*Tämä artikkeli käsittelee kansainvälistä rikospoliisijärjestöä. Muita merkityksiä on täsmennyssivulla.*

**International Criminal Police Organization** eli **Interpol** on kansainvälinen rikospoliisijärjestö. Interpolin keskuspaikka sijaitsee Lyonissa, Ranskassa. Se toimii jäsenvaltioidensa rikospoliisien yhteistyön kehittämiseksi. Rikollisten valvontaa varten järjestöllä on muun muassa kansainvälisistä rikollisista keskusrekisteri. Interpolissa on yhteensä 196 jäsenvaltiota. 

Organisaation virallinen nimi on ICPO–Interpol. ICPO lyhenne tarkoittaa kansainvälistä rikospoliisiorganisaatiota (engl. International Criminal Police Organization). Sana Interpol tulee sanoista kansainvälinen poliisi. Suomi on kuulunut Interpoliin vuodesta 1928.

Tehtävät
--------

Interpolin tehtävänä on tarjota laajaa tukea kansallisille rikospoliiseille kansainvälisen rikollisuuden torjumiseksi. Interpolin tehtävät jakautuvat neljään kansainvälisen rikollisuuden alalajin ympärille. Järjestön maailmanlaajuisiin ohjelmiin kuuluvat terrorismin torjunta, tietotekniikkarikollisuus, järjestäytynyt rikollisuus sekä talousrikollisuus ja korruptiontorjunta. Näiden sisällä Interpol tutkii terrorismia, ihmiskauppaa, laitonta siirtolaisuutta, moottoriajoneuvojen varkauksia, taidevarkauksia, rahanpesua, väärennöksiä ja huumekauppaa.

Interpol tarjoaa toimialueidensa sisällä tukea ja palveluita jäsenvaltiolle, ja sillä on 19 poliisitietokanta, jossa on tietoja rikoksista ja rikollisista, kuten nimitietoja, sormenjälkiä ja dataa varastetuista passeista. Interpolin kautta saa myös tukea rikostekniikkaan, tietojen analysointiin ja karkulaisten etsimiseen.

Organisaatio
------------

Interpolin päivittäisestä toiminnasta vastaa pääsihteeristö, jonka johdossa on pääsihteeri. Pääsihteerin toimikausi on viisi vuotta, ja hänet nimittää järjestön yleiskokous. Yleiskokous on Interpolin keskeisin päätöksentekoelin, ja siihen kuuluu delegaatti jokaisesta jäsenvaltiosta. Interpolin toimeenpanevassa komitea valvoo ja yleiskokouksen tekemien päätösten toimeenpanoa sekä pääsihteerin työtä. Komiteassa on 13 jäsentä, ja yleiskokous valitsee sen vuosittaisessa kokouksessaan. Interpolin pääsihteerinä on vuodesta 2014 toiminut Jürgen Stock, joka valittiin toiselle toimikaudella 2019. Yleiskokousta ja toimeenpanevaa komiteata puolestaan johtaa Ahmed Naser Al-Raisi, joka valittiin 2021 nelivuotiselle kaudelle.

Jokaisessa jäsnevaltiossa on kansallinen Interpol-toimisto, jonka kautta kansalliset poliisivoimat ottaa yhteyttä järjestön pääsihteeristöön tai muiden maiden poliiseihin. Interpol luottaa toiminnassaan laajoihin viestintäverkostoihin ja joka vuosi viestintähenkilökunnan kautta kulkee miljoonia viestejä arabiaksi, englanniksi, ranskaksi ja espanjaksi, jotka ovat järjestön viralliset kielet. Interpol otti vuonna 1992 käyttöön hakumahdollisuuden, jolla kansalliset toimistot voivat etsiä tietokannoista tarvitsemiaan tietoja.

Historia
--------

Ajatus Interpolista syntyi vuonna 1914 Monacossa kansainvälisessä rikospoliisien kongressissa. 24 maan viranomaisia kokoontui Monacoon keskustelemaan pidätysprosesseista, tunnistustekniikoista ja keskitetyn rikollisrekisterin ylläpidosta. Virallisesti organisaatio luotiin vuonna 1923, jolloin nimi oli Kansainvälinen rikospoliisikomissio. Pääpaikaksi valittiin myöhemmin Wien, ja ensimmäiset listat eniten etsintäkuuluteituista julkaistiin. Nimi vaihtui vuonna 1956 Interpoliksi.

### 1930- ja 1940-luku

Järjestön tärkeimpiä asioita 1930-luvun alussa olivat rahaväärennökset, rikosrekisteri ja passiväärennökset. Vuonna 1935 avattiin ensimmäinen yksisuuntainen radioverkkoyhteys viestintään, joka oli itsenäinen järjestelmä vain kansallisten rikospoliisien käyttöön. Vuonna 1938 natsit saivat organisaation johtoon itävaltalaisen poliitikon ja poliisin Michael Skublin, jolloin useat maat lopettivat osallistumisen organisaation toimintaan.

Organisaatio oli täysin natsihallinnon kontrollissa 1940-luvun alusta, ja päämaja siirrettiin Berliiniin. 

Sodan jälkeen Belgia ehdotti päämajan siirtämistä Pariisiin, ja nimeä Interpol käytettiin ensimmäisen kerran. Johtoryhmä ja puheenjohtaja valittiin myös demokraattisesti. Sodan jälkeen Interpol julkaisi värikoodatut tiedoksiannot etsintäkuulutetuista.

Kansainvälinen tiedoksiantojärjestelmä
--------------------------------------

Heti toisen maailmansodan jälkeen puhuttiin punaisesta listasta, mikä tarkoittaa, että tietoa rikollisista ja etsittävistä henkilöistä jaetaan jäsenvaltioiden kesken ja tieto luokitellaan värikoodeilla. Värikoodeja käyttää myös YK:n turvallisuusneuvosto ja kansainvälinen rikostuomioistuin. Vuonna 2016 oli lähes 20 000 tiedoksiantoa. 

| Väri ja tyyppi | Tieto | Määrä 2016 |
| --- | --- | --- |
| **Punainen** | Etsitään luovutettavaksi oikeuteen tai kansainväliseen tuomioistuimeen. 
Pidätysmääräys olemassa. | 12 878 |
| **Sininen** | Henkilöä etsitään tai tietoa tarvitaan. | 4 129 |
| **Vihreä** | Varoitus henkilön rikollisesta toiminnasta, uhkaa yleistä turvallisuutta. | 930 |
| **Keltainen** | Kadonnut henkilö tai häntä ei tavoiteta. | 2 675 |
| **Musta** | Tuntematon vainaja tai lisätietoa tarvitaan. | 123 |
| **Oranssi** | Varoitus tapahtumasta, henkilöstä tai kohteesta, joka uhkaa henkeä tai omaisuutta. | 48 |
| **Purppura** | Tarvitaan tietoa rikollisten toimintatavoista, kohteista, laitteista tai piilopaikoista. | 106 |
| **Interpol ja YK turvallisuusneuvosto** | YK sanktioita koskeva erikoistiedoksianto | 33 |

Interpolin sivuilla on julkisesti nähtävissä punaiset ja keltaiset tiedoksiannot. Punainen lista on nähtävissä Interpolin hakukoneessa.

Tietokannat
-----------

Interpol harjoittaa tietojen vaihtoa jäsenvaltioiden viranomaisten välillä. Tietokannat ovat edellytys tietojenvaihtoon. Useimmat tiedot Interpolin tietokannoista on saatavilla jatkuvasti, poikkeuksena ballistisen tiedon IBIN-tietokanta.

### Henkilötieto

#### Tiedoksiannot

Tiedoksiannot otettiin käyttöön toisen maailmansodan jälkeen, ja ne ovat sen tunnetuin muoto. Rikollisten punainen lista on avoimesti luettavissa verkossa.

Interpolin järjestelmä ﻿koskee ilmoituksia, joissa henkilöt ovat paossa, heitä epäillään rikoksesta tai he liittyvät suoritettavaan rikostutkintaan. Rekisterissä ovat myös henkilöt, joihin sovelletaan YK:n turvallisuusneuvoston pakotteita. Luettelossa on myös kadonneita henkilöitä ja vainajia.

#### Lasten hyväksikäyttö ja uhrit

Interpolilla on tietokanta lasten seksuaalista hyväksikäyttöä koskeva kuvatietokanta. Sen pohjalta tehdään kuvavertailua ohjelmistoilla hyväksikäyttäjistä ja uhreista. Tavoitteena on etsiä, paikantaa ja pidättää syylliset sekä tunnistaa uhrit.

Jäsenvaltiot
------------

Interpolin jäsenenä on yhteensä 195 jäsenvaltiota.

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 
* Afganistan
* Alankomaat
* Albania
* Algeria
* Andorra
* Angola
* Antigua ja Barbuda
* Yhdistyneet arabiemiirikunnat
* Argentiina
* Armenia
* Aruba
* Australia
* Azerbaidžan
* Bahama
* Bahrain
* Bangladesh
* Barbados
* Belgia
* Belize
* Benin
* Bhutan
* Bolivia
* Bosnia ja Hertsegovina
* Botswana
* Brasilia
* Brunei
* Bulgaria
* Burkina Faso
* Burundi
* Chile
* Costa Rica
* Curaçao
* Djibouti
* Dominica
* Dominikaaninen tasavalta
* Ecuador
* Egypti
* El Salvador
* Eritrea

 | 
* Espanja
* Etelä-Afrikka
* Etelä-Korea
* Etelä-Sudan
* Etiopia
* Fidži
* Filippiinit
* Gabon
* Gambia
* Georgia
* Ghana
* Grenada
* Guatemala
* Guinea
* Guinea-Bissau
* Guyana
* Haiti
* Honduras
* Indonesia
* Intia
* Irak
* Iran
* Irlanti
* Islanti
* Israel
* Italia
* Itä-Timor
* Itävalta
* Jamaika
* Japani
* Jemen
* Jordania
* Kambodža
* Kamerun
* Kanada
* Kap Verde
* Kazakstan
* Kenia
* Keski-Afrikan tasavalta
* Kiinan kansantasavalta
* Kirgisia

 | 
* Kiribati
* Kolumbia
* Komorit
* Kongon demokraattinen tasavalta
* Kongon tasavalta
* Kreikka
* Kroatia
* Kuuba
* Kuwait
* Kyproksen tasavalta
* Laos
* Latvia
* Lesotho
* Libanon
* Liberia
* Libya
* Liechtenstein
* Liettua
* Luxemburg
* Madagaskar
* Malawi
* Malesia
* Malediivit
* Mali
* Malta
* Marokko
* Marshallinsaaret
* Mauritania
* Mauritius
* Meksiko
* Mikronesia
* Moldova
* Monaco
* Mongolia
* Montenegro
* Mosambik
* Myanmar
* Namibia
* Nauru

 | 
* Nepal
* Nicaragua
* Niger
* Nigeria
* Norja
* Norsunluurannikko
* Oman
* Pakistan
* Palau
* Palestiina
* Panama
* Papua-Uusi-Guinea
* Paraguay
* Peru
* Puola
* Pohjois-Makedonia
* Portugali
* Päiväntasaajan Guinea
* Qatar
* Ranska
* Romania
* Ruanda
* Ruotsi
* Saint Kitts ja Nevis
* Saint Lucia
* Saint Vincent ja Grenadiinit
* Saksa
* Salomonsaaret
* Sambia
* Samoa
* San Marino
* São Tomé ja Príncipe
* Saudi-Arabia
* Senegal
* Serbia
* Seychellit
* Sierra Leone
* Singapore
* Sint Maarten

 | 
* Slovakia
* Slovenia
* Somalia
* Sri Lanka
* Sudan
* Suomi
* Suriname
* Swazimaa
* Sveitsi
* Syyria
* Tadžikistan
* Tansania
* Tanska
* Thaimaa
* Togo
* Tonga
* Trinidad ja Tobago
* Tšad
* Tšekki
* Tunisia
* Turkki
* Turkmenistan
* Uganda
* Ukraina
* Unkari
* Uruguay
* Uusi-Seelanti
* Uzbekistan
* Valko-Venäjä
* Vanuatu
* Vatikaanivaltio
* Venezuela
* Venäjä
* Vietnam
* Viro
* Yhdistynyt kuningaskunta
* Yhdysvallat
* Zimbabwe

 |

Johtajat
--------

### Pääsihteerit

| Pääsihteeri | Virka-aika | Valtio |
| --- | --- | --- |
| Oskar Dressler | 1923–1946 |  Itävalta |
| Louis Ducloux | 1946–1951 |  Ranska |
| Marcel Sicot | 1951–1963 |  Ranska |
| Jean Népote | 1963–1978 |  Ranska |
| André Bossard | 1978–1985 |  Ranska |
| Raymond Kendall | 1985–2000 |  Yhdistynyt kuningaskunta |
| Ronald Noble | 2000–2014 |  Yhdysvallat |
| Jürgen Stock | 2014– |  Saksa |

### Puheenjohtajat

| Presidentti | Virka-aika | Valtio |
| --- | --- | --- |
| Johann Schober | 1923–1932 |  Itävalta |
| Franz Brandl | 1932–1934 |  Itävalta |
| Eugen Seydel | 1934–1935 |  Itävalta |
| Michael Skubl | 1935–1938 |  Itävalta |
| Otto Steinhäusl | 1938–1940 |  Saksa |
| Reinhard Heydrich | 1940–1942 |  Saksa |
| Arthur Nebe | 1942–1943 |  Saksa |
| Ernst Kaltenbrunner | 1943–1945 |  Saksa |
| Florent Louwage | 1945–1956 |  Belgia |
| Agostinho Lourenço | 1956–1960 |  Portugali |
| Joe Jackson  | 1960–1963 |  Yhdistynyt kuningaskunta |
| Fjalar Jarva | 1963–1964 |  Suomi |
| Firmin Franssen | 1964–1968 |  Belgia |
| Paul Dickopf | 1968–1972 |  Länsi-Saksa |
| William Leonard Higgitt | 1972–1976 |  Kanada |
| Carl Persson | 1976–1980 |  Ruotsi |
| Jolly Bugarin | 1980–1984 |  Filippiinit |
| John Simpson  | 1984–1988 |  Yhdysvallat |
| Ivan Barbot | 1988–1992 |  Ranska |
| Norman Inkster | 1992–1994 |  Kanada |
| Björn Eriksson | 1994–1996 |  Ruotsi |
| Toshinori Kanemoto | 1996–2000 |  Japani |
| Jesús Espigares Mira | 2000–2004 |  Espanja |
| Jackie Selebi | 2004–2008 |  Etelä-Afrikka |
| Arturo Herrera Verdugo | 2008 (vt.) |  Chile |
| Khoo Boon Hui | 2008–2012 |  Singapore |
| Mireille Ballestrazzi | 2012–2016 |  Ranska |
| Meng Hongwei | 2016–2018 |  Kiina |
| Kim Jong Yang | 2018–2021 |  Etelä-Korea |
| Ahmed Naser Al-Raisi | 2021– |  Yhdistyneet arabiemiirikunnat |

Lähteet
-------

* List of Member States (Interpolin jäsenvaltiot) *interpol.int*.  Arkistoitu 2.8.2012. Viitattu 26.10.2008. (englanniksi)
* Dates of membership of Interpol member countries (pdf) (Interpolin jäsenvaltioiden liittymisajankohdat) Interpol.  Arkistoitu 24.7.2011. Viitattu 26.10.2008. (englanniksi)

### Viitteet

1. 1 2 3  What is INTERPOL? Interpol. Viitattu 16.2.2024. (englanniksi)
2. 1 2 3 4  Interpol *Encyclopedia Britannica*.  15.2.2024. Viitattu 16.2.2024. (englanniksi)
3. ↑  Secretary General Interpol. Viitattu 16.2.2024. (englanniksi)
4. ↑  President Interpol. Viitattu 16.2.2024. (englanniksi)
5. ↑  Interpol: International Notices system.  *Interpol Fact sheet*, 2007-02.
6. ↑  Member countries Interpol. Viitattu 16.2.2024. (englanniksi)
7. ↑  Former Secretaries General Interpol. Viitattu 7.9.2023. (englanniksi)
8. ↑  Former Presidents of INTERPOL Interpol. Viitattu 7.9.2023. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Interpol** Wikimedia Commonsissa

* Interpolin kotisivut (englanniksi)