Abessiivin käyttöä oudossa liikennemerkin lisäkilvessä.
**Abessiivi** eli **vajanto** on sijamuoto, joka ilmaisee puuttumista. Abessiivia voidaan käyttää nomineja ja verbejä taivutettaessa.

Abessiivi eri kielissä
----------------------

### Suomi

Suomessa abessiivia käytetään puhekielessä murrealueesta riippuen niukasti tai ei ollenkaan, eikä kirjakielessäkään kovin runsaasti. Poikkeuksena verbien *ma-infinitiivimuodot* (*tekemättä*), joiden kanssa abessiivia käytetään edelleen produktiivisesti uusienkin verbien kanssa tarkoittamaan tekemättömyyttä. Yleiskielessä abessiivin sijapääte on -*tta* tai -*ttä* vokaalisoinnun mukaisesti. Esimerkkejä:

* raha**tta**
* näö**ttä**
* selittele*mä***ttä**

Joissakin murteissa abessiivin pääte on kuitenkin -ti, mitä eräissä vakiintuneissa yhteyksissä käytetään yleiskielessäkin: 

* huole**ti**
* ääne**ti**

#### Abessiivi nominien yhteydessä

Abessiivin käyttö on paljolti jäänyt muutamiin sanontoihin "fossiiliksi": *hatutta* päin, *kengittä*, *vaikeuksitta*, *erotuksetta*, *muitta mutkitta, pitemmittä puheitta, syyttä suotta.* Joka *syyttä* suuttuu, se *lahjatta* leppyy. Joka *kuritta* kasvaa, se *kunniatta* kuolee. Muutoin sen asemesta käytetään yleensä prepositiota *ilman* ja partitiivia, esimerkiksi *ilman rahaa* = *rahatta*. Eräissä murteissa *ilman* -sanaa kuitenkin käytetään abessiivin yhteydessä vahvistussanana: *ilman rahatta*, mitä kirja- ja yleiskielessä alettiin 1900-luvulla pitää virheenä. 

Tavallisimpia abessiivimuotoisten nominien merkitysryhmiä ovat seuraavat:

* tunnesana-abessiivit, jotka voivat kuvata kirjoittajan asennetta lauseen informaatioon: *huoletta, surutta*
* syyabessiivit: *syyttä suotta, aiheetta, perusteetta*
* korvaukseen viittaavat abessiivit: *veloituksetta, maksutta, palkatta, korvauksetta, vastikkeetta*
* sujuvuusabessiivit: *ongelmitta, vaivatta, vaikeuksitta, keskeytyksittä, esteettä, virheettä, häiriöttä, tuloksetta*
* selviytymisabessiivit, jotka arvioivat tapahtuman tulosta: *vauriotta, vahingotta, naarmuitta, rangaistuksetta*
* vahvikeabessiivit: *kiistatta, ehdoitta, varauksetta, poikkeuksetta*

#### Abessiivi verbien yhteydessä

Vaikka abessiivi nominin sijamuotona on nykyään harvinaisehko, verbien kolmannen infinitiivin abessiivi on aivan yleinen nykykielessäkin: 
Sieni on *keittämättä* myrkyllinen. Varas hiipi sisään kenenkään *huomaamatta*. 

Näistäkin osa on kiteytynyt sanonnoiksi:
*epäilemättä, säälimättä*, hinnasta *tinkimättä*, *äkkiarvaamatta, lukuun ottamatta, riippumatta* siitä, siitä *huolimatta*.

### Viro

Virossa abessiivin pääte on -ta. Virossa hyväksytään edelleen preposition käyttö abessiivin kanssa.*lähde?* Suomen *ilman*-prepositiota vastaa *ilma*. Virossa voidaan sanoa ja kirjoittaa vaikkapa *siilita* mutta myös *ilma siilita.* Virossa ei ole vokaalisointua, joten abessiivin pääte on -*ta* eikä *tä*, vaikka sanassa olisikin ä, ö tai ü.

### Ersä

Ersämordvassa abessiivin pääte on *-(v)tomo* tai *-(v)ťeme* vokaalisoinnusta riippuen. Esimerkiksi:

* *lov**tomo*** 'ilman lunta, lumeton'
* *pev**t́eme*** 'ilman loppua, loputon'
* *toń**t́eme**t́* 'ilman sinua'

Lähteet
-------

1. ↑  Vihervalli, Auroora: Pidemmittä puheitta – abessiivi. (Kielenhuollon tiedotuslehti) *Kielikello*, 2017, 50. vsk, nro 4, s. 21–23.  Kotimaisten kielten keskus.

Sijamuodot
abessiivi • ablatiivi • absolutiivi • adessiivi • adverbiaali • akkusatiivi • allatiivi • benefaktiivi • datiivi • delatiivi • distributiivi • eksessiivi • ekvatiivi • elatiivi • ergatiivi • essiivi • finaali • formaali • genetiivi • illatiivi • inessiivi • instruktiivi • instrumentaali • kausaali • kausatiivi • komitatiivi • komparatiivi • latiivi • lokatiivi • modaali • multiplikatiivi • nominatiivi • oppositiivi • partitiivi • prepositionaali • prolatiivi • separatiivi • situatiivi • sosiatiivi • sublatiivi • superessiivi • superlatiivi • temporaali • temporaalinen distributiivi • terminatiivi • translatiivi • vokatiivi