|  |
| --- |
| Metyylifenidaatti |
| Metyylifenidaatti |
| **Systemaattinen (IUPAC) nimi** |
| Metyyli-2-fenyyli-2-piperidin-2-yyliasetaatti |
| **Tunnisteet** |
| CAS-numero | 113-45-1 |
| ATC-koodi | N06BA04 |
| PubChem CID | 4158 |
| DrugBank | DB00422 |
| **Kemialliset tiedot** |
| Kaava | C14H19NO2 |
| Moolimassa | 233,30 g/mol |
| SMILES | Etsi tietokannasta: eMolecules, PubChem |
| **Fysikaaliset tiedot** |
| Sulamispiste | 224–226 °C |
| Liukoisuus veteen | 1,255 g/l |
| **Farmakokineettiset tiedot** |
| Hyötyosuus | 11–52 % |
| Proteiinisitoutuminen | 10–33 % |
| Metabolia | hepaattinen |
| Puoliintumisaika | 1-3 tuntia |
| Ekskreetio | virtsan mukana |
| **Terapeuttiset näkökohdat** |
| Raskauskategoria | ? |
| Reseptiluokitus | 
 |
| Antotapa | suun kautta, ihon kautta |

Saksalaisia metyylifenidaattivalmisteita.
**Metyylifenidaatti** (Suomessa mm. kauppanimillä Ritalin ja Medikinet sekä pitkäaikaisvaikutteisena Equasym Retard, Concerta ja Medikinet CR) on psykoaktiivinen aine, jota käytetään eräiden neuropsykiatristen oireyhtymien hoidossa. Sillä on myös väärinkäyttöpotentiaalia, ja on luokiteltu YK:n psykotrooppisia aineita koskevassa yleissopimuksessa kielletyksi aineeksi ja luokitellaan siten huumausaineeksi myös Suomessa.

Yleistä
-------

Metyylifenidaatti on stimulantti sekä DNRI-lääke, joka parantaa vireystilaa ja tarkkaavuutta. Sitä hyödynnetään lääketieteessä paitsi etusijassa tarkkaavuushäiriön hoidossa, mutta myös narkolepsian, huumausaineriippuvuuden*lähde?* sekä kognitiivisten haasteiden hoidossa. Metyylifenidaatti on kofeiinia voimakkaampi, mutta amfetamiinia heikompi stimulantti. Aikaisemmin metyylifenidaatin sivuvaikutuksia on hyödynnetty myös obeesin hoidossa. .

Metyylifenidaatti imeytyy nopeasti ja sen puoliintumisaika on lyhyt, noin 2–3 tuntia. Puoliintumisajassa on kuitenkin huomattavan suuria yksilöllisiä eroja. Voimakkaan ensikierron metabolian vuoksi valmisteen hyötyosuus nieltynä on heikko, kun taas injektoituna tai nuuskattuna vaikutuksen voimakkuus voi olla moninkertainen oraaliseen verrattuna. *lähde?*

Hieman yli 56 % potilaista sietää metyylifenidaattia lääketieteellisellä annoksella. Amfetamiineja taas sietää lääketieteellisellä annoksella hieman yli 66 % potilaista. Metyylifenidaattia myös väärinkäytetään, jolloin sen haitat ovat pitkälti samankaltaisia kuin amfetamiinia käyttävillä. Väärinkäyttöpotentiaali on poikkeavan välittäjäaineiden toiminnan vuoksi kuitenkin neuropsykiatrista häiriöistä kärsivillä selkeästi neurotyypillisiä ihmisiä heikompi. Metyylifenidaatin vaikutusmekanismi on lähempänä kokaiinia kuin amfetamiinia. Suomessa metyylifenidaatti luokitellaan ATS-lääkkeisiin (ATS = amfetamiinityyppinen stimulantti). Useasti hoitamattomat tarkkaavuushäiriöiset kärsivätkin ennen diagnosointia ensiksi amfetamiiniriippuvuudesta. 

Metyylifenidaatti syntetisoitiin ensimmäisen kerran 1944. Ainetta alettiin kokeilla ihmisillä 1954. Ciba Pharmaceutical Company alkoi markkinoida lääkettä 1957. Metyylifenidaattia käytettiin aluksi mm. masennuksen, kroonisen väsymyksen ja narkolepsian hoitoon.

Vaikutusmekanismi
-----------------

Metyylifenidaatti toimii aivoissa dopamiinin ja noradrenaliinin takaisinoton estäjänä. Lisäksi se toimii 5HT1A ja 5HT2B serotoniinireseptoreiden agonistina.*lähde?*

### Toimintatapa tarkkaavaisuushäiriöiden hoidossa

Tarkkaavaisuushäiriöiden epäillään johtuvan aivojen dopamiinijärjestelmän puutteellisesta toiminnasta. Koska metyylifenidaatti toimii dopamiinin takaisinoton estäjänä, se estää dopamiinin poistumista synapsista johtaen näin suurempiin dopamiinipitoisuuksiin. Metyylifenidaatti lisää myös dopamiinin vapautumista aivojen otsalohkossa. Nousseet dopamiinipitoisuudet parantavat tarkkaavaisuutta, vireystilaa, aloitekykyä ja keskittymiskykyä.

Käyttö lääketieteessä
---------------------

Concerta-pakkaus ja depotkapseleita, jotka vapauttavat metyylifenidaattia elimistöön hitaasti ja tasaisesti.
### Tarkkaavuushäiriöt

Tarkkaavuushäiriöisten ja hyperaktiivisten lasten käytös rauhoittuu ja koulumenestys usein paranee stimulanttihoidolla.*lähde?* Vaikutus on sikäli paradoksinen, että stimulanttisesta luonteestaan huolimatta lääke rauhoittaa hyperaktiivisia potilaita. Tämän oletetaan johtuvan siitä, että ADHD-potilaiden aivojen aktiivisuustaso on tavallista matalampi. Potilaat hakevat automaattisesti (tahtomattaan) stimulaatiota nostaakseen aivojen aktiivisuustasoa. Stimulantit nostavat aivojen aktiivisuustason lähemmäs normaalia. Tarkkaavuushäiriöihin liittyy usein myös motorisia oireita kuten kömpelyyttä. Metyylifenidaatti saattaa lievittää myös näitä oireita.

### Narkolepsia

Narkolepsia on elimellinen nukahtelusairaus, johon liittyy pakonomaista, kohtauksittaista nukahtelua. Siihen liittyy usein poikkeavaa päiväväsymystä. Sairaudessa REM-univaiheen säätely on häiriintynyt.

Narkolepsian hoidossa voidaan käyttää piristeitä, esimerkiksi metyylifenidaattia.

### Aivovammojen jälkitilat

Aivovammojen jälkitiloihin voi liittyä väsyneisyyttä sekä aloite- ja keskittymiskyvyttömyyttä. Joissain tällaisissa tapauksissa metyylifenidaatista voi olla huomattavaa apua.

### Liikalihavuus

Koska stimulantit kiihdyttävät aineenvaihduntaa ja vähentävät näläntunnetta, niitä on käytetty myös laihdutuslääkkeinä. Suomessa tällaista käytäntöä ei kuitenkaan ole ollut enää vuoden 1997 jälkeen.

### Amfetamiiniriippuvuus

Suomalaisen tutkimuksen mukaan metyylifenidaatista voi olla apua pahasti amfetamiiniriippuvaisten hoidossa. Metyylifenidaatti vähensi koehenkilöiden amfetamiinikäyttöä.

Haittavaikutukset
-----------------

Metyylifenidaatin käyttöön liittyvistä haittavaikutuksista tavallisimpia ovat ruokahaluttomuus, ärtyneisyys, unettomuus ja vatsavaivat. Harvinaisempia ja vakavampia haittavaikutuksia ovat verenpaineen nousu, sydämen tiheälyöntisyys, painajaiset, ihottuma ja maksamyrkytys.

Vastoin yleistä harhaluuloa, stimulanttilääkitys ei voi hidastaa pituuskasvua lapsilla. On kuitenkin todennäköistä, että ADHD-potilaat kasvavat keskimäärin yleistä väestöä hitaammin ja heidän joukossaan on myös enemmän lyhytkasvuisia.

Välillä voi olla tarpeen pitää lääkelomaa metyylifenidaatin käytöstä, jotta lääkkeen jatkuvan käytön tarpeellisuus voidaan selvittää.

Metyylifenidaatin pitkäaikaiskäyttö saattaa aiheuttaa riippuvuutta.

Lähteet
-------

1. ↑  Ihmisille tarkoitettujen lääkevalmisteiden valmisteyhteenvedot ATC-koodin perusteella: N06BA04 Fimea.
2. ↑  Leppämäki, Sami: Metyylifenidaatti ADHD:n hoidossa aikuisilla.  *Duodecim: Käypä hoito*, 26.1.2017.  Lääketieteellinen aikakauskirja Duodecim.
3. ↑  Thomas E. Brown (2006). Attention Deficit Disorder: The Unfocused Mind in Children and Adults. Yale University Press. pp. 253
4. ↑  Center for Substance Abuse Research. Ritalin.  (Arkistoitu – Internet Archive)
5. ↑  Maarit Virta, Anita Salakari: ADHD-aikuisen selviytymisopas. Tammi 2012.
6. ↑  1976 Lääkevalmisteet - Pharmaca Fennica 76: s. 76
7. ↑  Turun Sanomat: Suomalaistutkijat löysivät lievityksen amfetamiiniriippuvuuteen  3.1.2007. Turun Sanomat. Viitattu 6.8.2013.
8. 1 2  Matti O. Huttunen, Tarkkaavuushäiriön lääkehoito. Lääkkeet mielen hoidossa 23.7.2008. (Arkistoitu – Internet Archive)
9. ↑  Thomas Spencer MD, Joseph Biederman MD, Timothy Wilens MD: Growth Deficits in Children With Attention Deficit Hyperactivity Disorder:
10. ↑  Saksassa "doupataan" työelämän paineissa Ilkka Ahtiainen. Helsingin Sanomat 16.2.2009, B6.

Aiheesta muualla
----------------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Metyylifenidaatti**.
* PubChem: Methylphenidate (englanniksi)
* DrugBank: Methylphenidate (englanniksi)

  

Fenetyyliamiinit eli fenyylietyyliamiinit

|  |  |
| --- | --- |
| Amfetamiinit | 3C-E |
4-FMP |
4-MTA |
Alfametyylidopamiini |
Amfetamiini |
Bentsfetamiini |
Bromo-DragonFLY |
Deksamfetamiini |
Dimetoksiamfetamiini |
DOB |
DOC |
DOI |
DOM |
Efedriini |
Fenfluramiini |
Katiini |
Levoamfetamiini |
Levometamfetamiini |
Lisdeksamfetamiini |
MBDB |
MDA |
MDE |
MDMA |
Metamfetamiini |
PMA |
Pseudoefedriini |
Tranyylisypromiini |
| Katekoliamiinit | Adrenaliini | 
Dopamiini |
Metyylidopa |
Noradrenaliini |
| Katinonit | 4-bromimetkatinoni |
Bupropioni |
Katinoni |
Mefedroni |
Metkatinoni |
Dimetyylikatinoni |
| Muut | 2C-B | 
2C-B-FLY |
2CBFly-NBOMe |
2C-C |
2C-D |
2C-E |
2C-F |
2C-I |
2C-N |
2C-SE |
2C-T |
2C-T-2 |
2C-T-4 |
2C-T-7 |
2C-T-8 |
2C-T-21 |
2C-TFM |
25C-NBOMe |
25I-NB34MD |
25I-NBF |
25I-NBMD |
25I-NBOMe |
25P-NBOMe |
25TFM-NBOMe |
Allyylieskaliini |
Eskaliini |
Fenformiini |
Fentermiini | 
HOT-7 |
Meskaliini | 
Metyylifenidaatti |
Synefriini |
Trifluorimeskaliini |
Tyramiini |

Psykoaktiiviset aineet farmakologisen luokituksen mukaan järjestettynä

| Kaavio | Selitteet |
| --- | --- |
| 

**STIMULANTIT**
***Sympatomimeettiset amiinit***
***Psykomotoriset stimulantit***
Amfetamiinit
Katinoni (Khat)
Metyylifenidaatti
Kokaiini
***Aminoketonit***
Bupropioni
Dietyylipropioni
***SSRI:t***
Fluoksetiini
Fluvoksamiini
Paroksetiini
Sertraliini
***MAOI:t***
***TCA:t***
***TeCA:t***
Maprotiliini
Mirtatsapiini
Tratsodoni
Efedriini
Pseudoefedriini
***Metyyliksantiinit***
Kofeiini
Teofylliini
Teobromiini
**ANTIPSYKOOTIT**
***Epätyypilliset antipsykootit***
Klotsapiini
Risperidoni
Olantsapiini
Ketiapiini
Sulpiridi
Tsiprasidoni
***Tyypilliset antipsykootit***
Haloperidoli
Flupentiksoli
Tioridatsiini
Klooripromatsiini
Pimotsidi
Perfenatsiini
CBD
***Kolinergit***
Nikotiini
Betelpähkinä
Muskariini
Atomoksetiini
**DEPRESSANTIT**
***Sedatiivit Hypnootit***
Etanoli
Eetteri
Barbituraatit
Kloroformi
Kloraalihydraatti
Metakvaloni
GHB
***Bentsodiatsepiinit***
Alpratsolaami
Diatsepaami
Flunitratsepaami
Tematsepaami
Loratsepaami
***Narkoottiset analgeetit***
Oopiumi
Kodeiini
Morfiini
Heroiini
Oksikodoni
Hydrokodoni
Metadoni
Fentanyyli
***Psykedeelit***
Kannabis
THC
MDMA
MDA
MDEA
Meskaliini
DOM
LSD
Psilosybiini
AMT
DMT
Ibogaiini
***Dissosiatiivit***
Typpioksiduuli
Ketamiini
DXM
Tiletamiini
PCP
Salvinoriini A
Iboteenihappo
Muskimoli
***Deliriantit***
Dimenhydrinaatti
Difenhydramiini
Skopolamiini
Atropiini
**HALLUSINOGEENIT**
 | Primääriset ryhmät* Stimulanttivaikutus korostuu vasempaan yläkulmaan päin mentäessä.
* Depressanttivaikutus korostuu oikeaan alakulmaan päin mentäessä.
* Hallusinogeenit ovat psykedeelisiä vasemmalla, dissosiatiivisia oikealla, huonommin vaikutuksiltaan ennakoitavissa alhaalla ja oikealla, ja voimakkaampia vaikutuksiltaan alhaalla.
* Antipsykoottiset ovat rauhoittavampia ja väsyttävämpiä oikealla.

Sekundaariset ryhmät* Stimulanttien ja psykedeelisten hallusinogeenien limittyminen – Primäärisillä psykedeeleillä on stimuloiva vaikutus.
* Depressanttien ja dissosiatiivisten hallusinogeenien limittyminen – Primäärisillä dissosiatiiveillä on depressoiva vaikutus.
* Stimulanttien ja antipsykoottien limittyminen – Modernit ei-väsyttävät masennuslääkkeet.
* Depressanttien ja antipsykoottien limittyminen – Vanhemmat väsyttävät masennuslääkkeet ja anksiolyytit.

Tertiääriset ryhmät* Stimulanttien, antipsykoottien ja depressanttien limittyminen – Esimerkki: nikotiinilla on molempien vaikutuksia.
* Stimulanttien, depressanttien ja hallusinogeenien limittyminen – Esimerkki: THC:llä on kaikkien kolmen ryhmän vaikutuksia.
* Stimulanttien, antipsykoottien ja hallusinogeenien limittyminen – empatogeenit eli entaktogeenit.
* Depressanttien, dissosiatiivisten hallusinogeenien ja antipsykoottien limittyminen.

Kvartääriryhmä* Kaikkien neljän luokan limittyminen (stimulantit, depressantit, hallusinogeenit ja antipsykootit) – Kannabis sisältää sekä THC:tä että CBD:tä ja sillä on kaikkien luokkien vaikutuksia. Luokitus kallistuu hallusinogeeneihin, koska THC on kannabiksen tärkein vaikuttava aine.
 |