recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Ikäjohtaminen** hyödyntää vanhempien työntekijöiden tietotaitoa ja mentorointia, jotta hiljainen tieto saadaan siirretyksi seuraavalle sukupolvelle. Ikäjohtaminen parhaimmillaan merkitsee työyhteisön voimavarojen mielekästä hyödyntämistä ja  sukupolvenvaihdoksen onnistunutta toteutusta. Jos ikäjohtamisen merkitystä ei työyhteisössä ymmärretä, niin menetykset työyhteisölle voivat olla korvaamattomia ja arvokasta tietoa valuu hukkaan, kun ikääntyvät työntekijät jäävät eläkkeelle. Ikäjohtamisen periaatteiden unohtuminen työyhteisössä voi johtaa ikäsyrjintään, joka on työsyrjintärikos.

Jotta ikääntyvä työntekijä kokisi tiedon siirtämisen uudelle sukupolvelle merkitykselliseksi, hänen pitäisi voida kokea arvostuksen tunnetta. Vanhemmilla työntekijöillä on arvokkaita ominaisuuksia. Helposti unohdetaan, että vanhalla työntekijällä on kokemusta ja hiljaista tietoa, jota nuoremmilta puuttuu. Hiljaisen tiedon siirtämien seuraavalle sukupolvelle vaatii mentorointia .

Katso myös
----------

* Hiljainen tieto
* Mentorointi

Lähteet
-------

1. ↑  Mölsä P. (2002) Ikäjohtaminen avuksi terveydenhuollossa. Lääkärilehti Vsk. 57 • Nr: 34 (ss 3279 - 3282)
Jonas Sjöstedt.
**Tor Jonas Sjöstedt,** (s. 25. joulukuuta 1964 Göteborg) on ruotsalainen poliitikko ja kirjailija. Hän toimi vasemmistopuolueen puheenjohtajana vuosina 2012–2020. Sjöstedt on työskennellyt pitkään myös Volvon autotehtaalla Uumajassa.

Göteborgissa syntynyt Sjöstedt varttui isänsä ammatin vuoksi eri puolilla Ruotsia, muun muassa Sundsvallissa ja Västeråsissa. Hän oli Europarlamentin jäsen 1995–2006. Vuoden 2010 vaaleissa Sjöstedt palasi valtiopäiväedustajaksi valtiopäiville. Vuonna 2006 Sjöstedt muutti New Yorkiin, jossa hänen vaimonsa Ann Måwe oli diplomaattina Ruotsin pysyvässä edustustossa Yhdistyneissä kansakunnissa.

Yhdysvalloissa asuessaan Sjöstedt oli mukana Yhdysvaltain sosialistisen puolueen toiminnassa ja julkaisi kaunokirjallisen esikoisteoksensa. Yhteensä hän on kirjoittanut kahdeksan teosta, joista kolme on Europarlamenttiin sijoittuvia rikosromaaneja. Tammikuussa 2012 Sjöstedt valittiin vasemmistopuolueen puheenjohtajaksi. Hän luopui puheenjohtajan paikasta vuonna 2020 ja kertoi muuttavansa perheensä luokse Vietnamiin, jossa hänen vaimonsa työskentelee suurlähettiläänä.

Lähteet
-------

1. ↑  Tor Jonas Sjöstedt Birthday.se.  (ruotsiksi)
2. ↑  Vem är vem på representationen? – Följande personer arbetar på den svenska representationen vid FN i New York swedenabroad.com.  (ruotsiksi)
3. ↑  Ruotsin Sjöstedtiltä vetoapua Vasemmistoliiton EU-kampanjaan  4.2.2014. Kansan Uutiset Verkkolehti. Viitattu 6.2.2014.
4. ↑  Yle Uutiset viitattu 6.1.2012
5. ↑  Sverige: Vänsterpartiets ordförande Jonas Sjöstedt avgår *svenska.yle.fi*. Viitattu 22.6.2021. (ruotsiksi)


|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Ruotsi

 |

 |
Yksinkertainen kaavio tietokonearkkitehtuurista
**Tietokonearkkitehtuuri** kuvaa tietokoneen rakenteen erikseen määriteltyinä komponentteina ja niiden välisinä suhteina.

Tavallisin arkkitehtuuri on ns. Von Neumannin arkkitehtuuri, jossa muisti on jaettu eri osien kesken.
Toinen tunnettu on ns. Harvardin arkkitehtuuri, joka erottelee ohjelmakomennot ja datan erillisiin muistiavaruuksiin. 

Arkkitehtuurien käsittelemät osat ovat nykyisin mikroprosessorien sisäistä arkkitehtuuria useissa tapauksissa kuten erilliset rekisterit.

Useimmat tietojenkäsittelytieteilijät ovat samaa mieltä, että tietotekniikassa on ollut neljä selkeästi erotettavaa paradigmaa tai aikakautta:

* eräajo
* osituskäsittely
* työpöytä
* lähiverkko

Flynn esitteli vuonna 1966 Flynnin taksonomian, jonka mukaan arkkitehtuuri voidaan jakaa neljään:

* SISD
* SIMD
* MISD
* MIMD

Perinteiset von Neumannin arkkitehtuurin mukaiset yhden suorittimen tietokoneet ovat SISD-järjestelmiä. Rinnakkaisesti suorittavat ovat SIMD- tai MIMD-järjestelmiä. D. J. Kuck esitti vuonna 1978 laajennuksen Flynnin taksonomiaan, jonka myötä olisi 16 arkkitehtuuriluokkaa.

Tietokoneen voidaan jakaa muistin kytkentätavan eli muistiarkkitehtuurin mukaan UMA (uniform memory access), NUMA (non-uniform memory access) ja COMA (cache-only memory access).

Katso myös
----------

* Muistiarkkitehtuuri

Lähteet
-------

1. ↑  Nicola Dragoni: Introduction to P2P Computing (PDF) *.imm.dtu.dk*. Viitattu 3.11.2023. (englanniksi)
2. 1 2 3 4  El-Rewini, Hesham & Abd-El-Barr, Mostafa: *Advanced Computer Architecture and Parallel Processing*, s. 2-15. John Wiley & Sons, 2005. ISBN 0-471-46740-5. (englanniksi)
**Aleksanteri Malkki** (30. marraskuuta 1888 Pietari – 27. syyskuuta 1951) oli suomalainen eläinlääketieteen tohtori.

Malkki suoritti eläinlääketieteen kandidaatin tutkinnon vuonna 1909 Hannoverissa ja eläinlääkäritutkinnon 1912 Giessenin yliopistossa. Saman vuonna hän väitteli siellä eläinlääketieteen tohtoriksi. Malkki suoritti lisäksi eläinjalostustarkastajatutkinnon Giessenissa 1912 ja valmistui Helsingin yliopistossa filosofian kandidaatiksi 1916. Hän teki lukuisia ulkomaisia opintomatkoja.

Malkki toimi 1912–1913 apulaislääkärinä ja Varsinais-Suomen Hevosjalostusliiton konsulenttina Turussa. Iitin kunnaneläinlääkärinä ja Uudenmaan Hevosjalostusliiton konsulenttina hän oli 1913–1920. Tämän jälkeen Malkki oli Jämsän kunnaneläinlääkärinä 1920–1922, eläinlääkärinä Viipurin maalaiskunnassa ja Viipurissa 1922–1929 sekä toimi maanviljelijänä Janakkalassa 1929–1934. Vuodesta 1934 lähtien hän toimi Haagassa lihantarkastajana.

Malkki oli Iitin Kisaajain, Iitin Keskustalo Oy:n, Jämsän Hevosjalostusseuran, Mannikkalan Maamiesseuran, Mannikkalan Seuratalo Oy:n, Itä-Suomen Ayrshirekerhon ja Tarkastusyhdistys Sarven puheenjohtajana sekä Talin suojeluskunnan esikunnan, Viipurin Näyttämön ja Viipurin Maanviljelijäin Klubin johtokuntien jäsenenä.

Julkaisuja
----------

* *Untersuchungen über den Descensus testiculorum des Pferdes*. Inaugural-Dissertation zur Erlangung der veterinär-medizinischen Doktorwürde der vereinigten medizinischen Fakultät der Grossherzoglich Hessischen Ludwigs-Universität zu Giessen. Aus dem veterinär-anatomischen Institut der Universität Giessen. Giessen 1913
* *Esitelmiä hevoskasvatusalalta*. Uudenmaanläänin hevosjalostusliitto, Lahti 1916
* *Karjarotujen kehitys*.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  50-vuotias. Tri A. Malkki, Helsingin Sanomat, 30.11.1938, nro 324, s. 6, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
2. ↑  Kansaneläkelaitoksen henkilökortit -arkisto - 53\_1 Vuosina 1950-1958 kuolleiden henkilöiden hakemistokortit, Makara, Eeva - Marjala, Juho, jakso 875: MALKKI ALEKSANTERI 30.11.1888 Ulkomaat (Haaga); Kansallisarkisto Viitattu 26.11.2023
**Kommunistinen puolue** (ruots. *Kommunistiska partiet*, lyh. **K**) on vuonna 1970 perustettu Ruotsissa toimiva kommunistinen puolue. Vuoden 2018 kunnallisvaaleissa puolue sai neljä valtuutettua, mutta valtiopäivävaaleihin se ei ole osallistunut vuoden 1973 jälkeen.

Kommunistisen puolueen nuorisojärjestö on Revolutionär Kommunistisk Ungdom (Vallankumouksellinen kommunistinen nuoriso). Puolueen äänenkannattaja on viikoittain ilmestyvä *Proletären*. Lisäksi Kommunistisella puolueella on Karlshamnissa toimiva kirjakauppa Röda stjärnan.

Historia
--------

Kommunistinen puolue sai alkunsa 1960-luvun jälkipuoliskolla, kun vuonna 1917 perustetusta Ruotsin kommunistisesta puolueesta irtaantui maolainen Kommunistiska Förbundet Marxist-Leninisterna (KMFL). Se puolestaan jakaantui 1970, jolloin opiskelijoiden johtamasta KMFL:stä irtaantui työläistaustainen radikaali oppositioryhmä Kommunistiska Förbundet Marxist-Leninisterna (revolutionärerna) eli KMFL(r). Vuonna 1977 KMFL(r) vaihtoi nimekseen Kommunistiska Partiet Marxist-Leninisterna (revolutionärerna) eli KPML(r), ja nykyinen nimi otettiin käyttöön 2005.

Puolueen pitkäaikainen puheenjohtaja oli Frank Baude, joka toimi tehtävässä vuodet 1970–1998. Tunnettuja kannattajia ovat olleet muun muassa näyttelijä Sven Wollter, laulaja Fred Åkerström sekä kirjailijat Maja Ekelöf ja Sven Wernström.

Lähteet
-------

1. ↑  Partihistorik Kommunistiska Partiet. Viitattu 20.11.2020.
2. ↑  Veldre, Richard ; Eidenskog, Jakob: Kommunistprofilen Frank Baude är död – blev 83 år  4.2.2021. SVT Nyheter Väst. Viitattu 5.2.2021. (ruotsiksi)
3. ↑  Bran, Bruno: Kungen som skådespelare  10.11.2020. Proletären. Viitattu 20.11.2020. (ruotsiksi)
4. ↑  Wernström, Sven: Visar upp vår visskatt  14.5.2014. Folkbladet. Viitattu 20.11.2020. (ruotsiksi)
5. ↑  Liljestrand, Jens: Han skrev den svenska vänsterns barnboksepos  17.9.2018. Expressen. Viitattu 20.11.2020. (ruotsiksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Kommunistinen puolue (Ruotsi)** Wikimedia Commonsissa
Useiden Lähi-idän arabivaltioiden liput pohjautuvat kuvan arabien kansannousun lippuun vuodelta 1916.
**Panarabialaisuus**, myös **panarabismi** tai **arabismi**, on liike, joka korostaa arabimaiden kulttuurista ja poliittista yhtenäisyyttä. Se on lähtöisin 1800- ja 1900-luvun taitteesta, kun lukutaidon yleistyminen johti Lähi-idän arabien keskuudessa kulttuuriseen ja kirjalliseen renessanssiin, jota kutsutaan nimellä Nahda tai al-nahḍah al-adabiyyah. Se puolestaan johti liikehdintään, jonka seurauksena useat arabivaltiot erkanivat ja itsenäistyivät Osmanien valtakunnasta 1910-luvulla ja eurooppalaisten siirtomaavaltojen alaisuudesta 1950- ja 1960-luvulla.

Panarabialaisuuden kannalta ensimmäinen merkittävä tapahtuma oli Baath-puolueen perustaminen vuonna 1943. Puolueen perustivat panarabismin ideologit Michel Aflaq ja Salah al-Din Bitar. He perustivat puolueen haaraosastoja useisiin maihin, ja Baathista tuli Syyriassa ja Irakissa hallitseva puolue.

Toinen panarabialaisuuden kannalta merkittävä tapahtuma oli Arabiliiton perustaminen vuonna 1945. Järjestön tehtävänä on parantaa jäsenmaidensa välisiä suhteita sekä edistää koko arabimaailman etuja. Arabiliitto kokeili vuonna 1958 yhdistää kaksi arabimaata, Egyptin ja Syyrian, mutta niiden liittovaltio Yhdistynyt arabitasavalta jäi lyhytikäiseksi ja hajosi vuonna 1961 Syyriassa tapahtuneeseen vallankaappaukseen. 

Panarabialaisuuden huomattavin ja karismaattisin edistäjä oli Egyptin johtaja Gamal Abdel Nasser, ja liike saavutti hänen johdollaan suurimman poliittisen ja yhteiskunnallisen vaikutuksensa. Nasserin kuoleman jälkeen nousi kuitenkin esiin syvä pettymys panarabismin kyvyttömyyteen saada aikaan pysyvää vaurautta arabimaailmassa. Se johti puolestaan radikaalin islamismin suosion nousuun.

Katso myös
----------

* Arabinationalismi
* Arabiliitto
* Arabimaailma
* Baath
* Panarabialaiset värit

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Pan-Arabism *Encyclopedia Britannica*. Viitattu 25.3.2022. (englanniksi)



Pan-nationalismi

|  |
| --- |
| Panafrikkalaisuus‎  · Eurasianismi · Heimoaate  · Jugoslavismi  ·  Megáli idéa ·  Panarabialaisuus · Paneurooppa-liike · Pangermanismi · Panhellenismi · Panislamilaisuus · Panslavismi  · Panturkkilaisuus · Skandinavismi  · Turanismi |
NSF:n mielenosoitusmarssi vuonna 2007.
**Ruotsin kansallissosialistinen rintama** (ruots. *Nationalsocialistisk Front*, *NSF*) oli ruotsalainen kansallissosialistinen puolue. Se perustettiin 8. elokuuta 1994 Karlskronassa. Varsinaiseksi puolueeksi NSF julistautui 20. huhtikuuta 1999, Adolf Hitlerin syntymäpäivänä.

Puoluetta johti kolmen miehen neuvosto. Se haarautui pienempiin paikallisiin jaoksiin, jotka itsessään olivat pienimuotoisia järjestöjä. Kaikki olivat kuitenkin ylimmän johdon käskynalaisuudessa ja sen kautta nivoutuneita yhdeksi suuremmaksi kokonaisuudeksi, Ruotsin kansallissosialistiseksi rintamaksi.

Puolue lakkautettiin 22. marraskuuta 2008, jolloin sen seuraajaksi perustettiin Folkfronten-puolue. Se muutti nimekseen myöhemmin Ruotsalaisten puolueen ja luopui muun muassa hakaristisymboleista. Uusi puolue sai ensimmäisen kunnanvaltuutettunsa vuoden 2010 vaaleissa.

Puolueohjelma
-------------

NSF ilmoitti tavoitteekseen "pelastaa Ruotsi ja ruotsalainen kansa sukupuutolta". Sukupuutolla NSF tarkoitti monikulttuurisuutta: se pelkäsi Euroopan ulkopuolelta tulevien maahanmuuttajien tuhoavan maan alkuperäisen kulttuurin rikastamalla sitä omilla perinteillään. Monikulttuurisuushankkeen pääarkkitehdeiksi NSF syytti demokraatteja, jotka olivat heidän mukaansa olleet liian anteliaasti avaamassa ovia muille kulttuureille oman kulttuurinsa kustannuksella, sekä kansainvälisiä sionisteja. Pelastuskeinoksi NSF esitti ruotsalaisen kulttuurihistorian yhä suurempaa vaalimista, pohjoismaisten perinteiden kunnioitusta sekä maahanmuuttopolitiikan jyrkkää tiukentamista.

Toiminta
--------

NSF järjesti useita mielenilmauksia, marsseja ja julkisia kokoontumisia ympäri Ruotsia. Aatetta levitettiin eteenpäin myös muun muassa lentolehtisten ja konserttien avulla. NSF:n jäsenet vierailivat myös suuremmissa kansallissosialistissa kokoontumisissa, muun muassa Tanskassa ja Saksassa.

Puolueen tavoitteena oli saavuttaa lähitulevaisuudessa paikkoja paikallisista parlamenteista; rakentaa alusta, josta olisi voinut ponnistaa ja laajentua lopulta koko valtion kattavaksi puolueeksi. Vuoden 2006 parlamenttivaaleissa he odottivat saavansa edes muutaman paikan parlamenteista ympäri Ruotsia, eritoten eteläisiltä alueilta, mutteivät saaneet yhtään.

Muuta
-----

NSF julkaisi nimellä *Den Svenske Nationalsocialisten* ("ruotsalaiset kansallissosialistit") kulkevaa sanomalehteä, jonka avulla se pyrki herättämään ruotsalaisia aatteeseensa. Lehteä julkaistiin myös internet-painoksena.

Lähteet
-------

1. ↑   (Arkistoitu – Internet Archive)
**Intian kommunistinen puolue (maolainen)** (engl. *Communist Party of India (Maoist)*, CPI(M)) on vuonna 2004 perustettu maolainen puolue, joka käy sissisotaa Intian hallitusta vastaan. Puolueen juuret ovat 1960-luvulla syntyneessä naxaliitti-liikkeessä. CPI(M) perustettiin loppuvuodesta 2004, kun kaksi aiemmin itsenäistä maolaisjärjestöä, Intian kommunistinen puolue (marxilais-leniniläinen) (People's War) (1980–2004) ja Maolainen kommunistinen keskus (1975–2004) yhdistyivät. Puolueen sotilasjärjestön (People's Liberation Guerrilla Army) riveissä on arvioitu olevan nykyisin noin 10 000 taistelijaa.

CPI(M):llä on toimintaa eri puolilla Intiaa. Vahvinta puolueen kannatus on Jharkhandissa, Andhra Pradeshissa ja Biharissa sekä Chhattisgarhissa, Maharashtrassa, Länsi-Bengalissa ja Orissassa. Puolue pitää hallussaan joitakin syrjäisiä alueita, joista käsin se pyrkii laajentamaan vallankumousta muualle Intiaan. Mao Zedongin oppeihin nojautuen CPI(M) pitää harjoittamaansa sotilaallista toimintaa "kansansotana". Intian hallitus pitää puoluetta terroristijärjestönä.

CPI(M) on Coordination Committee of Maoist Parties and Organizations of South Asia -yhteistyöelimen (CCOMPOSA) jäsen ja se tekee yhteistyötä kansainvälisen maolaisen Revolutionary Internationalist Movementin kanssa.

Kesäkuussa 2009 Intian hallitus määritteli maolaiskapinalliset virallisesti terroristeiksi. Samalla Intia kielsi kapinallisten järjestön avoimen toiminnan. Maolaiset eivät saa kokoontua tai kantaa aseita.

Lähteet
-------

1. ↑  Intia nimesi maolaiset terroristijärjestoksi
**S/S Ansio** on vuonna 1889 Tampereen pellava- ja rautateollisuus Oy:n telakalla Tampereella valmistettu alus, joka alun perin oli salonkilaivan tyyppinen matkustajalaiva *Ruija*. Tamperelaiselle E. Feiringille valmistuneen aluksen etuosa oli avonainen, ja perässä sijaitsi matala katettu salonki matkustajille sekä miehistölle. Jo valmistumisvuonnaan alus myytiin Nils Idmanille, joka nimesi sen *Carolukseksi*. Pari vuotta myöhemmin vuonna 1891 alus myytiin E. Lehtiselle ja 1904 Juho Mäntyselle. Vuonna 1907 Jussi Virtanen osti aluksen ja nimesi sen *Salmiksi*. Aluksen matkustaja-aluskausi päättyi, kun sen omistajaksi tuli Ruoveden Saha-, Mylly- ja Sähköosakeyhtiö, joka nimesi aluksen *Kotvioksi* ja muutatti sen Dundbergin konepajalla proomuhinaajaksi. Yhtiön nimi muuttui Kotvio-osakeyhtiöksi vuonna 1922.

Reino ja Tauno Saarinen ostivat *Kotvion* vuonna 1944 ja siirsivät sen Päijänteelle. Alus sai tällöin nykyisen nimensä *Ansio* ja se palveli Saaristen perheyhtiössä. Vuonna 1975 alus poistui ammattiliikenteestä, kun lahtelainen Pertti Hammar osti aluksen. Se myytiin edelleen 1980 Pekka Kuroselle ja Heikki Riipiselle, jotka myivät aluksen nykyisille omistajilleen Vesa ja Johanna Tuomiselle Lappeenrantaan vuonna 1994.

Alus kuuluu Museoviraston perinnelaivarekisteriin, ja se on Suomen Höyrypursiseuran alusrekisterissä.

Lähteet
-------

* Riimala, Erkki: Höyrylaivamme. Suomen Höyrypursiseura ry, 1977. ISBN 951-991 40-4-8

### Viitteet

1. 1 2  kanavansuuntelakka.fi

Aiheesta muualla
----------------

* Suomen Höyrypursiseura
Balttilaiset kielet kartalla
**Balttilaiset kielet** muodostavat yhden indoeurooppalaisen kielikunnan päähaaroista.

Balttilaiset kielet jaetaan kahteen alaryhmään, länsi- ja itäbalttilaisiin kieliin. Ainoat nykyään käytössä olevat balttilaiset kielet ovat latvia ja liettua, jotka kuuluvat itäbalttilaisiin kieliin. Vaikka latvia ja liettua ovat sukua, ne eroavat toisistaan siinä määrin, ettei yhden kielen pohjalta voi ymmärtää toista. Myös latgalli ja samogiitti ovat yhä elossa, mutta niitä pidetään monissa yhteyksissä itsenäisten kielten sijasta latvian ja liettuan murteina.

Kuolleisiin balttilaisiin kieliin kuuluvat muun muassa muinaispreussi ja kuuri. 

Muinaispreussista, joka sammui 1600-luvulla, on säilynyt jonkin verran kirjallisia muistomerkkejä.

Balttialaisia kieliä tutkiva kielitieteen ala on baltologia eli balttilainen filologia.

Balttilaiset kielet indoeurooppalaisessa kielikunnassa
------------------------------------------------------

Balttilaisissa kielissä on monia arkaaisia piirteitä, joiden uskotaan olevan peräisin indoeurooppalaisesta kantakielestä. Siksi balttilaiset kielet ovat kielitieteilijöille erityisen kiinnostavia. Kahdesta elävästä balttilaisesta kielestä liettuassa on säilynyt enemmän arkaaisia piirteitä.

Kielitieteilijät ovat erimielisiä balttilaisten kielten suhteesta muihin indoeurooppalaisten kielten kieliryhmiin. Monista kuolleista balttilaisista kielistä on jäänyt vain vähän tai ei lainkaan kirjallisia muistomerkkejä, mikä hankaloittaa tutkimusta. Useimmat kielitieteilijät ovat sitä mieltä, että balttilaiset kielet erosivat indoeurooppalaisesta kantakielestä erillisenä ryhmänä. Samoin useimpien mielestä balttilaisilla kielillä on lähin suhde slaavilaisiin kieliin. Tämän syyksi on esitetty toisaalta yhteistä sukulaisuutta, jolloin oletetaan olleen yhteinen balttilais-slaavilainen kantakieli, toisaalta maantieteellisen läheisyyden vaikutusta.

Balttilaiset kielet
-------------------

### Länsibalttilaiset kielet †

* Galindin kieli †
* Muinaispreussin kieli †
* Sudoovin kieli †
* Skalvin kieli †

### Itäbalttilaiset kielet

* Latvian kieli (noin 1,7 miljoonaa puhujaa)
	+ Latgallin kieli (noin 200 000 puhujaa)
* Liettuan kieli (noin 3 miljoonaa puhujaa)
	+ Samogitian kieli (noin 500 000 puhujaa)
* Kuurin kieli †
* Selonin kieli †
* Semgallin kieli †

Lähteet
-------

1. ↑  Old Prussian language *Encyclopedia Britannica*. Viitattu 30.5.2017. (englanniksi)
2. ↑  Opintosuunnat | Kielten maisteriohjelma | Helsingin yliopisto *www.helsinki.fi*. Viitattu 7.11.2023.
3. ↑  Kielten tutkimus | Humanistinen tiedekunta | Helsingin yliopisto *www.helsinki.fi*. Viitattu 7.11.2023.
4. ↑  Ethnologue: Latvian (englanniksi) Viitattu 14.12.2014.
5. ↑  Ethnologue: Latgalian (englanniksi) Viitattu 14.12.2014.
6. ↑  Ethnologue: Lithuanian (englanniksi) Viitattu 14.12.2014.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Balttilaiset kielet** Wikimedia Commonsissa

Balttilaiset kielet

* galindi
* kuuri
* latvia
* liettua
* muinaispreussi
* semgalli
* seloni
* skalvi
* sudoovi
**Dietyleeniglykoli** (DEG) on orgaaninen yhdiste, jonka rakennekaava on HO-CH2-CH2-O-CH2-CH2-OH. Dietyleeniglykoli on kirkas hygroskooppinen hajuton neste, joka liukenee veteen ja polaarisiin orgaanisiin liuottimiin, kuten alkoholeihin ja eettereihin. 

Dietyleeniglykoli kuuluu dioleihin (hiilivetyihin, jotka sisältävät kaksi alkoholiryhmää).

Käyttö
------

Kuten etyleeniglykolia myös dietyleeniglykolia käytetään jäänestoaineena. Dietyleeniglykolia käytetään myös liuottimena, eräiden orgaanisten yhdisteiden lähtöaineena ja kosmetiikkatuotteissa. 

Dietyleeniglykolia on myös käytetty glyserolin ja propyleeniglykolin korvikkeena tai sen väärennöksenä muun muassa hammastahnoissa.

Myrkyllisyys
------------

Dietyleeniglykoli on myrkyllistä ihmisille ja eläimille. Useita myrkytyksiä on tapahtunut, kun dietyleeniglykolia on käytetty myrkyttömän glyserolin (HOCH2CH(OH)CH2OH) asemesta elintarvikkeissa ja lääkevalmisteissa. Myrkyllisyytensä vuoksi dietyleeniglykolin käyttö elintarvikkessa ja lääkkeissä on kielletty.

Vuonna 1985 tapahtui Itävallassa viiniskandaali, jossa viineihin oli sekoitettu dietyleeniglykolia viinin maun parantamiseksi.

Vuonna 2006 Panamassa menehtyi useita ihmistä ihmisiä munuaisten toimintavajaukseen, kun yskänlääkkeessä oli käytetty liuottimena dietyleeniglykolia propyleeniglykolin sijasta. DEG on glyserolia halvempi sakeutusaine. Kemikaali oli saapunut Kiinasta astioissa, joihin aine oli merkitty glyseroliksi. Kiinassa menehtyi potilaita heidän saatuaan dietyleeniglykolia sisältänyttä injektiovalmistetta.

Lähteet
-------

1. ↑  Authorities warn against using some toothpastes (Arkistoitu – Internet Archive), GulfNews, Published 04/06/2007
2. ↑  (1985) "Some wine to break the ice". Lancet 2 (8449): 254.
3. ↑  Yskänlääkkeestä kuolemantapauksia Panamassa. *Suomen Lääkärilehti* 49–50/2006
4. ↑  Rentz, Danielle E. et al.: Outbreak of acute renal failure in Panama in 2006: a case-control study *Bulletin of the World Health Organization*.  10.10.2008. WHO. Viitattu 31.12.2015. (englanniksi)
5. ↑  Dietyleeniglykoli tappoi nyt Kiinassa. *Suomen Lääkärilehti* 26/2006

Aiheesta muualla
----------------

* Dietyleeniglykolin kansainvälinen kemikaalikortti
**Kaymak** (turkkia) on Keski-Aasiasta lähtöisin oleva maitotuote, joka muistuttaa paksua kermaa. Kaymak valmistetaan kiehauttamalla ja hauduttamalla vesipuhvelin- tai lehmänmaitoa, jonka jälkeen maidon annetaan jäähtyä. Jäähtymisen aikana pinnalle kovettuu paksua kermaa eli kaymakia, joka nostetaan talteen esimerkiksi lusikalla tai käsin.

Tuore kaymak muistuttaa maultaan voita. Voimakkuus kasvaa ikääntyessä ja muuttuu juustoisemmaksi. Koostumukseltaan kaymak on juuston ja voin välissä. Vesipuhvelinmaidosta tehty kerma on paksumpaa, vaaleampaa ja voimakkaamman makuista kuin lehmänmaidosta tehty versio. Turkissa kaymakiksi lasketaan tietyllä tavalla valmistettu kerma, joka koostuu vähintään 60-prosenttisesti maitorasvasta.

Uskotaan, että kaymak kehitettiin Keski-Aasiassa, kenties Iranin ylänköalueella. Se myös tunnettiin jo satoja vuosia sitten Osmanien valtakunnassa. Nykyään sitä valmistetaan myös Balkanin alueella ja muualla Kaakkois-Euroopassa, Turkissa ja Lähi-idässä. Kaymak on suosittu aamupalatuote, ja aamuisin sitä syödään jogurtin tapaan hunajan, maidon ja sokerin kanssa tai leivän päällä. Sitä voidaan myös syödä jälkiruoan yhteydessä esimerkiksi sokeroitujen hedelmien kanssa tai konditoriatuotteissa.

Erään teorian mukaan brittiläinen maitotuote clotted cream kehitettiin 2000 vuotta sitten, kun foinikialaiset kauppiaat toivat Cornwalliin kaymakia. Teoriaa tukevaa todisteita ei kuitenkaan ole säilynyt.

Galleria
--------

* Kurpitsajälkiruoka, jonka päällä on kaymakia ja pähkinää.Kurpitsajälkiruoka, jonka päällä on kaymakia ja pähkinää.
* Montenegrolaista kaymakia leivän päällä.Montenegrolaista kaymakia leivän päällä.
* Kaymakin valmistuksessa perinteisesti käytettyjä puukulhoja.Kaymakin valmistuksessa perinteisesti käytettyjä puukulhoja.
* Teollista kaymakia rasiassa.Teollista kaymakia rasiassa.

Katso myös
----------

* Turkkilainen keittiö

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Kaymak *milk-ed*. Viitattu 6.11.2023. (englanniksi)
2. 1 2 3  Kaymak - Istanbul, Turkey | Local Food Guide *eatyourworld.com*. Viitattu 6.11.2023.
3. ↑  Eishta or Kaymak *Epicurious*. Viitattu 6.11.2023. (englanniksi)
4. 1 2  Gökhan Akarca, Oktay Tomar & Abdullah Çağlar: Production of Afyon Kaymak with Traditional and Technological Methods.  *Journal of Food Science and Engineering*, 2014, nro 4, s. 115 - 119. Artikkelin verkkoversio.  (englanniksi)
5. ↑  Cornish clotted cream *www.britannica.com*. Viitattu 6.11.2023. (englanniksi)
**KEF** on brittiläinen kaiutinvalmistaja. Sen perusti sähköinsinööri Raymond Cooke Tovilissa Maidstonessa Kentissä 1961.
Yritys sai nimensä paikalla aiemmin sijainneen *Kent Engineering & Foundry* -konetehtaan mukaan.

Cooke oli laivaston toisen maailmansodan veteraani. Hän oli työskennellyt BBC:lle ja oli ollut kaiutinvalmistaja Wharfedalen tekninen johtaja. Toisena avainhenkilönä oli tohtori Andrew Watson, joka johti akustiikan suunnittelua. Yhtiö oli ensimmäisiä, joka alkoi valmistaa kaiutinelementtejä muusta materiaalista kuin paperista. Lisäksi se käytti ensimmäisenä FFT-muunnosta kaiuttimien mittauksiin.

KEF alkoi valmistaa BBC:lle monitori-kaiuttimia. Kuluttajatuotteissa KEFin myyntivaltti oli olohuonekaiuttimen kutistaminen viidesosaan aiemmasta.
Yhtiö valmisti myös kaiutinelementtejä muille kaiutinvalmistajille, parhaimpina aikoina 10 000 viikossa.

KEF palkittiin kahteen kertaan kuningattaren palkinnolla vientikauppansa ansiosta.
Cooke sai Brittiläisen imperiumin ritarikunnan upseerin arvon 1979.

1990-luvun alussa New York Times nimesi KEFin toiseksi johtavaksi eurooppalaiseksi audiovalmistajaksi Bang & Olufsenin rinnalla.
Yhtiö kuitenkin ajautui konkurssiin 1992. Sen osti GP Acoustics, joka on osa hongkongilaista Gold Peak -yritystä.

Viitteet
--------

1. 1 2 3 4 5  Book Review: KEF: 50 Years of Innovation in Sound *Stereophile.com*.  10.2.2012. Viitattu 10.1.2023. (englanniksi)
2. ↑  Hans Fantel: SOUND; Said a Speaker To a Living Room: 'Speak to Me' *The New York Times*.  3.2.1991. Viitattu 10.1.2023. (englanniksi)
*Tämä artikkeli kertoo peruskoulusta Mäntsälässä. Myös Kemissä on Hepolan koulu.*

**Hepolan koulu** on Mäntsälässä toimiva suomenkielinen peruskoulu. Koulu sijaitsee keskustaajaman länsiosassa, aivan valtatie 4:n itäpuolella. Koulussa järjestetään esiopetusta sekä perusopetusta yleisluokka-asteilla 1.–6. ja erityistä tukea myös pienluokilla esiopetuksesta yhdeksänteen luokkaan. Lisäksi pedagogisilla tukiluokilla on jaksoilla lisätukea oppimiseensa tarvitsevia perusopetusikäisiä oppilaita. 

Koulua käy 220 oppilasta (lukuvuosi 2019–2020). Koulun opetushenkilökuntaan kuuluu 19 opettajan lisäksi 14-16 koulunkäynninohjaajaa sekä kolme osittain koko kunnan alueella työskentelevää koulumentoria.

Hepolan koulu aloitti toimintansa 1. elokuuta 1990. Se toimi aluksi hajasijoitettuna eri paikkoihin ja pääsi muuttamaan uuteen koulurakennukseen tammikuussa 1991. Koulun suunnitteli Suunnittelukeskus-yhtiö, suunnittelutyötä johti arkkitehti Lauri Sorainen. Koulu nimettiin Hepola-nimisen 1900-luvun alkupuolella rakennetun eläinlääkärin virkatalon mukaan. Vanha Hepolan talo oli aluksi koulun pihalla. Se oli erikoinen, korkeakattoinen vanha puutalo. Museoviraston mukaan vanha ja uusi rakennus muodostivat "kerroksellisen rakennustaiteellisen kokonaisuuden". Vanha rakennus otettiin huomioon uuden suunnittelussa muun muassa niin, että koulurakennuksen ikkunat mukailevat vanhan rakennuksen siluettia. Vanha Hepola purettiin kesällä 2007.

Koulun sisäliikuntatilojen maalauksen on tehnyt Sven-Olof Westerlund.

Lähteet
-------

1. ↑  YhteystiedotArkistoitu kopio Hepolan koulu via peda.net.  Arkistoitu 6.8.2016. Viitattu 15.6.2016.
2. 1 2  Mäntsälän karttapalvelu (Haku sanalla *Hepolan koulu*. Palvelut-valikon Julkiset palvelut -kohdasta valinta *Oppilaitokset*) Mäntsälän kunta ja Karttatiimi. Viitattu 15.6.2016.
3. ↑  Tietoa kouluistaArkistoitu kopio Mäntsälän kunta, mantsala.fi.  Arkistoitu 27.6.2016. Viitattu 15.6.2016.
4. 1 2  Koulun historiaa Hepolan koulu. Viitattu 17.1.2016.
5. 1 2  Mäntsälän kotiseutupolut (PDF) (Sivu 21)  2007. Mäntsälä-Seura. Viitattu 17.1.2016.
*Tämä artikkeli käsittelee oikeistolaista puoluetta, jota ei tule sekoittaa vasemmistolaiseen Demokratska strankaan.*
**Serbian demokraattinen puolue** (serb. Демократска странка Србије, *Demokratska stranka Srbije*), (DSS) on serbialainen keskusta-oikeistolainen ja konservatiivinen puolue. Se on International Democrat Unionin ja Euroopan kansanpuolueen jäsen. Sen johtaja on ollut se perustamisesta, vuodesta 1992 lähtien Vojislav Koštunica, joka on ollut Serbian pääministeri 2004-2008.

Serbian demokraattisen puolueen perusti Demokraattisen puolueen siipi, joka kannatti liittymistä opposition DEPOS (Serbian demokraattinen liike) -parlamenttiryhmään. Sen kannattajat jättivät Demokraattisen puolueen ja perustivat Serbian demokraattisen puolueen kesällä 1992.

Todellinen hajaannus oli syntynyt jo aiemmin, pian maaliskuun yhdeksännen 1991 veristen Miloševićin vastaisten mielenosoitusten. DSS:n muodostaneen ryhmän mielestä puolueen piti ottaa selvä kanta Jugoslavian kansallisuuskysymykseen ja etenkin serbien asemaan siinä. Tämä ryhmä ei pitänyt kansalliskysymystä niinkään demokratiakysymyksenä tai osatasavaltojen taloustasa-arvon kysymyksenä, vaan Serbian kansallisen selviytymisen asiana. DS:ään jäänyt siipi puolestaan ei uskonut todellista kansallisuuskysymystä olevan olemassakaan, vaan piti sitä paikallisjohtajien manipulaationa.

DSS:n perustava kokous pidettiin 26. heinäkuuta 1992 ja Vojislav Koštunica valittiin sen johtajaksi. 

Ensimmäisissä vaaleissaan joulukuussa 1992 DSS sai DEPOSin osana 18 paikkaa kansalliskokouksesta. Sen paikkaluku kasvoi kahteenkymmeneen puolueihin kuulumattomien edustajien jättäessä DEPOSin, mutta jo vuoden 1993 keskivaiheilla DSS itse erosi DEPOSista. Ennenaikaisesti järjestettyihin vaaleihin loppuvuodesta 1993 DSS lähti yksin ja sai seitsemän paikkaa. Sillä ei ollut juurikaan mahdollisuuksia vaikuttaa asioihin ja myöhemmin se jäi kokonaan ilman paikkoja.

Vuonna 1996 perustettiin uusi oppositiokoalitio Zajedno. DSS sai sen jäsenenä neljä paikkaa vuoden 1996 vaaleissa. Se oli vuonna 2000 Miloševićia vastaan perustetun Demokraattisen opposition (Демократска опозиција Cрбије) perustajajäsen. Koštunica valittiin liittovaltion presidentiksi syyskuun 2000 tapahtumien jälkeen ja koalitio voitti parlamenttivaalit ja hallitsi maata joulukuuhun 2003 asti. Demokraattinen oppositio kuitenkin alkoi hajota jo loppuvuodesta 2001, kun DSS erosi siitä.

Joulukuun 2003 vaaleissa DSS:n lista sai 17,7 % äänistä ja 53 paikkaa. Vuonna 2005 siihen liittyivät listan pienet Kansan demokraattinen puolue (Narodna demokratska stranka) ja Serbialaisten demokraattinen puolue (Srpska demokratska stranka).

Serbian demokraattinen puolue sai 16,55 % äänistä ja 47 paikkaa liitossa Uuden Serbian (Nova Srbija) kanssa vuoden 2007 vaaleissa, josta DSS sai 33.
**Oy Stadin Ratikat Ab** on Helsingin raitioliikenteen museoliikenteeseen, tilausajoihin ja vanhojen raitiovaunujen entisöintiin erikoistunut yritys. Se myy lisäksi postikortteja ja muita raitiovaunuaiheisia tuotteita verkkosivuillaan. Yritys järjestää kesäkautena säännöllistä museoliikennettä Kauppatorilta lähtevällä, noin 20 minuutin pituisella ja kuuden euron hintaisella kierroksella. Reitti kulkee Aleksanterinkadun, Mannerheimintien, Kaivokadun, Kaisaniemenkadun ja Snellmaninkadun kautta takaisin Kauppatorille. Vaunuina käytetään ASEAn valmistamaa moottorivaunua vuodelta 1909 ja avoperävaunua vuodelta 1919.

Stadin ratikat vuokraa vaunua 339 tilausajokäyttöön. Kyseinen raitiovaunu on Valmetin vuonna 1955 valmistama neliakselin vaunu, joka poistui linjaliikenteestä vuonna 1987. Se on lähes alkuperäisessä asussaan nahkapenkkeineen ja rahastajanaitioineen, mutta siihen on asennettu äänentoistolaitteisto esimerkiksi puheiden pitämistä ja kuulutuksia varten. Yritys järjestää myös opastettuja kiertoajeluita asiakkaan valitsemilla reiteillä. Kiertoajelut oppaat kertovat nähtävyyksistä ja Helsingin raitioliikenteestä suomeksi, ruotsiksi tai englanniksi.

Stadin ratikat on entisöinyt kolme vaunua, jotka ovat numeroiltaan 50, 233 ja 339. 50:n kunnostustyö oli näistä merkittävin, sillä vuoden 1909 ASEAn moottorivaunu saatiin liikennöintikuntoiseksi ensimmäisenä suomalaisena yli satavuotiaana raitiovaununa. Ensimmäinen matkustaja-ajo oli 23. syyskuuta 2012, ja vaunua käytetään nykyään museokiertoajeluilla. Vaunu 233 on Suomen ainoa museoliikenteessä oleva avoperävaunu, ja sen entisöinti valmistui vuonna 2009. 339 on Valmetin valmistama vaunu vuodelta 1955, ja sen entisöinti oli ensimmäinen Stadin Ratikoiden tekemä peruskorjaus. 339 kunnostettiin tilausajokäyttöön, ja sen enemmäinen ajo oli linjan 6 Arabianrannan radan avajaisten juhlavaununa.

Lähteet
-------

1. ↑
2. ↑
3. ↑
4. ↑
5. ↑
6. ↑
**Kiertotalousekosysteemi** on monen toimijan muodostama verkostomainen kokonaisuus, jossa toimijat yhdessä pyrkivät systeemitasoiseen*selvennä*, kiertotaloutta edistävään tulokseen, kuten kierrättämiseen, tuotteiden tai komponenttien uudelleenkäyttöön tai materiaalien ja tuotteiden kulutuksen vähentämiseen. Kiertotalousekosysteemin tavoitteena on vähentää luonnonvarojen käyttöä ja jätemääriä, ja siten edistää kiertotaloutta ja kestävää kehitystä. 

Kiertotalousekosysteemin toimijat ovat toisistaan riippuvaisia ja niillä on toisiaan täydentäviä rooleja. Kiertotalousekosysteemin toimijat voivat olla yrityksiä, kaupunkeja, ministeriöitä, yliopistoja, yleishyödyllisiä organisaatioita ja kansalais-kuluttajia. 

Kiertotaloudellinen ekosysteemi syntyy yhteisen tavoitteen ympärille, joka voi olla esimerkiksi resurssikierron aikaansaaminen, kiertotalousosaamisen kehittäminen tai kiertotalousliiketoiminnan toteuttaminen. 

Kiertotalousekosysteemit voivat olla luonteeltaan hyvin erilaisia: ne voivat olla uutta kehittäviä innovaatio- tai tietoekosysteemejä tai kiertotaloudellista liiketoimintaa tukevia liiketoiminta- tai alustaekosysteemejä. Aarikka-Stenroosin, Ritalan ja Thomasin (2021) artikkelissa esitellään kiertotalousekosysteemien luokittelu ja määritelmiä sekä niiden vaikutuksia ympäristön ja talouden kestävyyteen.

Kiertotalousekosysteemit voivat auttaa vähentämään ympäristön kuormitusta ja edistämään kestävää kehitystä tukemalla ympäristöllisesti kestävien prosessien ja liiketoimintamallien syntymistä ja vahvistumista. Kiertotalousekosysteemien tieteellinen tutkimus on kasvanut ja lisääntynyt nopeasti.

Lähteet
-------

1. 1 2  Leena Aarikka-Stenroos, Paavo Ritala, Llewellyn D. W. Thomas: Circular economy ecosystems: a typology, definitions, and implications.  *Research Handbook of Sustainability Agency*, 16.7.2021, s. 260–276. doi:10.4337/9781789906035.00024. Artikkelin verkkoversio.  (englanniksi)
2. ↑  Harala, Linnea; Alkki, Lauri; Aarikka-Stenroos, Leena; Al-Najjar, Ahmad; Malmqvist, Tove: Industrial ecosystem renewal towards circularity to achieve the benefits of reuse - Learning from circular construction.  *Journal of Cleaner Production*, 20.2.2023, 389. vsk, s. 135885. doi:10.1016/j.jclepro.2023.135885. ISSN 0959-6526. Artikkelin verkkoversio.  (englanniksi)
3. ↑  Aarikka-Stenroos, Leena; Kokko, Marika; Pohls, Eeva-Leena: Catalyzing the circular economy of critical resources in a national system: Case study on drivers, barriers, and actors in nutrient recycling.  *Journal of Cleaner Production*, 15.4.2023, 397. vsk, s. 136380. doi:10.1016/j.jclepro.2023.136380. ISSN 0959-6526. Artikkelin verkkoversio.  (englanniksi)
**Bruno Saltor Grau**, yleensä vain **Bruno** (s. 1. lokakuuta 1980 El Masnou, Espanja) on espanjalainen jalkapalloilija. Hän edustaa englantilaista Brighton & Hove Albionia ja on pelipaikaltaan oikea laitapuolustaja.

Ura
---

Bruno on Espanyolin junioriakatemian kasvatti. Ensimmäisen ottelunsa edustusjoukkueessa hän pelasi 29. syyskuuta 2001 Rayo Vallecanoa vastaan. Hän pelasi kuitenkin pääosin reservijoukkueen riveissä.

Pelattuaan katalonialaisseuroissa Gimnàsticissa ja Lleidassa, hän siirtyi Almeríaan vuonna 2006. Kauden 2006–2007 päätteeksi andalusialaiset nousivat ensimmäistä kertaa historiansa aikana maan pääsarjaan.

Kaudella 2007–2008 Bruno pelasi 34 ottelua, jääden pois vain neljästä. Lopulta kauden päätyttyä Almería sijoittui kahdeksanneksi. Bruno kuului myös kaudella 2008–2009 joukkueen vakiokokoonpanoon.

Kesäkuussa 2009 Bruno siirtyi Valenciaan kolmivuotisella sopimuksella, uusvanhan valmentajansa Unai Emeryn alaisuuteen.

Lähteet
-------

1. ↑  Mestalla calls for Moyá and Saltor UEFA. Viitattu 10.10.2009.

Aiheesta muualla
----------------

* Brunon tilastot BDFutbol -sivustolla
**Tejuka** on Teuvalla keskiviikkoisin ilmestyvä sitoutumaton paikallinen sanomalehti. Lehden levikkialueeseen kuuluvat Teuva, Jurva ja Karijoki. Lehti on perustettu vuonna 1950 ja sen päätoimittajana toimii Jaakko Ujainen. Lehteä kustantaa Pohjankyrön Media Oy, jonka paikallisjohtajana toimii Arja Hissa. Lehti painetaan I-Print Oy:n painossa Seinäjoella.

*Tejuka* on Sanomalehtien Liiton jäsen.

Historia
--------

*Tejukan* perustivat Heino Birling ja Heino Piikkilä vuonna 1950. Lehden ensimmäiset näytenumerot ilmestyivät saman vuoden kesällä. 6. lokakuuta 1950 lehti alkoi ilmestyä säännöllisesti.

*Tejuka* siirtyi Ujaisten lehtiperheeseen vuonna 1987. Muun muassa *Kurikka-lehti*, *Pohjankyrö-lehti*, *Kyrönmaa* ja *Pohjalainen Yrittäjä* -lehto kuuluvat samaan lehtiperheeseen. Jaakko Ujainen on lehden kuudes päätoimittaja.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5 6 7 8 9  mediatiedot 2008 (PDF) Tejuka. Viitattu 20.10.2008. [vanhentunut linkki]
2. 1 2 3 4  Historia Tejuka.  Arkistoitu 27.1.2008. Viitattu 20.10.2008.

Aiheesta muualla
----------------

* Tejuka
**Ämmänsaaren työväentalo** on Suomussalmella Kainuun maakunnassa sijaitseva työväentalo, joka tunnetaan myös nimellä Töpäri. Talo on valmistunut vuosina 1952–1953, ja sen omistaa Suomussalmen Vasemmisto ry. Talo sijaitsee Suomussalmen keskustaajamassa Ämmänsaarella.

Historiaa
---------

Ämmänsaaren työväentalo valmistui vuosina 1952–1953 kokonaan talkoovoimin. Taloa laajennettiin vuonna 1972; sali ja esiintymislava suurenimat. Samassa remontissa työväentalon yläkertaan rakennettiin lisää kokoontumistiloja sekä isompi asunto talonmiehelle.

Työväentalon sisätiloja peruskorjattiin vuonna 2014. 2000-luvulla taloa on muutenkin kunnostettu useasti muun muassa Kotiseutuliiton jakaman avustuksen turvin. Esimerkiksi talon katto on uusittu; entinen peltikatto purettiin ja tilalle rakennettiin huopakatto kolmiorimalla. Huhtikuussa 2023 talolla toimintaa pyörittävä entinen Vasemmistoliiton kansanedustaja ja ministeri Terttu Huttu-Juntunen kertoi Yleisradion haastattelussa, että talo vaatisi vielä muun muassa ainakin keittiöremontin esteettömät wc-tilat. Lisäksi tanssisalin parketti pitäisi Huttu-Juntusen mukaan uusia.

### Elokuvatoiminta

Ämmänsaaren työväentalossa näytettiin elokuvia 1980-luvulta aina 2010-luvulle asti, kun Suomussalmen elokuvatoiminta siirtyi digitalisaation myötä muutaman sadan metrin päähän elokuvateatteri Retikkaan. Suomussalmelta kotoisin oleva toimittaja Mikko-Pekka Heikkinen kirjoitti heinäkuussa 2019 Helsingin Sanomissa, että Ämmänsaaren työväentalolla näytettiin 1980-luvulla yksi elokuva viikossa, sunnuntai-iltaisin. Heikkisen mukaan työväentalon projektori, jolla elokuvia näytettiin, oli tiettävästi saatu lahjaksi 1950-luvulla Suomi–Neuvostoliitto-seuran avustuksella.

Nykyinen toiminta talolla
-------------------------

Ämmänsaaren työväentalon sali kesällä 2023.
Ämmänsaaren työväentalossa on järjestetty tansseja aina 1950-luvulta alkaen, ja tanssitoiminta on edelleen aktiivista. Tanssien lisäksi talolla järjestetty 1980-luvulta alkaen discoja, jotka 1980-luvulla olivat erityisesti nuorten suosiossa.

Työnväentalolla järjestetään tapahtumia ympäri vuoden. Tanssien ja discon lisäksi työväentalolla järjestetään muun muassa konsertteja ja kirpputoreja. Taloa voi myös vuokrata erilaisiin tilaisuuksiin, esimerkiksi häihin, pikkujouluihin ja kokouksiin.

Työväentalon sali on 200 neliömetriä. Huopamatotettu näyttämö on 60 neliömetriä. Lisäksi talossa on sadan neliömetrin kokoinen ravintolatila ja 35 neliömetrin kokoinen keittiö.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Ämmänsaaren Työväentalo Seurantalot.fi. Viitattu 8.7.2023.
2. 1 2 3 4 5 6 7  Tietoa talosta Ämmänsaaren työväentalo. Viitattu 8.7.2023.
3. 1 2 3  Korhonen, Tiia & Loukasmäki, Arto: Ämmänsaaren työväentalo on ollut rakentamisestaan saakka vilkas seurapaikka – nyt sen toimintaan kaivataan lisää nuoria.  *Yle.fi*, 18.4.2023.  Yleisradio.
4. 1 2  Heikkinen, Mikko-Pekka: 1980-luvulla Suomen surkeimman elokuva­teatterin neuvosto­liittolainen projektori pätkäisi filmin poikki, sitten digi­aika päätti elokuvan alennus­tilan.  *Helsingin Sanomat*, 6.7.2019.  Sanoma Media Finland.
**Elias Freij** (1920 Betlehem – 30. maaliskuuta 1998 Amman, Jordania) oli palestiinalainen poliitikko, Betlehemin pitkäaikainen pormestari ja palestiinalaishallinnon matkailuministeri.

Elämäkerta
----------

Freij ja Israelin pääministeri Shimon Peres.
Elias Freji syntyi Betlehemissä nykyisellä Palestiinan Länsirannalla vuonna 1920. Uskonnoltaan hän oli kreikkalaisortodoksinen.

Frejistä tuli Betlehemin pormestari vuonna 1972. Hän oli kaupungin vaikutusvaltaisimpia henkilöitä. Hän oli pormestarin virassa vuoteen 1998 ja oli siten pisimpään palvelleita Länsirannan pormestareita. Pormestarin viran ohella hän oli myös kaupungin kauppa- ja teollisuuskamarin puhemies ja Betlehemin yliopiston johtokunnan puheenjohtaja. Poliittisesti häntä pidettiin maltillisena. Esimerkiksi vuonna 1976 hän erottautui monista muista pormestareista, jotka tukivat avoimemmin Palestiinan vapautusjärjestöä (PLO). Hän oli myös ainut Länsirannan pormestari, joka tapasi vuonna 1977 Israeliin Jerusalemiin historialliselle vierailulle saapuneen Egyptin presidentti Anwar Sadatin. Hän myös kieltäytyi eroamasta PLO:n Länsirannan pormestareille antamasta eroamiskehotuksesta huolimatta. Erimielisyyksiä hänellä oli myös Jordanian kuninkaan Husseinin kanssa. Kiistoista huolimatta Frejin monia kantoja pidettiin myöhemmin kaukonäköisinä.

Vuonna 1987 syttyyt ensimmäinen intifada osoittautui Frejille hankalaksi ajaksi. Freji päätti peruuttaa kaupunkiin matkailijoita tuovat perinteiset joulumenot. Peruutus oli taloudellinen isku mutta toi huomiota tilanteelle maailmalla. Hän oli myös mukana palestiinalaisessa lähetystössä Madridin rauhankonferenssissa vuonna 1991. Kun PLO ja Israel saivat viimein aikaan sopimuksen niin sanotun palestiinalaishallinnon perustamisesta vuonna 1993, Frejistä tuli matkailu- monumenttiministeri.

Freij kärsi korkeasta verenpaineesta ja diabeteksesta. Hän erosi tehtävistään pormestarina ja matkailuministerinä vuonna 1997. Hän kuoli 30. maaliskuuta 1998 Jordanian pääkaupungissa Ammanissa, jossa hän oli ollut saamassa dialyysihoitoa. Virallinen kuolinsyy oli sydämen ja munuaisten pettäminen.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5 6  Mattar, Philip: *Encyclopedia of the Palestinians*, s. 167. Revised Edition. Facts On File, 2005. ISBN 0-8160-5764-8. (englanniksi)
2. 1 2 3 4 5 6  Elias Freij, 80, Mayor of Bethlehem for 25 Years (arkistoitu sivu) *The New York Times*.  30.3.1998.  Arkistoitu 24.11.2020. Viitattu 28.10.2023. (englanniksi)


|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* VIAF

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Trove

 |

 |
**Luterilaisuuden historia** käsittää kaikki luterilaisuuden historiaan liittyvät tapahtumat ja seikat. Luterilaisuus syntyi saksalaisen Martti Lutherin ajatusten ja toimien johdosta. Luther oli alunperin munkki Erfurtin augustinolaisluostarissa. Luostarissa ollessaan hän tutki Raamattua ja hänelle heräsi joitakin ajatuksia. 1517 hän julkaisee 95 teesiä anekauppaa vastaan. Leipzigissä 1519 Martti Luther ja Johann Eck käyvät väittelyn armosta, vapaasta tahdosta ja paavin asemasta. Tämän väittelyn myötä Lutherin erimielisyydet sen aikaisen kirkon kanssa enenevät. Seuraavana vuonna Luther esitti kolme kirjoitusta, joissa hän esitti muutokset, joita hän halusi kirkon tekevän. Hän arvosteli muun muassa kirkolliskokouskäytäntöjä. Kirkon hallitsevassa olevia tämä kaikki ei miellyttänyt. 1518 häntä vastaan käytiin harhaoppisuusoikeudenkäynti. 1520 paavi Leo X laati pannauhkausbullan Lutheria koskien. Siihen paavi kirjoitti, että Lutherin pitää peruuttaa teesinsä 60 päivän kuluessa tai hänet tuomitaan harhaoppiseksi. Luther ei perunut teesejään vaan sen sijaan poltti pannauhkausbullan Wittenbergin portilla. Luther kieltäytyi peruuttamasta väitteitään myös valtiopäivillä 1521. Tämän johdosta Saksalais-Roomalaisen valtakunnan keisari Kaarle V julisti hänet valtakunnan kiroukseen. Kuitenkin 1521 alkaen Lutherin kannattajat alkoivat ajaa Lutherin vaatimia uudistuksia vuodesta 1521 alkaen. He vaativat, että munkeilla ja nunnilla oli oltava mahdollisuus halutessaan jättää luostari ja pappien oli saatava mennä naimisiin. Lutherin kannattajien keskuudessa keskusteltiin kuvista kirkoissa. Luther oli sitä mieltä, ettei kuvia kirkoissa pidä kieltää vaan sen sijaan pitää torjua ihmisten mielissä olevia epäjumalankuvia. Vuonna 1555 Saksalais-Roomalaisen valtakunnan keisari Ferninand I:n ja valtakunnan ruhtinaiden toimesta julistettiin Ausburgin uskonrauha, jossa luterilaiset evankeliset säädyt hyväksyttiin. Oli syntynyt luterilaisia alueita, joiden elämäntavassa näkyi paljolti muun muassa katekismuksen kunnioitus.

Luterilaisuuden piirissä on ollut useanlaisia herätysliikkeitä, kuten 1800-luvulla syntyneet lestadiolaisuus, joka on vaikuttanut erityisesti pohjoiskalotin alueella sekä tanskassa vaikuttanut grundtvigilaisuus.

Lähteet
-------

1. ↑  Christine Nagel, Ingrid Reuter: *Kristinuskon historia 2000, Uskonpuhdistuksesta nykyaikaan*, s. 16-19, 24-28, 46-47. Suomentanut Marja Hannula, Maija Pellikka, Leena Vallisaari, Anna Maija Viitanen, Jaana Iso-Markku. Weilin+Göös, 1999. ISBN 951-35-6515-7.
2. ↑  Warren H. Hepokoski: The Laestadian movement *users.erols.com*.  Arkistoitu 29.9.2023. Viitattu 9.7.2023.
3. ↑  Grundtvigilaisuus *Project Runeberg*. Viitattu 9.7.2023.
**Palkkaluokka** (taulukkopalkka) on työehtosopimuksiin kirjattu kunkin työtehtävän peruspalkkataso. Palkkaa maksetaan tehdystä työstä ja se voi perustua aikaan (tunti- tai kuukausipalkka) tai työn suoritukseen ja tulokseen (urakkapalkka tai tulospalkka).  Esimerkkinä matkailu- ja ravintola-alan vuoden 2014 työehtosopimuksessa ykköspalkkatasoon kuuluva työntekijä (pikkolot ja apuntyöntekijät) sai alle kahden vuoden työkokemuksella peruspalkkaa 9,96 euroa tunnilta. Kun taas kokemusta oli yli kaksi vuotta, nousi palkka 10,24 euroon tunnilta. Vuosien mittaan palkkaa korotetaan työehtosopimuksessa sovittavalla tavalla, vaikka palkkaluokka pysyisi ennallaan. 

Palkkaluokan mukaisen peruspalkan lisäksi palkkaan voi sisältyä henkilökohtaisia lisiä. Niistä voi olla kirjaus työsopimuksessa tai se voi olla kunkin yrityksen noudattama käytäntö. Henkilökohtaiset lisät perustuvat työsuorituksen arviointiin ja niitä voidaan maksaa esimerkiksi työsuorituksen, tuloksellisuuden, monitaitoisuuden tai yhteistyökyvyn perusteella.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Palkka *Tyoelamaan.fi*.  12.8.2013.  (suomeksi)
2. ↑  Matkailu- ja ravintola-alan työehtosopimus *pam.fi*.  1.5.2014.  Arkistoitu 20.1.2022. Viitattu 5.2.2016.