recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Elma** on naisen etunimi, joka on eri maissa syntynyt lyhennelmänä useista eri nimistä tai nimiyhdistelmistä. Näitä ovat olleet esimerkiksi Englannissa Elisabet-Mary, Tanskassa Else-Marie ja Italiassa Guglielma, joka on Vilhelm-nimen italialainen naispuolinen vastine.

Suomessa nimi Elma tuli käyttöön 1800-luvun lopulla, mihin luultavasti vaikutti Aleksis Kiven näytelmä *Karkurit* (1867). Siinä esiintyy tämänniminen neito. On arveltu, että Kivi löysi nimen italialaisista lähteistä. Suomessa nimestä tunnetaan myös muunnos **Elmi**, joka tosin saattaa paikoin olla lyhentymä Elmiinasta. Tällöin se pohjautuisi nimiin Helmiina ja Vilhelmiina.

Digi- ja väestötietoviraston tietojen mukaan nimi Elma on 1900-luvun alusta vuoden 2019 loppuun mennessä annettu 10 176 naiselle. Elmi on puolestaan annettu samana aikana nimeksi 868 naiselle ja noin 50 miehelle.

Elman ja Elmin nimipäivä on 12. helmikuuta. Nimi Elma esiintyy sekä suomenkielisessä että suomenruotsalaisessa kalenterissa, Elmi vain suomenkielisessä.

Tunnettuja Elma- ja Elmi-nimisiä
--------------------------------

* Elma Aaltonen (1913–1998), lähetystyöntekijä ja kirjailija
* Elma Finne (1907–1977), suomenruotsalainen uskonnollinen kirjailija
* Elma Lindroos (1907–2009), arkkitehti

Kuvitteellisia Elma- ja Elmi-nimisiä
------------------------------------

* Elma, toinen päähenkilö Aleksis Kiven näytelmässä *Karkurit*
* Elma, toinen päähenkilö elokuvassa *Elma ja Liisa*
* Elma Laurila, torppari Anton Laurilan tytär Väinö Linnan romaanissa *Täällä Pohjantähden alla*

Lähteet
-------

1. 1 2  Vilkuna, Kustaa: *Etunimet*, s. 71–72. Viides painos. Toim. Pirjo Mikkonen. Helsinki: Otava, 2007. ISBN 978-951-1-18892-6.
2. 1 2  *Etunimet*, s. 71.
3. ↑  *Etunimet*, s. 72.
4. ↑  Nimipalvelu Digi- ja väestötietovirasto. Viitattu 13.2.2021.
Tetradrakhma, johon on lyöty Farnakes I:n kuva.
**Farnakes I** (m.kreik. Φαρνάκης, *Farnakēs*, lat. *Pharnaces*; noin 189 eaa. – noin 159 eaa.) oli Pontoksen kuningas. 

Farnakes laajensi valtakuntaansa paljon edeltäjiänsä tarmokkaammin. Noin vuonna 182 eaa. hän valtasi Mustanmeren rannalla sijainneen Sinopen kreikkalaiskaupungin. Farnakes soti Pergamonin Eumenes II:n ja Kappadokian Ariarathesta vastaan. Farnakes valtasi osia Galatiasta ja Paflagoniasta, mutta joutui luopumaan niistä. Roomalaisista senaattoreista koostuva lähetystö neuvotteli rauhansopimuksen kuninkaiden välille. Roomalaiset halusivat estää Pontoksen vallan kasvamisen läntisessä Vähässä-Aasiassa. Farnakes laajensi kuitenkin valtaansa idässä. Hän valtasi muun muassa Sinopen entiset koloniat Kotyoran ja Kerasuksen. Farnakes sai myös Vähä-Armenian valtansa alle.

Farnakes solmi liiton seleukidien kanssa ja otti vaimokseen Antiokhos III:n tyttären (tai lapsenlapsen) Nysan. Farnakeen kuollessa noin vuonna 159 eaa. Pontos oli Vähän-Aasian merkittävimpiä valtioita. Farnakesta seurasi vuosina 170–150 eaa. Mithridates IV Filopator Filadelfos, joka oli ehkä Farnakeen veli ja vuosina 150–121 eaa. Mithridates V, joka oli ehkä Farnakeen poika.

Lähteet
-------

* Crook, John Anthony et al.: *The Cambridge Ancient History IX, The last age of the Roman Republic*. Cambridge University Press, 1994. ISBN 0521256038.

### Viitteet

1. ↑  Cambridge Ancient History s. 131
2. ↑  Cambridge Ancient History s. 132


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä:**Mithridates II tai Mithridates III** | **Pontoksen kuningas** | Seuraaja:**Mithridates IV Filopator Filadelfos** |
**Kosteikkopuutarha** on vesi- ja kosteikkoalueista koostuva puutarha tai puutarhan osa. Monissa puutarhoissa on vesialtaita ja suihkulähteitä. Vesialtaisiin istutetaan usein kosteikkokasveja. Altaita on monenmuotoisia. Suihkulähteiden ja vesialtaiden lähelle laitetaan usein kiviä, joiden päällitse vesi solisee. Joskus kosteikkopuutarhassa käytetään sammalia, etenkin japanilaistyylisissä puutarhoissa.

Vesialtaan perustaminen ja hoito
--------------------------------

Entisaikaan altaan pohja tehtiin pelkästä savesta, mutta nykyisin niin tehdään vain rakennettaessa suuria kosteikkoalueita. Sen sijaan nykyisin yleensä laitetaan altaan pohjalle betonia tai kumimatto. Kun pohja peitetään esimerkiksi soralla, saadaan hyvät olosuhteet veden laadun kannalta tarpeellisille hajottajabakteereille.Jos allas sijaitsee valoisalla paikalla, keinovalaistusta tarvitaan vähemmän kuin varjossa olevalle altaalle. Joka tapauksessa, jos altaan läheisyydessä liikutaan pimeään aikaan, keinovalaisimien asennus on tarpeen.

Vesialtaaseen kannattaa asentaa pumppu, joka pitää veden kiertävänä. Roskat pitää poistaa silloin tällöin. Levien poistamiseen on olemassa levänpoistoaineita. Syksyllä pumppu pitää puhdistaa.

Kasvit voidaan istuttaa altaaseen koreissa, jolloin istutus onnistuu parhaiten. Kasvien jakaminen ja puhdistaminen on tarpeen kerran kasvukaudessa.

Vesialtaaseen sopivia kasveja
-----------------------------

* isovesiherne (*Utricularia vulgaris*)
* lamparevesikuusi (*Hippuris vulgaris*)
* vesisulka (*Hottonia pulustris*)
* vesisätkin (*Ranunculus aquatilis*)

Lähteet
-------

1. ↑  Vesiallas puutahaan – näin perustat altaan pihaasi *Kotivinkki*.  17.4.2012. Viitattu 18.9.2013. (suomeksi)
2. ↑  *Puutaha-altaat*, s. 5–17. Suomentanut Kirsti Salo. Gummerus, 2005. ISBN 951-20-6738-2. (suomeksi)

Aiheesta muualla
----------------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Kosteikkopuutarha**.
* www.puutarhaunelma.fi/index.php?section=14
Lähikuva kostean lämpömittarin kostutussukasta; punainen esine oikealla on kuivan lämpömittarin nestesäiliö
**Kostea lämpömittari** muodostaa yhdessä tavallisen, "kuivan" lämpömittarin kanssa **psykrometriksi** kutsutun kosteusmittarin. Kostea lämpömittari koostuu tavanomaisesta lämpömittarista sekä mittarin nestesäiliön ympärille sidotusta kankaasta, sukasta.

Havaintoa tehtäessä on mittarin sukan oltava kasteltu puhtaalla vedellä. Veden haihtuminen sukasta laskee mittarin lukemaa, sillä veden höyrystymiseen vaadittava energia on peräisin itse mittarin lämpöenergiasta.

Tarvittavan energian määrä on suoraan verrannollinen veden höyrystymisen nopeuteen, joka puolestaan riippuu ilman kosteudesta. Siten ilman suhteellinen kosteus tai vesihöyryn osapaine voidaan laskennallisesti määrittää, kun tiedetään ilman lämpötila ja kostean lämpömittarin näyttämä lukema.

Kostean lämpömittarin lukemaa voidaan käyttää myös suoraan esimerkiksi ihmisen kokeman lämpöstressin mittana, sillä siihen vaikuttaa sekä ilman kosteus että lämpötila.

Lähteet
-------

1. ↑  Psykrometri Finna. Viitattu 8.5.2015.
2. ↑  Kosteus[vanhentunut linkki] Ilmatieteen laitos
3. ↑  Wet Bulb Globe Temperature Monitoring University of Connecticut. Viitattu 9.5.2015.
**Gustaf Adolf Hobin** (23. syyskuuta 1764 Sulva – 22. kesäkuuta 1824 Pietarsaari) oli suomalainen sotilas, kalparitari ja oman aikansa yhteiskuntavaikuttaja. Gustafin isä (Karl Bengt Hobin) oli Pohjanmaan Rykmentin kapteeni.

Sotilasura
----------

Gustaf Hobin aloitti sotilasuransa 18-vuotiaana vuonna 1788 vänrikkinä. Luutnanttina Hobin toimi vuodesta 1790 alkaen ja taisteli sodassa ainakin Porrassalmella, Kilpikoskella ja Parkuinmäessä, jossa hän haavoittui ja joutui vangiksi. Sodan loputtua hänet vapautettiin 1793, jonka jälkeen hänet ylennettiin kapteeniksi ja hänelle myönnettiin Miekkatähdistön ritarikunnan ritarin arvonimi. Sotilasuralla Hobin jatkoi vielä pari vuotta, kunnes jättäytyi maanviljelystöihin Jurvan Tainuskylään omistaen Jurvassa kaksi maatilaa.

Sotilasuran jälkeen
-------------------

Sotilasuransa jälkeen Gustaf Hobin toimi paitsi tilallisena Jurvassa, myös yhteiskunnallisena vaikuttajana ajaen kotikuntansa asioita. Hän toimi Suomen Talousseuran jäsenenä ja oli ajamassa Jurvan seurakunnan ja sitä myötä kunnan itsenäistymistä, jatkoi Jurvanjärven kuivausta viljelysmaaksi sekä teki aloitteen Jurvan kirkon rakentamisesta.
Hobin kuoli vuonna 1824 toimiessaan Pietarsaaren tullinhoitajana, mutta oli aiemmin kertonut halustaan tulla haudatuksi Jurvaan.
Jurvan kirkon vieressä on Gustaf Hobinin "kalparitarin hauta" ja muistomerkki.
Gustaf ja hänen vaimonsa (Christina Beata, o.s. Böcker 1782-1853) saivat kuusi lasta. Heistä nuorin syntyi Kaskisissa mutta muut Jurvassa. Hobinin molemmat pojat toimivat yrittäjinä ja tilallisina. Vanhempi pojista, Gustaf Gustafsson Hobin, (1811-1871) toimi tilallisena Paimiossa ja oli isänsä tavoin Talousseurassa, toimien notaarina. Christian Gustaffson Hobin toimi apteekkarina Jyväskylässä ja omisti suuren tilan Laukaassa.
Vuonna 1860 veljekset halusivat muistaa syntymäkuntaansa ja lahjoittivat Jurvan seurakunnalle 10 tynnyrillistä viljaa hyödynnettäväksi kansakoulun rakentamista varten sekä isänsä haudan hoitamiseen.
Ruskolevää
**Algiinihappo** myös *algiini*, suola: *alginaatti*, on ruskolevän soluseinissä yleinen kumimainen yhdiste. Algiinihapon kemiallinen kaava on (C6H8O6)n ja CAS-numero 9005-32-7. Elintarvikkeissa käytettävän algiinihapon E-koodi on E400.

Rakenne
-------

Algiinihappo on lineaarinen kopolymeeri, joka koostuu 1-4 β-D-mannuronaatti (M) ja tämän C-5 epimeeri α-L-glukuronaatti (G) -blokeista, jotka liittyvät toisiinsa kovalenttisesti.

Kopolymeeri voi olla muotoa:

* ...-GGG-MMM-...-MMM-GGG-...-GGG-MMM-... (1)
* ...-MGMG-... (2)
* ...-MMGGMGMGMGM-... (satunnaisesti) (3)

Eri muotojen suhteellinen määrä vaihtelee algiinihapon lähteen mukaan. (1)-muoto luo joustavimmat ketjut, jotka liukenevat paremmin veteen alhaisessa pH:ssa kuin muut muodot. Glukuronihappo-blokit muodostavat jäykkiä ketjuelementtejä, ja kaksi yli 6 yksikön Glukuronihappo-blokkia muodostavat stabiileja ristiinkytkettyjä risteyksiä divalenttien kationeiden (kuten esimerkiksi Ca2+, Ba2+, Sr2+) kanssa, mikä johtaa kolmiulotteiseen geelimäiseen verkkorakenteeseen. Alhaisessa pH:ssa protonoidut algiinihapot (tai alginaatit) muodostavat happamia geelejä, joiden vakaus määrittyy glukuronihappo-blokkien suhteellisesta määrästä. Alginaatteja eli algiinihapon suoloja on esimerkiksi natriumalginaatti (C6H7NaO6)n, jonka E-koodi on E401.

Esiintymismuodot
----------------

Algiinihapon kaupalliset variaatiot uutetaan merilevästä, esimerkiksi solmulevästä ja jättimäisestä päärynälevästä.

Algiinihappoa tuottavat myös tietyt bakteerit, lähinnä *Azobacter*-laji. Yritykset tuottaa bakteriaalista alginaattia eivät ole vielä kaupallisesti onnistuneet.

Algiinihapon väri vaihtelee valkoisesta keltaisen ruskeaan. Se esiintyy rihmamaisena, rakeisena tai jauhetussa muodossa. Yhdiste on veteen ja orgaanisiin liuottimiin liukenematon, mutta liukenee hitaasti natriumkarbonaatin, natriumhydroksidin ja trinatriumfosfaatin emäksisiin liuoksiin.

Käyttö
------

Algiinihappo imee vettä nopeasti, mikä tekee siitä hyödyllisen lisäyhdisteen kuivatetuissa tuotteissa sekä muun muassa tekstiilien ja paperin valmistuksessa. Sitä käytetään myös vesi- ja tulitiiviissä kankaissa, juomien sakeuttajana, jäätelössä ja kosmetiikassa, sekä myrkyllisiä metalleja verestä sitovana detoksifioijana. 

Algiinihapon puhdistetut muodot ovat usein myös antasidien, eli mahan happamuutta neutraloivien tuotteiden ainesosia. Antasidit auttavat närästykseen ja ylävatsapoltteeseen neutraloimalla mahahappoa. Algiinihappo muodostaa mahan pinnalle kelluvaa vaahtoa, kun se joutuu kosketuksiin mahanesteiden ja syljen kanssa. Vaahto estää mahan happamuuden nousua ruokatorveen.

Algiinihappoa käytetään myös hammaspaikoissa, ja elintarviketeollisuudessa keittojen ja hyytelöiden sakeuttajana. Kalsiumalginaattia käytetään tulenkestävissä vaatteissa.

Katso myös
----------

* Polymeerikemia

Lähteet
-------

1. 1 2  Raimo Alén: *Kokoelma orgaanisia yhdisteitä*, s. 970. Consalen Consulting, 2009. ISBN 978-952-92-5627-3.

Aiheesta muualla
----------------

* Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Alginic acid (englanniksi)
* ChemBlink: Alginic acid (englanniksi)
**Metyyli-isotiatsolinoni** (C4H5SNO) on isotiatsolinonijohdannaisiin kuuluva heterosyklinen orgaaninen yhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää säilöntäaineena ja biosidina.

Ominaisuudet, valmistus ja käyttö
---------------------------------

Huoneenlämpötilassa metyyli-isotiatsolinoni on kiteistä ainetta. Se liukenee veteen ja alkoholeihin sekä muihin poolisiin liuottimiin. Metyyli-isotiatsolinonilla on bakteerien ja sienien kasvua estäviä ominaisuuksia. Yhdiste reagoi proteiinien kysteiiniaminohappojen kanssa, mikä johtaa toimimattomiin entsyymeihin. Lisäksi se reagoi myös eräiden muiden biologisesti tärkeiden sulfidien kuten glutationin kanssa. Metyyli-isotiatsolinoni voi aiheuttaa kosketusihottumaa, minkä vuoksi sen käyttö on rajoitettua.

Metyyli-isotiatsolinonia valmistetaan *N*-metyylipropargyyliamidista. Ensimmäisessä vaiheessa se reagoi tiosyaanihapon kanssa ja muodostuva tuote syklisoituu metyyli-isotiatsolinoniksi. Toinen tapa on 3,3'-ditiopropaanihapon, sulfuryylikloridin ja metyyliamiinin reaktio, jossa muodostuu myös metyylikloori-isotiatsolinonia.

Metyyli-isotiatsolinonia käytetään usein seoksena metyylikloori-isotiatsolinonin tai bentsisotiatsolinonin kanssa. Käyttökohteita ovat esimerkiksi poishuuhdottava kosmetiikka, puhdistusaineet ja teollisuudessa sitä käytetään estämään prosessivesien limoittuminen.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5  Nordic Council Of Ministers: *Health Effects of Selected Chemicals*, s. 78-101. Nordic Council Of Ministers, 1993. ISBN 978-92-9120-324-6. Teoksen verkkoversio (viitattu 24.5.2021). (englanniksi)
2. 1 2 3  Vânia Silva, Cátia Silva, Pedro Soares, E. Manuela Garrido, Fernanda Borges & Jorge Garrido: Isothiazolinone Biocides: Chemistry, Biological, and Toxicity Profiles.  *Molecules*, 2020, 25. vsk, nro 4, s. 991-1013. Artikkelin verkkoversio. Viitattu 26.5.2021.  (englanniksi)
3. ↑  MI ja MCI Allergia-, Iho- ja Astmaliitto. Viitattu 26.5.2021.
4. ↑  Säilöntäaine metyyli-isotiatsolinoni kielletään kosmeettisissa valmisteissa, joita ei huuhdella pois *tukes.fi*.  26.1.2017. Tukes. Viitattu 26.5.2021.
5. ↑  Hermann Uhr, Burkhard Mielke, Otto Exner, Ken R. Payne & Edward Hill: *Biocides, Ullmann's Encyclopedia of Industrial Chemistry*, John Wiley & Sons, New York, 2013.
Japanin keisarillisen armeijan panssarijoukkojen värväysjuliste vuodelta 1939.
**Militarismi** tarkoittaa joko sotilaallisten seikkojen yksipuolista korostamista, sotahenkisyyttä ja sotaisuutta tai sotilasvaltaa.

Sotilasvallan lisäksi militaristiseksi voidaan sanoa myös poliisivaltaa tai yleisesti valtiota, jossa toimeenpaneva valta ei ole poliittisella elimellä vaan hallinnollisella poliisi- ja/tai sotilasinstituutiolla. Lisäksi sillä voidaan viitata valtioon, joka toteuttaa politiikkaansa vahvan sotilaallisen järjestyksen avulla (kts. autoritarismi).*lähde?*

Militarismi on oppi, jonka mukaan sotilaiden tulisi hallita valtiota tai ainakin olla vaikutusvaltaisessa ja arvostetussa asemassa. Militarismin perusajatus on, että sotilaallinen voima on yksi kaiken turvallisuuden ja siten valtion perustehtävän lähtökohdista. Laajemmassa mielessä sanaa käytetään viittaamaan kaikkeen asevoimien merkitystä korostavaan poliittiseen ajatteluun tai sotilaallisia ihanteita vaalivaan aatteeseen, usein arvostelevassa mielessä.*lähde?*

Lähteet
-------

1. ↑  *Kielitoimiston sanakirja*. Kotimaisten kielten tutkimuskeskuksen julkaisuja 132. Internet-versio MOT Kielitoimiston sanakirja 1.0. Helsinki: Kotimaisten kielten tutkimuskeskus ja Kielikone Oy, 2004. ISBN 952-5446-11-5.    
 Itkonen, Terho: *Vierassanat: Kielenkäyttäjän opas*. Helsinki: Kirjayhtymä, 1990. ISBN 951-26-2796-5.
**Maria Karolina Zofia Felicja Leszczyńska** (23. kesäkuuta 1703–24. kesäkuuta 1768) oli puolalainen prinsessa, josta tuli Ludvig XV:n puolisona Ranskan kuningatar.

Marian isä oli Stanisław Leszczyński, Lothringenin herttua, joka oli vuosina 1704–1709 ollut Puola-Liettuan kuningas. Tytär sai hyvän koulutuksen ja puhui sujuvasti viittä kieltä. Varaton perhe ei tarjonnut suuria myötäjäisiä, joten monia kosijoita ei ollut odotettavissa.

Marian ja Ludvigin avioliiton järjesti vuonna 1725 Louis Henri de Bourbon. Tarkoituksena oli turvata Ranskalle kruununperillinen, ja siksi Ludvig hylkäsi aikaisemman kihlattunsa, Espanjan kuusivuotiaan prinsessan. Ludvig menetti vähitellen kiinnostuksensa Mariaan ja keskittyi rakastajattariinsa. Maria puolestaan muuttui yhä uskonnollisemmaksi, harjoitti hyväntekeväisyyttä ja perusti köyhille tytöille oppilaitoksia. Hän nautti hyvästä ruoasta ja ystävien seurasta, ja piti lukemisesta, piirtämisestä ja musiikista.

Kahdentoista vuoden aikana Maria synnytti kymmenen lasta: Kaksoset Élisabeth ja Henriette (1727), Louise (1728), dauphin Louis-Ferdinand (1729), Philippe, Anjoun herttua (1730), Adélaïde (1732), Victoire (1733), Sophie (1734), Thérèse (1736) ja Louise (1737). Kardinaali Fleuryn neuvosta muut prinsessat paitsi kaksoset ja Adélaïde viettivät lapsuutensa poissa Versaillesista, Fontevraudin luostarissa. Seitsemän lapsista eli aikuisikään asti.

Lähteet
-------

1. ↑  Catherine Delors: Marie Leszczynska, France’s Polish Queen *Versailles and More*.  Arkistoitu 14.4.2018. Viitattu 14.4.2018.
2. ↑  Marie Leszczinska *Chateau Versailles*. Viitattu 14.4.2018.
3. ↑  Urszula Król: Marie Leszczynska (1703–1768) *Patrimones Partages*. Viitattu 14.4.2018.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Maria Leszczyńska** Wikimedia Commonsissa

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Italia
* Israel
* Belgia
* Yhdysvallat
* Ruotsi
* Tšekki
* Alankomaat
* Puola
* Vatikaani

 |
|  |
| Taiteenala | 
* ULAN

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Deutsche Biographie

 |
|  |
| Muut | 
* RISM
* IdRef

 |

 |
**Carl Fredrik Hagen** (s. 26. syyskuuta 1991 Oppegård) on norjalainen maantiepyöräilijä. Hän edusti norjalaisia Team Sparebanken Sør -joukkuetta 2015–2016 ja Joker-Icopalia 2017–2018. Vuosina 2019–2020 hän kilpaili Lotto Soudal -tallissa, 2021–2022 Iarael Start-Up Nation / Israel - Premier Tech -joukkueessa ja vuodesta 2023 lähtien Q36.5 Pro Cycling Teamissa.

Saavutuksia
-----------

Lähteet: Pro Cycling Stats, Cycling Archives

2015
Maastopyöräilyn maratonmatkan Norjan-mestaruus
2016
Tour de Bretagne Cycliste trophée harmonie Mutuelle, mäkikirikilpailun voitto
Maastopyöräilyn maratonmatkan Norjan-mestaruus
Tour des Fjords, mäkikirikilpailun voitto
East Bohemia Tour, mäkikirikilpailun voitto
2017
Ronde de l'Oise, mäkikirikilpailun voitto
Tour Alsace, 3. etapin voitto
2018
Tour du Jura, kokonaiskilpailun voitto
2019
Espanjan ympäriajo, kokonaiskilpailussa kahdeksas

Lähteet
-------

1. 1 2  Carl Fredrik Hagen *procyclingstats.com*. Viitattu 2.1.2023. (englanniksi)
2. 1 2  Carl Fredrik Hagen *cyclingarchives.com*. Viitattu 17.5.2020. (englanniksi)


¨
**Maria Emilie Anna Koepcke** (kirjoitetaan myös *Köpcke*), tyttönimeltään Mikulicz-Radecki (15. toukokuuta 1924 Saksa – 24. joulukuuta 1971 Peru) oli saksalainen lintutieteilijä.

Maria opiskeli Saksassa ja väitteli tohtoriksi eläintieteestä Kielin yliopistossa vuonna 1949. Samana vuonna hän muutti Peruun, jossa avioitui eläintieteilijä Hans-Wilhelm Koepcken kanssa 1950. Heille syntyi tytär Juliane. He asuivat Limassa aina Marian kuolemaan saakka. Limaan he perustivat Casa Humboldt-nimisen biologisen tutkimusaseman.

Maria Koepcke oli neotrooppisen alueen linnustoon perehtynyt tutkija. Hän kuvaili ja nimesi valkoposkikotingan (*Zaratornis stresemanni*), ruusuvatsaorneeron (*Synallaxis zimmeri*) ja kaktuskanasteron (*Asthenes cactorum*), sekä useita alalajeja. Hänen kunniakseen on nimetty bolivianpöllönen (*Otus koepckeae*), perunerakkokolibri (*Phaethornis koepckeae*) ja selvakasikki (*Cacicus koepckeae*).

Koepcke kuoli traagisesti. Hän oli 17-vuotiaan tyttärensä Julianen kanssa kotimaanlennolla (LANSA lento 508) Limasta Pucallpaan, kun kone joutui ukkosmyrskyyn, salama iski siihen ja kone räjähti. Maria kuoli onnettomuuden seurauksiin, samoin kaikki muutkin matkustajat, paitsi hänen Juliane-tyttärensä. Juliane putosi kolmen kilometrin korkeudesta viidakkoon, yhä tuolissaan istuen, ja selvisi katkenneella solisluulla ja silmävammalla. Hän käveli viidakon halki 10 päivää, kunnes saapui intiaaniasutuksen pariin ja pelastui. Kun hänen äitinsä ruumis löydettiin niin todettiin että myös hän oli selvinnyt hengissä, mutta hän oli pahoin loukkaantunut eikä kyennyt liikkumaan ja kuoli vammoihinsa joitakin päiviä myöhemmin.

Teoksia
-------

* *Corte Ecológico Transversal en los Andes del Perú Central con Especial Consideración de las Aves. Parte I: Costa, Vertientes Occidentales y Región Altoandina*. 1954.
* *Birds of the western slope of the Andes of Peru*. American Museum novitates. 1961.
* *Birds of the Department of Lima, Peru*. 1983.

Lähteet
-------

* Vuilleumier, Franois: Five Great Neotropical Ornithologists: An Appreciation of Eugene Eisenmann, Maria Koepcke, Claes Olrog, Rodulfo Phllippi, and Helmut Sick.  *Ornitowgia Neofropical*, 1995, 6. vsk, nro 2, s. 97–111.  The Neotropical Ornithological Society. Artikkelin verkkoversio. Viitattu 8.4.2021.  (englanniksi)

### Viitteet

1. ↑  Integrated Taxonomic Information System (ITIS): *Asthenes cactorum* (TSN 558774) *itis.gov*. Viitattu 8.4.2021. (englanniksi)
2. 1 2  Juliane Koepcke: How I survived a plane crash *BBC News*.  24.3.2012. Viitattu 8.4.2021. (englanniksi)
3. ↑  Papathanasiou, Katerina : Juliane Koepcke: The Sole Survivor of the LANSA Flight 508 *The Vale Magazine*.  8.4.2020 . Viitattu 8.4.2021. (englanniksi)


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Saksa
* Israel
* Yhdysvallat
* Alankomaat

 |
|  |
| Muut | 
* IdRef

 |

 |
**Sivullissuoja** tarkoittaa varallisuuteen liittyvän oikeuden haltijan suojaa sellaista henkilöä tai oikeushenkilöä vastaan, jonka kanssa oikeudenhaltija ei ole solminut sopimusta tai muuta vastaavaa oikeussuhdetta. Sivullissuoja jaetaan dynaamiseen ja staattiseen sivullissuojaan.

Dynaaminen sivullissuoja kuuluu oikeudellisen määräämisvallan eli kompetenssin yhteyteen.Oikeudenhaltija saa dynaamista sivullissuojaa, jos oikeusperuste sitoo myös sivullisia. Esimerkkinä tällaisesta on vaikkapa luovutuksensaajan suoja luovuttajan myöhempiä velkojia vastaan. Samasta suojasta on kyse, kun luovuttaja ei omista luovuttamaansa esinettä, ja esineen oikea omistaja vaatii sitä itselleen luovutuksensaajalta.

Staattinen sivullisusoja tarkoittaa viranomaismenettelyn avulla saatua suojaa oikeudenloukkauksia vastaan. Oikeutta loukkaavan tahon edellytetään tällöin käyttäytyvän saamansa käskyn tai kiellon mukaisesti. Suojaa hakevan on tehtävä aloite eli käynnistettävä viranomaismenettely, jossa oikeudenloukkaajalle määrätään sanktio. Staattisen sivullissuojan ilmentymiä ovat oikeustilan ennallistaminen, hallinnan palauttaminen, kielto jatkaa oikeudenloukkausta, rangaistus ja vahingonkorvausvelvollisuus.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  *Encyclopædia iuridica fennica,* Suomalainen lakimiesyhdistys 1994–1999, ISBN 951-855-135-9, osa I palstat 739–744.
**Lapsen oikeuksien julistus** on Yhdistyneiden kansakuntien 20. marraskuuta 1959 hyväksymä julistus lasten oikeuksista. Julistus on yleisluontoinen, eikä se sido valtioita oikeudellisesti. Julistuksen kymmenen periaatetta sisällytettiin vuonna 1989 valtioita sitovaan YK:n lapsen oikeuksien sopimukseen.

Lapsen oikeuksien julistuksen mukaan lapselle kuuluvat kaikki ihmisoikeuksien yleismaailmallisessa julistuksessa mainitut oikeudet ja vapaudet. Julistuksen mukaan lapsi on ruumiillisesti ja henkisesti kypsymätön, ja tarvitsee sen vuoksi sekä ennen syntymäänsä että syntymänsä jälkeen erityistä turvaa ja huolenpitoa, mukaan lukien lakisääteistä suojelua. Julistuksen tarkoitus on taata lapselle onnellinen lapsuus sekä oikeus nauttia julistuksessa määriteltyjä oikeuksia ja vapauksia.

Lähteet
-------

1. 1 2  Lapsen oikeuksien julistus Unicef.  Arkistoitu 7.5.2016. Viitattu 5.7.2022.

Aiheesta muualla
----------------

* *YK:n lasten oikeuksien yleissopimus*, s. 76–84. (sisältää julistuksen koko tekstin). Suomen YK-liitto, 2011. ISBN 952-9694-96-2. Teoksen verkkoversio (pdf).
**Miljan Miljanić** (serb. Миљан Миљанић, 4. toukokuuta 1930 Bitola, Jugoslavia – 13. tammikuuta 2012) oli serbialainen jalkapallovaikuttaja, pelaaja ja valmentaja.

Miljanićin perhe oli kotoisin Nikšićistä nykyisen Montenegron alueelta, mutta hän syntyi ja kasvoi nykyisen Makedonian alueella. Valmentajaurallaan Miljanić valmensi Crvena zvezdaa, Real Madridia, Valenciaa ja Jugoslavian maajoukkuetta.

Crvena zvezda, jota Miljanić edusti myös pelaajana 1950-luvulla, saavutti vuosina 1966–1974 neljä sarja- ja kolme cup-mestaruutta sekä ylsi kauden 1970–1971 Euroopan cupin välieriin hänen valmennuksessaan. Real Madridissa hän viipyi kolme kautta vuosina 1974–1977 ja voitti kaksi peräkkäistä sarjamestaruutta sekä cupin. Valencian valmentajaksi Miljanić pestattiin kesken kauden 1982–1983 joukkueen roikkuessa sarjataulukon häntäpäässä. Hän ei kuitenkaan onnistunut parantamaan joukkueen asetelmia ja sai potkut jo runsaan kymmenen ottelun jälkeen.

Jugoslavian maajoukkueen peräsimessä Miljanić toimi kahteen otteeseen, vuosina 1973–1974 ja 1979–1982. Hänen johdollaan joukkue otti osaa vuosien 1974 ja 1982 MM-kilpailuihin, mutta ilman mainittavaa menestystä.

Miljanić toimi Jugoslavian jalkapalloliiton puheenjohtajana vuosina 1993–2001. Sittemmin hänelle myönnettiin liiton kunniapuheenjohtajan arvonimi.

Lähteet
-------

1. ↑  Red Star 1945–2007 FK Crvena zvezda. Viitattu 26.2.2008.
2. 1 2  Entertaining legacy must endure UEFA. Viitattu 26.2.2008.
3. ↑  Entrenadores Real Madrid. Viitattu 26.2.2008.
4. ↑  Entrenadores LFP. Viitattu 26.2.2008.
5. ↑  Teams (Arkistoitu – Internet Archive) FIFA. Viitattu 26.2.2008.
6. ↑  Teams (Arkistoitu – Internet Archive) FIFA. Viitattu 26.2.2008.

Jugoslavian joukkue – Jalkapallon MM-kilpailut 1974
1 Marić
2 Buljan
3 Hadžiabdić
4 Mužinić
5 Katalinski
6 Bogićević
7 Petković
8 Oblak
9 Šurjak
10 Aćimović
11 Džajić
12 Jerković
13 Pavlović
14 Peruzović
15 Dojčinovski
16 Vladić
17 Popivoda
18 Karasi
19 Bajević
20 V. Petrović
21 O. Petrović
22 Mešković
Valmentaja Miljanić

Jugoslavian joukkue – Jalkapallon MM-kilpailut 1982
1 Pantelić
2 Jerolimov
3 Gudelj
4 Zajec
5 Stojković
6 Krmpotić
7 Petrović
8 Šljivo
9 Zoran Vujović
10 Živković
11 Zlatko Vujović
12 Pudar
13 Sušić
14 Jovanović
15 Hrstić
16 Šestić
17 Jerković
18 Deverić
19 Halilhodžić
20 Šurjak
21 Pašić
22 Svilar
Valmentaja Miljanić



|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä:**Luis Molowny** | **Real Madridin päävalmentaja**1974–1977 | Seuraaja:**Luis Molowny** |

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Saksa

 |

 |
**Carl Fredrik Pöndinen**, nimi alkuaan *Kalle Pöntinen* (18. tammikuuta 1849 Kronstadt, Venäjä – 7. heinäkuuta 1928 Porrassalmi, Mikkelin maalaiskunta) oli suomalainen Mikkelissä vaikuttanut tukkukauppias, laivanvarustaja ja kauppaneuvos.

Kuparisepän poika Kalle Pöntinen kävi Grenmanin ala-alkeiskoulun Mikkelissä ja muutti sitten 14-vuotiaana Heinolaan kauppa-apulaiseksi kauppias Lemströmin liikkeeseen. Hän palasi Mikkeliin parin vuoden kuluttua ja oli kauppa-apulaisena Juho Pylkkäsen liikkeessä. Kun Pylkkänen kuoli vuonna 1872 Pöntinen osti liikkeen perikunnalta ja ryhtyi harjoittamaan tukkukauppaa ja laivanvarustusta. Hän muutti sukunimensä muotoon *Pöndinen* ja sai kauppaneuvoksen arvon vuonna 1900.

Pöndisellä oli omistuksessaan *Siivo*, *Elli*, *Tapio* ja *Helvi*-nimiset laivat. Siivo-laiva liikennöi pääasiassa Mikkelin ja Pietarin välillä kun taas muut laivat liikennöivät Mikkelistä myös Viipuriin, Helsinkiin ja Tallinnaan. Laivoilla vietiin Mikkelistä voita ja puutavaraa ja tuotiin viljatuotteita, tupakkaa ja rautaa Mikkelin seudun kauppaliikkeisiin. Pöndinen omisti Mikkelissä myös viinikaupan *Mikkelin Viinikauppa Oy*:n nimellä. Hänellä oli vuoteen 1924 saakka kauppakartano Mikkelin torin laidalla ja vuosina 1888-1890 rakennettu kivitalo Porrassalmenkatu 18:ssa. Lisäksi Pöndisellä oli Kotiranta-niminen huvila Porrassalmella joka siirtyi lahjoituksena Mikkelin kaupungille Pöndisen kuoleman jälkeen. Pöndinen oli Mikkelin kaupunginvaltuuston jäsenenä yli 30 vuoden ajan 1875–1907. 

Pöndisen ja hänen sisarensa lahjoittamilla varoilla hankittiin vuonna 1899 Mikkelin kaupunkiseurakunnan kirkkoon Pekka Halosen maalaama alttaritaulu *Jeesus ristillä*, kunnostettiin palokunnan talon juhlasali sekä rahoitettiin Mikkelin kaupunginkirjaston rakentamista 1970-luvulla. Pöndisen mukaan on saanut nimensä Mikkelissä *Pöndisenkuja*.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Tarinoita Mikkelin asuntomessualueen rakentumisesta : Nimet katujen takana (Arkistoitu – Internet Archive)
2. 1 2 3 4  Kauppaneuvos C. F. Pöndinen.  *Mikkelin Sanomat*, 10.07.1928, nro 80, s. 2. Kansalliskirjasto. Viitattu 31.03.2018.

Aiheesta muualla
----------------

* Carl Fredrik Pöndisen elämäkerta SKS Biografiakeskuksen Talouselämän vaikuttajat-verkkojulkaisussa
*Tämä artikkeli kertoo ruhtinaskunnasta. Hallitsijasuvusta kertoo artikkeli Hohenzollern-Sigmaringen (suku).*

**Hohenzollern-Sigmaringen** oli maa- ja ruhtinaskunta Etelä-Saksassa nykyisen Baden-Württembergin osavaltion alueella. Ruhtinaskuntaa hallitsi Hohenzollernien švaabilainen (katolinen) sukuhaara Hohenzollern-Sigmaringen. Ruhtinaskunta oli olemassa vuosina 1579–1850.

Historia
--------

Hohenzollern-Sigmaringenin kreivikunta luotiin vuonna 1576, kun Zollernin kreivikunta jaettiin kreivi Kaarle I:n kuoltua hänen kolmen poikansa kesken. Alueen oli lahjoittanut hänelle Pyhä saksalais-roomalainen keisarikunta. Samassa jaossa luotiin myös Hohenzollern-Haigerlochin ja Hohenzollern-Hechingenin kreivikunnat. Toisin kuin protestanttiseksi kääntynyt Brandenburgiin asettunut Hohenzollernien frankkilainen haara, eteläisiä kreivikuntia hallinnut Hohenzollernien svaabialainen haara pysyi katolilaisena. Hohenzollern-Sigmaringenin kreivikunta korotettiin vuonna 1623 ruhtinaskunnaksi. Se kuului vuosina 1806–1813 Reinin liittoon ja vuosina 1815–1850 Saksan liittoon. Euroopan hullun vuoden jälkeen Hohenzollern-Sigmaringenissa otettiin käyttöön demokratia. Preussi miehitti maan saman vuoden elokuussa, koska ruhtinaskunnassa oli puhjennut levottomuuksia monarkistien ja demokratiaa kannattaneiden välillä. Preussi liitti maan itseensä 1850. Maan viimeinen ruhtinas, Kaarle Anton (myöh. *Karl Anton von Hohenzollern*), palveli kruununsa menetettyään Preussin pääministerinä vuosina 1858–1862. 

Karl Antonin pojasta Karl Eitel Friedrich Hohenzollernista tuli Romanian ruhtinas (1866–1881) ja kuningas (1881–1914). Sukuhaara pysyi Romanian valtaistuimella vuoteen 1947 saakka.

Hallitsijat
-----------

* Karl II 1576–1606
* Johann 1606–1623
* Johann 1623–1638
* Meinrad I 1638–1681
* Maximilian 1681–1689
* Meinrad II 1689–1715
* Joseph Franz Ernst 1715–1769
* Karl Friedrich 1769–1785
* Anton Aloys 1785–1831
* Karl 1831–1848
* Karl Anton 1848–1849

Aiheesta muualla
----------------

* Hohenzollern-Sigmaringen suvun viralliset sivut
**Enon opetukset** on Petri Tammisen romaani vuodelta 2006. Teos on lajityypiltään tragikomediaa ja siinä on kolme aikatasoa: kesä 1981, syksy 1994 ja talvi 2005. Romaanin päähenkilöt ovat eno ja hänen siskonpoikansa Jussi. Eno kantaa vastuunsa vanhempana sukulaismiehenä, ja pyrkii kitkemään siskonpojastaan antautujan taudin.

Juoni
-----

Aika: heinäkuu 1981. Paikka: varsinaissuomalainen maalaistalo. Kirjan minä-kertoja Jussi on kahdentoista, Olli-eno on häntä kymmenisen vuotta vanhempi. Enon isä (eli Jussin äidinisä) tekee lähtöä tuonpuoleiseen. Hänelle on määrä ostaa arkku ja hän haluaa nähdä sen ennen kuolemaansa. Arkku ostetaan Turusta, jonne matkataan enon Peugeotilla. Mukaan lähtee enon ja Jussin lisäksi kauppiaanpoika Myrsky, joka on tarinan keskeinen sivuhahmo. Jussin äiti ja hänen miehensä (Jussin isä) ovat paikalla maatalossa; seuraa pientä sukudraamaa. Jussin erkaneminen poikaiästään kohti miehuutta on ensimmäisen osan olennaisena aiheena. Taustalla seurataan Englannin prinssi Charlesin ja Diana Spencerin hääseremoniaa.

Lokakuu 1994. Enon ote elämästä on lipsumassa. Samaan aikaan hänen otteensa viinapullosta on vahvistumassa. Jussi on jo perheenisä ja eno kutsuu hänet kalaan. Jussilla on poika ja vaimo. Kalastuksen sijaan toiminta keskittyy juopotteluun ja ambulanssikin kutsutaan hätiin. Jussi seuraa holtitonta alkoholinkäyttöä vierestä, eikä ymmärrä enon ja tämän viinaanmenevän toveripiirin valintoja.

Helmikuu 2005. Jussi on ottanut avioeron. Englannin prinssi Charles ja Camilla Parker Bowles ovat astumassa aviosäätyyn. Jussi surkuttelee kuninkaallisten häiden tuputtamaa armon ja kohtuuden eetosta. Eno on jo syrjäytynyt ja luuhaa toisten alkoholistien seurassa. Hän soittaa Jussille ja käskee tätä pitämään pintansa. Seuraavana kesänä eno kuolee. Hautajaisissa Jussi keskustelee poikansa kanssa ja huomaa, että hänellä on vuosikymmenen verran aikaa joko välttää enonsa kohtalo tai ajautua samanlaiseen umpikujaan.

Olli-enon ammattina on valokuvaus, ja ihmisten kuvaamiseen liittyvät teemat ovat tuon tuosta esillä.

Muuta
-----

*Enon opetukset* oli Finlandia-ehdokkaana vuonna 2006. Teos on julkaistu myös sähkökirjana ja äänikirjana.

Yleisradio tuotti kaksiosaisen televisioelokuvan *Enon opetukset* vuonna 2010. Teos julkaistiin DVD:nä 2013.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Petri Tamminen: Enon opetukset *Otava.fi*. Viitattu 24.7.2018. [vanhentunut linkki]
2. ↑  Enon opetukset *Kirja.elisa.fi*. Viitattu 24.7.2018.
3. ↑  Petri Tamminen *Kirja.elisa.fi*. Viitattu 24.7.2018.
4. ↑  ENON OPETUKSET -ÄÄNIKIRJA *Booky.fi*. Viitattu 24.7.2018.
5. ↑  Enon opetukset (2011, TV-elokuva) *Elokuvauutiset.fi*.  Arkistoitu 25.7.2018. Viitattu 25.7.2018.

Aiheesta muualla
----------------

* Enon opetukset Finna-hakupalvelussa
**Ella Pascale Balinska-Emmott** (s. 4. lokakuuta 1996 Lontoo, Englanti) on englantilainen näyttelijä. Balinska on näytellyt useissa sarjoissa sekä elokuvissa, mutta hänet tunnetaan erityisesti Jane Kanon roolista, vuoden 2019 elokuvassa *Charlien enkelit*.

Nuoruus ja koulutus
-------------------

Balinska syntyi 4. lokakuuta 1996 Westminsterissä Lontoossa yrittäjä Kaz Balinski-Jundzillille ja kokki Lorraine Pascalelle. Hän on kuvaillut taustaansa sekoitukseksi "brittiläistä, puolalaista ja karibialaista". Balinskan vanhemmat erosivat vuonna 2000. Hänen isänsä on naimisissa malli Sophie Andertonin kanssa.

Balinska pelasi maakuntatason verkkopalloa ja kilpaili yleisurheilussa kansallisella tasolla, kun hän oli keihäänheittäjä Team Londonissa. Balinska kävi James Allen's Girls' Schoolia Lontoon Dulwichissa vuoteen 2015 saakka. Tämän jälkeen hän opiskeli Guildford School of Actingissa. Balinska lähti viimeisellä lukukaudellaan vuonna 2018 töihin ja palasi vuonna 2020 suorittamaan tutkintonsa ja valmistui virallisesti näyttelijätieteen kandidaatiksi vuonna 2021.

Ura
---

Vuonna 2017 Balinska sai pääroolin televisiosarjata *The Athena* Nyela Malikina. Hän näytteli Kristen Stewartin ja Naomi Scottin rinnalla toimintakomediassa *Charlien enkelit*, joka on jatkoa vuoden 1976 samannimiselle televisiosarjalle ja kahdelle aikaisemmalle teatterielokuvalle. Se julkaistiin marraskuussa 2019, ja elokuva keräsi ristiriitaisia ​​arvosteluja.

Balinska näytteli trillerielokuvassa *Run Sweetheart Run*, joka sai ensi-iltansa vuoden 2020 Sundancen elokuvajuhlilla. Hän lainasi äänensä Frey Hollandille, toimintaroolipelin Forspokenin päähenkilölle. Vuonna 2022 Balinska esiintyi *Resident Evilissä*, Netflixin televisiosarjassa, joka perustuu samannimiseen videopelisarjaan.

Yksityiselämä
-------------

Balinska on voittoa tavoittelemattoman järjestön British Fashion Councilin tukija.

Aiheesta muualla
----------------

* Ella Balinska Internet Movie Databasessa. (englanniksi)

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.   
Alkuperäinen artikkeli: en:Ella Balinska 

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Norja
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Yhdysvallat
* Alankomaat

 |
|  |
| Tieteilijät | 
* CiNii

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Deutsche Synchronkartei
* Elonet

 |

 |
Melassia
**Melassi** on paksu siirappimainen aine, jota saadaan sokeriruo’on mehusta tai sokerijuurikkaasta sivutuotteena sokerin valmistuksessa. Melassi sisältää edelleen sokeria sekä myös muita vesiliukoisia aineita.

Melassi sisältää noin 60 prosenttia sokeria (sakkaroosia ja raffinoosia) mutta myös orgaanisia happoja, betaiinia, vitamiineja ja noin kolme prosenttia suoloja. Sana melassi tulee portugalin kielen sanasta melaço, kreikaksi μέλι (meli, mel). Ravintoarvot 100 grammaa kohden: proteiinia 1,9 g, hiilihydraatteja 74,7 g, rasvaa 0,2 g, kalsiumia 596 mg, magnesiumia 197 mg, rautaa 21,7 mg, kaliumia 2 421 mg ja B6-vitamiinia 0,3 mg.

Käyttötavat
-----------

* Suomessa käytetään usein karjan ruokinnassa
* Alkoholijuomien, kuten rommin valmistuksessa
* Hiivan valmistuksessa
* Käytetään aromi- ja väriaineena siirapin valmistuksessa
* Esimerkiksi Ranskassa jälkiruokien valmistuksessa. Melassia voidaan kaataa pannukakkujen päälle makeuttajaksi.
* Tupakassa
* Mämmissä

Lähteet
-------

1. ↑  Rousi, Arne: *Auringonkukasta viiniköynnökseen, viljelyskasvit ihmisen palveluksessa*, s. 195, 197. WSOY, 1997. ISBN 951-0-21295-4.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Melassi** Wikimedia Commonsissa

* Suomalainen asiasanasto- ja ontologiapalvelu (Finto:) Melassi
**Olbersin paradoksiksi** kutsutaan kysymystä "miksi taivas on yöllä pimeä?" Paradoksi tuli tunnetuksi kun Heinrich Olbers julkaisi ongelmaa koskevan tutkielman vuonna 1826. Ongelma on kuitenkin tätä vanhempi – tiedetään, että Kepler oli pohtinut ongelmaa jo vuonna 1610.

Olbersin ajatuksena oli se, että jos avaruus olisi äärettömän suuri ja vanha, kaikkeus olisi tähtien täyttämä ja tähtien valo ulottuisi kaikkialle. Katsoisipa mihin suuntaan tahansa, niin jollain etäisyydellä siinä suunnassa olisi tähti. Tällöin jokainen näkösäde lopulta kohtaisi jonkin tähden pinnan. Koska pintakirkkaus ei riipu etäisyydestä, loistaisi taivas yöllä ja päivällä keskimäärin yhtä kirkkaana kuin tyypillisen tähden pinta.

Ratkaisuksi paradoksille on esitetty tähtien välistä pölyä, johon säteilyä imeytyisi. Ajan mittaan kävisi kuitenkin niin, että nämä hiukkaset alkaisivat heijastaa säteilyä samaan tahtiin, kuin mitä niihin tulee. Ratkaisuksi on esitetty myös sitä, että kaikkeuden tähdet eivät ole tasaisesti jakautuneet, vaan voimakkaasti keskittyneet. Tällöin suuri osa eri suunnista ovat sellaisia, että niissä ei ole tähtiä.

Nykyinen käsitys ongelman ratkaisusta on, että kaikkeus ei ole ikuinen, vaan sillä on ollut alku ja se laajenee. Koska kaikkeudella siis on ollut alku, se ei ole äärettömän vanha ja näin kaikkien tähtien valo ei ole ehtinyt saavuttaa meitä. Koska tähdet loittonevat meistä, punasiirtymä heikentää niiden kirkkautta. Koska valolla on äärellinen nopeus, näemme kaukana olevat kohteet sellaisina kuin ne olivat menneisyydessä. Kaikkeuden alussa ei ollut tähtiä, joten meistä tarpeeksi kaukana olevat tähdet eivät vielä näy.

Tähdillä on lisäksi vain rajallinen määrä energiaa käytettävissään. Jotta maailman­kaikkeus tulisi kauttaaltaan täyteen tähtien valoa, joka olisi kaikkialla yhtä kirkas kuin Auringon valo Maassa, tämä edellyttäisi noin 10 miljardia kertaa enemmän energiaa kuin tähdistä kaikkiaan saataisiin, vaikka koko niiden massa muuttuisi säteily­energiaksi. Tähdissä tapahtuvissa ydinreaktioissa vain noin 0,1 prosenttia niihin osallistuvasta massasta vapautuu energiana. Tämän vuoksi tähdet voivatkin säteillä vain rajallisen ajan, eikä avaruus tule koskaan täyttymään niiden valolla Olbersin päätelmän edellyttämällä tavalla.

Lähteet
-------

1. ↑  Adams, Fred & Laughlin, Greg: *Maailmankaikkeuden elämäkerta: Ikuisuuden fysiikkaa*, s. 53. (Five ages of the universe: Inside the physics of eternity, 1999.) Suomentanut J. Pekka Mäkelä. Helsinki: Like, 2002. ISBN 952-471-018-8.
2. ↑  Linnaluoto, Seppo: Esitelmä Maailmankaikkeus nyt Ursa. Viitattu 8.8.2007.
3. ↑  Karttunen, Hannu: Olbersin paradoksi Ursa. Viitattu 8.8.2007.
4. 1 2  Kohlmiller, Paul: Olbers' Paradox San Jose Astronomical Association. Viitattu 8.8.2007. (englanniksi)
5. ↑  Marcus Chown: "Tähtien valon sanoinkuvaamaton himmeys", *Puhutaanpa Kelvinistä - Mitä jokapäiväiset asiat kertovat meille maailmankaikkeudesta*, s. 127–128. Suomentanut Hannu Karttunen. Tähtitieteellinen yhdistys Ursa, 2010. ISBN 978-952-5239-88-9.
"Nokipojat" eli Matti Kaksonen (vas.) ja Viljo Korpela Peacock-teatterissa vuonna 1960.
**Matti Kaksonen** (8. helmikuuta 1914 Sortavalan maalaiskunta – 6. joulukuuta 1993 Vantaa) oli suomalainen voimistelija, akrobaatti ja varieteetaiteilija. Hän ylsi mitalisijoille Antwerpenin vuoden 1937 työläisolympialaisissa ja esiintyi akrobaattina muun muassa Viljo Korpelan kanssa Pariisin Moulin Rougessa 1955.

Sortavalan maalaiskunnassa syntynyt Kaksonen muutti jo lapsena perheensä kanssa Helsinkiin, opiskeli peltisepäksi ja työskenteli hissiyhtiö Koneen verstaalla. Voimisteluharrastuksesta kehittyi ensin permantovoimistelijan kilpailu-ura Helsingin Työväen Voimistelijoissa ja sitten pitkä ura sirkus- ja varieteeakrobaattina, joka alkoi seuratovereiden Eino Pajun ja Allan Raskin kanssa perustetusta akrobatiaryhmästä. Jatkosodassa Kaksonen palveli aluksi konekiväärikomppaniassa, mutta esiintyi sitten viihdytysjoukoissa Unto Sariolan perustamassa Karhumäen tivolissa. Sotien jälkeen Kaksonen kiersi Suomea Pajun ja Raskin sekä Viljo Korpelan kanssa eri kokoonpanoissa, joiden nimiä olivat Ramos, 3 Amigos, Nokipojat ja Iloiset Nokipojat. Muita vantterampi Matti Kaksonen oli monissa akrobaattitempuissa ryhmän alimmaisena "kivijalkana". Vakituisia esiintymispaikkoja olivat ravintola Fennia Rautatientorilla ja Linnanmäen Peacock-teatteri. 1950-luvun keskivaiheilla Kaksosen ja Korpelan muodostama Nokipojat-ryhmä esiintyi myös Tukholmassa, Oslossa, Moskovassa, Englannin Blackpoolissa ja Pariisin Moulin Rouge -varieteessa.

Matti Kaksonen lopetti akrobatiaesityksensä 1960-luvun keskivaiheilla ja toimi sitten ravintola Kaivohuoneen huoltomiehenä. Hän sai valtion taiteilijaeläkkeen muutamaa vuotta ennen kuolemaansa 79 vuoden iässä joulukuussa 1993.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Kangosjärvi, Jaakko: Varieteetaiteilija Matti Kaksonen Karhumäen tivolista Nokipoikien kivijalaksi *Helsingin Sanomat*.  23.12.1993. Viitattu 7.7.2018.  (Tilaajille.)
2. 1 2  Viihdetaiteilija Viljo Korpela kuoli *Ilta-Sanomat*.  5.8.2005. Viitattu 7.7.2018.
3. ↑  Nieminen, Kari: Nokipojan poika *Sirkusteltta-blogi*.  15.9.2011. Viitattu 7.7.2018.
4. ↑  Nieminen, Kari: Viljo Korpela ja muita Nokipoikia *Sirkusteltta-blogi*.  3.5.2014. Viitattu 7.7.2018.
**Teuvo Armas Metsäpelto** (s. 16. elokuuta 1949 Jaala) on juristi, joka on toiminut Suomen valtion työmarkkinajohtajana.

Metsäpelto syntyi maanviljelijöiden Niilo Metsäpelto ja Vilma o.s. Kuhanen perheeseen. Hän tuli ylioppilaaksi 1968 ja valmistui oikeustieteen kandidaatiksi 1970 ja lisensiaatiksi 1988 Helsingin yliopistosta. Metsäpelto toimi Liikevaihtovero-oikeuden sihteerinä 1971–1973, valtiovarainministeriössä julkishenkilöstön oikeusasemakomitean jäsenenä 1973–1977, nuorempana ja vanhempana hallitussihteerinä ja neuvottelevana virkamiehenä 1977–1987, hallitusneuvoksena 1987–1989 sekä vt. apulaisosastopäällikkönä 1989–1994. Osastopäällikkö ja valtion työmarkkinajohtaja hänestä tuli vuonna 1994. Metsäpelto jäi tehtävästä eläkkeelle kesällä 2013, jolloin hänen seuraajakseen nimitettiin Juha Sarkio.

Valtion työmarkkinajohtaja on arvonimi, joka kuuluu Suomen valtion työnantajatoiminnasta vastaavan valtiovarainministeriön henkilöstö- ja hallintopolitiikkaosaston päällikölle.

Lähteet
-------

1. 1 2  Irja Hämäläinen, Risto Rantala, Hannakatri Hollmén (toim.): *Kuka kukin on 1994*, s. 585. Helsinki: Otava, 1994. ISBN 951-1-12833-7.
2. ↑  Sarkio valtion työmarkkinajohtajaksi. HS, 28.6.2013. Viitattu 11.6.2018.
3. ↑  Juha Sarkio osastopäälliköksi valtiovarainministeriöön. Valtiovarainministeriö, 27.6.2013. Viitattu 11.6.2018.
*Tämä artikkeli kertoo yhdysvaltalaisesta televisioverkosta. Suomessa aiemmin näkyneestä Fox-kanavasta kertoo Fox (televisiokanava Suomessa).*

**Fox** eli **Fox Broadcasting Company** on yhdysvaltalainen televisioyhtiö, jonka omistaa Fox Corporation.

Fox on yksi Yhdysvaltojen neljästä suuresta televisioyhtiöstä. Vuosina 2004–2012 se oli 18–49-vuotiaiden ikäluokassa katsotuin kanava. Se oli myös koko Yhdysvaltojen katsotuin kanava kaudella 2007–2008.

Historia
--------

Foxin historia alkoi maaliskuussa 1985, jolloin Rupert Murdochin News Corporation-konserni osti 50 prosentin osuuden 20th Century Foxin omistaneesta TCF Holdings -yhtiöstä. Toukokuussa Murdoch osti 1,55 miljardilla dollarilla kuusi isojen kaupunkien televisioasemaa, joista muodostetun Fox Television Stations Groupin näkyvyysalue kattoi 22 prosenttia yhdysvaltalaisista kotitalouksista. Loppuvuodesta Murdoch kertoi suunnitelman televisioyhtiöstä, joka kilpailisi Yhdysvaltojen kolmen suuren (ABC, CBS ja NBC) kanssa. Lähetykset alkoivat 9. lokakuuta 1986, jolloin siihen oli liitetty 90 aiemmin itsenäistä televisioasemaa ja se näkyi 80 prosentissa yhdysvaltalaisista talouksista. Vuonna 2003 kattavuus oli 96,18 prosenttia kotitalouksista. HDTV-lähetykset alkoivat syyskuussa 2004.

Muut kanavat
------------

Uutiskanava Fox News Channelin lähetykset alkoivat kaapeliverkossa lokakuussa 1996. Talousuutisiin erikoistunut kaapelikanava Fox Business Network aloitti toimintansa lokakuussa 2007. Lastenkanava Fox Kids perustettiin 1990, mutta myytiin Disneylle 2002, jolloin kanavan nimeksi tuli Jetix. Urheilukanavat Fox Sports 1 ja Fox Sports 2 aloittivat elokuussa 2013.

Foxin ohjelmia
--------------

* *24* (Suomessa MTV3 ja Sub)
* *70’s Show* (Suomessa Nelonen ja TV5)
* *Ally McBeal* (Suomessa Fox)
* *American Dad!* (Suomessa Fox)
* *American Idol* (Suomessa Sub)
* *Bones* (Suomessa MTV3 ja Sub)
* *Dollhouse* (Suomessa Sub)
* *Family Guy* (Suomessa Sub, C More ja Fox)
* *Fringe – rajamailla* (Suomessa MTV3)
* *Glee* (Suomessa Sub ja AVA)
* *House* (Suomessa MTV3, AVA ja MTV Sport 1)
* *Kauhukeittiö* (Suomessa MTV3)
* *Kosketus* (Suomessa MTV3 ja AVA)
* *MADtv* (Suomessa Sub)
* *Melrose Place* (Suomessa MTV3)
* *Miljonääri-Joe* (Suomessa MTV3)
* *O.C.* (Suomessa MTV3 ja Sub)
* *Pako* (Suomessa MTV3)
* *Paljastavat valheet* (Suomessa MTV3)
* *Pulmuset* (Suomessa TV5)
* *Resident* (Suomessa Nelonen)
* *Salaiset kansiot* (Suomessa MTV3 ja Sub)
* *Simpsonit* (Suomessa Super Sport, MTV3, Sub ja Fox)
* *Tanssi jos osaat* (Suomessa Nelonen)
* *Terra Nova* (Suomessa MTV3)

Aiheesta muualla
----------------

* Fox.com