Tehtaiden vanhin osa nykyasussaan, taustalla uudempia rakennuksia.
Tehtaiden uusinta osaa.
Tehtaat nähtynä Kyrönjoen toiselta puolelta.
**Koskenkorvan tehtaat** on Oy Alkoholiliike Ab:n 1930-luvun lopulla perustaman väkiviinanpolttimon ympärille muodostunut tehdasyhdyskunta Ilmajoen Koskenkorvalla Etelä-Pohjanmaalla. Teollista toimintaa alueella harjoittavat Anora Group Oyj ja Atrian tytäryhtiö A-Rehu Oy. Tehdasalueella toimivat myös Caverion Oyj ja jäteveden käsittelijä Kemira Operon Oy, ja vuonna 2019 ne työllistivät yhteensä satakunta henkilöä. Museovirasto on määritellyt alueen yhdeksi valtakunnallisesti merkittävistä rakennetuista kulttuuriympäristöistä.

Tuotanto
--------

Koskenkorvan tehtailla tislataan 96-prosenttista etanolia, josta Anoran Rajamäen tehtailla valmistetaan muun muassa Koskenkorva-viinaa. Sitä on valmistettu vuodesta 1953 alkaen. Vuoteen 2012 asti etanoli kuljetettiin Koskenkorvalta Rajamäelle rautateitse säiliövaunuilla, mutta nyt kuljetukset hoidetaan maanteitse.

Koskenkorvan tehtaat käyttävät vuodessa lähes 200 000 tonnia suomalaista ohraa, mikä on noin 15 % maan koko ohrantuotannosta. 20 000 etanolitonnin lisäksi ohrasta syntyy määrällisesti vielä enemmän muita tuotteita: 80 000 tonnia mäskipohjaista liemirehua sikaloille, 20 000 tonnia hiilidioksidia AGA-yhtiölle sekä 60 000 tonnia tärkkelystä paperiteollisuudelle.

Rakennukset
-----------

Tehtaan ensimmäinen vaihe, punatiilinen polttimo, erillinen voimalaitos ja kaksi funkistyylistä toimihenkilöiden asuintaloa, rakennettiin vuosina 1939–1940 arkkitehti Erkki Huttusen suunnittelemina. Vuonna 1967 vanhaa tehdasta korotettiin, ja 1970-luvun alussa sen ja rautatieaseman väliin nousi Einari Teräsvirran piirtämä uusi tislaamo ja korkea, kauas näkyvä siilotorni. 1980-luvun lopulla tehdasta laajennettiin edelleen, pääarkkitehtina Jukka Aittola. Toinen asuinrakennuksista purettiin uuden voimalaitoksen alta, ja isännöitsijän talona toiminut saksalaistyylisen jyrkkäharjainen pientalo on nyt tehtaan vierailijoiden yöpymistiloina. Tehdasyhdyskuntaan kuuluu myös Kyrönjoen vastakkaiselle rannalle 1970-luvun alussa rakennettu asuinalue, ns. "arabikylä", jonka alun perin tasakattoiset rivi- ja pienkerrostalot on muutettu harjakattoisiksi.

Tehtaan pääportilla on Heikki Häiväojan veistos *Voima ja vastavoima*, joka paljastettiin tehtaan 50-vuotisjuhlan yhteydessä vuonna 1988.

Historia
--------

Kieltolain päätyttyä vuonna 1932 perustettu Oy Alkoholiliike Ab päätti tehtaan perustamisesta vuonna 1938, ja poliittisen kädenväännön jälkeen tehtaan sijoituspaikaksi valittiin Ilmajoen Koskenkorva. Alue oli Suupohjan radan ja Kyrönjoen varressa, ja siltä löytyi pohjavesivaroja. Yksi valintaperuste oli alueen perunanviljely, sillä alun perin väkiviinan raaka-aineena käytettiin perunaa, nykyisin ohraa. Vuonna 1938 Alko osti maanviljelijä Jaakko ja Elisabeth Koskenkorvalta pari hehtaaria maata tehtaan rakentamista varten.

Tehdas valmistui vuonna 1940 mutta käynnistyi vasta sotien jälkeen vuonna 1945. Rakentamisessa hyödynnettiin Ensossa sijainneen, sodassa rajan taakse jääneen viinatehtaan piirustuksia. Tehtaan isännöitsijäksi tuli Ensossa ja Rajamäellä työskennellyt diplomi-insinööri Seth Silander. Sotaan liittyneen elintarvikepulan vuoksi ajatus perunaviinan valmistuksesta jouduttiin aluksi hylkäämään, ja tehdas valmisti sen sijaan alkuvuosinaan sulfiittispriitä eli "tikkuviinaa", jonka raaka-aineena käytettiin selluloosan valmistuksessa sivutuotteena syntynyttä jätelientä. Tehtaan laajennuksen jälkeen viinan tislaaminen perunasta aloitettiin vuonna 1953, ja tuolloin esiteltiin markkinoille uusi tuotemerkki, Koskenkorvan viina.

Tehtaiden ympärillä oli jo tuolloin vilkas Koskenkorvan kylä, jonka kasvu oli voimistunut rautatien rakentamisen myötä 1910-luvulla. Kylä on alun perin syntynyt Pukarankosken äärelle eli "korvalle", ja kosken ääressä toimi meijeri, viljamyllyjä ja vuonna 1936 perustettu Koskenkorvan höyrysaha.

Katso myös
----------

* Koskenkorva (Ilmajoki)

Lähteet
-------

1. ↑  Hämäläinen, Tuomo: Koskenkorvan tehdas vakaalla pohjalla *Ilmajoki-lehden kesälehti 2019*.  29.5.2019. Viitattu 21.6.2019.
2. 1 2 3 4 5  Koskenkorvan tehtaat, Valtakunnallisesti merkittävät rakennetut kulttuuriympäristöt Suomessa, Museovirasto. Viitattu 21.6.2014.
3. 1 2 3  Kaija Vuorio: Tällä vuosikymmennellä 60-vuotias Koskenkorva oli kalleimmillaan[vanhentunut linkki] Savon Sanomat 20.6.2013. Viitattu 21.4.2014.
4. ↑  Pekka Virolainen: Koskenkorva kirkastaa ohran[vanhentunut linkki], Tekniikka & Talous 23.6.2005. Viitattu 21.6.2014.
5. ↑  Tasoristeys 4/2012, Resiinalehti. Viitattu 21.6.2014.
6. ↑  Hellman, Patrik: *Kaskinen–Seinäjoki rautatien kehityskelpoisuusselvitys*, s. 27. Euroopan unioni, Euroopan aluekehitysrahasto, Etelä-Pohjanmaan liitto, Pohjanmaan liitto, Into, 2015. Teoksen verkkoversio (PDF) (viitattu 15.5.2017).  (Arkistoitu – Internet Archive)
7. ↑  Altia tehostaa Koskenkorvan tehtaan kilpailukykyä[vanhentunut linkki], Altia Oyj, ei päiväystä. Viitattu 21.6.2014.
8. ↑  Juha Mäenpää: Altian myynti voi lopettaa tuotannon Suomessa (Arkistoitu – Internet Archive), Maaseudun Tulevaisuus 6.6.2014. Viitattu 21.6.2014.
9. ↑  Museo- ja muistomerkkireitti  2015. Ilmajoen museot. Viitattu 3.12.2017.
10. ↑  Kauppila, Olli: *Koskenkorvan polttimo ja sen edeltäjät – Koskenkorvan tehtaan 50-vuotishistoriikki*, s. 297. Helsinki: Oy Alko Ab, 1988. ISBN 951-8913-00-5.

Aiheesta muualla
----------------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Koskenkorvan tehtaat**.
* Tehdasalueen vieressä toimivan yksityisen Koskenkorva-museon sivusto
* Juha Paarlahti: *Koskenkorvan tehdas 40 vuotta*. Oy Alko Ab 1978.
* Juha-Matti Märijärvi: *Altia Corporation Koskenkorvan tehdas. Kulttuurihistoriallinen selvitys.* Painamaton raportti, Pöyry Environment Oy 2007.

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Ilmajoki |
| --- |
|  |
| 
* Etelä-Pohjanmaa
* Seinäjoen seutukunta

 |
|  |
| Historia | 
* Santavuoren taistelu
* Könnin mestarit
* Ilmajoen kihlakunta
* Suomen Tasavallan Vartiosto
* Asevarikon räjähdysonnettomuus
* Ilmajoen työlaitos

 | Ilmajoen vaakuna |
|  |
| Kylät ja kunnanosat | 
* Ahonkylä
* Huissi
* Jouppila
* Jäppi
* Kiikerinkylä
* Kirkonkylä
* Koskenkorva
* Könni
* Luomankylä
* Munakka
* Nopankylä
* Palo
* Peltoniemi
* Peräkylä
* Peurala
* Pojanluoma
* Rengonkylä
* Röyskölä
* Saveenkylä
* Seittunkylä
* Tuomikylä
* Ujaistenkylä
* Varpahaiskylä

 |
|  |
| Luonto | 
* Alajoki
* Kalajaisjärvi
* Kyrkösjärvi
* Kyrönjoki
* Pässilänvuori
* Santavuori

 |
|  |
| Talous | 
* Koskenkorvan tehtaat
* Koskenkorvan Trahteeri
* Lakeuden Etappi

 |
|  |
| Kulttuuri | 
* Ahonkylä-seura
* Herkooli
* Ilkan kenttä
	+ Ilkan patsas
* Ilmajoen museo
* Ilmajoen Musiikkijuhlat
* Jari Mäki Oy
* Kohmelokiikku
* Nuijamiesten muistomerkki
* Seitsemän sillan kulttuuripyöräily
* Tehtaanjohtajan talo
* Yli-Lauroselan talomuseo
* *Luettelo taideteoksista*

 |
|  |
| Seurakunnat | 
* Ilmajoen seurakunta
	+ Ilmajoen kirkko
	+ Huissin mökki
	+ Nopankylän rukoushuone
	+ Pojanluoman rukoushuone
* Ilmajoen helluntaiseurakunta

 |
|  |
| Urheilu ja liikunta | 

|  |  |
| --- | --- |
| Urheiluseurat | 
* Huissin Kisailijat
* Ilmajoen Kisailijat
* Ilmajoen Kisasiskot
* Ilmajoen Tikkakerho
* ISB Ilmajoki
* Koskenkorvan Kisattaret
* Koskenkorvan Urheilijat
* Koskenkorvan Seudun Urheiluautoilijat
* Munakan Urheilijat
* Nopankylän Kisa-Veikot
* Tennis-Ilmajoki
* *Etelä-Pohjanmaan Palloveikot*

 |
|  |
| Liikuntapaikat | 
* Honkalanmäen kenttä
* Ilmajoen pesäpallokenttä
* Ilmajokihalli
* Laidunalueen jalkapallokenttä
* Koskenkorvan pesäpallostadion
* Myötätuuli Areena
* Vanha kenttä

 |

 |
|  |
| Koulutus | 
* Ilomäen koulu
* Koskenkorvan koulu
* Palonkylän koulu
* Peltoniemen koulu
* Etelä-Pohjanmaan Opisto
* Koulutuskeskus Sedu

 |
|  |
| Liikenne | 
* Suupohjan rata
	+ Ilmajoen rautatieasema
	+ Koskenkorvan rautatieasema
* Vaasan rata
	+ Munakan pysäkki
* Seinäjoen lentoasema
* Kantatie 67
* Seututie 701
* Suupohjan rata
* Valtatie 18
* Valtatie 19
* Valtatie 3
* Yhdystie 6900
* Yhdystie 7000

 |
|  |
| Muuta | 
* Ilmajoki-lehti
* Ilmajoen vaakuna
* Lääkintävarikko

 |

 |