recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Arthur Mikael Granfelt** (s. 11. joulukuuta 1873 Kalvola) oli suomalainen teollisuusjohtaja ja suomalaisen hihnateollisuuden alkuunpanija.

Granfeltin vanhemmat oliat tilanomistaja Oskar Gustaf Fredrik Granfelt (1822–1896) ja Hanna Hellgrén (s. 1844). Hänen isänsä omisti Kalvolassa Ahlajärven kartanon.

Granfelt lähti kouluopintonsa päätettyään vuonna 1890 Yhdysvaltoihin ja oli siellä työssä liikealalla kolmisen vuotta. Hän piti vuosina 1894–1895 laivanvälityskonttoria Libaussa ja palasi sitten muutamiksi vuosiksi Suomeen. Hän oli vuosina 1903–1910 taas Yhdysvalloissa, ja siirtyi sieltä vuonna 1911 Ruotsiin. Ruotsissa Granfelt toimi Ab Skandinaviska Remfabrikenin konttoripäällikkönä ja isännöitsijänä perehtyen samalla hihnateollisuuteen. Vuonna 1916 Granfelt perusti Tampereelle Oy Suomen Hihnatehtaan ja oli sen ensimmäisenä johtajana vuoteen 1919 saakka. Hän perusti sitten 1920 samalle teollisuudenalalle toisen yrityksen, Herkules Oy:n hihnatehtaan Turkuun ja johti sitä vuoteen 1925 saakka. Vuonna 1926 Oy Suomen Hihnatehdas ja Herkules Oy yhdistettiin Suomen Hihnatehtaat Oy:ksi. Uuden yhtiön suurin osakas oli Gösta Serlachius, muita omistajia olivat Granfelt ja Edgar Grönblom. Granfeltista tuli tämän Tampereella toimineen yhtiön toimitusjohtaja. Granfeltin johtamat tehtaat keskittyivät lähinnä balatahihnain valmistamiseen.

Suomen Hihnatehtaat Oy-Ab Finska Remfabrikerna-yhtiön nimeksi muuttui 1941 Tammer Tehtaat Oy. Yhtiö valmisti käyttö- ja kuljetushihnojen lisäksi teknisiä kumi- ja bakeliittituotteita sekä paloletkuja. Tehdas sijaitsi vuoteen 1963 saakka Näsilinnankatu 43:ssa Tampereella kunnes siirrettiin Kalkun teollisuusalueelle. Tammer Tehtaat Oy fuusioitiin Oy Nokia Ab:hen vuonna 1969. Hihnojen valmistusta jatkaa nykyisin ContiTech Finland Oy.

Arthur Granfelt oli naimisissa vuodesta 1903 Signe Maria Elisabet Erikssonin (s. 1879) kanssa. Granfeltin veljistä Carl Oskar Samuel Granfelt (1870–1922) muutti Yhdysvaltoihin ja oli siellä sotaministeriön osastopäällikkönä. Allan Rikard Achates Granfelt (1872–1947) oli mukana perustamassa Kulosaaren huvilakaupunkia ja toimi Kulosaari-yhtiön johtajana.

Lähteet
-------

1. ↑  Johtaja Arthur M. Granfelt 60-vuotias, Aamulehti, 11.12.1933, nro 333, s. 2, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
2. 1 2 3  Adelsvapen-Wiki : Adliga ätten Granfelt nr 1974, tabell 34
3. 1 2  Täydentäviä yhtiötietoja : Tammer Tehtaat Oy, Pörssitieto G. Kock
Lämpöpaperille tulostettu kuitti.
**Lämpöpaperi** on paperilaatu, jota käytetään muun muassa kuittikoneissa. Se oli erittäin suosittua 1980-luvun keskivaiheilla faksilaitteiden tulostusmateriaalina, ja se on edelleen käytössä kassakoneiden kuittipaperina. Monissa muissa käyttötarkoituksissa se ei kuitenkaan yleistynyt. Lämpöherkän paperin teksti häviää helposti altistuessaan lämmölle, valolle ja muille vaikutuksille. Siksi kauppojen antamia takuukuitteja suositellaan säilytettävän muualla kuin muovitaskuissa.

Väriaineet
----------

Lämpöpapereiden väriaineet voidaan jakaa pääasiassa neljään ryhmään: leukovärit, bisfenolit, herkisteet ja stabilisaattorit. Terveydelle haitallinen bisfenoli A on ollut laajassa käytössä, mutta sitä on korvattu muilla bisfenoleilla.

Lähteet
-------

1. ↑  Lämpöpaperi - Kuittirulla.fi verkkokauppa *www.kuittirulla.fi*. Viitattu 5.11.2023.
2. ↑  Bisfenoli A - THL *Terveyden ja hyvinvoinnin laitos*. Viitattu 5.11.2023.
3. ↑  Simo Porras, Milla Heinälä, Katriina Ylinen, Tapani Tuomi,
Tuula Liukkonen, Tiina Santonen: Bisfenoli A -altistuminen suomalaisilla työpaikoilla.  *Loppuraportti TSR-HANKE 112106*, 2014.  Työterveyslaitos. ISSN 978-952-261-411-7. Artikkelin verkkoversio.
**Kai Mattila** on lentopalloilussa vaikuttanut pelaaja ja valmentaja. Mattila on syntynyt 1963 Hämeenlinnassa..

  

Pelaajaura:

Kai Mattilan kasvattajaseura on Luolajan Kajastus, jossa hän oli voittamassa (ensimmäistä kertaa vuonna 1974 järjestetyssä mini-poikien SM- kisoissa) hopeaa. 
Hän oli voittamassa Kajastuksessa myös muita mitaleita juniori vuosina (SM-kulta B-pojat ja hopea A-pojat).

1982 Mattila siirtyi PPS:n SM-sarja seuraan, jossa hän pelasi vuoteen 1987 asti. 

PPS:n aikana hän oli voittamassa SM-kultaa A-pojissa 1983.

1987 hän siirtyi Rantaperkiön Iskuun, jossa hän oli voittamassa Suomen Mestaruuden 1988 ja hopeaa 1989.

1989 Mattila teki ammattilaissopimuksen Ranskan A-ligue Racing Club de France- pariisilaisseuraan (RCF)

RCF sijoittui 4. Ranskan pääsarjassa ja 2. Ranskan Cupissa.

1990-1993 saavutuksena Iskussa 2 SM-hopeaa ja 1 pronssin.

1993-1994 hän pelasi ValePassa.

Mattila joutui lopettamaan pelaajauransa nilkkavaivojen takia.

Maajoukkueet:
Useita juniorien maaotteluita 1980-1982 (1982 EM 8. sija ja usea PM-kulta).

Miesten maajoukkueessa 252 miesten maaottelua 1982-1993. 

Arvokisoissa hän on ollut EM kisat Saksa 1991 (8.) ja 1993 Turku(9.-12.).
1992 olympiakarsinnat Ranska. 
EM-karsinnat 1985, 1987 ja 1989.

  

Valmentajaura:

Mattila aloitti valmennusuran KaLessa 1994 SM-sarjassa. 

1995-1997 Luolajan Kajastus (1-sarja)

1998-2002 VaLePa, VaLePa nousi heti takaisin SM-sarjaan 1998.

2001 Nuorten MM-karsinnat 

2004 Valkeakosken Isku-Veikot (1-sarja)

2005- 2007 Tampereen Isku-Volley (Rantaperkiön Isku), jossa joukkue saavutti 2005 SM-pronssia ja 

2006 SM kultaa.

2009-2010 Mäntän Valo (1-sarja)

2012-2013 Rantaperkiön Isku SM-sarja

2006 Mattila valittiin vuoden lentopallon miesten valmentajaksi, sekä TUL:n vuoden valmentajaksi.

Kai Mattila on harvoja henkilöitä, joka on voittanut samassa seurassa Suomen Mestaruuden sekä pelaajana, että valmentajana.

Kain isä Erkki voitti aikanaan 4 Suomen Mestaruutta ja lisäksi useita muita sm-mitaleita. Kain veljet Jari ja Arto ovat myös pelanneet SM-tasolla lentopallossa

Rantaperkiön Isku nostatti Kai Mattilan pelipaidan Pyynikin palloiluhallin seinälle 2023.
*Tämä artikkeli kertoo poliitikosta. Samannimisestä jääpalloilijasta ja jalkapallotuomarista katso artikkeli Esko Pekonen (jääpalloilija).*
**Esko Einar Pekonen** (19. kesäkuuta 1923 Mikkelin maalaiskunta – 27. tammikuuta 2014 Mikkeli) oli suomalainen kunnallispoliitikko, kansanedustaja ja karjatilallinen. Pekonen toimi Mikkelin maalaiskunnan kunnanvaltuutettuna 42 vuoden ajan vuodesta 1951 ja valtuuston puheenjohtajana 36 vuoden ajan. Hänet valittiin keskustapuolueen kansanedustajaksi Mikkelin läänin vaalipiiristä vuosiksi 1970–1972 ja 1975–1983. Presidentin valitsijamiehenä Pekonen oli 1978, 1982 ja 1988.

Pekonen vaikutti myös Suomen kunnallisliitossa ja useissa muissa luottamustehtävissä, muun muassa Valio Oy:n hallintoneuvoston puheenjohtajana. Hän sai kunnallisneuvoksen arvonimen 1973 ja maanviljelysneuvoksen arvonimen 1987.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  .aspx Esko Pekonen *Suomen kansanedustajat*. Eduskunta. Viitattu 17.2.2014.
2. ↑  Alanen, Juhani: Esko Pekonen 1923–2014: Karjaa jalostanut kansanedustaja oli monipuolinen kuntavaikuttaja.  *Helsingin Sanomat*, 17.2.2014, s. B 9. Artikkelin verkkoversio. Viitattu 17.2.2014.


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Suomi (KANTO)

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Eduskunta

 |

 |
**Kartiokotilo** (*Euconulus fulvus*) on pieni kotilolaji. Se on yksi Suomen yleisimmistä maakotiloista.

Koko ja ulkonäkö
----------------

Kartiokotilon kierteinen kuori on sivuprofiililtaan kartiomainen, väriltään kellanruskea ja 2,8–3,5 mm leveä ja 2,0–2,5 mm korkea. Alapuolelta kuori on samettimaisen himmeä, mutta yläpuolelta kiiltävä. Kierteitä on 5,5. Alapinnalla erottuu hyvin heikkoja kuoren kiertymisestä spiraalimaisesta seuraavia uurteita eikä kuoressa ole napaa. Viimeisen kierteen ulkoreuna ei kaarru pyöreästi, vaan siinä on hieman kulmaa. Kuoren suuaukko on muodoltaan puolikuumainen eikä siinä ole paksuuntunutta huulta tai hammasmaisia ulokkeita. Itse eläin on väriltään harmaa.

Lajin erottaminen läheistä sukua olevasta tummakartiokotilosta (*Euconulus praticola*) on varsin vaikeaa ja vaatii käytännössä mikroskooppia. Myös keskenkasvuiset siemenkotilot (*Vertigo*) ovat samannäköisiä, mutta niiden kuoressa on aina napa.

Levinneisyys
------------

Laji on holarktinen eli sen levinneisyys ulottuu Euroopasta Aasian pohjoisosien poikki Pohjois-Amerikkaan. Suomessa se lukeutuu kaikkein yleisimpiin kotilolajeihin ja esiintyy koko maassa Ahvenanmaalta ja etelärannikolta pohjoisimmille tuntureille.

Elinympäristö ja elintavat
--------------------------

Kartiokotilo elää hyvin monenlaisissa ympäristöissä, mutta kulttuuriympäristöissä se ei ole yhtä runsaslukuinen kuin luonnontilaisilla paikoilla. Se suosii etenkin viileää ja kosteaa maaperää, jossa on runsaasti kuollutta puuainesta. Kotilot elävät maassa karikkeen seassa ja puiden tai kivien alla.

Eteläranskalaisten havaintojen mukaan kotilo tuottaa 20–30 munaa, jotka se munii lehtien alle keväällä. Poikaset kuoriutuvat paria viikkoa myöhemmin.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  A. Koivunen, P. Malinen, H. Ormio, J. Terhivuo & I. Valovirta: *Suomen kotilot ja etanat. Opas nilviäisten maailmaan*. Helsinki: Hyönteistarvike Tibiale Oy, 2014. ISBN 978-952-67544-6-8.  s. 33 sekä 207–209
2. 1 2 3  F. Welter Schultes: Species summary for *Euconulus fulvus* (Arkistoitu – Internet Archive) SUB Göttingen: AnimalBase (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kartiokotilo – Euconulus fulvus Suomen Lajitietokeskus. laji.fi
* Hive snails (Euconulidae) The Living World of Molluscs (englanniksi)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Taksonitunnisteet | 
* Wikidata: Q3198567
* AFD: Euconulus\_fulvus
* BioLib: 2812
* BOLD: 312046
* CoL: 3BXGX
* EoL: 2566345
* EPPO: EWCOFU
* EUNIS: 289794
* Fauna Europaea: 425742
* Fauna Europaea (new): c25c035a-f5fd-454a-9bd2-7b1e630cd088
* GBIF: 4304721
* iNaturalist: 172099
* IRMNG: 11047759
* ITIS: 77324
* NatureServe: 2.118750
* NCBI: 145590
* WoRMS: 851350

 |

 |
**György Mihálka** (s. 16. marraskuuta 1988 Békéscsaba) on unkarilainen näyttelijä. 
Kouluaikoinaan hän opiskeli yksinlaulua Békéscsaban Béla Bartók -musiikkiopistossa. 13-vuotiaasta alkaen hän oli mukana harrastajateatteritoiminnassa Csabai Színistudióssa. Hänen ensimmäinen teatteriroolinsa oli vuonna 2005 Tibor Miklósin ohjaamassa Kiálts a szeretetért -rockoopperassa. Hänet on palkittu kahdesti Scherzo-musiikkiteatterifestivaaleilla, vuosina 2006 (vuoden mieslaulaja) ja 2008 (musikaalisarjan toinen sija). Ylioppilastutkinnon jälkeen hän aloitti vuonna 2008 opiskelun Budapestin Operettiteatterin teatterikoulussa Pesti Broadway Stúdióssa.*lähde?*

Vuonna 2008 hän aloitti Roman Polańskin Tanz der Vampire -musikaalin Budapestin produktiossa, jossa esiintyy sekä Alfredin roolissa että ensemblessä. Marraskuun 18. päivä 2010 hän esiintyi Popshow-laulunäytelmässä, joka esitettiin Ruttkai Éva -teatterissa. Hän on esiintynyt myös Budapestin Operettiteatterin produktioissa: helmikuussa 2009 ensi-iltansa saaneessa ensimmäisessä unkarilaisessa Spring Awakening -musikaalin produktiossa hän oli swing*selvennä* Moritzin, Georgin ja Ernstin rooleille. Marraskuussa 2009 ensi-iltansa saaneessa Spring Awakeningin uudessa produktiossa hän puolestaan esittää Moritzin roolia. Joulukuusta 2009 alkaen hän on esiintynyt myös Erdei kalamajka -lastenmusikaalissa Pirmocsin roolissa.*lähde?*

Aiheesta muualla
----------------

* György Mihálkan virallinen kotisivu (Arkistoitu – Internet Archive)
* Budapestin Operettiteatteri (Arkistoitu – Internet Archive)
* György Mihálka PORT.hu-sivustolla
**Koppipallo** on pallopeli jossa koitetaan saada toiset pelaajat putoamaan ja vältetään ettei pallo osu maahan. Koppipallo on yksinkertainen ja sopii kaiken ikäisille ja tasoisille pelaajille. Koppipallon lempinimi on "koppis" ja sitä pelataan lentopallolla.

Säännöt
-------

Koppipalloa pelataan lentopallokentällä. Jokaisen heiton pitää lähteä alakautta tai muuten putoaa pelistä. Pelaajia voi olla niin monta kuin haluaa mutta suositus on 6vs6*kenen mukaan?*. Pelaaja tippuu pelistä pois kun pallo osuu maahan. Se pelaaja tippuu joka koskee viimeisimpänä tai joka on lähimpänä. Ja jos osuu verkkoon putoaa myös pelissä. Pallo kädessä ei saa liikkua paitsi jos on yksipelaaja jäljellä. Viimeinen pelaaja saa liikkua pallo kädessä.

Taktiikka
---------

Koppipallossa kannattaa sijoittua joka puolelle kenttää. Kuusi vastaan kuusi on parasta laittaa kolme taakse ja kolme eteen. Kun on viisi jäljellä kannattaa tehdä noppa vitonen. Kun taas on neljä pelaajaa jäljellä kannattaa laittaa kaksi eteen ja kaksi taakse. Kolmen ja sitä vähemmän pelaaja määrässä kannattaa porrastaa kolmion muodossa. Kannaattaa houkutella toisen joukkueen pelaajaa heittämään tiettyyn paikkaan.
Länsi-Tsavon kansallispuisto

|  |  |
| --- | --- |
| Sijainti | 
Kenia |
| Lähin kaupunki | 
Mombasa |
| Pinta-ala | 
21 000 km2 |

Hallinto| Nimi alkuperäiskielellä | 
Tsavo West National Park |

muokkaa - muokkaa wikitekstiäTietolaatikon dokumentaatioNäytä Wikidatasta tulevat arvot

**Länsi-Tsavon kansallispuisto** on luonnonsuojelualue Keniassa, muutaman tunnin ajomatkan päässä maan toiseksi suurimman kaupungin Mombasan lentoasemalta. Länsi- ja Itä-Tsavon kansallispuistot olivat aikaisemmin yhtenäinen alue, mutta ne on hallinnollisesti erotettu toisiaan Nairobin ja Mombasan välistä maantietä ja rautatietä pitkin.

Länsi-Tsavon kansallispuiston maisemalle ovat tyypillisiä vulkaanista alkuperää olevat kukkulat. Kasvillisuus on monimuotoisempaa ja rehevämpää kuin Itä-Tsavossa, jolloin villieläimiä on vaikeampaa havaita kuin itäpuolen avoimilla savanneilla. Puistossa on paljon norsuja, virtahepoja, leopardeja ja seeproja. Leijonia on myös, mutta niitä nähdään harvoin. Salametsästys on ollut suuri ongelma, ja se on saanut norsut vähenemään ja sarvikuonot lähes katoamaan.

Lähteet
-------

1. 1 2  Tsavo West *Kenya Advisor*. Viitattu 17.11.2023.
"Taivaaseen nousun tikkaat" on 1100-luvun ikoni Pyhän Katariinan luostarissa Siinailla.
**Soteriologia** eli **pelastusoppi** tarkoittaa uskonnoissa esiintyvää oppia pelastuksesta. Sana soteriologia tulee kreikan kielen sanasta "sótéria" (pelastuminen) ja kreikan sanasta "σωτήρ" *sōtēr* (pelastaja).

Kristinusko
-----------

Perinteisen kristillisen teologian mukaan, jokainen ihminen tarvitsee pelastusta synnistä ja synnin tuomiosta. Raamatun opettamasta pelastuksesta on keskusteltu kristinuskon historiassa intensiivisesti, ja luonnollisesti siitä on syntynyt erilaisia näkemyksiä. Soteriologiassa pyritään vastaamaan kahteen laajaan kysymykseen:

1. Miten pelastus on mahdollista ja miten se liittyy Jeesukseen?
2. Miten itse *pelastus* tulisi ymmärtää raamatullisena käsitteenä?

Kristillisessä soteriologiassa on syntynyt monta eri oppia ihmisen pelastumisesta, joita ovat muun muassa katolinen pelastusoppi, kalvinismi, arminiolaisuus, universalismi, ja pluralismi. Kristinuskossa pelastus mahdollistuu Jeesuksen Kristuksen elämän ja varsinkin kuoleman sekä ylösnousemuksen myötä, johon viitataan soteriologiassa sanalla *sovitus* Erimielisyyksiä soteriologiassa syntyy useimmiten tulkintaeroissa käsityksistä kuten ihmisen turmelus, predestinaatio, sovitus, ja vanhurskautus.

Soteriologia liittyy myös olennaisesti kristologiaan ja käsitykseen siitä, kuka Jeesus oli.

Muut pelastususkonnot
---------------------

Muita pelastususkontoja ovat zarathustralaisuus, juutalaisuus, islam, buddhalaisuus, hindulaisuus ja monet muut. Niiden opit pelastuksesta ovat vaihtelevia.

Lähteet
-------

1. 1 2  Brandon, Samuel G.F.: salvation *Encyclopaedia Britannica*. Viitattu 20.4.2023.
2. ↑  *Raamattu, Kirje roomalaisille, luku 3, jae 23*. .
3. ↑  McGrath, Alister E.: *Modernin teologian ensyklopedia*. .
4. ↑  Christian Doctrines of Salvation." Religion facts. kesäkuu 20, 2009. *religionfacts.com*. Viitattu 15.9.2017.
**Kuna Yala** eli entinen **San Blas** on *comarca* Panamassa. Kunien alkuperäiskansan asuttama alue on perustettu vuonna 1938 ja se käsittää kapean kaistaleen Panaman Karibianmeren rannikkoa sekä San Blasin saariston. Alueen hallinnollinen keskus on Gaigirgordub eli entinen El Porvenir. Vuonna 2010 Kuna Yalan asukasluku oli 33 109.

Maantiede
---------

Hiekkarantaa San Blasin saariston saarella.
Kuna-museo Gaigirgordubissa.
Kuna Yala sijaitsee Panaman pohjoisosassa Karibianmeren rannikolla. Etelässä sen alue rajautuu Dariénin maakuntaan ja Emberá-Wounaanin *comarcaan*. Idässä alue ulottuu Panaman Kolumbian vastaiselle rajalle. Kuna Yala käsittää kapean alueen rannikkoa sekä 365 saarta käsittävän Sab Blasin saariston. Alueen pinta-ala on 2 358 km².

Kuna Yala on *comarca*. Panamassa *comarca* on alue, jolla maan alkuperäiskansoilla on erityisiä oikeuksia koskien esimerkiksi maan käyttöä ja hallintoa. Alueen hallinnollinen elin on Congreso General Guna, jonka edustajat valitaan vaalein alueen eri yhteisöistä. Kuna Yalan hallinnollinen keskus on Gaigirgordub eli entinen El Porvenir.

Historia
--------

Kuna Yalan alkuperäisasukkaita ovat kunat. Kunia alkoi asettua San Blasin saariston alueelle 1800-luvun alkupuolelta lähtien. Alue oli alkujaan osa Kolumbiaa. Panaman itsenäistyttyä vuonna 1903 Panama ja Kolumbia hallitsivat aluksi San Blasin aluetta yhteisesti. Kunat alkoivat kärsiä yrityksistä sulauttaa heidät osaksi laajempaa panamalaista yhteiskuntaa, minkä lisäksi heidän alueelleen alkoi saapua kullanetsijöitä. Turhautuminen viranomaisiin johti vuonna 1925 niin sanottuun kuna-kapinaan. Kuna-kapina päättyi rauhansopimukseen, jolla Panama sitoutui kunnioittamaan kunien kulttuuria. Vastaavasti valtio sai oikeuden ulottaa panamalaisen koulutusjärjestelmän kunien alueelle. Vuonna 1938 perustettiin nykyistä Kuna Yalaa edeltänyt San Blasin piirikunta, johon liitettiin alueita Colónin ja Panaman maakunnista. Samalla kunat saivat alueella oikeuden sisäiseen itsehallintoon.

Väestö
------

Perinteiseen tapaan pukeutuneita tanssijoita.
Vuonna 2010 Kuna Yalan asukasluku oli 33 109 ja heistä alkuperäisasukkaita oli 30 458. Vuonna 2000 vastaavat lukemat olivat 32 446 ja 31 294. Asukastiheys oli vuonna 2010 14,0 as./km². Alueen asukkaat ovat kunia. Kunat ovat Panaman alkuperäiskansoista toiseksi suurin. Heillä on Kuna Yalan ohella kaksi muuta *comarca*-aluetta, Kuna de Madugandí ja Kuna de Wargandí.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5  Thomas M. Leonard: *Historical dictionary of Panama*, s. 88, 169-171. Rowman & Littlefield, 2015. ISBN 978-0-8108-7835-8. (englanniksi)
2. 1 2  Diagnóstico de la Población Indígena de Panamá con base en los Censos de Población y Vivienda de 2010 (pdf) Instituto Nacional de Estadística y Censo. Viitattu 5.2.2022. (espanjaksi)
3. ↑  James W. Dow ja Robert Van Kemper (toim.): *Encyclopedia of world cultures : v. 8. Middle America and the Caribbean*, s. 146-150. G.K. Hall & Company, 1995. ISBN 0-8161-1816-7. (englanniksi)
Markiiseja katukahvilassa.
**Markiisi** on ikkunan yläpuolelle asenettava yleensä kankaasta tehty peite, joka antaa suojaa auringonpaisteelta. Suomessa markiisien sijaan auringonvalolta suojaavat edelleen sälekaihtimet, mutta hiljalleen markiisien käyttö on yleistymässä. Jo 1990-luvulta markiisit ovat olleet yleistymään päin esimerkiksi Ruotsissa.

Markiisi on ikkunaa hieman leveämpi kangaskatos, joka kaartuu jyrkässä kulmassa eteenpäin ja suojaa suoralta auringonpaisteelta. Markiisi on tuettu seinään kiinnitetuetuilla varsilta, jotka myös pingottavat kankaan.

Terassimarkiisi suojaa terassia tai patiota suoralta auringolta sekä sateelta. Terassimarkiisi on loivempi ja ulottuu kauemmas seinästä kuin ikkunamarkiisi. Terassimarkiisin ja ikkunamarkiisin lisäksi on vielä kolmas malli, laskostettava korimarkiisi.

Markiisia pidetään auki tarpeen mukaan ja se on kelattavissa pois, kun sitä ei tarvita. Markiisi kelataan joko sähköllä tai käsin. Jousi tai kaasujousi helpottaa markiisin avaamista painovoiman lisäksi. Nykyisellään markiisin moottoreihin voidaan myös kytkeä automatiikka, joka kelaa markiisia säätilan mukaan.

Markiisi ei aina tarvitse lupaa rakennusvalvontaviranomaisilta, kuitenkin kaavoitetuilla alueilla ja kulttuurihistoriallisesti arvokkaissa ympäristöissä kannattaa aloittaa markiisin suunnittelu ottamalla ensin yhteyttä kunnan rakennusvalvontaan.

Markiisi suojaa auringolta eri tavoin kuin esimerkiksi verhot tai sälekaihdin, sillä verhoja tai sälekaihdinta käytettäessä aurinko pääsee kuumentamaan ainakin uloimman ikkunalasin, kun taas ikkunamarkiisia käytettäessä lasikin jää varjoon. Lisäksi markiisi ei peitä näköalaa, mutta suojaa silti tehokkaasti kasvit, tapetit, tekstiilit ja huonekalut.

Lähteet
-------

* Suomela-lehden verkkosivut

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **markiisi** Wikimedia Commonsissa
**Kuna de Madugandí** on *comarca* Panamassa. 

Kuna de Madugandí sijaitsee lähellä Río Bayanon jokea Panamaan kuuluvan Panaman maakunnan itäosassa. Sen pinta-ala on 2 076 km². Alue on *comarca*. Panamassa *comarca* on alue, jolla maan alkuperäiskansoilla on erityisiä oikeuksia koskien esimerkiksi maan käyttöä ja hallintoa. Hallinnollisesti se on myös oma kuntansa (*corregimiento*). Alueen hallinnollinen keskus on Akua Yala.

Kuna de Madugandí on perustettu vuonna 1996 ja sen asukkaat ovat kunia. Kunat ovat toiseksi suurin Panaman alkuperäiskansoista ja heillä on myös kaksi muuta *comarca*-aluetta, Kuna Yala ja Kuna de Wargandí. Kuna de Madugandín asukasluku oli vuonna 2010 4 271 ja heistä alkuperäiskansoja oli 3 603. Vuonna 2000 vastaavat lukemat olivat 3 305 ja 2 825. Asukastiheys oli vuonna 2010 2,1 as./km².

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Thomas M. Leonard: *Historical dictionary of Panama*, s. 88, 169–170. Rowman & Littlefield, 2015. ISBN 978-0-8108-7835-8. (englanniksi)
2. 1 2  Diagnóstico de la Población Indígena de Panamá con base en los Censos de Población y Vivienda de 2010 (pdf) Instituto Nacional de Estadística y Censo. Viitattu 5.2.2022. (espanjaksi)
**Aki Kangasharju** (s. 25. maaliskuuta 1969 Haapavesi) toimi pitkään Nordean pääekonomistina. Maaliskuussa 2019 hän aloitti Elinkeinoelämän tutkimuslaitoksen toimitusjohtajana.

Elämä
-----

Kangasharju väitteli Jyväskylän yliopistossa kauppatieteen tohtoriksi vuonna 1998 väitöskirjalla "Regional Economic Differences in Finland: Variations in Income Growth and Firm Formation". Hän on työskennellyt tutkijana Pellervon taloustutkimuksessa vuosina 1997–2001, Valtion taloudellisen tutkimuskeskuksen ylijohtajana, tutkimusprofessorina ja tutkimusjohtajana 2001–2012 sekä Nordean tutkimusjohtajana ja pääekonomistina vuodesta 2012. Vuonna 2000 Kangasharju oli vierailevana professorina yhdysvaltalaisessa Massachusetts Institute of Technologyssa (MIT). Päätyönsä ohessa hän on ollut Tekesin johtokunnan jäsen vuodesta 2014 lähtien.

Lähteet
-------

1. 1 2  Paavilainen, Ulla (päätoim.): *Kuka kukin on: henkilötietoja nykypolven suomalaisista 2015*, s. 309. Helsinki: Otava, 2014. ISBN 978-951-1-28228-0.
2. ↑  Tulotasoerot pienentyneet Suomessa viime vuosikymmeninä  (Arkistoitu – Internet Archive) Väitöstiedote, Jyväskylän yliopisto, 11.7.1998. Viitattu 26.6.2016

Aiheesta muualla
----------------

* Kangasharjun tieteelliset julkaisut IDEASissa

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Saksa

 |

 |
**Marapi** on tulivuori Indonesiassa Sumatran saaren länsiosissa. Se on Sumatran aktiivisin tulivuori, ja se on purkautunut viimeksi vuonna 2023.

Marapin huippu on 2 885 metrin korkeudessa, ja se nousee yli 2 kilometriä korkeammalle kuin sitä ympäröivä Bukittinggin tasanko. Tulivuoren huippu on melko leveä, ja siellä on useita osittain toistensa kanssa lomittuvaa kraatteria 1,4 kilometriä leveässä kalderassa.

Marapin tiedetään 1700-luvun jälkeen purkautuneen 66 kertaa. Sen purkaukset ovat räjähtävyydeltään pääsääntöisesti pieniä tai kohtalaisia. Joulukuussa 2023 Marapin purkauksessa kuoli ainakin 23 retkeilijää.

Marapia ympäröivä tasanko on vulkaanisen tuhkan seurauksena varsin hedelmällistä, ja siksi kymmenen kilometrin säteellä siitä asuu noin 250 000 ihmistä.

Lähteet
-------

1. 1 2  Marapi: General Information Global Volcanism Program. Viitattu 6.12.2023. (englanniksi)
2. ↑  Marapi: Eruptions Global Volcanism Program. Viitattu 6.12.2023. (englanniksi)
3. 1 2  Sushmitha Ramakrishnan: Indonesia volcano: What we know about Mount Marapi *DW.com*.  5.12.2023. Deutsche Welle. Viitattu 6.12.2023. (englanniksi)
*Tämä artikkeli käsittelee termiä prototyyppi teollisuuden näkökulmasta. Termi on käytössä myös kielitieteessä*
Yksinkertainen elektroniikan prototyyppi
**Prototyyppi** eli **koekappale** tarkoittaa alkuperäistä, ensimmäistä versiota. Sanaa käytetään yleensä teollisuuden tuotekehitystoiminnan yhteydessä, mutta proto-käsite voidaan liittää niin eliöihin kuin teorioihinkin.

Jos prototyypillä tarkoitetaan esinettä, esimerkiksi ensimmäistä painokappaletta, jolla ei ole testattavia toiminnallisuuksia, niin silloin suomen kielen vastine on **mallikappale**.

Prototyypillä tarkoitetaan tuotteen ensimmäistä konkreettista ja fyysistä versiota, jota käytetään tuotteen muotojen ja toimintojen tarkasteluun ja testaukseen. Se voi olla hyvinkin lähellä lopullista tuotetta, tai se on tehty vain tiettyjen ominaisuuksien testaamista varten. Prototyyppejä voi olla useissa eri vaiheissa tuotekehityksen edetessä ja prototyyppejä ei yleensä toimiteta asiakkaille. 

Prototyyppejä voidaan käyttää useaa eri tarkoitusta varten:

* Oppiminen - prototyyppejä voidaan käyttää vastaamaan kysymyksiin kuten "toimiiko se?" tai "kuinka hyvin se vastaa tarvetta?"
* Kommunikointi - prototyyppejä voidaan käyttää suunnittelutiimin ja muiden (johto, asiakkaat, yhteistyökumppanit) välillä kommunikoinnissa konkreettisemmalla tavalla
* Integrointi - prototyyppejä voidaan käyttää varmistamaan että suunnitellut osat toimivat toistensa suhteen odotetulla tavalla
* Etapit - prototyyppejä voidaan käyttää valmiusasteen (edistymisen) ja toimivuuden osoittamiseen

Prototyypit eri toimialoilla
----------------------------

### Autotehtaat ja muut teollisuusyritykset

Puolalainen FSM Beskid auton prototyyppi.
Autotehtaiden ja muiden teollisuusyritysten sisäisissä laatuohjeissa prototyyppitestausta luokitellaan seuraavilla periaatteilla:

* Ensimmäinen proto, teknisen konseptin toimivuuden tarkistaminen
* Toinen proto, valmistettavuuden ja toimivuuden tarkistaminen
* Nollasarja, ensimmäinen tuotantosarja, tuotantokustannusten hiominen

Autoteollisuus tekee uudesta mallista jopa 100 kpl:n nollasarjan pelkästään törmäyskokeita varten.

### Ohjelmistoyritykset

Prototyyppejä hyödynnetään erityisesti käyttöliittymäkonseptien suunnittelussa. Käyttöliittymäkuvilla saadaan nopeasti aikaan demoja, joita voidaan käyttää potentiaalisten asiakkaiden kanssa keskustellessa. 

Prototyyppi voi olla evoluutioprototyyppi, josta voidaan kehittää lopullinen tuote, tai vaihtoehtoisesti kertakäyttöinen prototyyppi. Tavoitteet prototyypille on asetettava alkuvaiheessa, koska kertakäyttöisestä prototyypistä ei välttämättä saada lainkaan kehitettyä kaupallista tuotetta.

Katso myös
----------

* Konseptiauto

Lähteet
-------

1. ↑  Esa Hietikko: *Tuotekehitystoiminta*, s. 193. Books on Demand, 2015. ISBN 9789523300651.
2. ↑  Esa Hietikko: *Tuotekehitystoiminta*, s. 198. Books on Demand, 2015. ISBN 9789523300651.
3. 1 2  Rami Juvonen: *Ohjelmistoprojektin sudenkuopat ja miten ne vältetään*, s. 25. Books on Demand, 2018. ISBN 9789528001454.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Prototyyppi** Wikimedia Commonsissa
**Hildegard Rose-Marie Björkenheim** (o.s. **Gyllström**, s. 19. syyskuuta 1938 Helsinki) oli suomalainen yhden kauden kansanedustaja (kesk.) Vaasan vaalipiiristä 1991–1995. Björkenheim toimi maatalousyrittäjänä Isossakyrössä 1964–1994. Hän toimi myös pitkään Isonkyrön kunnanvaltuutettuna vuosina 1977–1984 sekä 1989–1995. 

Björkenheim on koulutukseltaan diplomiekonomi. Hänelle myönnettiin kunnallisneuvoksen arvonimi vuonna 1997. Hän oli Edvard Björkenheimin miniä.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Rantala, Risto (päätoim.): *Kuka kukin on. Henkilötietoja nykypolven suomalaisista 1998*, s. 77. Helsinki: Otava, 1998. ISBN 951-1-14344-1.

Aiheesta muualla
----------------

* .aspx Rose-Marie Björkenheim *Suomen kansanedustajat*. Eduskunta.

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Vaasan läänin vaalipiirin kansanedustajat 1991–1995 |
| --- |
|  |
| Kansanedustajat (18) | 
* Aho
* Ala-Harja
* Björkenheim
* Jäätteenmäki
* Kallis
* Malm
* Mäki-Hakola
* Nordman
* Norrback
* Nyby
* Renlund
* Saari
* Urpilainen
* Vehkaoja
* Vihriälä
* Virrankoski
* Vistbacka
* Wahlström

 |

 |


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt Muokkaa Wikidatassa | 
* Eduskunta

 |

 |
**Timo Juhani Järvilahti** (s. 5. huhtikuuta 1943 Turku) on suomalainen aiempi kansanedustaja ja Euroopan parlamentin jäsen, nykyinen pappi. Järvilahti oli Keskustan kansanedustajana Turun eteläisestä vaalipiiristä 1991–1994 ja 1996–1999. Järvilahti oli Europarlamentissa 1. tammikuuta 1995 – 10. marraskuuta 1996. Järvilahti on toiminut Halikon kunnanvaltuustossa vuosina 1977–1996 sekä kunnanhallituksessa vuosina 1973–1976.

Järvilahti työskenteli Kemira Oy:ssa 1969–1981, maa- ja metsätalousministerin poliittisena sihteerinä 1981–1983 ja maatilahallituksen esittelijänä, toimistopäällikkönä ja apulaisjohtajana 1982–1991. Kansanedustajakautensa jälkeen Järvilahti toimi maatalousylitarkastajana vuodesta 1999.

Eduskunnassa Järvilahti oli molempina kausinaan hallintovaliokunnan jäsen. Euroopan parlamentissa hän oli jäsenenä maatalousvaliokunnassa ja kuului muiden keskustalaisten tavoin ELDR-puolueen parlamenttiryhmään. 

Järvilahti herätti kohua, kun hänen väitettiin lausuneen yöllä naiskollegalleen Erika Mannille europarlamentissa: "your man go, we go my room". Itse hän perusteli lausumiaan varsinaissuomalaisella huumorilla. 

Järvilahti on myös hoitanut Maisilan sikatilaa Halikossa. Koulutukseltaan Järvilahti on agronomi, mutta poliittisen uransa jälkeen hän opiskeli papiksi ja toimi sittemmin turistipappina Gran Canarialla sekä Teneriffalla.

Lähteet
-------

1. 1 2  Esko Seppänen: Oma pääoma, s. 168
2. ↑  Petra Himberg: Poliittiset hokemat *Elävä arkisto YLE.fi*.  3.5.2011. Viitattu 26.11.2011.
3. 1 2  Möttönen, Heikki: Nostalginen Turku: "We go my room!" *aamuset.fi*.  5.6.2015. Viitattu 16.5.2016. [vanhentunut linkki]
4. ↑  Atte Kääminen: Turistipappi viihtyy kesät kotosalla *Sana*.  16.8. 2007.  Arkistoitu 4.10.2013. Viitattu 1.10.2013.

Aiheesta muualla
----------------

* .aspx Timo Järvilahti *Suomen kansanedustajat*. Eduskunta.
* Timo Järvilahti Euroopan parlamentti.

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Euroopan unioni Suomi Suomalaiset Euroopan parlamentin jäsenet (1995–1996) |
| --- |
|  |
| ELDR | 
* Järvilahti
* Pelttari
* E. Rehn
* O. Rehn
* Ryynänen
* Väyrynen

 |
|  |
| PES | 
* Iivari
* Myller
* Paakkinen
* Rönnholm

 |
|  |
| EPP | 
* Jouppila
* Laurila
* Rusanen
* Toivonen

 |
|  |
| EUL/NGL | 
* Stenius-Kaukonen

 |
|  |
| G | 
* Hautala

 |

 |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt Muokkaa Wikidatassa | 
* Eduskunta

 |

 |
**Ossi Eemeli Korteniemi** (9. heinäkuuta 1939 Turtola – 2. lokakuuta 2002 Pello) oli suomalainen, Suomen Keskustaa edustanut poliitikko.

Korteniemi oli varsinaiselta ammatiltaan opettaja. Hän toimi opettajana vuodesta 1960 aina vuoteen 1994 asti, jolloin hän nousi kansanedustajaksi. Korteniemi tuli eduskuntaan toukokuussa 1994 Lapin läänin maaherraksi siirtyneen Hannele Pokan tilalle. Korteniemellä oli ennestään poliittista kokemusta Pellon kunnanvaltuustosta, jonka jäsenenä hän oli toiminut vuodesta 1973, ja puheenjohtajana vuodesta 1976. Hänet valittiin kaksissa seuraavissa vaaleissa jatkamaan kansanedustajana Lapin vaalipiiristä, eduskuntavaaleissa 1995 ja eduskuntavaaleissa 1999. Eduskunnassa ollessaan Korteniemi ehti toimia varsinaisena jäsenenä kolmessa valiokunnassa, lakivaliokunnassa, puolustusvaliokunnassa ja sivistysvaliokunnassa. Hän toimi myös Kansaneläkelaitoksen valtuutettuna ja Pohjoismaiden neuvoston Suomen valtuuskunnan jäsenenä. Korteniemi joutui jättämään eduskunnan vuonna 2001 sairauden takia ja hänen tilalleen eduskuntaan nousi Timo E. Korva. Korteniemi menehtyi vaikeaan sairauteen lokakuussa 2002 Pellon kunnassa.

Kansanedustajuuden ja kunnanvaltuuston jäsenyyden lisäksi Korteniemi oli poliittisella urallaan myös presidentin valitsijamiehenä presidentinvaalissa 1988. Hän toimi myös kirkolliskokouksen maallikkojäsenenä vuodet 1978–1996 ja kirkkohallituksen jäsenenä vuodet 1988–1996.

Kotiseututyö ja siihen liittyvän perinteen vaaliminen oli lähellä Korteniemen sydäntä. Hän toimi lähes kymmenen vuotta (1983–1992) Tornionlaakson vuosikirjan toimittajana. Hän myös tutki suku- ja kotiseutuhistoriaa. Korteniemi julkaisi vuonna 1986 suvustaan kirjan *Korteniemi – pellolainen talonpoikaissuku 400 vuotta*. Järjestötoimimintaan hän osallistui toimimalla muun muassa partioliikkeessä ja Suunnistusliitossa. Sotilasarvoltaan Korteniemi oli reservin majuri. Hän oli intohimoinen urheilun ja liikunnan harrastaja.

Korteniemen puoliso oli luokanopettaja Terttu Marjatta Lankolainen. Heidän avioliitostaan syntyi neljä lasta, kaksi poikaa ja kaksi tytärtä.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  .aspx Ossi Korteniemi *Suomen kansanedustajat*. Eduskunta.   Viitattu 8.11.2010.
2. ↑  Koulumies toimi pitkään kansanedustajana.  *Helsingin Sanomat*, 3.10.2002. Hakutulos HS:n arkistosta. Viitattu 8.11.2010.


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Suomi (KANTO)

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Eduskunta

 |

 |
**Rizaetdin Fäxretdin** (baškiiriksi Ризаитдин Фәхретдин улы Фәхретдинов  
*Rizaitdin Fəxretdin ulı Fəxretdinov*, tat. Ризаэтдин Фәхретдин / رضاء الدين بن فخر الدين – oik. *Rizaetdin Fäxretdin ulı Fäxretdinov*, ven. Ризаитдин Фахретдинович Фахретдинов, *Rizaitdin Fahretdinovitš Fahretdinov*, myös **Rizaeddin bin Fahreddin**; 1858 tai 1859 – 1936) oli islamilainen tutkija, johtaja ja julkaisija Venäjän keisarikunnassa ja sittemmin Neuvostoliitossa.

Rizaetdin (keskellä eturivissä) Terijoella vuonna 1914. Zinnetullah Ahsen Böre myös kuvassa.
Rizaetdin Fähretdininpoika syntyi Samaran kuvernementissa Venäjän keisarikunnan aikaan. Etniseltä taustaltaan Fähretdinin oletetaan olleen baškiiri tai tataari, tarkemmin ottaen teptjaari. Opiskelunsa hän aloitti isänsä johtamassa maktabissa. 30-vuotiaana Fähretdinistä tuli mullah. Vuonna 1891 Ufassa hänet valittiin jäseneksi "Venäjän muslimien uskonnolliseen hallintoon" (*Sobranie*).

Julkaisijana Fähretdinin töihin kuuluu yli 60 kirjaa. Hän julkaisi myös journalistisia tekstejä, kirjoja ja esseitä muslimien yleisestä tilanteesta Venäjällä sekä pedagogisia teoksia ja yhteiskunnallisia keskusteluja (esimerkiksi naisten koulutuksesta ja perhepolitiikasta). Hänen vuonna 1906 julkaistu esseensä on kritiikki Ulaman Venäjän hallitsijoita kohtaan esittämiä uudistusvaatimuksia vastaan, joita Fähretdin piti liian epämääräisinä.

Fähretdin edusti uudistusliikettä jadidismia. Hän opiskeli Märcanin madrasassa ja oli yhteyksissä muun muassa teologien Jamal al-Din al-Afghanin ja Musa Bigin kanssa. Koulutuksen merkitys köyhyydestä ylitse pääsemisessä ja mahdollisuus islamin ja tieteen yhteensovittamiseen olivat Fähretdinin maailmankuvan keskiössä.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Mahmud Tahir: *Rizaeddin Fahreddin*, in: Central Asian Survey (1989, Volume 8), p. 111–115.
2. ↑  *Шакуров Р. З.* Фахретдинов Риза (Ризаитдин) Фахретдинович. // Башкортостан: краткая энциклопедия. — Уфа: Башкирская энциклопедия, 1996. — С. 604. — 672 с. — ISBN 5-88185-001-7.
3. 1 2  Azade-Ayşe Rorlich: *The Volga Tatars*, Stanford 1986; p. 53–58.
4. ↑  *Баишев Ф. Н.* Общественно-политические и нравственно-этические взгляды Ризы Фахретдинова. — Уфа, 1996. — 176 с.

Aiheesta muualla
----------------

* Ризаэтдин Фәхретдин | Риза Фахретдин | 1858–1936 | Мәшһүр галим, дин эшлеклесе |

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Saksa
* Israel
* Yhdysvallat
* Japani

 |
|  |
| Muut | 
* IdRef
* İslâm Ansiklopedisi

 |

 |
**Simo Routarinne** (s. 31. maaliskuuta 1962) on suomalainen näyttelijä, ohjaaja ja käsikirjoittaja sekä luova johtaja ja vuorovaikutusmuotoilija*selvennä* yrityksessä Proimpro Oy, joka tarjoaa vuorovaikutusvalmennusta ja fasilitointipalveluita yrityksille ja yhteisöille. Hän on perustajajäsen Stella Polaris -improvisaatioteatteriryhmässä. Simo Routarinne on kirjoittanut kaksi tietokirjaa: *Improvisoi!* (Tammi 2004) ja *Valta ja vuorovaikutus* (Tammi 2007). Routarinteen merkittävin tähänastinen rooli valkokankaalla on Jyrki Koski elokuvassa *Kukkia ja sidontaa*. Routarinne on myös näytellyt *Sydänjää*-televisiosarjassa Petriä. Hän on myös ääninäytellyt Poopchevin roolin animaatioelokuvassa *Kärpäsenä kuuhun*. Routarinne on koulutukseltaan teatteritaiteen maisteri.

Yksityiselämä
-------------

Routarinteen vaimo on Sara Routarinne, ja he asuvat Vantaan Hiekkaharjussa.

Elokuvat
--------

| Vuosi | Elokuva | Rooli |
| --- | --- | --- |
| 2004 | *Kukkia ja sidontaa*  | Jyrki Koski |

Televisiosarjat
---------------

| Vuosi | Sarja | Rooli |
| --- | --- | --- |
| 1989 | *Seitsemän veljestä* |  |
| 1998 | *Team Ahma* | lääkäri |
| 1999-2000 | *Ratikka-Raimo* | Mikko Rantala |
| 2001 | *Ei yhtään onnellista päivää* |  |
| 2002 | *Vapaa pudotus* | useita rooleja |
| 2002-2003 | *Hupiklubi* | useita rooleja |
| 2007 | *Sydänjää* | Petri |
| 2012 | *Maailma on valmis* |  |
| 2021 | *Nyrkki* | pankkivirkailija |
| 2023 | *Lahti 2001* | Bror-Erik Wallenius |

Ääninäyttelijänä
----------------

*Pääartikkeli: Ääninäyttelijäroolit ovat omassa luettelossaan.*

Lähteet
-------

* 
* 
* (Arkistoitu – Internet Archive)

### Viitteet

1. ↑  Tekijät (Arkistoitu – Internet Archive) Pro Impro
2. ↑  Kangasluoma, Laura: Näin nousi nykyajan rintamamiestalo *Helsingin Sanomat*.  24.1.2010. Viitattu 4.11.2011.


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt Muokkaa Wikidatassa | 
* Elonet

 |

 |
**Pelagonian taistelu** käytiin syyskuussa 1259 Nikaian keisarikunnan ja Akhaian ruhtinaskunnan välillä. Se oli merkittävä taistelu Lähi-idän historiassa, sillä se varmisti Konstantinopolin siirtymisen takaisin Bysantille, Latinalaisen keisarikunnan johti hajoamiseen vuonna 1261 ja aloitti Kreikan uudelleen siirtymisen Bysantille.

Vuonna 1258 vasta kahdeksanvuotias Johannes IV Laskariksesta tuli Nikaian hallitsija. Tämän holhooja ja myöhempi Bysantin keisari Mikael VIII Palaiologos oli halukas palauttamaan Bysantin valtakunnan ja valtaamaan alueet, jotka valtiolla oli ennen neljättä ristiretkeä. Vuonna 1259 Akhaian ruhtinaskunnan hallitsija Vilhelm II Villehardouin meni naimisiin Epeiroksen despotaatin hallitsijan Mikael II:sen tyttären kanssa. Tämä vahvisti Akhaian ja Epeiroksen liiton, johon osallistui myös Sisilian kuningas Manfred, joka lähetti heille 400 ritaria.

Vuonna 1259 nikaialaiset valtasivat Thessalian ja syyskuussa Akhaian sekä Epeiroksen armeijat marssivat pohjoiseen kohtaamaan vastustajansa. Nikaialaisia johti *sebastokrator* Theodoros Dukas, joka oli Epeiroksen Mikaelin veli. Kuitenkin ennen taistelua Epeiros jätti Akhaian ja pakeni Nikaian puolelle. Taistelun lopputulos oli Nikaian keisarikunnan selvä voitto. Akhaian ruhtinaskuntaa hallinnut Vilhelm II vangittiin. Hänet vapautettiin vasta, kun hän oli luovuttanut ruhtinaskunnan merkittävimmät linnoitukset (mukaan luettuna Mystras).

Johannes Palaiologos jatkoi tämän jälkeen sotatoimiaan ja valloitti Theban. Akhaian ruhtinaskunta oli ollut tähän saakka Kreikan merkittävin ranskalainen valtio, joka oli syntynyt neljännen ristiretken jälkeen. Ateenan herttuakunta otti taistelun jälkeen paikan vaikuttavimpana ranskalaisvaltiona Kreikassa.
**Islab** **hyvinvointiyhtymä** tuottaa Itä-Suomen kolmen maakunnan - Etelä-Savon, Pohjois-Karjalan ja Pohjois-Savon - alueella sijaitsevien julkisen terveydenhuollon terveyskeskusten ja sairaaloiden kliinisen mikrobiologian, kliinisen kemian, hematologian, genetiikan laboratoriopalvelut sekä IVF-laboratorion palvelut. Alan ammattilaisia työskentelee Islabissa yhteensä noin 600. Islabin kotipaikka on Kuopio.

Hyvinvointiyhtymän omistajia ovat Etelä-Savon, Pohjois-Karjalan ja Pohjois-Savon hyvinvointialueet. Liikelaitoskuntayhtymän kautta omistajien arvioitiin saavuttavan vuositasolla 3-8 prosenttia aiempaa edullisemmat laboratoriopalvelut. Toiminnan alkuvaiheessa tämä tarkoitti muutaman miljoonan euron vuotusta säästöä. Toimitusjohtajana toimii Merja Miettinen. Ylintä päätösvaltaa hyvinvointiyhtymässä käyttää vähintään kaksi kertaa vuodessa kokoontuva yhtymäkokous. Yhtymän johdossa toimii hallitus, jossa on edustus eri hyvinvointialueilta, Itä-Suomen yliopiston edustaja ja kolme muuta edustajaa.

Lähteet
-------

1. 1 2  Hyvinvointiyhtymän organisaatio ja toimielimet » Islab *islab.fi*.  20.9.2022. Viitattu 12.1.2023.
2. ↑  ISLABin tehtävät ja omistajat Perussopimus (1.1.2020) (ISLAB), islab.fi. Viitattu 27.4.2021.
3. ↑  ISLABin erikoisalat » Islab *islab.fi*.  29.6.2022. Viitattu 12.1.2023.
4. 1 2  ISLABin palvelut vuonna 2023 » Islab *islab.fi*.  19.12.2022. Viitattu 12.1.2023.
5. ↑  Arkistoitu kopioItä-Suomen laboratoriokeskuksen liikelaitoskuntayhtymän perussopimus (1.1.2020) Itä-Suomen laboratoriokeskuksen liikelaitoskuntayhtymä (ISLAB), islab.fi.  Arkistoitu 26.4.2021. Viitattu 27.4.2021.
6. ↑  Kari Kauppinen: Itä-Suomen laboratorioiden yhdistäminen kannatti *Lääkärilehti, 64 (21-22/2009): 1954-1955, laakarilehti.fi*.  29.5.2009. Viitattu 27.4.2021.
7. ↑  Yhteystiedot » Islab *islab.fi*. Viitattu 12.1.2023.

Aiheesta muualla
----------------

* ISLABin kotisivut (islab.fi)

Artikkeliin ei ole liitetty Wikidata-kohdetta.  
 Luo Wikidata-kohde.
John Rutter
**John Milford Rutter** (s. 24. syyskuuta 1945 Lontoo) on englantilainen säveltäjä, kuoronjohtaja ja kapellimestari, joka tunnetaan erityisesti melodisista hengellisistä kuoroteoksistaan, joululauluistaan ja vanhojen joululaulujen uusista sovituksista. Hän on Cambridge Singers -kuoron perustaja. Rutteria pidetään maailman eniten esitettynä kuorosäveltäjänä. 

Rutterin laajoja kuoroteoksia ovat *Gloria* (1977), *Requiem* (1985), *Magnificat* (1990), *Mass of the Children* (2003), *The Gift of Life* (2015) ja *Visions* (2016). Hän on säveltänyt myös kaksi pianokonserttoa The Beatles -yhtyeen teemoista. Rutter on erittäin suosittu etenkin kotimaassaan Britanniassa ja muissa englanninkielisissä maissa, mutta myös monien musiikkikriitikoiden vieroksuma populaarin tyylinsä takia.

Vuonna 2006 Rutter sai kuningatar Elisabet II:lta Brittiläisen imperiumin ritarikunnan kunnianosoituksen *Commander of the Order of the British Empire* (CBE).

Lähteet
-------

1. 1 2  Schwarm, Betsy: John Rutter *Britannica.com*.  2018. Viitattu 2.1.2019. (englanniksi)
2. ↑  Church, Michael: A composer fit for a queen *The Independent*.  11.2.2004. Viitattu 2.1.2019. (englanniksi)
3. ↑  Meet John *johnrutter.com*. Viitattu 2.1.2019. (englanniksi)
4. ↑  Bendis, Debra & Westermeyer, Paul: John Rutter: The Churches' Court Composer (Artikkelin teksti Questia-palvelussa. Vaatii tilauksen.) *The Christian Century*.  7.12.1994. Viitattu 2.1.2019. (englanniksi)
5. ↑  Knighthood for jazzman *The Sydney Morning Herald*.  30.6.2006. Viitattu 2.1.2019. (englanniksi)


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Espanja
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Israel
* Suomi (KANTO)
* Yhdysvallat
* Ruotsi
* Japani
* Tšekki
* Alankomaat
* Puola

 |
|  |
| Taiteenala | 
* BRAHMS
* MusicBrainz

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Deutsche Biographie

 |
|  |
| Muut | 
* Europeana
* SNAC
* IdRef

 |

 |
**Kirkkonummen seurakuntatalo** (ruots. *Kyrkslätts församlingshem*) on Kirkkonummen kunnassa, Uudellamaalla sijaitseva arkkitehti Juho Leiviskän suunnittelema seurakuntakeskus. Vuonna 1984 valmistuneen rakennuksen omistaa Kirkkonummen seurakuntayhtymä, mutta rakennuksessa ei järjestetä seurakunnallista toimintaa sisäilmaongelmien takia.

Vuonna 2020 Kirkkonummen yhteinen kirkkovaltuusto päätti, että seurakuntatalo tullaan purkamaan.

Historia ja arkkitehtuuri
-------------------------

Kirkkonummen seurakuntatalon on suunnitellut modernin arkkitehtuurin pioneeri Juha Leiviskä. Vuonna 2020 yhteinen kirkkovaltuusto päätti, että seurakuntatalo puretaan sisäilmaongelmien vuoksi, ja sen vuoksi, että Kirkkonummen seurakunnilla ei ole rahaa korjata ja ylläpitää rakennusta seurakuntien jäsenmäärän laskiessa. Laskelmien mukaan rakennuksen korjaus maksaisi 7,5 miljoonaa euroa. Kirkkonummen seurakuntayhtymä on myös yrittänyt myydä rakennusta tuloksetta.

Kirkkonummen seurakuntatalossa on useita yksityiskohtia, jotka ovat tyypillisiä Leiviskän arkkitehtuurille. Esimerkiksi sisäkatto on useassa eri tasossa, ikkunat kohoavat ylös katon reunaan asti, sekä valon ja varjon leikki valaistuksessa ovat kaikki tyypillisiä elementtejä Leiviskän rakennuksissa.

Vuonna 2021 kansainvälinen arkkitehtuurijärjestö Docomomo (*International Committee for Documentation and Conservation of Buildings, Sites and Neighbourhoods of the Modern Movement*) esitti, että Kirkkonummen seurakuntatalo tulisi suojella. Elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus kuitenkin päätti, ettei suojelua tarvita. Docomomo, sekä Museovirasto valittivat ELY-keskuksen päätöksestä Helsingin hallinto-oikeuteen, mutta lokakuussa 2023 hallinto-oikeus antoi vastauksen, että rakennusta ei tarvitse suojella ja näin ollen sen voi purkaa.

Lähteet
-------

1. ↑  Keskustan seurakuntatalo Kirkkonummen seurakunnat. Viitattu 14.11.2023.
2. 1 2 3  Rantalainen, Paavo: Maailmankuulun suomalaisen arkkitehdin 1980-luvun luomusta uhkaa purku – "Näissä päätöksissä ei riitä, että on eri mieltä" *Länsiväylä*.  7.6.2022. Viitattu 14.11.2023.
3. ↑  Seurakuntatalo päätettiin purkaa – talo on jo tyhjillään, eikä jo kerran päätettyä peruskorjausta tehdä *Viisykkönen*. Viitattu 14.11.2023.
4. ↑  Församlingshemmet i Kyrkslätt ett steg närmare rivning – domstol förkastar besvär om att skydda byggnaden *Svenska Yle*. Viitattu 14.11.2023. (ruotsiksi)
5. ↑  Grönstrand, Harald: Arkitektonisk pärla hotas av rivning.  *Hufvudstadsbladet*, 16.11.2023, s. 7. Artikkelin maksullinen verkkoversio.. Viitattu 16.11.2023.
6. ↑  Kansainvälinen arkkitehtuurijärjestö haluaa suojella purkutuomion saaneen seurakuntakeskuksen *Rakennuslehti*.  13.1.2021. Viitattu 14.11.2023.