Suomen tasavallan presidentillä on nykyisin käytössään kolme adjutanttia. Sana adjutantti juontuu latinan kielen sanasta auttaa, avustaa (*adiūtō*). Adjutanttia tarkoittava ranskankielinen termi on *aide-de-camp*, jota käytetäänkin pääsääntöisesti kansainvälisissä yhteyksissä. Adjutantit ovat kulkeneet tasavallan presidentin mukana niin sodassa kuin rauhassa koko Suomen itsenäisyyden ajan.

Adjutantti-instituution synty Suomessa
--------------------------------------

Kautta aikojen ensimmäinen Suomen tasavallan presidentin adjutantti, everstiluutnantti Carl Aejmelaeus-Äimä kuvattuna Kultarannassa, Graniittilinnan portailla.
Suomen itsenäistymisestä lähtien Suomen puolustusvoimat on asettanut valtionpäämiehen käyttöön tarvittavan määrän upseereita hänen adjutanteikseen. Menettelytapa johtuu erityisesti tasavallan presidentin roolista puolustusvoimien ylipäällikkönä. Käytänne syntyi vuonna 1918 ratsuväenkenraali Carl Gustaf Emil Mannerheimin toimiessa valtionhoitajana. Mannerheimin vanhimpana adjutanttina toimi tuolloin kapteeni Heikki Kekoni. Kekoni palveli uransa myöhemmässä vaiheessa myös presidentti Relanderin ja presidentti Svinhufvudin adjutanttina heidän toimikausiensa ajan. Mannerheimin valtionhoitajakaudella yhtenä hänen adjutanteistaan toimi myös taidemaalari, reservin luutnantti Akseli Gallen-Kallela, joka oli merkittävästi vaikuttamassa muun muassa siihen, millaiseksi juuri itsenäistyneen Suomen valtionpäämiehen protokolla muodostui.

Instituution kehitys sotiin saakka
----------------------------------

Ensimmäinen tasavallan presidentti, Kaarlo Juho Ståhlberg, omaksui käyttöönsä Mannerheimin valtionhoitajakaudella luodun protokollan. Ståhlbergin linkki Mannerheimin käytössä olleeseen protokollaan syntyi hänen nuoremman adjutanttinsa, ratsumestari Aksel Falkenbergin kautta, joka oli toiminut heti vapaussodan jälkeen jonkin aikaa Mannerheimin adjutanttina.

Ståhlbergin vanhempana adjutanttina palveli tsaarin upseeri, everstiluutnantti Carl Aejmelaeus-Äimä, joka tunsi hyvin kansainvälisen tapakulttuurin. Ståhlbergin kaudella presidentin hallintoa hoidettiin 1919 annetun asetuksen mukaisesti erillisten siviili- ja sota-asiainkanslian toimin. Vanhempi adjutantti toimi sota-asiainkanslian päällikkönä, jonka vastuulle kuului muun muassa sotilaskäskyasioiden valmistelu ja esittely, sekä Puolustusvoimien nimityksiin, ylennyksiin ja kunniamerkkeihin liittyvät asiat. Valtionhallinnon uudelleen järjestelyjen myötä sota-asiainkanslia lakkautettiin heinäkuussa 1925 ja siviiliasiankanslian nimi muuttui tasavallan presidentin kansliaksi.

Presidentti Kyösti Kallio tarkastamassa kunniakomppaniaa Helsingin rautatieasemalla 19. joulukuuta 1940, vain hetkeä ennen kuolemaansa. Suoraan presidentin takana hänen adjutanttinsa eversti Aladár Paasonen.
Presidentti Svinhufvudin kaudella alkoi niin kutsuttujen adjutanttitanssiaisten perinne. Ensimmäiset adjutanttitanssiaiset järjestettiin vuonna 1935, jolloin tanssiaisiin kutsuttiin muun muassa diplomaattikuntaa, Puolustusvoimien ylintä johtoa, presidenttiparin sukulaisia ja ystäviä sekä Presidentinlinnan henkilökuntaa ja heidän perheenjäseniään. Tanssiaisia järjestettiin vielä presidentti Kallionkin kaudella, mutta perinne katkesi talvisotaan, jonka jälkeen tanssiaisia ei ole enää järjestetty.

Presidentti Mannerheimin virkakauteen (1944–1946) liittyy poikkeus, jossa kahden häntä tasavallan presidentin adjutanttina palvelleen upseerin, eversti Ragnar Grönvallin ja majuri Bertil Nordlundin rinnalle Mannerheimille oli määrätty erikseen ylipäällikön tehtävän hoidossa avustava adjutantti, majuri O. R. Bäckman. Bäckman oli toiminut jo jatkosodan aikana, vuodesta 1942 lähtien, ylipäällikön adjutanttina ja hän jatkoi siis nimenomaisesti tässä tehtävässä aina Mannerheimin virkakauden loppuun saakka.

Kohti nykyaikaa
---------------

Aina vuoteen 1972 saakka tasavallan presidentillä oli käytössään kaksi adjutanttia, joista käytettiin nimitystä vanhempi ja nuorempi adjutantti. Vuonna 1972 perustettiin uusi 3. adjutantin virka. Kolmannen adjutantin päätehtäväksi ajateltiin tuolloin presidentti Kekkosen avustamista tämän jäädessä eläkkeelle. Samassa yhteydessä vanhemman adjutantin virkanimike muuttui 1. adjutantiksi ja nuoremman vastaavasti 2. adjutantiksi. Kolmen adjutantin kokoonpano vakiintui kuitenkin käytännössä vasta siirryttäessä presidentti Koiviston kaudelta presidentti Ahtisaaren kaudelle. Ensimmäinen tasavallan presidentin adjutantti, joka palveli peräkkäin kaikissa adjutantin tehtävissä – kolmannesta ensimmäiseksi (1972–1984) – oli eversti (myöh. kenraaliluutnantti) Lasse Wächter.

Mannerheimin valtionhoitajakaudesta saakka vahvana säilynyttä adjutanttien asemaa heikennettiin 1970-luvun lopulla asetuksen ja työjärjestyksen muutoksella, joka asetti presidentin kanslian päällikön adjutantteja ylempään asemaan.

Vielä Mauno Koiviston presidenttikauden alussa adjutantit olivat pääsääntöisesti hyvin kokeneita ja sotilasarvoltaan jopa kenraalikuntaa. Koivisto kuitenkin koki ongelmalliseksi sen, että virkaiältään jo hyvin kokeneet upseerit toimivat presidentin adjutantteina. Hän kertoo muistelmissaan todenneensa puolustusvoimain komentajalle, "ettei Suomi ole sen kokoinen maa, että presidentin adjutanttien pitäisi olla kenraaleja". Siten noin 1980-luvun puolesta välistä alkaen presidentin adujantit eivät ole enää olleet kenraaleja, vaan 1. ja 2. adjutantit pääsääntöisesti everstiluutnantteja tai komentajia ja 3. adjutantti majuri tai komentajakapteeni.

Siirryttäessä Koiviston kaudelta Ahtisaaren kaudelle vakiintui myös tapa, että adjutantteina palvelee samanaikaisesti kaksi maavoimien ja yksi merivoimien upseeri. Ainoa ilmavoimien upseeri, joka on palvellut tasavallan presidentin adjutanttina, on everstiluutnantti Börje Söderström. Söderström palveli nuorempana adjutanttina presidentti Relanderia ja Svinhufvudia sekä jatkosodan ajan presidentti Rytin vanhempana adjutanttina.

Adjutantit nykyään
------------------

Tasavallan presidentin adjutantit toimivat nykyään kussakin adjutanttitehtävässä noin kaksi vuotta, jolloin adjutanttina palvellaan kokonaisuudessaan kutakuinkin kuuden vuoden ajan. Huolimatta siitä, että adjutantin palvelusaika on pituudeltaan sama kuin presidentin toimikausi, sitä ei ole kuitenkaan sidottu presidentin toimikausiin. Ainoa poikkeus tästä vaikuttaa olleen presidentti Ståhlbergin kohdalla, mutta syitä molempien adjutanttien samanaikaiselle vaihtamiselle yhdenaikaisesti presidentin vaihdoksen kanssa ei ole tiedossa.

Vaikka tasavallan presidentin adjutantin tehtävä onkin määräaikainen, on se silti eräällä tapaa elinikäinen. Tästä toimii esimerkkinä sekä presidentti Kekkosen että presidentti Koiviston hautajaiset, joissa edesmenneiden presidenttien arkkua ovat Hietaniemessä kantaneet heidän entiset adjutanttinsa.

Ennen nykyistä käytäntöä adjutanttien palvelusajat saattoivat venyä hyvinkin pitkiksi. Kenraalimajuri Ragnar Grönvall toimi tasavallan presidentin vanhempana adjutanttina Mannerheimille, Paasikivelle ja Kekkoselle yhteensä kahdeksantoista vuoden ajan vuosina 1944–1962. Yhtä pitkän uran adjutanttina teki myös erityisesti presidentti Kekkosen adjutanttina tunnetuksi tullut kenraaliluutnantti Urpo Levo.

Aina vuoteen 1988 saakka tasavallan presidentin 1. adjutantilla oli asunto Presidentinlinnassa, jolloin se kuitenkin remontin yhteydessä muutettiin kanslian tiloiksi. Nykyään adjutantin silloisen asunnon makuuhuone toimii kanslian eräänä neuvottelutilana.

Tehtävään määrääminen ja tunnukset
----------------------------------

Tasavallan presidentin adjutantin tehtävään ei ole mitään tiettyä urapolkua, vaan adjutanttien aiemmat palvelusurat voivat poiketa toisistaan merkittävästikin. Adjutantin tehtävään määrättävä on tyypillisesti suorittanut yleisesikuntaupseerin tutkinnon ja toiminut monipuolisesti Puolustusvoimien eri virkatehtävissä noin viidentoista vuoden ajan. Adjutantin tehtävään määräyksen antaa tasavallan presidentti puolustusvoimain komentajan esittelystä.

Puolustusvoimien ohjeistuksen mukaan yleisesikuntaupseerit käyttävät olkapunosta pukeutuessaan paraati- tai juhlapukuun. Ulkoisena tunnusmerkkinään tasavallan presidentin adjutantit kuitenkin kantavat myös palveluspuvussaan olkapunosta, joka on väriltään kullankeltainen. Kullankeltainen punos kuuluu myös merivoimien yleisesikuntaupseerien paraati- ja juhlapukuun, kun taas maa- ja ilmavoimien olkapunoksen väri on hopeanharmaa.

Adjutanttien tehtävät
---------------------

Adjutantit työskentelevät tasavallan presidentin kansliassa (TPK) adjutanttien yksikössä, mutta heidän virkansa säilyvät kuitenkin tehtävän ajan Puolustusvoimissa. Adjutanttien yksikköä johtaa 1. adjutantti. Tasavallan presidentin kansliasta säädetyn lain perusteella kanslian tehtävänä on muun muassa avustaa tasavallan presidenttiä presidentintoimeen kuuluvissa tehtävissä sekä huolehtia tämän henkilökohtaisesta ja käytössään olevien tilojen turvallisuudesta.

Tasavallan presidentin 1. adjutantti johtaa ylimmän tason valtiollisten tapahtumien, kuten Suomeen ja ulkomaille suuntautuvien valtiovierailujen ja itsenäisyyspäivän juhlavastaanoton valmistelua sekä toimeenpanoa. 1. adjutantti toimii myös tasavallan presidentin protokollapäällikkönä, mikä rooli vanhimmalla adjutantilla on ollut jo adjutantti-instituution alusta lähtien.

Suomen valtiollisten ritarikuntien suurmestarina toimii tasavallan presidentti. Vuodesta 1981 lähtien 1. adjutantti on toiminut Suomen Valkoisen Ruusun ja Suomen Leijonan ritarikuntien hallituksen toisena sihteerinä. 2000-luvulta alkaen on myös tavaksi muodostunut kutsua 1. adjutantti Vapaudenristin ritarikunnan hallituksen kokouksiin.

Tasavallan presidentin 2. adjutantti toimii tarvittaessa 1. adjutantin sijaisena. 2. adjutantin tärkeimpiä tehtäviä ovat presidentin ulkomaanmatkojen valmistelu sekä tasavallan presidentin isännöimien, mittavampien kotimaassa järjestettävien tilaisuuksien valmistelu ja toimeenpano. Lisäksi 2. adjutantti huolehtii tarvittaessa presidentin puolison ohjelman valmistelusta ja toteutuksesta.

Tasavallan presidentin 3. adjutantti huolehtii ensisijaisesti presidentin päivä- ja kotimaan ohjelman valmistelusta ja toteutuksesta. Lisäksi 3. adjutantti avustaa tarpeen mukaan eläkkeellä olevia presidenttejä.

Valtionhoitajien ja presidenttien adjutantit vuodesta 1918 alkaen
-----------------------------------------------------------------

Alla olevassa taulukossa on esitetty kaikki Suomen valtionhoitajien ja tasavallan presidenttien adjutantteina toimineet henkilöt. 

| **Presidentti**
**(vuoteen 1919 asti**
**valtionhoitaja)** | **1. adjutantti**
**(vuoteen 1972 asti**
**vanhempi adjutantti)** | **2. adjutantti**
**(vuoteen 1972 asti**
**nuorempi adjutantti)** | **3. adjutantti** |
| --- | --- | --- | --- |
| C. G. E. Mannerheim
1918–1919 | Kapteeni
Heikki Kekoni
31.12.1918 asti | Vänrikki (res.)
Bertel Rosenbröijer
1918–1919 |  |
| Everstiluutnantti

Kasimir Lilius
1.1.–16.4.1919 | Kapteeni

Heikki Kekoni
16.4.1919 asti |
| Kapteeni
Heikki Kekoni
16.4.1919 alkaen | Luutnantti (res.)
Akseli Gallen-Kallela\*
maaliskuu 1919 alkaen |
| K. J. Ståhlberg
1919–1825 | Everstiluutnantti
Carl Aejmelaeus-Äimä
1919–1926 | Ratsumestari
Aksel Falkenberg
1919–1925 |
| Lauri Kristian Relander
1925–1931 | Luutnantti
Väinö Erland Hämeen-Anttila
1925–1926 |
| Everstiluutnantti
(1929 eversti)
Heikki Kekoni 
1926–1937 | Majuri (1937 everstiluutnantti)
Börje Söderström
1926–1937 |
| P. E. Svinhufvud
1931–1937 | Eversti (1937 kenraalimajuri)
Heikki Kekoni 
26.2.1937 asti |
| Kyösti Kallio
1937–1940 | Eversti 
Aladár Paasonen
1937–1939 ja
1940–1941 | Majuri (1940 everstiluutnantti) 
Åke Slöör
1937–1941 |
| Risto Ryti
1940–1944 |
| Everstiluutnantti
Åke Slöör
1941 | Majuri
Bertil Nordlund
1941–1948 |
| Everstiluutnantti

Börje Söderström
1941–1944 |
| C. G. E. Mannerheim
1944–1946 | Everstiluutnantti (1945 eversti,
1955 kenraalimajuri)
Ragnar Grönvall
1944–28.2.1962 |
| J. K. Paasikivi
1946–1956 |
| Majuri (1955 everstiluutnantti)
Jouko Suninen
1948–1955 |
| Kapteeni (1956 majuri,
1961 everstiluutnantti)
Urpo Levo
1955–1965 (pl. 1962–1963) |
| Urho Kekkonen
1956–1982 |
| Kenraalimajuri
Reino Hirva
18.11.1960–7.9.1961 |
| Eversti (1963 kenraalimajuri)
Kaarlo Leinonen\*\*
1961–1963 | Komentajakapteeni
Bo Klenberg
1961–1964
(2. adjutantin sijaisena 26.9.–5.11.1958) | (tasavallan presidentin adjutantin apulainen)

Kapteeni
Stig-Erik Malmén
16.10–7.12.1963 |
| Eversti (1969 kenraalimajuri,
1974 kenraaliluutnantti)
Urpo Levo
1963–1974
(1. adjutantin sijaisena 20.12.1963–9.2.1965) | Majuri (1968 everstiluutnantti)
Keijo Tuominen
1964–1969 |  |
| Majuri
Esa Seppänen
1970–1971 |
| Kommodori

Bo Klenberg
1974–1977 | Majuri (1973 everstiluutnantti)
Sami Sihvo
1972–1976 | Majuri (1976 everstiluutnantti)
Lasse Wächter
1972–1976 |
| Eversti (1977 kenraalimajuri)
Henrik Anttila
1977 | Everstiluutnantti
Lasse Wächter
1976–1977 | Majuri
Juha Engström
1976–1977 |
| Everstiluutnantti (1980 eversti)
Lasse Wächter
1977–1984 | Majuri (1980 everstiluutnantti)
Juha Engström
1977–1985 | – |
| Mauno Koivisto
1982–1994 | Komentajakapteeni
Juhani Kaskeala
1982–1985 |
| Kenraalimajuri
Veikko Vesterinen
1984–1987 | Komentajakapteeni

Juhani Kaskeala
1985–1987 | Majuri
Esa Tarvainen
1985–1987 |
| Komentajakapteeni (1988 komentaja)

Juhani Kaskeala
1987–1989 | Majuri
Esa Tarvainen
1987–1989 | Majuri
Kari Kasurinen
1988–1989 |
| Everstiluutnantti

Esa Tarvainen
1989–1992 | Majuri (1991 everstiluutnantti)

Kari Kasurinen
1989–1992 |  |
| Everstiluutnantti (1996 eversti)

Kari Kasurinen
1992–1996 | Komentaja
Antero Karumaa
1992–1996 | Komentajakapteeni
Antero Karumaa
1992 |
| – |
| Martti Ahtisaari
1994–2000 | Majuri
Mika Peltonen
1994–1996 |
| Komentaja (1999 kommodori)

Antero Karumaa
1996–2000 | Everstiluutnantti
Mika Peltonen
1996–2000 | Majuri
Jari Kallio
1996–2000 |
| Tarja Halonen
2000–2012 | Everstiluutnantti
Mika Peltonen
2000–2001 | Everstiluutnantti
Jari Kallio
2000–2001 | Majuri
Kim Mattsson
2000–2001 |
| Everstiluutnantti
Jari Kallio
2001–2003 | Everstiluutnantti
Kim Mattsson
2001–2003 | Majuri
Risto Kolstela
2001–2003 |
| Everstiluutnantti
Kim Mattsson
2003–2006 | Majuri (2004 everstiluutnantti)
Risto Kolstela
2003–2006 | Komentajakapteeni
Janne Muurinen
2003–2006 |
| Everstiluutnantti
Risto Kolstela
2006–2008 | Komentajakapteeni (2007 komentaja)
Janne Muurinen
2006–2008 | Majuri
Jukka Jokinen
2006–2008 |
| Komentaja
Janne Muurinen
2008–2010 | Majuri (2009 everstiluutnantti)
Jukka Jokinen
2008–2010 | Majuri
Marko Kivelä
2008–2010 |
| Everstiluutnantti
Jukka Jokinen
2010–2012 | Everstiluutnantti
Marko Kivelä
2010–2012 | Komentajakapteeni
Kaarle Wikström
2010–2012 |
| Sauli Niinistö
2012– |
| Everstiluutnantti

Marko Kivelä
2012–2014 | Komentaja
Kaarle Wikström
2012–2014 | Majuri
Petri Toivonen
2012–2014 |
| Komentaja

Kaarle Wikström
2014–2016 | Everstiluutnantti
Petri Toivonen
2014–2016 | Majuri (2015 everstiluutnantti)
Pasi Seppälä
2014–2016 |
| Everstiluutnantti
Petri Toivonen
2016–2018 | Everstiluutnantti
Pasi Seppälä
2016–2018 | Komentajakapteeni
Jan Brunberg
2016–2018 |
| Everstiluutnantti
Pasi Seppälä
2018–2020 | Komentaja
Jan Brunberg
2018–2020 | Majuri (2019 everstiluutnantti)
Tino Savolainen
2018–2020 |
| Komentaja
Jan Brunberg
2020–2022 | Everstiluutnantti
Tino Savolainen
2020–2022 | Majuri (2021 everstiluutnantti)
Ville Hukkanen
2020–2022 |
| Everstiluutnantti
Tino Savolainen
2022– | Everstiluutnantti
Ville Hukkanen
2022– | Komentajakapteeni
Anna Eronen
2022– |
| Alexander Stubb
2024– |

\* Gallen-Kallelan mainitaan joissain lähteissä toimineen Mannerheimin 1. adjutanttina, mutta tämä on osin ristiriidassa muiden tietojen kanssa.

\*\* Leinonen oli nimettynä tasavallan presidentin 1. adjutantin virkaan 9.2.1965 asti, mutta tosiasiallisesti hoiti tehtävää 18.12.1963 asti, jolloin aloitti Lehdon virkamieshallituksessa puolustusministerinä.

Lähteet
-------

1. ↑  Wiktionary *fi.wiktionary.org*. Viitattu 4.2.2021.
2. ↑  Endén, Rauno (toim.): *Presidentinlinna*, s. 222. Helsinki: Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2017.
3. 1 2 3  Endén, Rauno (toim.): *Presidentinlinna*, s. 228. Helsinki: Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2017.
4. ↑  Tervasmäki, V.: Puolustusvoimat Suomen valtiokoneiston osana.  *Tiede ja ase*, 1954, nro 12, s. 85-87.
5. ↑  Endén, Rauno (toim.): *Presidentinlinna*, s. 247. Helsinki: Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2017.
6. ↑  Endén, Rauno (toim.): *Presidentinlinna*, s. 256 ja 262. Helsinki: Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2017.
7. ↑  Bäckman, Juha, Koivumäki Jarno ja Marschan Nikolai: *Mannerheimin adjutanttina: O. R. Bäckman muistelee*, s. 101-107. Helsinki: Suomalaisen kirjallisuuden seura, 2011.
8. ↑  Bäckman Juha – Koivumäki Jarno – Marschan, Nikolai: *Mannerheimin adjutanttina: O. R. Bäckman muistelee*, s. 286. Helsinki: Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2011.
9. ↑  *Kadettiupseerit*, s. 323. Kadettikunta ry – Upseeriliitto ry, 2010.
10. ↑  Soikkanen, Timo: *Presidentin ministeriö II: Uudistumisen, ristiriitojen ja menestyksen vuodet 1970-81*, s. 446. Otava/Ulkoasiainministeriö, Helsinki 2008.
11. ↑  Koivisto, Mauno: *Kaksi kautta I: Muistikuvia ja merkintöjä 1982–1994*, s. 434–435. Tammi, 2017. ISBN 978-951-31-9845-9.
12. ↑  *Suomen jääkärien elämäkerrasto 1975*, s. 113. Jääkäriliitto, 1975.
13. 1 2 3  Miehet presidentin takana.  *Ruotuväki*, 27.4.2019, nro 8.
14. ↑  Kekkosen kuolinuutinen ja hautajaiset *Yle Elävä arkisto*.  8.9.2006.    
Presidentti Mauno Koiviston valtiolliset hautajaiset 25. toukokuuta  22.5.2017. Valtioneuvosto.
15. ↑  Endén, Rauno (toim.): *Presidentinlinna*, s. 298. Helsinki: Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2017.
16. ↑  Endén, Rauno (toim.): *Presidentinlinna*, s. 335. Helsinki: Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2017.
17. ↑  *Sotilas- ja virkapukua koskevat normit*, s. 17-18. Puolustusvoimat, 2014.
18. ↑  Tasavallan presidentin kanslian tehtävät Tasavallan presidentin kanslia. Viitattu 16.7.2020.
19. ↑  Sääskilahti Lauri: Yhteiskunnallisen vaikuttamisen kulmakivi.  *Defensor Patriae, Maanpuolustuskorkeakoulun lehti*, 2016, nro 02/2016, s. 9.
20. ↑  Endén, Rauno (toim.): *Presidentinlinna*, s. 236. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, Helsinki, 2017.
21. ↑  *Vapaudenristin ritarikunta: Isänmaan puolesta*, s. 241. WSOY, 2014.
22. ↑  Kekoni, Kaarle Heikki: *Itsenäisen Suomen kenraalikunta 1918 - 1996, Biografiat*, s. 183. WSOY, Porvoo, 1997.
23. 1 2  Bäckman Juha, Koivumäki Jarno, Marchan Nikolai: *Mannerheimin adjutanttina. O. R. Bäckman muistelee*, s. 48. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, Hämeenlinna, 2011.
24. ↑  Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899 *ylioppilasmatrikkeli.fi*. Viitattu 21.9.2020.
25. ↑  Aejmelaeus-Äimä, Carl Bror Emil, päällystökortti, Kansallisarkisto
26. 1 2  *Suomen jääkärien elämäkerrasto 1975*, s. 113. Jääkäriliitto ry. Vaasa, 1975.
27. ↑  Hämeen-Anttila, Väinö Erland, päällystökortti, Kansallisarkisto
28. ↑  *Kadettiupseerit 1920 - 1985*, s. 609. Kadettikunta ry. Upseeriliitto ry. 1985.
29. ↑  *Kadettiupseerit 1920 - 1985*, s. 818. Kadettikunta ry. Upseeriliitto ry. 1985.
30. ↑  *Kadettiupseerit 1920–1985*, s. 579. Kadettikunta ry. Upseeriliitto ry. 1985.
31. ↑  *Kadettiupseerit 1920–1985*, s. 104. Kadettikunta ry. Upseeriliitto ry. 1985.
32. ↑  *Kadettiupseerit 1920–1985*, s. 834. Kadettikunta ry. Upseeriliitto ry. 1985.
33. ↑  *Kadettiupseerit 1920–1985*, s. 466. Kadettikunta ry. Upseeriliitto ry. 1985.
34. ↑  *Itsenäisen Suomen kenraalikunta 1918–1996: Biografiat*, s. 123. Helsinki: WSOY, 1997.
35. ↑  *Kadettiupseerit 1920–1985*, s. 459. Kadettikunta ry. Upseeriliitto ry. 1985.
36. ↑  *Itsenäisen Suomen kenraalikunta 1997–2018: Biografiat*, s. 137. Helsinki: WSOY, 2018.
37. ↑  *Itsenäisen Suomen kenraalikunta 1918*, s. 257. Helsinki: WSOY, 1997.
38. ↑  *Kadettiupseerit 1920–1985*, s. 895. Kadettikunta ry. Upseeriliitto ry. 1985.
39. ↑  *Kadettiupseerit 1920–1985*, s. 793. Kadettikunta ry. Upseeriliitto ry. 1985.
40. ↑  *Kadettiupseerit 1920 - 1985*, s. 797. Kadettikunta ry. Upseeriliitto ry. 1985.
41. ↑  *Kadettiupseerit 1920–1985*, s. 986. Kadettikunta ry. Upseeriliitto ry. 1985.
42. ↑  *Kadettiupseerit 1920–1985*, s. 43. Kadettikunta ry. Upseeriliitto ry. 1985.
43. ↑  *Kadettiupseerit 1920–1985*, s. 83. Kadettikunta ry. Upseeriliitto ry. 1985.
44. ↑  *Itsenäisen Suomen kenraalikunta 1997–2018*, s. 124. Helsinki: WSOY, 2018.
45. ↑  *Itsenäisen Suomen kenraalikunta 1997–2018*, s. 341. Helsinki: WSOY, 2018.
46. ↑  *Itsenäisen Suomen kenraalikunta 1997–2018*, s. 303. Helsinki: WSOY, 2018.
47. ↑  *Kadettiupseerit 1920 - 2010*, s. 325. Kadettikunta ry. Upseeriliitto ry. 2010.
48. ↑  *Itsenäisen Suomen kenraalikunta 1997–2018*, s. 118. Helsinki: WSOY, 2018.
49. ↑  *Itsenäisen Suomen kenraalikunta 1997–2018*, s. 216. Helsinki: WSOY, 2018.
50. ↑  *Itsenäisen Suomen kenraalikunta 1997–2018*, s. 112. Helsinki: WSOY, 2018.
51. ↑  *Itsenäisen Suomen kenraalikunta 1997–2018*, s. 183. Helsinki: WSOY, 2018.
52. ↑  *Kadettiupseerit 1920–2010*, s. 379. Kadettikunta ry. Upseeriliitto ry. 2011.
53. ↑  *Kadettiupseerit 1920–2010*, s. 608. Kadettikunta ry. Upseeriliitto ry. 2010.
54. ↑  *Kadettiupseerit 1920–2010*, s. 258. Kadettikunta ry. Upseeriliitto ry. 2010.
55. 1 2 3 4  Vaihdoksia tasavallan presidentin adjutanteissa  1.4.2010. STT. Viitattu 21.9.2020.
56. 1 2 3  Vaihdoksia tasavallan presidentin adjutanteissa  9.8.2012. Tasavallan presidentin kanslia. Viitattu 21.9.2020.
57. 1 2 3  Vaihdoksia tasavallan presidentin adjutanteissa  26.8.2014. Tasavallan presidentin kanslia. Viitattu 11.2.2021.
58. 1 2 3  Vaihdoksia tasavallan presidentin adjutanteissa  26.9.2016. Tasavallan presidentin kanslia. Viitattu 11.2.2021.
59. 1 2 3  Vahdoksia tasavallan presidentin adjutanteissa  31.5.2018. Tasavallan presidentin kanslia. Viitattu 11.2.2021.
60. 1 2 3  Vaihdoksia tasavallan presidentin adjutanteissa  30.9.2020. Tasavallan presidentin kanslia. Viitattu 11.2.2021.
61. 1 2 3  Vaihdoksia tasavallan presidentin adjutanteissa  24.5.2022. Tasavallan presidentin kanslia. Viitattu 1.6.2022.
62. ↑  *Itsenäisen Suomen kenraalikunta 1918–1996: Biografiat*, s. 235. Helsinki: WSOY, 1996.