NeXTstation-työasemaa myytiin 1990–1993 Motorola 68040 25 MHz ja 33 MHz malleina. Siihen sai myös värillisen 17-tuumaisen MegaPixel-näytön.
graafinen Nethack-peli Nextstep-alustalla
**Nextstep** (tyyliteltynä **NeXTSTEP**) on oliopohjainen, moniajoa tukeva käyttöjärjestelmä, jota NeXT kehitti NeXT-tietokoneilleen. Käyttöjärjestelmän nimi kirjoitettiin vaihtelevasti NeXTStep ja NeXTSTEP. Nextstep 1.0 julkaistiin 18. elokuuta 1989, ja viimeisin julkaisu, versio 3.3, julkaistiin vuoden 1995 alussa. 

Nextstep toimi aluksi NeXTin Motorola 68000 -sarjan muistinsuojausta tukeviin suorittimiin (68030, 68040) perustuvilla NeXT-koneilla (NeXTstation ja NeXTcube). NeXT-koneet mahdollistivat kehittynyttä äänen ja musiikin käsittelyä Motorola 56000-sarjan DSP:n avulla.

Perustaltaan se oli Mach-ytimeen ja BSD Unixin työkaluihin perustuva, mutta käytti graafisena käyttöliittymänään omaa Display PostScriptiin ja oliopohjaisiin kirjastoihin perustuvaa ratkaisuaan.

Sovellusohjelmien pääasiallinen ohjelmointikieli oli Objective-C.

Myöhemmin käyttöjärjestelmä siirrettiin myös x86, SPARC ja PA-RISC -suorittimille.

Vaikutus
--------

Ensimmäinen verkkoselain, WorldWideWeb, kehitettiin Nextstep-alustalla. Jotkut nykyisistä selaimista löytyvät ominaisuudet ja pikanäppäimet kuuluivat alun perin Nextstepiin ja HTML 1.0:n ulkoasua määrittävät elementit perustuivat sen käyttöliittymän tekstikomponentin ominaisuuksiin. Tim Berners-Leen NeXT-työasema oli myös maailman ensimmäinen web-palvelin.

id Softwaren tietokonepelit Doom ja Quake kehitettiin alun perin Nextstep 3.3:lla. Niiden kenttäeditorit DoomEd ja QuakeEd ohjelmoitiin Objective-C:lla.
Muita NeXT-alustalta lähtöisin olevia ohjelmia ovat Macromedia FreeHand ja Mathematican ensimmäiset graafiset versiot.

OpenStep
--------

Nextstep 3.2:n julkaisun aikoihin 1993 NeXT liittoutui Sun Microsystemsin kanssa kehittämään OpenStepin, josta poistettiin sidonnaisuus NeXT-alustaan ja se standardoitiin ja siirrettiin Solarikselle ja Windows NT -alustalle. Tuote olisi toiminut yhteisenä rajapintana ja käyttöliittymänä näillä alustoilla. Myöhemmin Sun keskittyi kuitenkin kehittämäänsä Java-alustaan. 4. helmikuuta 1997 Apple Computer osti NeXTin 427 miljoonalla dollarilla ja kehitti Nextstepistä Rhapsody-projektissa Mac OS X:n perustan.

Nextstepin käyttöliittymä inspiroi myös Linux-käyttäjiä ja sen ulkonäköä matkittiin Afterstep ja Window Maker -ikkunanhallintaohjelmissa. OpenStep-standardista on tehty myös avoimen lähdekoodin toteutus GNUstep-projektissa, joka sai alkunsa erään ohjelman siirtämisestä Nextstepistä Unixille. GNUstep toteuttaa myös jotain Applen Cocoa-rajapinnan laajennuksista standardiin.

Katso myös
----------

* NeXT Computer
* NeXTSTEP (englanniksi)

Lähteet
-------

1. ↑  The Short History of NeXT *simson.net*. Viitattu 2.2.2017.
2. 1 2  Hormby, Tom: Full Circle: A Brief History of NeXT *lowendmac.com*. Viitattu 2.2.2017.
3. ↑  Chris Foresman: The legacy of NeXT lives on in OS X  19.12.2012. Ars Technica. Viitattu 12.9.2019. (englanniksi)
4. ↑  Apple-NeXT Merger Birthday! John Romero, rome.ro.  Arkistoitu 5.5.2007. Viitattu 17.04.2007.

Aiheesta muualla
----------------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Nextstep**.
* The NeXT-FAQ (Frequently asked questions) (englanniksi)
* NEXTSTEP 3.3 Developer Documentation (englanniksi)