
4. ↑  Tasha Eurich: What Self-Awareness Really Is (and How to Cultivate It) *Harvard Business Review*.  4.1.2018. Viitattu 22.9.2019.
5. ↑  Philippe Rochat: Five levels of self-awareness as they unfold early in life *27.2.2003*. Viitattu 22.9.2019.
6. ↑  Shelley Duval, Robert A. Wicklund: *A theory of objective self awareness*. Academic Press, 1972.
Perinteinen karambit
**Karambit** on Länsi-Sumatralta kotoisin oleva veitsi, joka rakentuu kaartuvasta terästä ja kahvasta, jonka päässä on rinkula. Sen kehittivät minangkabaut noin tuhat vuotta sitten. Kansanperinteen mukaan se sai inspiraationsa tiikerien kynsistä. Veistä käytettiin alun perin työkaluna ja maanviljelyssä. Sitä käytettiin myös itsepuolustukseen ja naiset saattoivat sitoa niitä hiuksiinsa tätä tarkoitusta varten. Nykyään karambitia käytetään itsepuolustukseen ja viihdetarkoituksessa, sillä kahvan päässä oleva rinkula mahdollistaa temppujen tekemisen ja veitsen pyörittämisen sormessa. Se on käytössä myös pencak silat- ja kali-taistelulajeissa.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  The History of Karambit Knives *www.karambit-knife.com*. Viitattu 14.11.2023. (englanniksi)
2. ↑  Patrick Vuong: KARAMBIT: THE DEADLY EDGED WEAPON *Knives Illustrated*.  30.6.2021. Viitattu 14.11.2023. (englanniksi)
3. 1 2 3  Kerambit – Weapon of Pencak Silat *maelstrøm Martial Arts*.  10.2.2014. Viitattu 14.11.2023. (englanniksi)
Denderan Hathorin temppelin Ogdoadia kuvaava reliefi.
**Ogdoadilla** tarkoitetaan muinaisen Egyptin jumalryhmää. Sana tulee kreikankielisestä sanasta joka tarkoittaa kahdeksaa. Ryhmä muodostui neljästä jumalparista, joita palvottiin Hermopoliissa ja joita egyptiläiset kutsuivat nimellä *šmun* ’kahdeksan’. Nämä jumalat olivat kaaoksen alkuvoimia. Muinaisegyptiläiset käyttivät jumalryhmästä nimeä *Khemenu*. Jumalryhmä oli erityisen suosittu Hermopoliin (muinaisegyptinkieliseltä nimeltään *Wenu*) ympäristössä, mutta sitä palvottiin laajasti myös muualla Egyptissä.

Ogdoadiin katsottiin kuuluvan neljä sammakkopäistä ja neljä käärmepäistä jumalaa, ja heidän uskottiin hallinneen maailmankaikkeutta ennen maailman luomista. Jumalat olivat sammakkoja ja jumalattaret käärmeitä. Jumalasta ja jumalattaresta muodostetut parit edustivat kaaoksen eri puolia, jotka olivat olemassa ennen auringonjumalan syntyä. Nun ja hänen vaimonsa Naunet edustivat alkuvettä, Heh ja Hehet rajatonta avaruutta, Kuk (Kek) ja Kauket (Keket) pimeyttä sekä Amon ja Amonet salattua voimaa tai läpinäkymättömyyttä.

Katso myös
----------

* Enneadi

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Lurker, Manfred: *A Dictionary of Gods and Goddesses, Devils and Demons*, s. 142. Routledge & Kegan Paul, 1987. ISBN 0-203-67189-9

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Ogdoadi** Wikimedia Commonsissa
**Kattavía** (kreik. Κατταβία) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Ródoksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Ródoksen kuntaan, Ródoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Aiemmin kylä kuului Nótia Ródoksen kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Ródoksen kunnan Nótia Ródoksen kunnallisyksikköön. Kylän väkiluku on 278 (vuonna 2011).

Kattavían kylän ympäristöä, kylä taustalla.
Kattavían kylä sijaitsee Ródoksen eteläosassa noin kahdeksan kilometriä pohjoiseen saaren eteläisimmästä kärjestä Prasonísista ja noin 84 kilometriä lounaaseen Ródoksen kaupungista. Kylä on rakennuskannaltaan hyvin perinteinen.

Kattavía muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Κατταβίας, *Topikí Koinótita Kattavías*), johon kuuluvat varsinaisen Kattavían kylän lisäksi kylät Ágios Pávlos ja Machairiá sekä Prasonísin niemeke. Koko yhdyskunnan väkiluku on 307.

Kylän ympäristö on osa Keski-Ródoksen ja Líndoksen, Mesanagróksen ja Kattavía–Prasonísin alueiden kansainvälisesti tärkeää lintualuetta. Se on myös Natura 2000 -aluetta.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Απογραφή Πληθυσμού - Κατοικιών 2011. Väestönlaskennan tulokset (XLS)  2011. The Hellenic Statistical Authority (Kreikan tilastokeskus ELSTAT).  Arkistoitu 16.10.2015. Viitattu 1.9.2014. (kreikaksi)
2. ↑  Rhodes Kattavia Village *Greeka.com*. Viitattu 3.9.2018.
3. ↑  Kattavia *Rhodes Guide*. Viitattu 3.9.2018.
4. ↑  GR4210031 Notio Akro Rodou, Prasonisi, Ygrotopos Livadi Kattavias *Natura 2000*. Viitattu 3.9.2018.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Kattavía** Wikimedia Commonsissa
**Indonesianmänty** (*Pinus merkusii*) on mäntyjen (*Pinus*) sukuun kuuluva ainavihanta havupuulaji. Se kasvaa luontaisena vuoristoisilla alueilla Kaakkois-Aasiassa. Sitä esiintyy kaikista männyistä eteläisimpänä päiväntasaajan eteläpuolella Indonesian Sumatralla, ainoana eteläisen pallonpuoliskon kotoperäisenä mäntykasvina.

Kuvaus
------

Indonesianmänty on suurehko puu kasvaen yleensä 30–50 metriä korkeaksi, joissain tapauksissa jopa noin 70-metriseksi. Runko on yleensä suora, ja oksat ylöspäin kaartuvia. Latvuksen muoto on nuorena kartiomainen, vanhemmiten pyöreä. Kaarna on usein paksua ja syvän uurteista tai kilpimäistä puun alaosassa, ohuempaa ja hilseilevää yläosissa ja nuoremmissa oksissa. Lehdet ovat neulasmaisia ja kaksittain. Ne ovat 15–25 senttimetriä pitkiä. Kävyt ovat yleensä 4,5–9 senttimetriä pitkiä, ja yksittäin tai kaksittain oksissa. Kävyt kypsyvät seuraavan vuoden syksynä pölytyksestä. Siemenet ovat siivekkäitä.

Levinneisyys ja elinympäristö
-----------------------------

Indonesianmänty esiintyy luonnonvaraisena laajalla alueella Kaakkois-Aasiassa Vietnamissa, Laosissa, Kambodžassa, Filippiineillä, Malesiassa ja Indonesiassa. Laji menestyy parhaiten valoisilla paikoilla ja hiekkaisilla maaperillä, se kestää hyvin kuivuutta ja kuumuutta.

Käyttö
------

Puuainesta käytetään rakentamiseen, veneisiin, huonekaluihin, sähköpylväisiin, tulitikkuihin ja paperinvalmistukseen. Puun pihkaa käytetään maaleihin, hajusteisiin ja lääkeaineisiin.

Puuta on istutettu paitsi sahapuuksi, myös eroosion ehkäisyyn.

Lähteet
-------

### Viitteet

1. ↑  *Pinus merkusii* *IUCN Red List of Threatened Species*. International Union for Conservation of Nature, IUCN, Iucnredlist.org.  (englanniksi)
2. 1 2 3 4 5  Christopher J. Earle: Pinus merkusii *The Gymnosperm Database*.  2011. Viitattu 23.7.2012. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* ARKive: Merkus pine (Pinus merkusii) (englanniksi) (Arkistoitu – Internet Archive)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Taksonitunnisteet | 
* Wikidata: Q209326
* Wikispecies: Pinus merkusii
* ARKive: pinus-merkusii
* CoL: 4J2BY
* Ecocrop: 1700
* EoL: 1034949
* EPPO: PIUMK
* GBIF: 5285119
* GRIN: 28483
* iNaturalist: 135788
* IPNI: 263108-1
* IRMNG: 11456227
* ITIS: 506602
* IUCN: 32624
* NCBI: 71641
* Open Tree of Life: 837877
* Plant List: kew-2562731
* PLANTS: PIME2
* POWO: urn:lsid:ipni.org:names:263108-1
* Tropicos: 24900972
* WFO: wfo-0000482024

 |

 |
Jeld-Wenin tehdas Kuopiossa
**Jeld-Wen** on maailmanlaajuinen yritys, joka valmistaa ovia ja ikkunoita. Yrityksellä on toimipaikkoja yli 20 maassa, joissa työskentelee yhteensä yli 20 000 henkilöä. Yritys on perustettu vuonna 1960. Sen pääkonttori sijaitsee Klamath Fallsissa, Oregonissa.

Tehtaat
-------

Amerikassa yrityksellä on lukuisia tehtaita Yhdysvalloissa ja Kanadassa.

Euroopassa Jeld-Wenillä on tehtaita Englannissa, Itävallassa, Latviassa, Ranskassa, Ruotsissa, Saksassa, Suomessa, Tanskassa, Unkarissa ja Virossa. Pohjois-Euroopan toiminnot olivat aiemmilta nimiltään *Kilsgaard* ja *Jite*, mutta yhdysvaltalainen Jeld-Wen Inc. osti ne vuonna 2006 tanskalaiselta Vest-Wood A/S:ltä. Lokakuussa 2007 *Vest-Wood* nimettiin Jeld-Weniksi.

Jeld-Wen Suomi Oy kuuluu Jeld-Wen Door Solutions -konserniin. Jeld-Wen Suomi Oy:n pääkonttori sijaitsee Vääksyssä. Toinen Suomen tehdas sijaitsee Kuopiossa. Kuortaneella sijaitseva tehdas suljettiin syksyllä 2011 vähäisen kysynnän johdosta. Jo lokakuussa 2010 ilmoitettiin 34 henkilön irtisanomisesta.

Sponsorointi
------------

Jeld-Wen on Australian Football Leaguessa pelaavan australialaisen jalkapallojoukkue St Kilda Football Clubin pääsponsori. Kolmivuotinen sponsorisopimus alkoi kaudella 2008.

Maaliskuussa 2011 yritys osti Portlandissa, Oregonissa sijaitsevan, aiemmin nimellä PGE Park tunnetun monitoimistadionin nimioikeudet ja nimesi sen Jeld-Wen Fieldiksi. Stadionilla pelaa Major League Soccer -joukkue Portland Timbers.

Lähteet
-------

1. ↑  History jeld-wen.com. Viitattu 28.3.2011. (englanniksi)
2. ↑  JELD-WEN Recognized as One of Oregon’s Most Admired Companies jeld-wen.com. Viitattu 28.3.2011. (englanniksi)
3. ↑  Jeld-Wen Locations jwcareers.com.  Arkistoitu 16.12.2010. Viitattu 28.3.2011. (englanniksi)
4. ↑  Production facilities jeld-wen.biz.  Arkistoitu 9.2.2010. Viitattu 28.3.2011. (englanniksi)
5. ↑  Jeld-Wen Europe's history (archive.org) jeld-wen.biz.  Arkistoitu 5.1.2008. Viitattu 28.3.2011. (englanniksi)
6. ↑  Jite ja Kilsgaard ovat vuoden 2009 alusta Jeld-Wen jeld-wen.fi.  Arkistoitu 6.9.2009. Viitattu 28.3.2011.
7. ↑  Jeld-Wen irtisanoo kaikki työntekijänsä Kuortaneella Yle. Viitattu 28.3.2011.
8. ↑  Jeld-Wen sulkee Kuortaneella ilkka.fi. Viitattu 28.3.2011.
9. ↑  Kuortaneen Jeld-Weniltä 34 työtä vaille ilkka.fi. Viitattu 28.3.2011.
10. ↑  Saints gear up for a three year sponsorship deal with Jeld-Wen afl.com.au.  Arkistoitu 24.5.2011. Viitattu 28.3.2011. (englanniksi)
11. ↑  Timbers, Jeld-Wen Announce Exclusive Naming Rights Partnership for Jeld-Wen Field portlandtimbers.com.  Arkistoitu 17.3.2011. Viitattu 28.3.2011. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Jeld-Wen Suomi Oy:n kotisivut
* Jeld-Wenin kotisivut (englanniksi)
**The Desert Sessions** (suom. "aavikkosessiot") on sarja muusikoita, jotka kokosi yhteen ensimmäisen kerran Josh Homme vuonna 1997. Artistit kuten Brant Björk, PJ Harvey, Jeordie White, Dave Catching, Nick Oliveri, Mark Lanegan, John McBain, Ben Shepherd, Josh Freese, Chris Goss, Alain Johannes, Troy Van Leeuwen, Karl Doyle, Dean Wheen ja monet muut Palm Desert Scenestä ovat vaikuttaneet lauluntekijöinä ja muusikkoina.

Historia
--------

The Desert Sessions syntyi elokuussa vuonna 1997 Rancho de la Lunalla, kun Homme toi yhteen muusikkoja bändeistä Monster Magnet, Goatsnake, Earthlings?, Kyuss (hänen oma bändinsä, joka oli hajonnut vuonna 1995) ja Soundgarden. Rancho de la Luna on vanha talo, joka on täytetty harvinaisilla ja uniikeilla äänityslaitteilla ja instrumenteilla, ja jonka omisti Dave Catching ja Fred Drake. Laulut on kirjoitettu paikan päällä tunneissa. Monet tarinat ovat kasvaneet The Desert Sessionsin ympärillä. Esimerkiksi laulun "Creosote" levyltä *Volumes 9 & 10* oli kirjoittanut Dean Ween ja Alain Johannes talon etukuistilla neljän minuutin kuluttua tapaamisestaan. Samalla tavalla Chris Goss ja PJ Harvey kirjoittivat laulun "There Will Never Be a Better Time" sen jälkeen kun ne menivät kuistille neljäksi minuutiksi akustisen kitaran kanssa; he menivät takaisin taloon ja äänittivät laulun yhdellä otolla.

Nykyinen tilanne
----------------

"Mitään ei ole menossa nyt. Toivon että olisi, mutta minulla ei ole aikaa. Ne (sessiot) eivät tule koskaan loppumaan, koska sille ei ole mitään syytä. Mutta haluaisin tehdä niistä enemmän säännöllisiä." – Josh Homme Billboard.comin haastattelussa 13. huhtikuuta, 2007.

Diskografia
-----------

### Alkuperäiset 10" vinyylijulkaisut

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **Otsikko** | **Vuosi** | **Levy-yhtiö** |
| *Volume 1: Instrumental Driving Music For Felons* | 1997 | Man's Ruin |
| *Volume 2: Status: Ships Commander Butchered* |
| *Volume 3: Set Coordinates For The White Dwarf!!!* | 1998 |
| *Volume 4: Hard Walls and Little Trips*  |
| *Volume 5: Poetry for the Masses (SeaShedShitheadByTheSheSore)* | 1999 |
| *Volume 6: Black Anvil Ego* |
| *Volume 7: Gypsy Marches* | 2001 | Southern Lord Records/Rekords Rekords |
| *Volume 8: Can You See Under My Thumb? There You Are.* |
| *Volume 9: I See You Hearin' Me* | 2003 |
| *Volume 10: I Heart Disco* |

### Levykokoelmat

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **Otsikko** | **Vuosi** | **Levy-yhtiö** |
| *Volumes 1 & 2* | 1998 | Man's Ruin |
| *Volumes 3 & 4* |
| *Volumes 5 & 6* | 1999 |
| *Volumes 7 & 8* | 2001 | Southern Lord Records/Rekords Rekords |
| *Volumes 9 & 10* | 2003 |

Katso myös
----------

* Palm Desert Scene
* Stoner rock

Lähteet
-------

1. ↑  Reznor Guest Spot Adds Mystery To QOTSA Album, Billboard.com, 13. huhtikuuta, 2007.

Aiheesta muualla
----------------

* Virallinen sivu
* Allmusic.com
* Rekords Rekords (Arkistoitu – Internet Archive)
**Kaikki Puumalan puolesta** oli 10-osainen tv-sarja, joka esitettiin Yle TV1:ssä vuoden 2008 aikana. Aiheena oli seitsemän miehen yritys pelastaa kriisikuntalistalle joutunut Puumalan kunta. Miehet harjoittelivat pieniä esityksiä, joita he esittivät eri puolilla Puumalaa. Esitykset koottiin yhteen, ja tästä syntyi suurempi teatteriesitys. Näytelmä esitettiin syksyllä 2008 Kom-teatterissa täysille saleille monena peräkkäisenä iltana, ja miesten saapuessa takaisin eteläsavolaiseen kuntaansa monet naapurikunnat halusivat esityksen omiin saleihinsa. Näin myös tapahtui, ja esityksiä näytettiin muun muassa Savonlinnassa, Mikkelissä ja Lappeenrannassa.

Puumalasta tuli suositumpi kuin pitkiin aikoihin. Monet matkustivat paikkakunnalle vain päästäkseen käymään kuvauspaikoilla, ja osa ihastui television välityksellä Saimaan puhtauteen ja kirkkauteen.

Ohjelmasarja perustui Strix AB:n formaattiin All for One.

Näyttelijät
-----------

* Pasi Partanen
* Harri Kautonen
* Timo Hagman
* Olli-Pekka Hämäläinen
* Aki Torniainen
* Jukka Summanen
* Paavo Valtonen

Mukana olivat myös Kom-teatterin johtaja Pekka Milonoff sekä teatteriohjaaja Minna Nurmelin

Aiheesta muualla
----------------

* Kaikki Puumalan puolesta
Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.   
Alkuperäinen artikkeli: en:Julien BriseBois 

**Julien BriseBois** (s. 24. tammikuuta 1977 Quebec) on kanadalainen jääkiekkovaikuttaja ja nykyinen NHL-seura Tampa Bay Lightningin toimitusjohtaja.

### Ura

Montreal Canadiens
------------------

Montreal Canadiensin organisaatio palkkasi BriseBoisin lainopilliseksi ja sopimusneuvottelujen neuvonantajaksi syyskuussa 2001. Heinäkuussa 2003 hänet nimettiin organisaation jääkiekkotoimintojen johtajaksi. Heinäkuussa 2006 BriseBoisista tuli Canadiensin AHL~joukkueen Hamilton Bulldogsin toimitusjohtaja. Ensimmäisellä kaudella 2006-2007 BriseBoisin alaisuudessa Hamilton Bulldogs voitti AHL:n mestaruuden Calder Cupin.

Tampa Bay Lightning
-------------------

Heinäkuussa 2010 Tampa Bay Lightningin organisaation toimitusjohtaja Steve Yzerman palkkasi BriseBoisin organisaation apulaistoimitusjohtajaksi. BriseBoisin vastuulla oli AHL-joukkue Norfolk Admiralsin johtaminen. Elokuussa 2010 BriseBois palkkasi Jon Cooperin Admiralsin päävalmentajaksi. Myöhemmin Cooperista tuli Lightningin päävalmentaja. Kaudella 2011-2012 Admirals voitti Caldsr Cupin. Syyskuussa 2018 BriseBoisista tuli Tampa Bay Lightningin toimitusjohtajana. BriseBoisin ensimmäisellä kaudella Lightningin toimitusjohtajana Lightning voitti runkosarjassa 62 ottelua ja voitti runkosarjan parhaan joukkuueen palkinnon Presidents Trophyn ensimmäistä kertaa organisaation historiassa.
Martin Luther King, Jr. pitämässä puhettaan Lincoln Memorialin portailla
**I Have a Dream** (suom. *Minulla on unelma*) on Martin Luther Kingin puhe, jossa hän esitti toiveensa mustan ja valkoisen väestön välillä vallitsevasta rauhasta ja tasa-arvosta. King piti puheensa yli 250 000 kansalaisoikeuksien puolustajalle Washingtonissa Lincoln Memorialin edustalla suurmielenosoituksessa 28. elokuuta 1963. Puheen ansiosta rotuerottelun vastustajat saatiin liikkeelle. Vuonna 1964 hyväksytyn kansalaisoikeuslain on katsottu saaneen myötätuulta puheen vuoksi. Toisaalta puhe lisäsi myös Kingin vastustajia.

 

King vetosi puheessa Yhdysvaltain itsenäisyysjulistukseen ja perustuslakiin. Osa puheesta vastasi sisällöltään aikaisempaa Kingin puhetta, jonka hän piti Detroitissa kesäkuussa 1963. Puhe alkoi seuraavasti: 

> *Sata vuotta sitten suuri amerikkalainen, jonka symbolisessa varjossa seisomme tänään, allekirjoitti vapautusjulistuksen. Tämä merkittävä julistus oli kuin valonhohtoinen toivon majakka miljoonille neekeriorjille, jotka olivat kärventyneet epäoikeudenmukaisuuden loimottavissa liekeissä. Se tuli riemuisana päivänkajona päättämään heidän vankeutensa pitkän yön. Mutta sata vuotta myöhemmin neekeri ei vieläkään ole vapaa*.
> 
> 

Vuonna 1999 tehdyssä kyselyssä "I Have a Dream" valittiin 1900-luvun parhaaksi yhdysvaltalaiseksi puheeksi.

Lähteet
-------

* Montefiore, Simon Sebag: *Suuret puheet jotka muuttivat maailmaa*. (Speeches that changed the world: The stories and transcripts of the moments that made history, 2006.) Suomennos: Simo Liikanen. Helsingissä: Ajatus Kirjat, 2008. ISBN 978-951-20-7577-5.

### Viitteet

1. 1 2  Montefiore 2008.
2. ↑  Soledad, O'Brien: Interview With Martin Luther King III  22.8.2003. CNN. Viitattu 22.11.2008. (englanniksi)
3. ↑  Read Martin Luther King Jr.'s 'I Have a Dream' speech in its entirety *npr*.  14.1.2022. Viitattu 31.3.2022.
4. ↑  Lucas, Stephen; Medhurst, Martin: 'I Have a Dream' Speech Leads Top 100 Speeches of the Century  15.12.1999. University of Wisconsin-Madison.  Arkistoitu 9.7.2006. Viitattu 22.11.2008. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* American Rhetoric: Martin Luther King, Jr. - I Have a Dream .(englanniksi)
**Lars Svensson** on ruotsalainen lintutieteilijä, joka on kirjoittanut useita lintukirjoja.

Lars Svensson asuu Torekovissa Lounais-Ruotsissa. Hän on lintumiespiireissä laajalti tunnettu vuonna 1970 julkaisemastaan teoksesta *Identification Guide to Passerines*, josta hän on laatinut kolme uudistettua painosta. Suomeksi ovat ilmestyneet 1. painos Euroopan varpuslinnut - sukupuolen ja iän määritys (SLY 1976, suomentajana Esa Lehikoinen) ja 4. painos (SLY:n Lintutieto Oy 1997, suomentajina Hannu Jännes ja Pekka J. Nikander).

Svensson oli perustamassa Ruotsin Rariteettikomiteaa vuonna 1971 ja toimi komitean puheenjohtajana 15 vuotta. Hän väitteli filosofian tohtoriksi Uppsalan yliopistossa vuonna 2004. Hän on maailmanlaajuisesti erittäin arvostettu lintujen määrittämisen ja luokittelun asiantuntijana.

Svensson on matkustellut laajalti ja tutkinut lintuja sekä maastossa että museoissa. Hän toimii muun muassa Birding Worldin ja Dutch Birdingin määrityskonsulttina ja on julkaissut lukuisia kirjoituksia lintutieteellisissä sarjoissa.

Teokset
-------

* *Identification Guide to Passerines*, 1970, 1975, 1984, 1992.
* *Soviet Birds* (C-kasetti), 1984.
* *The Hamlyn Guide to the Birds of Britain*, yhdessä Håkan Delinin kanssa), 1986.
* *Fågelsång i Sverige*, yhdessä Benny Anderssonin kanssa (CD ja kirjanen), 1990.
* *Collins Bird Guide*, yhdessä Peter J. Grantin, Killian Mullarneyn ja Dan Zetterströmin kanssa, 1999.

Lähteet
-------

* Surfbirds News

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Norja
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Israel
* Yhdysvallat
* Ruotsi
* Tšekki
* Alankomaat
* Puola

 |
|  |
| Taiteenala | 
* MusicBrainz

 |
|  |
| Muut | 
* IdRef

 |

 |
Luka Milivojević MM-kilpailuissa 2018.
**Luka Milivojević** (s. 7. huhtikuuta 1991 Kragujevac, Serbian ST, Jugoslavia) on serbialainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Hän edustaa Yhdistyneissä arabiemiirikunnissa Shabab Al Ahli Clubia. Hän on pelannut aiemmin kotimaansa lisäksi Belgian, Kreikan ja Englannin pääsarjoissa. Hän on pelannut Serbian maajoukkueessa 39 ottelua vuosina 2012–2020.

Milivojević edusti kotimaassaan Radnički Kragujevacia, Radia ja tammikuusta 2012 heinäkuuhun 2013 Belgradin Punaista tähteä. Hän voitti Serbian cupin vuonna 2012. Kaudella 2013–2014 hän pelasi Belgiassa Anderlechtin joukkueessa ja voitti Belgian liigamestaruuden. Syyskuussa 2014 Milivojević siirtyi Kreikkaan Olympiakoksen joukkueeseen ja pelasi siellä tammikuuhun 2017 saakka, ensimmäisen kauden lainasopimuksella. Hän voitti kolme kertaa Kreikan liigamestaruuden. Vuonna 2015 hän voitti Kreikan cupin ja teki tuolloin seitsemässä cup-ottelussa neljä maalia. Hän pelasi Serbian Superliigassa 85 ottelua, joissa hän teki kymmenen maalia, Belgian liigassa 19 ottelua tekemättä maaleja ja Kreikan Superliigassa 62 ottelua, joissa hän teki 11 maalia.

Milivojević siirtyi tammikuussa 2017 englantilaisseura Crystal Palaceen, jossa hän pelasi kesään 2023 saakka. Hän pelasi kaudella 2017–2018 Valioliigassa 36 ottelua ja teki niissä kymmenen maalia. Seuraavalla kaudella hän pelasi täydet minuutit joukkueensa kaikissa 38 valioliigaottelussa ja teki 12 maalia, joista kaksi lokakuussa Arsenalia vastaan. Hän pelasi kaikkiaan 183 valioliigaottelua ja teki niissä 28 maalia. Liigacupissa hän teki yhden maalin elokuussa 2022. Hän toimi myös joukkueen kapteenina mutta sai kahtena viimeisenä kautenaan melko vähän peliaikaa.

Milivojević pelasi Mestarien liigassa 13 ottelua ja Eurooppa-liigassa yhdeksän ottelua.

Milivojević pelasi Serbian maajoukkueessa ensimmäisen kerran marraskuussa 2012 ystävyysottelussa Chileä vastaan. Hän pelasi kaikkiaan 39 maaottelua, joista 13 ottelua kuului MM-karsintaan, kahdeksan ottelua EM-karsintaan, yksi ottelu kansojen liigaan ja kaksi ottelua vuoden 2018 MM-kilpailuihin. Hän pelasi avauskokoonpanossa 30 kertaa. Hän pelasi viimeisen maaottelunsa lokakuussa 2020 Kansojen liigassa Unkaria vastaan. Hän teki maaotteluissaan yhden maalin, lokakuussa 2017 MM-karsintaottelussa Itävaltaa vastaan.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5 6  Luka Milivojević Transfermarkt-sivustolla (englanniksi)
2. ↑  General Information about the player Luka Milivojević *National Football Teams*. Viitattu 24.6.2023. (englanniksi)

Serbian joukkue – Jalkapallon MM-kilpailut 2018
1 Stojković |
2 Rukavina |
3 Tošić |
4 Milivojević |
5 Spajić |
6 Ivanović |
7 Živković |
8 Prijović |
9 Mitrović |
10 Tadić |
11 Kolarov |
12 Rajković |
13 Veljković |
14 Rodić |
15 Milenković |
16 Grujić |
17 Kostić |
18 Radonjić |
19 Jović |
20 Milinković-Savić |
21 Matić |
22 Ljajić |
23 Dmitrović |
Valmentaja Krstajić
**Heinkel He 8** oli saksalainen Heinkelin 1920-luvun lopulla suunnittelema ja valmistama kellukkein varustettu tiedustelukone. Kone suunniteltiin Tanskan laivaston tilauksesta, koska Heinkel He 5 oli osoittautunut menestykseksi Ruotsin palveluksessa. Tanska halusi tilauksensa lisäksi valmistuslisenssin nimellä Orlogsvaerftet HM.II.

Kone oli poikkesi edeltäneestä He 5 -mallista sekä sitä edeltäneistä He 1 -sarjan koneista uuden Armstrong Siddeley moottorinsa lisäksi tavanomaisen peräsimensä vuoksi. Saksan vallatessa Tanskan koneista 22 oli edelleen palveluksessa. Tanskan antauduttua koneista yksi liitettiin Saksan ilmavoimiin loppujen joutuessa varastoon.

Tekniset tiedot
---------------

*Lähde:* *lähde?*

**Yleiset ominaisuudet**

* **Miehistö:** 2 (lentäjä ja tähystäjä)
* **Pituus:** &&&&&&&&&&&&&011.065000011,65 m
* **Kärkiväli:** &&&&&&&&&&&&&016.077000016,77 m
* **Korkeus:** &&&&&&&&&&&&&&04.04000004,40 m
* **Siipipinta-ala:** &&&&&&&&&&&&&047.&&&&0047,0 m²
* **Tyhjäpaino:** &&&&&&&&&&&01675.&&&&001 675 kg
* **Voimalaite:** &&&&&&&&&&&&&&01.&&&&001 × Armstrong Siddeley Jaguar -14-sylinterinen tähtimoottori; &&&&&&&&&&&&0336.&&&&00336 kW (&&&&&&&&&&&&0450.&&&&00450 hv)

**Suoritusarvot**

* **Suurin nopeus:** &&&&&&&&&&&&0210.&&&&00210 km/h
* **Lentomatka:** &&&&&&&&&&&01290.&&&&001 290 km

**Aseistus**  

* 1 × eteenpäin ampuva kiinteä 7,92 mm konekivääri
* 1 × taaksepäin ampuva liikuteltava 7,92 mm konekivääri

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.   
Alkuperäinen artikkeli: en:Heinkel He 8
**Elvis Presley** on Elvis Presleyn debyyttialbumi, jonka julkaisi RCA Victor 13. maaliskuuta 1956.

Elviksen ensimmäisen RCA-singlejulkaisun "Heartbreak Hotel" noustua maaliskuun alussa 1956 singletilaston kärkeen, yhtiön levypomot olivat vakuuttuneita artistinsa potentiaalista levymyyjänä, ja julkaisivat kiireellä 13. maaliskuuta Presleyn ensialbumin, nimeltään "Elvis Presley". Pikaisella aikataululla koottu albumi sisälsi puoliksi vanhaa Elviksen Sun-yhtiölle levyttämää materiaalia, ja puoliksi alkuvuoden RCA-sessioiden julkaisemattomia raitoja. Jo maaliskuun lopussa levy oli ylittänyt 300 000 kappaleen myyntimäärän, ollen näin RCAn ensimmäinen miljoonan dollarin albumi (levyn vähittäismyyntihinta $3.98). Kiireellisen julkaisuaikataulun vuoksi Elvistä ei saatu studiokuvaan, ja kannessa käytettiin edellisenä vuonna Floridan-keikalla otettua mustavalkoista valokuvaa, joka poikkeaa tyylillisesti myöhempien albumikansien linjasta.

The Clash -yhtyeen albumin *London Calling* kanteen on kopioitu Elvis Presley -albumin kannen typografia.

Albumi *Elvis Presley* valittiin mukaan vuonna 2005 julkaistuun englanninkieliseen hakuteokseen *1001 Albums You Must Hear Before You Die*. Toinen kirjaan päässyt Presleyn albumi oli *Elvis Is Back!* vuodelta 1960.

Levyn sisältö
-------------

| A-puoli |
| --- |
| Nro | Nimi | Säv&san | Kesto |  |
| 1. | "Blue Suede Shoes" | Carl Perkins | 1.58 |
| 2. | "I'm Counting on You" | Don Robertson | 2.22 |
| 3. | "I Got a Woman" | Ray Charles | 2.23 |
| 4. | "One-Sided Love Affair" | Bill Campbell | 2.10 |
| 5. | "I Love You Because" | Leon Payne | 2.41 |
| 6. | "Just Because" | Bob Shelton/Joe Shelton | 2.31 |

| B-puoli |
| --- |
| Nro | Nimi | Säv&san | Kesto |  |
| 1. | "Tutti Frutti" | Little Richard/Dorothy LaBostrie | 1.57 |
| 2. | "Trying to Get to You" | Charles Singleton/Marie McCoy | 2.31 |
| 3. | "I'm Gonna Sit Right Down and Cry (Over You)" | Joe Thomas/Howard Biggs | 2.01 |
| 4. | "I'll Never Let You Go (Little Darlin')" | Jimmy Wakely | 2.22 |
| 5. | "Blue Moon" | Lorenz Hart/Richard Rodgers | 2.40 |
| 6. | "Money Honey" | Jesse Stone | 2.33 |

Lähteet
-------

* Peter Guralnick: Last Train to Memphis, Abacus, 1994
* Elvis - The Complete 50s Masters, BMG, 1992

Aiheesta muualla
----------------

* Mikko Meriläinen: Eka kerta Elvis Presleyn kanssa. Soundi.fi 7.01.2015.
* Elvis Presley (albumi) Discogsissa.  (englanniksi)

1. ↑  Dimery, Robert (toim.): "Elvis Presley (1956)", *1001 Albums You Must Hear Before You Die*, s. 24. Cassell Illustrated, 2005. ISBN 1-84403-392-9.
Vaisaaren koulu
**Vaisaaren koulu** sijaitsee Raision Tiedonpuistossa. Vaisaaren koulu on Raision ainoa yläkoulu. Vaisaaren koulu on 763 oppilaallaan Suomen suurin yksittäinen peruskoulun yläaste. Koulun rehtori on Janne Ahlqvist.

Koulusta löytyy useita erikoisluokkia: jokaisella luokka-asteella on yksi englantiorientoitunut luokka sekä musiikkiluokka sekä vuodesta 2012 urheilupainotteinen luokka.

Historiaa
---------

Vaisaaren koulu perustettiin vuonna 1967 kansalaiskoulumuotoisena. Peruskoulujärjestelmään siirryttiin ensimmäisten koulujen joukossa 1972. Muutoksen jälkeen koulun tilat alkoivat kuitenkin käydä ahtaaksi, ja rakennuksen laajentaminen alkoi olla jo väistämätöntä. Aluksi oli suunnitelmissa rakentaa kaupunkiin toinen yläaste, mutta lopulta päätettiin laajentaa Vaisaaren koulua. Uusi osa vihittiin käyttöön 1977.

Seuraavat merkittävät muutokset olivat 1990-luvulla, jolloin siirryttiin käyttämään yhä enenevissä määrin tietotekniikkaa opetuksessa. Koulu sai peruskorjauksen myötä uuden ilmeen vuosien 1996–1999 aikana.

Raision Vaisaaren koulu sijaitsee Tiedonpuiston opetuskeskuksessa aivan Raision keskustan tuntumassa vain vajaan vartin ajomatkan päässä Turusta. Alueella toimii Vaisaaren koulun lisäksi syksyllä 1999 valmistunut moderni kirjasto-auditorio ja muita oppilaitoksia: Raision lukio, ammattioppilaitos ja kauppaopisto. 

Yksi Vaisaaren koulun tunnetuimmista opettajista on *Rexi on homo ja opettajat hullui* -kirjan tehnyt Aino Kontula, joka toimi Vaisaaren koulussa biologian ja maantiedon lehtorina 30 vuotta ennen eläkkeelle jäämistään vuonna 2002.

Kontula on kirjoittanut myös puolifiktiivisen kirjan *Herra Rehtori* (Ajatus 2009) Vaisaaren koulun pitkäaikaisesta, voimakastahtoisesta rehtorista Antti Tuomisesta, joka piti yläastelaisia tiukassa otteessaan 1970-luvulta alkaen.

Lähteet
-------

### Viitteet

1. ↑   (Arkistoitu – Internet Archive)
2. ↑  Vismanen, Pirjo: Kun reksi on homo ja opet hulluja *Turun Sanomat*.  27.1.2006. Viitattu 18.3.2011.
3. ↑  Karhu, Tapani: *Raision koulussa tehtiin kurinpalautus*, Me Naiset 35/1978 s. 60–61.
4. ↑  Rehtorin linja (Arkistoitu – Internet Archive), Kirkko ja kaupunki 20.1.2009. Viitattu 1.11.2015.

Aiheesta muualla
----------------

* Vaisaaren koulun kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)