Pitkospuut Patvinsuon kansallispuistossa.
**Pitkospuut** ovat suolle tai muulle kostealle paikalle, kuten järvien rantakosteikoille, rakennettu kävelyväylä. Pitkospuut on rakennettu yhdestä tai useammasta vierekkäin asetetusta lankusta tai halkaistusta puusta. Nimitys viittaakin juuri siihen, että puut ovat kulkusuuntaan nähden *pitkittäin* eivätkä poikittain, kuten usein puusillassa. Joskus puita on vierekkäin jopa 3–4 kappaletta. Luontokohteissa, joissa on panostettu esteettömyyteen, saattaa olla leveitä pitkospuureittejä, joita pitkin pystyy kulkemaan myös pyörätuolilla.

Kiinnittäminen
--------------

Pitkospuut kiinnitetään päistään puutapeilla poikittaisiin aluspuihin. Nauloja ei kiinnittämisessä yleensä käytetä.

Käyttökohteet
-------------

Suomessa on rakennettu lukemattomia kilometrejä pitkospuita, varsinkin retkeily- ja suojelualueille, luontopoluille sekä muun muassa lintujärvien lintutorneille johtaville kosteille reiteille.

Paitsi kulkemisen helpottamiseen, pitkospuita voidaan käyttää myös maaston kulumisen estämiseen sekä kosteilla että kuivilla maastotyyppialueilla.

Ylläpitäjä
----------

Suomessa pitkospuupolkujen huollosta ja hallinnoinnista vastaavat pääosin Metsähallituksen luontopalvelut. Näitä pitkospuupolkuja on yhteensä noin viisisataa kilometriä.*lähde?*

Puuaines
--------

Yleisimmin pitkospuut ovat yli seitsemäntuumaista (17,5 cm) tuppeensahattua mäntylankkua*lähde?*. Jonkin verran käytetään myös siperianlehtikuusta. Kestopuun käyttäminen on yleistynyt, sillä puun kyllästysaineissa on tapahtunut kehitystä.

Kustannukset
------------

Vuonna 2011 pitkospuukilometrin rakentamisen hinnan sanottiin olevan noin 20 000 euroa ja sorastamisen noin puolet tästä. Vuonna 2022 pitkoskilometrin rakentamisen sanottiin maksavan 25 000–50 000 euroa.

Käyttöikä
---------

Mäntypitkospuiden kestoikä on 10–15 vuotta, kun taas kestopuisten pitkosten ikä voi olla jopa kolminkertainen.

Vaihtoehdot
-----------

Pitkospuita korvataan nykyisin joskus kustannussyistä sorastuksella kangasmaaosuuksilla tai muutoin, kun tämä maaston puolesta käy päinsä. Myös kivituhkaa, mursketta, purua, haketta ja komposiittirakenteita on käytetty.

Teräsrakenteita on käytetty paikoilla, joissa kulkijoita on paljon. Teräksen hankintahinta on kaksinkertainen, mutta elinkaari nelinkertainen. Metalliritilä ei kuitenkaan sovi koirille ja käyttäjät pitävät sinkitystä teräksestä valmistettuja metalliritiöitä ulkonäöltään luontoon sopimattomina.

Lähteet
-------

1. ↑  Pyörätuoli kulkee myös metsässä – kansallispuistot panostavat esteettömyyteen *deski.fi*.  Arkistoitu 13.3.2016.
2. ↑  Koivuniemi, Pilvi: *Retkeilijöiden aiheuttama maaperän ja kasvillisuuden kuluminen sekä roskaantuminen Pallas-Ounastunturin kansallispuiston taukopaikoilla*, s. 47. Ekologian ja ympäristönhoidon pro gradu -tutkielma. Jyväskylä: Jyväskylän yliopisto. Bio- ja ympäristötieteiden laitos, 2006. Verkkoversio (viitattu 21.6.2009).
3. 1 2 3 4  Rajala, Pekka: Nykyaika jäytää pitkospolustojakin  8.6.2011. Ilkka.  Arkistoitu 14.7.2014. Viitattu 8.6.2011.
4. 1 2 3  Metalli ja maa-ainekset syrjäyttävät tulevaisuudessa pitkospuut yhä herkemmin – Joensuussa laavut muistuttavat nyt bussikatoksia *Yle Uutiset*.  5.10.2022. Viitattu 14.10.2022.
5. ↑  Pitkospuihin etsitään kestävämpiä materiaaleja *Hämeen Sanomat*.  14.10.2013. Viitattu 16.2.2020.
6. ↑  Salamajärven kansallispuiston uuden esteettömän reitin avajaiset 17.6.2019 *ePressi*.  10.6.2019. Viitattu 16.2.2020.
7. 1 2 3  Alanne, Joonas: KSML: Koiranulkoiluttajat pettyivät luontoreittien uudistuksiin - Metsähallitus korvannut pitkospuita ja puuportaita metalliritilöillä *Iltalehti*.  12.8.2018. Viitattu 16.2.2020.
8. 1 2  Passoja, Annu: Metsähallitus korvaa pitkospuita teräksellä ja kivimurskalla - retkeilijä kaipaa puuta jalkojensa alle *Yle Uutiset*.  25.7.2016. Viitattu 16.2.2020.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Pitkospuut** Wikimedia Commonsissa