**Novart Oy** on Nastolassa toimiva Suomen toiseksi suurin (2023) keittiökalustevalmistaja. Sillä on oma Novart-myymäläketju, joka vuoteen 2023 saakka käytti nimeä Keittiömaailma. Samaan aikaan entisistä keittiökalustemerkeistä A la Carte ja Petra luovuttiin ja keskityttiin Novart-keittiöbrändiin.

Novart on osa ruotsalaista pörssiyhtiötä Nobiaa, joka on Euroopan suurin keittiökalustealan yritys.  Nobian muita tuotemerkkejä ovat muun muassa Bribus, ewe, HTH, Invita, Marbodal, Norema, Sigdal ja Uno Form.

Novart Oy:n liikevaihto vuonna 2017 oli 85,2 miljoonaa euroa ja henkilöstömäärä 417.

Historiaa
---------

Novart sai alkunsa Armas Puolimatkan puusepänliikkeestä vuonna 1964 Forssassa. 1970-luvun puolivälissä Puolimatka alkoi ostaa keittiökalustevalmistajia kuten Kiintokalusteen Kaarinasta 1976, Puuleiman Tampereelta 1980 ja Vilka-Kalusteen Nastolasta 1981. Pian aloitettiin oma kalustelevytuotanto Forssassa ja perustettiin A-Keittiöt-niminen keittiökalusteketju. 

Vuonna 1985 Hankkija osti Rakennusliike Puolimatkan Armas Puolimatkan perheeltä. Vuonna 1989 Puolimatkan kalustetehtaat Parma-Kaluste, Vilka-Kaluste, Puuleima ja Kiintokaluste yhdistettiin Novart Oy:ksi. Edellisenä vuonna oli hankittu A la Carte -tuotemerkki. Yhtiön kotipaikaksi tuli Nastola. Laman aikana toimintaa jouduttiin supistamaan: vuonna 1991 oma kalustelevyvalmistus lopetettiin, seuraavana vuonna suljettiin Tampereen kalustetehdas ja 1993 päättyi Kiintokalusteen toiminta. 

Hankkijan seuraajan Novera-yhtymän ajauduttua konkurssiin omistajaksi tuli jälleen Rakennustoimisto Puolimatka, jonka nyt omisti Kansallis-Osake-Pankki. Vuonna 1993 Novart Oy osti Metsä-Serlan keittiökalustetoiminnan ja vakiinnutti omiksi tuotemerkeikseen A la Carten, Parman ja Petran. Vuonna 1998 PMA-Yhtymäksi nimensä muuttanut Rakennustoimisto Puolimatka myi yhtiön ruotsalaiselle Nobia-konsernille. 2000-luvulla Novart kehitti kolmen pääbrändinsä myyntiin oman Keittiömaailma-konseptin ja aloitti sen rinnalle edullisemman Netto-keittiö-ketjun rakentamisen.

Vuonna 2008 Novart sulki Forssan keittiökalustetehtaansa ja keskitti tuotannon Nastolaan.

Vuoden 2014 aikana Novartin keittiökalusteiden myynti laajeni pariin kymmeneen Isku-kalustemyymälään Novartin oman Keittiömaailma-ketjun 17 myymälän lisäksi. Nopeaan noutovarastovalikoimaan perustuva Netto-keittiöt-ketju lopetettiin samana vuonna.

Vuonna 2017 Parma-tuotemerkin myyntioikeudet annettiin Power-kodintekniikkaketjulle ja Parma-kalusteiden valmistus siirrettiin konsernin toiseen tehtaaseen.

Tammikuussa 2023 Novart kertoi luopuvansa myös A la Carte- ja Petra-merkeistä sekä Keittiömaailma-myymäläbrändistä. Helmikuusta 2023 alkaen sekä myymäläketjun että sen myymien keittiöiden ainoana tuotemerkkinä on Novart. Saman vuoden joulukuussa Nobia Finland Oy kertoi rakennusalan vaikeuksien vuoksi irtisanovansa noin sata työntekijää ja sulkevansa toimipisteensä Forssassa ja Tampereella vuoden 2024 aikana. Tämän jälkeen toimintaa on Nastolassa ja Vantaalla.

Lähteet
-------

1. ↑  Novart Oy | Suomen johtavat keittiömerkit *novart.fi*. Viitattu 19.6.2019. (englanniksi)
2. 1 2 3  Otteita lehden 1/2003 sisällöstä: Novart uudisti pintakäsittelylinjansa vaiheittain Forssassa WiN Woodworking Puuntyöstö, Woodpublishers Oy Ltd. Viitattu 1.10.2012. [vanhentunut linkki]
3. ↑  NCC : Historia NCC.  Arkistoitu 19.5.2011. Viitattu 28.4.2012.
4. ↑  Historia Novart Oy. Viitattu 30.9.2012. [vanhentunut linkki]
5. ↑  Novart keskittää Nastolaan, Forssan tehdas loppuu *Etelä-Suomen Sanomat*.  30.10.2008. Etelä-Suomen Sanomat. Viitattu 18.8.2012.
6. ↑  Hasan & Partners kokkaa Keittiömaailman kanssa, Markkinointi & Mainonta 28.4.2014.
7. ↑  Keittiömaailma on pian Novart *Keittiömaailma-sivuston etusivu*. Viitattu 5.1.2023.
8. ↑  Nobia Finland sopeuttaa organisaatiotaan *Lehdistötiedote, Nobia Finland Oy*.  19.12.2023. Viitattu 28.2.2024.

Aiheesta muualla
----------------

* Yrjölä, Raimo: *Keittiömaailman matkassa 20 vuotta : Tutkimus erään keittiökalustevalmistajan johtavan markkina-aseman rakentamisesta ja säilyttämisestä*. Helsingin yliopisto, maatalous-metsätieteellinen tiedekunta, 2006. ISBN 952-10-3542-0. Väitöskirjan tiivistelmä (viitattu 30.9.2012).