EtnaEtna Cataniasta nähtynä.

|  |  |
| --- | --- |
| Tyyppi | 
Kerrostulivuori |
| Sijainti | 
Sisilia, Italia |
| Korkeus merenpinnasta | 
3 357 mView and modify data on Wikidata  |
| Prominenssi | 
3 357 mView and modify data on Wikidata  |
| Suojelualue | 
Parco dell'Etna (d)View and modify data on Wikidata  |
| Purkautunut viimeksi | 
2023  |

Kartta

|  |  |
| --- | --- |
| Koordinaatit | 
37° 45′ 03″ P, 14° 59′ 36″ IView and modify data on Wikidata  |

muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa WikidataaTietolaatikon dokumentaatioNäytä Wikidatasta tulevat arvot

**Etna** (door.kreik. Αἴτνα, *Aítna*, joon.kreik. Αἴτνη, *Aítnē*, lat. *Aetna*, ital. *Etna* tai *Mongibello*, sisiliaksi *Mungibeddu*) on aktiivinen tulivuori Sisilian itärannikolla Italiassa lähellä Messinaa ja Cataniaa. 

Etna on Euroopan suurin toimiva tulivuori ja yksi maailman aktiivisimmista tulivuorista.

Etnan huippu nousee 3 357 metrin korkeuteen (2021). Vuori on pohjois–eteläsuunnassa 47 kilometriä ja itä–länsisuunnassa 38 kilometriä pitkä, se peittää 1200 neliökilometrin alan, ja sen tilavuus on 350–500 kuutiokilometriä.

Geologinen historia
-------------------

Etna on suhteellisen nuori tulivuori, noin 500 000 vuotta vanha. Vuori on syntynyt Afrikan ja Euraasian laattojen sekä niiden viereisten mikrolaattojen törmäysalueelle.

14 000 vuotta sitten tapahtuneessa valtavassa purkauksessa 3 700 metrin korkuiseksi kasvanut vuori romahti, ja huipun tilalle syntyi neljän kilometrin levyinen Ellittico-kaldera. Sen jälkeen vuori alkoi kasvaa uudelleen, ja syntynyttä nykyistä huippukartiota kutsutaan Mongibelloksi. 9 000 vuotta sitten vuorelle syntyi 7 kilometrin levyinen Valle del Bove -kaldera, joka on sittemmin täyttynyt laavalla. Vuoden 122 eaa. purkauksessa ja Mongibellon huipun romahduksessa syntyi Caldera del Piano -kaldera.

Etna on ollut historiallisena aikana lähes jatkuvasti aktiivinen. Se on purkautunut kaikenlaisin tavoin niin rinteiltään kuin huipultaankin. Vanhin muistiin kirjattu purkaus tapahtui yli 2 500 vuotta sitten, ja myös Homeroksen *Odysseiassa* kuvatun purkauksen uskotaan olevan Etnan purkaus.

Etnan suurin purkaus historiallisena aikana tapahtui vuonna 1669 maaliskuusta heinäkuuhun. Purkaus peitti useita kyliä laavaan ja hävitti osan Catanian kaupungista 17 kilometrin päässä purkausaukosta. Kukaan ei kuitenkaan kuollut purkauksessa, sillä laava eteni vain 500 metriä päivässä. Pysähtyessään laavavirta oli peittänyt lähes 40 kilometrin alueen 12–15 metrin paksuudelta.

Etnan purkaus vuonna 2002.
Vuonna 1971 Etnalla alkoi uusi erityisen aktiivinen aika, ja vuorella on nykyisin purkauksia vuosittain. Etnasta purkautuu päivässä keskimäärin 200 000 tonnia höyryä, 70 000 tonnia hiilidioksidia ja 4 500 tonnia rikkidioksidia.

Yli kahden kilometrin korkeudessa puolet vuoren pinta-alasta peittyy uuden laavan alle keskimäärin 250 vuodessa. Alempana sama tapahtuu hitaammin, mutta silläkin tahdilla laavavirrat uhkaavat asutuksia. Rankkoja purkauksia tapahtuu kuitenkin harvoin, ja ne ovat lyhytaikaisia. Vuori on historian aikana aiheuttanut alle sata ihmisen kuolemaa.

Vyöhykkeet ja huippu
--------------------

Etnan etelärinnettä tuhkakartioineen.
Vuoren alimmassa osassa on viljelyksiä. Viljavilla rinteillä on valkotaloisia kyliä, sitrustarhoja, viinitarhoja ja viljapeltoja. Ylempänä yhden–kahden kilometrin korkeudessa kasvaa mäntymetsää ja niiden yläpuolella pensaita keltaisine kukkineen. Tällä vyöhykkeellä on myös paljon purkautuneita tuhkakartioita, joista osa on paljaita, osa kasvillisuuden peitossa. Kaikkiaan vuoressa on yli 200 tuhkakartiota. Kahden kilometrin korkeudesta alkaa paljas vyöhyke, ja rinteet jyrkkenevät 20 asteeseen. Etnan huippu on mustan, paljaan ja karkean laavan peitossa. Huipun keskellä kolmen kilometrin korkeudessa on täyttynyt kaldera, joka muodostaa Piano del Lagon tasangon. Kalderan keskellä on nykyinen huippukartio. Huipulla on neljä suurta kraatteria – koillinen kraatteri, Voragine, Bocca Nuova ja kaakkoinen kraatterikompleksi. Huippu muuttaa jatkuvasti muotoaan uusien purkausten vaikutuksesta, kun kraatterit täyttyvät laavalla ja uusia kartioita syntyy.

Nimi ja legendat
----------------

Etna tunnettiin muinaisen Rooman aikoihin latinaksi nimellä *Aetna*, joka oli peräisin vuoren kreikankielisestä nimestä *Aitna*. Sen puolestaan uskotaan kehittyneen joko kreikan sanasta *aitho* ("palaa") tai foinikian kielen sanasta *attano*. Arabit kutsuivat vuorta nimellä *Gibel Utlamat* ("vuoren tuli"); tämä nimi muuttui myöhemmin muotoon *Mons Gibel* ja lopulta Etnan nykyiseksi sisiliankieliseksi nimeksi *Mongibeddu*.

Etnan tavanomaiset ja usein dramaatiset purkaukset ovat tehneet siitä yhden klassisten mytologistien ja heidän seuraajiensa kiinnostuksen kohteista. Vuoren käyttäytymistä onkin selitetty useilla kreikkalaisen ja roomalaisen mytologian jumalista ja jättiläisistä. Aioloksen, tuulten kuninkaan sanottiin vanginneen tuulet Etnan alaisiin luoliin. Runoilija Aiskhyloksen mukaan Tyfon oli kahlittu Etnan alle ja aiheutti vuoren purkaukset. Toinen jättiläinen, Enkelados kapinoi jumalia vastaan, jolloin hänet surmattiin ja haudattiin Etnan alle. Tulen ja pajan jumalan Hefaistoksen (Vulkanuksen) kerrotaan rakentaneen pajansa Etnan alle ja ajaneen tulidemoni Adranoksen pois vuorelta sillä välin, kun kyklooppi ylläpiti pajaa siellä missä Zeuksen salamat taottiin. Kreikan manalan, Tartaroksen, sanottiin sijaitsevan Etnan alapuolella.

Urheilu
-------

Etnan laskettelurinteitä.
Etnan hiihtosesonki on talvi- ja kevätkuukausina. Cataniasta pääsee autolla vuoren etelärinteellä olevalle hotelli *Rifugio Sapienza*lle. Hotellilta kulkee hiihtohissi 2 500 metriin, mistä voi lasketella merkattuja rinteitä.

Vuoden 2011 ja 2017 Italian ympäriajot sisälsivät etapin, joka päättyy Etnalle.

Lähteet
-------

* Jerram, Dougal & Scarth, Alwyn & Tanguy, Jean-Claude: *Volcanoes of Europe*. Dunedin, 2017. ISBN 9781780460543.

### Viitteet

1. ↑ . Tieto on haettu Wikidatasta.
2. ↑  Tulivuori Etna purkautui Italiassa, Catanian lento­kenttä suljettu *hs.fi*.
3. 1 2 3 4 5 6 7 8 9  Jerram ym. 2017, s. 56–70.
4. ↑  L’Etna ha una nuova vetta: Sud-Est a 3.357 metri  10.8.2021. lasiciliaweb. Viitattu 7.12.2022.
5. ↑  Helena Punnonen: Hiihdä tulivuorella.  *Mondo*, 8/2012, s. 20.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Etna** Wikimedia Commonsissa

* Volcano Etna (englanniksi)
* Italian tulivuoret: Etna (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
* Stromboli online: Etna (englanniksi)
* Sisilian kartat: Monte Etna (englanniksi)
* 360 asteen panoraamakuvia Etnalta
* Livekuvaa Etnalta

ItaliaUnescon maailmanperintökohteet Italiassa

* Agrigento
* Alberobellon trullitalot
* Alppien paalutalot (yhteinen viiden muun maan kanssa)
* Amalfin rannikko
* Aquileia
* Assisin fransiskaanikohteet
* Berninan rautatie (yhteinen Sveitsin kanssa)
* Casertan palatsi, Vanvitellin akvedukti, San Leucion rakennusryhmä
* Castel del Monte
* Cerveteri, Tarquinia
* Cilento ja Vallo di Diano, Paestum, Velia, Certosa di Padula
* Crespi d’Adda
* Dolomiitit
* Etna
* Ferrara
* Firenze
* Genova: Le Strade Nuove ja Palazzi dei Rolli
* Ivrea
* Langobardien hallintokeskukset Italiassa
* Liparisaaret
* Mantova ja Sabbioneta
* Medicien villat ja puutarhat
* Modenan katedraali, Torre Civica ja Piazza Grande
* Monte San Giorgio (yhteinen Sveitsin kanssa)
* Napoli
* Padovan kasvitieteellinen puutarha
* Piazza dei Miracoli
* Piemonten ja Lombardian pyhät vuoret
* Piemonten viinimaisema: Langhe-Roero ja Monferrato
* Pienza
* Pompeji, Herculaneum, Torre Annunziata
* Portovenere, Cinque Terre ja saaret Palmaria, Tino ja Tinetto
* Ravennan varhaiskristilliset rakennukset
* Rooma
* San Gimignano
* Santa Maria delle Grazie
* Sassi di Matera
* Savoijin kuninkaallisen suvun asuinrakennukset
* Siena
* Su Nuraxi di Barumini
* Syrakusa ja Pantalican kivinen nekropolis
* Urbino
* Val Camonica
* Val di Noto
* Val d’Orcia
* Venetsia
* Verona
* Vicenza ja Veneton palladiolaiset villat
* Villa Adriana
* Villa d'Este
* Villa Romana del Casale