Tok-pisininkielisiä ovikylttejä
**Tok-pisin** (omakelinen nimi: *Tok Pisin*) on Papua-Uudessa-Guineassa puhuttava kreolikieli. Se on yksi valtion virallisista kielistä. Tok-pisinilla on noin neljä miljoonaa puhujaa, joista äidinkielisiä on kuitenkin vain noin 122 000. Kielen sanastossa on vaikutteita englannista, portugalista, saksasta sekä alueen alkuperäisistä kielistä, jotka jaetaan kahteen ryhmään papuakielet ja austronesialaiset kielet.

Tok-pisin on juuriltaan pidgin-kieli, ja sen nimikin on peräisin englanninkielisistä sanoista *talk pidgin* (pidgin-puhe). Se on kuitenkin noussut yhdeksi Papua-Uuden-Guinean pääkielistä osin siksi, että pidgin-taustansa vuoksi sen sanasto on yksinkertaista ja nopeaa oppia. Sen suosio on kasvanut niin, että se alkaa jo uhata joitakin maan alkuperäiskielistä.

Fonologia
---------

Puhuttua tok-pisiniä
Tok-pisinin ääntäminen ja oikeinkirjoitus perustuvat yksinkertaistettuun englantiin. Äänteiden määrässä on jonkin verran vaihtelua riippuen puhujan kielitaustasta. Tässä esitellään kuitenkin vain standardoidut äänteet. 

### Vokaalit

|  | Etinen | Keskinen | Takainen |
| --- | --- | --- | --- |
| **Suppea** | i |  | u |
| **Puoliavoin** | e |  | o |
| **Avoin** |  | a |  |

Lähde:

### Konsonantit

|  | Labiaalinen | Alveolaarinen | Palataalinen | Velaarinen | Glottaalinen |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| **Klusiili** | p | b | t | d  |  | k | g  |  |
| **Frikatiivi** | v | s |  |  | h |
| **Nasaali** | m | n |  | ŋ |  |
| **Lateraali** |  | l |  |  |  |
| **Puolivokaali** | w |  | j |  |  |
| **Tremulantti** |  | r |  |  |  |

Lähde:

Soinnillisista klusiileista tulee usein soinnittomia sanan lopussa: esim. pig [pik]: sika.

Ortografia
----------

Tok-pisia kirjoitetaan latinalaisin aakkosin.

Tok-pisinin aakkosisto koostuu 30 kirjaimesta:

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aa | Bb | Dd | Ee | Ff | Gg | Hh | Ii |
| Jj | Kk | Ll | Mm | Nn | Oo | Pp | Rr |
| Ss | Tt | Uu | Vv | Ww | Yy |  |  |

Sanasto
-------

Arvioilta 5/6 tok-pisinin sanoista on peräisin indoeurooppalaisista kielistä, kuten englannista, saksasta ja portugalista. 1/7 on peräisin malaijilais-polynesialaisista kielistä. Loppujen katsotaan tulevan yleisuusiguinealaisista kielistä tai muista paikallisista kielistä.

Niin kuin monissa muissakin pidgin- ja kreolikieleissä, myös tok-pisinissä sanojen merkitykset ovat laajempia kuin superstraattikielessä (tässä: englanti). Esim. *kaikai* (syödä, purra; ruoka) tai *diwai* (puu, metsä, kasvi, tikku). 

Sanoja myös muodostetaan enemmän jo olemassa olevista sanoista yhdistelemällä. Esim. *haus moni* (pankki: "house money"), *sop bilong tit* (hammastahna: "soap belong teeth") tai *hap ret* (purppura: "half red").

Käyttö yhteisössä
-----------------

Tok-pisin on yksi Papua-Uuden-Guinean kolmesta virallisesta kielestä yhdessä englannin ja hiri motun rinnalla. Kolmesta virallisesta kielestä tok-pisin on maassa käytetyin ja se toimii yleisesti lingua francana erikielisten ryhmien välillä.

Tok-pisinin kielellä löytyy jonkin verran uutisia. Radio Australia tuottaa sekä artikkeleita että podcasteja nimeltä *Wantok*. Papua-Uudella-Guinealla toimiva EMTV-kanavakin julkaisee päivittäin lyhyen uutisvideon tok-pisinilla.

Median lisäksi tok-pisin on myös tärkeä koulujen opetuskieli, jota käytetään yleensä ala-asteen kolmella ensimmäisellä luokalla.

Kielinäyte
----------

»Yumi olgeta mama karim umi long stap fri na wankain long wei yumi lukim i gutpela na strepela tru. Uumi olgeta igat ting ting bilong wanem samting I rait na rong na mipela olgeta I mas mekim gutpela pasin long ol narapela long tingting bilong brata susa.»

Suomeksi:  
»Kaikki ihmiset syntyvät vapaina ja tasavertaisina arvoltaan ja oikeuksiltaan. Heille on annettu järki ja omatunto, ja heidän on toimittava toisiaan kohtaan veljeyden hengessä.»

(YK:n ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen 1. artikla)

Lähteet
-------

1. ↑  Tok Pisin Ethnologue. Viitattu 3.7.2018. (englanniksi)
2. 1 2 3  Papua New Guinea’s incredible linguistic diversity  20.7.2017. The Economist. Viitattu 3.7.2018. (englanniksi)
3. 1 2 3  Tok Pisin Language - Structure, Writing & Alphabet  2022. MustGo. Viitattu 18.6.2022. (englanniksi)
4. ↑  ScriptSource - Tok Pisin written with Latin script *scriptsource.org*. Viitattu 18.6.2022.
5. 1 2  Tok Pisin language, alphabet and pronunciation *omniglot.com*. Viitattu 18.6.2022.
6. ↑  Tok Pisin Phrasebook  2022. tokpisin.info.  Arkistoitu 18.6.2022. Viitattu 18.6.2022. (englanniksi)
7. ↑  Tok Pisin | language  2022. Encyclopædia Britannica. Viitattu 18.6.2022. (englanniksi)
8. ↑  Wantok  2022. abc.net.au. Viitattu 18.6.2022. (englanniksi)
9. ↑  Tok Pisin Nius  2022. EMTV Online. Viitattu 18.6.2022. (englanniksi)
10. ↑  Yhdistyneiden kansakuntien ihmisoikeusvaltuutetun toimisto

Aiheesta muualla
----------------

* Ethnologue (englanniksi)
* Englanti–tok-pisin -online-sanakirja (englanniksi)
* Englanti–tok-pisin–motu -online-sanakirja (englanniksi)
* Radio Australian tokpisininkielinen palvelu
* Tok Pisin Nius – EMTV Online

WikipediaWikipedia
***Tokpisininkielinen*** Wikipedia, vapaa tietosanakirja

Kreolikielet
Agalegan kreoli | Albanyn hollanti† | Antiilien kreoli | Berbicen hollanti† | Ceylonin hollanti | Chagossialainen kreoli | Chavacano | Fa D’ambu | Guadeloupen kreoli | Haitin kreoli | Hiri-motu | Karipúna | Kituba | Kreyol | Kria | Kriol | Louisianan kreoli | Mohawk hollanti† | morisyen | Neekerihollanti† | Norfuk | Palenquero | Papiamentu | Petjo | Pijin | Pitcairnin kieli | Ranskan Guayanan kreoli | Réunioninkreoli | Seychellien kreoli | Skepi† | Sranantongo | Tayo | Tok-pisin | Unserdeutsch