recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Lähestyviä monsuunipilviä Intiassa.
**Monsuuni** (arabian sanasta *mawsim* ’vuodenajat’) on sääilmiö, johon kuuluvat vuodenaikojen mukaan suuntaa vaihtavat monsuunituulet sekä rankat ja pitkäkestoiset kesän monsuunisateet. Monsuuni vaikuttaa erityisen paljon Aasian ja erityisesti Intian ilmastoon, mutta sitä esiintyy myös muualla, kuten Kiinassa, Australiassa, Afrikassa sekä Pohjois- ja Etelä-Amerikassa.

Synty
-----

Monsuunisateiden aiheuttama tulva Filippiineillä.
Monsuuni aiheutuu maanpinnan ja merenpinnan lämpötilaeroista. Kun aurinko alkaa keväällä lämmittää, manner lämpenee nopeammin kuin merialue, jolla auringon säteily imeytyy paksuun vesikerrokseen. Intian sisämaassa ilman lämpötila nousee keväällä yli 40 asteen, kun merivesi on lämmennyt vasta 25-asteiseksi. Tästä syntyy mantereen ylle terminen matalapaine, jonka seurauksena ilma alkaa virrata mereltä korkeammasta ilmanpaineesta mantereelle matalampaan ilmanpaineeseen.

Kun mereltä mantereelle levinnyt kostea ilma kohtaa mantereella korkeampaa maastoa, kosteus alkaa tiivistyä pilviksi. Tästä seuraa hyvin runsaita ja pitkäkestoisia sateita sekä tulvia etenkin Himalajan eteläpuolella. Yhdessä kuukaudessa voi sadetta tulla Intiassa lähes 1 000 millimetriä. Myös trooppisia myrskyjä esiintyy. Samalla ilma hiukan viilenee keväästä.

Heikkeneminen
-------------

Intiassa monsuuni kestää toukokuusta lokakuuhun. Syksyn edetessä monsuuni heikkenee, kun meren ja mantereen lämpötilaerot tasaantuvat. Talvella sateet voivat jäädä hyvin vähiin, ja ilma on pääosin kuivaa ja kuumaa.

Merkitys
--------

Monsuuni tuo tropiikkiin kesäsateet, joiden ansiosta seudulla voidaan viljellä ruokaa. Monsuuni pitää myös kesälämpötilat siedettävinä ja estää maata korventumasta auringossa.

Esiintymisalueet
----------------

Trooppisia monsuuneja esiintyy Intiassa ja muualla Etelä- ja Kaakkois-Aasiassa ja Indonesiassa, sekä trooppisessa Afrikassa ja Etelä-Amerikassa. Subtrooppinen monsuuni esiintyy esimerkiksi Kaspianmeren tienoilla, Välimerellä, Itä-Aasiassa ja Yhdysvaltain luoteisrannikolla sekä Australiassa, Etelä-Afrikassa ja Kaakkois-Brasiliassa. Arktista monsuunia esiintyy Itä-Siperiassa ja Pohjois-Alaskassa.

Katso myös
----------

* Pasaatituulten kohtaamisvyöhyke

Lähteet
-------

1. ↑  Karttunen, Hannu & Koistinen, Jarmo & Saltikoff, Elena & Manner, Olli: *Ilmakehä, sää ja ilmasto*, s. 311. Helsinki: Ursa, 2008. ISBN 978-952-5329-61-2.
2. 1 2 3 4  Monsuuni auttaa pitämään tropiikin elinkelpoisena  7.3.2023. Foreca. Viitattu 10.10.2023.
3. ↑  Geographical extent of the global surface monsoons (Arkistoitu – Internet Archive) J. Li, Q Tseng 2005

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Monsuuni** Wikimedia Commonsissa
**Mark Borowiecki** (s. 12. heinäkuuta 1989) on kanadalainen uransa lopettanut jääkiekkoilija.

Ura
---

Borowiecki pelasi vuosina 2006–2008 CJHL-joukkue Smiths Falls Bearsissa. Sen jälkeen hän pelasi Clarksonin yliopistossa, josta Ottawa Senators varasi hänet viidennellä kierroksella vuoden 2008 varaustilaisuudessa. Borowiecki pelasi kolme kautta ECAC-joukkue Golden Knightsissa, jossa teki 12 maalia ja syötti 20. Hän oli joukkueen kapteeni kaudella 2010–2011.

11. maaliskuuta 2011 Ottawa Senators teki Borowickin kanssa kahden vuoden tulokassopimuksen. Hän liittyi Ottawan farmijoukkue Binghamton Senatorsiin loppukaudeksi 2010–2011. Yhdeksän runkosarjaottelun jälkeen Borowiecki sai 20 pudotuspeliottelussaan tililleen kaksi syöttöpistettä ja kahdeksan jäähyminuuttia Senatorsin voittaessa Calder Cupin.

17. tammikuuta 2012 Borowiecki kutsuttiin ylös NHL:ään lännen vieraskiertueelle. Hän teki NHL-debyyttinsä 19. tammikuuta Ottawan 4–1 -voitossa San Jose Sharksista. Hän pelasi Chris Phillipsin kanssa kolmannessa puolustajaparissa. Borowiecki palasi Binghamtoniin viikkoa myöhemmin.

Työsulkukaudella 2012–2013 Borowiecki pääsi aloittamaan kauden Ottawan kokoonpanossa Jared Cowenin loukkaannuttua. Hän onnistui vahvalla fyysisellä pelaamisellaan pitämään itsensä Ottawan NHL-kokoonpanossa. Borowiecki palasi Binghamtoniin kuuden Ottawassa pelatun pelin jälkeen. 

Borowiecki teki NHL-uransa ensimmäisen maalin 7. marraskuuta 2013 ohittaessaan Montreal Canadiensin maalivahti Carey Pricen. 18. elokuuta 2014 Borowiecki ja Ottawa tekivät kolmen vuoden pituisen jatkosopimuksen, jonka arvo oli 3,3 miljoonaa dollaria.

Lokakuussa 2020 Borowiecki teki vapaana agenttina Nashville Predatorsin kanssa kaksivuotisen ja yhteensä neljän miljoonan dollarin arvoisen sopimuksen.

Helmikuussa 2022 Borowiecki teki Predatorsin kanssa yksivuotisen ja 900 000 dollarin arvoisen jatkosopimuksen.

Lähteet
-------

1. ↑
2. ↑
3. ↑

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.   
Alkuperäinen artikkeli: en:Mark Borowiecki
**Axel Ludvig Born** (20. helmikuuta 1803 Leppävirta – 4. maaliskuuta 1887 Espoo) oli suomalainen senaattori, salaneuvos ja Suomen senaatin valtiovaraintoimituskunnan apulaispäällikkö.

Bornin vanhemmat olivat Varkauden linnoituksen asevaraston vt. vartija Karl Born (k. 1805) ja Hedvig Charlotta Meijer. Hän kävi Helsingin triviaalikoulua ja Porvoon lukiota, pääsi ylioppilaaksi 1820 ja suoritti Turun akatemiassa tuomarintutkinnon ja kameraalitutkinnon 1821.

Born oli Suomen senaatin kansliatoimituskunnan ylimääräisenä kopistina 1822–1823, sotakomissariaatissa 2. kamarikirjurina 1823–1824 ja 1. kamarikirjurina 1824–1825, senaatin kansliatoimituskunnan kopistina 1825–1832 ja valtiovaraintoimituskunnan kanslistina 1832–1838. Hän sai protokollasihteerin arvonimen 1835. Born oli senaatin kirkollistoimituskunnan protokollasihteerinä 1838, valtiovaraintoimituskunnan apulaisesittelijäsihteerinä 1838–1839 ja esittelijäsihteerinä vuodesta 1839 toimien samalla myös sensuuriylihallituksen sihteerinä 1832–1845. Bornista tuli Suomen Pankin johtokunnan vt. puheenjohtaja 1845 ja hän oli vakinaisena puheenjohtajana 1853–1856. Hän oli samalla senaatin talousosaston väliaikaisena jäsenenä ja valtiovaraintoimituskunnan päällikön väliaikaisena apulaisena vuodesta 1853. Bornista tuli valtioneuvos 1854. Hän oli senaatin talousosaston jäsenenä vuodesta 1856, senaattorina vuodesta 1857, valtiovaraintoimituskunnan päällikön apulaisena vuodesta 1856 ja valtiovaraintoimituskunnan apulaispäällikkönä 1862–1867. Hän sai salaneuvoksen arvonimen 1867.

Born omisti Kunnarlan tilan Espoossa.

Lähteet
-------

1. ↑  Kotivuori, Yrjö: Axel Ludvig Born. *Ylioppilasmatrikkeli 1640–1852*. Helsingin yliopiston verkkojulkaisu 2005. Luettu 18.7.2015.

Aiheesta muualla
----------------

* Axel Ludvig Bornin elämäkerta Kansallisbiografiassa

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt Muokkaa Wikidatassa | 
* Kansallisbiografia
* Biografiasampo
* Ylioppilasmatrikkeli 1640–1852

 |

 |
**Gustaf Robert Alfred Charpentier** (15. lokakuuta 1839 Hauho – 8. heinäkuuta 1914 Hauho) oli suomalainen everstiluutnantti, pankinjohtaja ja senaattori.

Charpentierin vanhemmat olivat aliluutnantti Robert Emil Gustaf Carl Charpentier (1810–1882) ja Andreetta Fredrika Rotkirch. 

Charpentier kävi Haminan kadettikoulun 1851–1857. Hän palveli 2. reservin tykistöprikaatissa 1858–1863, 2. suomenmaalaisessa ratsastavassa kevyessä patteristossa 1863–1867, 22. tykistöprikaatissa 1867–1872 sekä oli komppaniaupseerina Haminan kadettikoulussa 1867–1872. Hänet ylennettiin aliluutnantiksi 1860, luutnantiksi 1862, esikuntakapteeniksi 1868, kapteeniksi 1870 ja everstiluutnantiksi 1872. Charpentier erosi sotapalveluksesta 1872 siirtyen pankki- ja vakuutusalalle.

Charpentier oli Suomen Yhdyspankin Haminan konttorin hoitajana 1867–1872, Suomen Yhdyspankin pääkonttorin kassanhoitajana Helsingissä 1872–1874, Henkivakuutusyhtiö Kalevan toimitusjohtajana 1874–1881 sekä Suomen Hypoteekkiyhdistyksen johtokunnan puheenjohtajana 1881–1884 ja Suomen Pankin johtokunnan jäsenenä 1884–1897. Hän oli myös Landtmannabankenin hallintoneuvoston puheenjohtajana 1910–1914, Henkivakuutusyhtiö Kalevan johtokunnan jäsenenä 1901–1911 ja johtokunnan puheenjohtajana 1908–1911 sekä Palovakuutusyhtiö Fennian johtokunnan jäsenenä 1882–1889.

Charpentier oli senaatin talousosaston jäsenenä eli senaattorina 1897–1900 ja toimi senaatin finanssitoimituskunnan päällikkönä. Hän oli sen jälkeen vielä Suomen Maanviljelyspankin johtajana 1900–1902 ja Pohjoismaiden Osakepankin Helsingin konttorin johtajana 1905–1906. Hän osallistui valtiopäiville aatelissäädyssä 1877–1878, 1882, 1885, 1900 ja 1904–1905. Charpentier oli pankkilakikomitean puheenjohtajana 1896 ja pankkivaliokunnan puheenjohtajana 1904–1905. Hän omisti vuodesta 1882 isänsä jälkeen Hauhon Hahkialan sääntöperintötilan ja lisäksi Linnaisten kartanon Helsingin pitäjässä 1880–1897. 

Charpentier oli naimisissa 1863–1907 Adolfina Valeria Aschanin (1837–1907) kanssa. Heidän poikansa oli oikeuskansleri Axel Fredrik Charpentier (1865–1949).

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5 6  Wikiaineisto : Kuka kukin oli 1961
2. 1 2 3 4 5  Adelsvapen-Wiki: Adliga ätten Charpentier nr 765, tabell 7


|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Suomen Pankin pääjohtajat |
| --- |
|  |
| 
* Sacklén
* Idestam
* Lode
* Winter
* Trapp
* Born
* Federley
* Trapp
* Edelheim
* Blidberg
* Björkman
* von Haartman
* Florin
* von Troil
* Charpentier
* Wegelius
* von Collan
* Stenroth
* Ramsay
* Ryti
* Rangell
* Ryti
* Tuomioja
* von Fieandt
* Waris
* Koivisto
* Karjalainen
* Kullberg
* Hämäläinen
* Vanhala
* Liikanen
* Rehn

 |

 |
**Etelä-Pohjanmaan elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus** (ruots. *Närings-, trafik- och miljöcentralen i Södra Österbotten*) on 1.1.2010 toimintansa aloittanut valtionhallinnon alueellinen kehittämis- ja palvelukeskus. Se on yksi Suomen 15:stä ja samalla 9:stä kaikkien kolmen vastuualueen elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskuksesta. Etelä-Pohjanmaan ELY-keskuksen tehtävät muodostuvat entisten Etelä-Pohjanmaan TE-keskuksen, Tiehallinnon Vaasan tiepiirin ja Länsi-Suomen ympäristökeskuksen tehtävistä. Lisäksi ELY-keskuksessa hoidetaan entisen Länsi-Suomen lääninhallituksen liikenne- ja sivistysosaston tehtäviä. 

Etelä-Pohjanmaan ELY-keskuksen toimialueeseen kuuluu elinkeinot, työvoima, osaaminen ja kulttuuri -vastuualueen tehtävien kohdalla Etelä-Pohjanmaa sekä liikenne-, infrastruktuuri-, ympäristö- ja luonnonvara -asioiden osalta myös Keski-Pohjanmaa ja Pohjanmaa. Päätoimipaikkana on Seinäjoki - muut toimipaikat ovat Vaasassa ja Kokkolassa. Etelä-Pohjanmaan ELY-keskus palvelee kahdella kielellä.

Historia
--------

Etelä-Pohjanmaan elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus perustettiin vuonna 2010. Uuden viraston päätoimipaikaksi tuli Seinäjoki. Aloitusvaiheessa sekä Seinäjoen että Vaasan toimipaikoissa oli saman verran henkilökuntaa, eli noin 170-179 henkilötyövuotta. Kokkolan toimipaikassa oli aloitusvaiheessa 62 henkilötyövuotta.

ELY-keskuksen muutossuunnitelman mukaisesti Seinäjoen päätoimipaikassa tarjotaan kaikkien kolmen vastuualueen palveluja. Seinäjoelle sijoittui myös ELY-keskuksen johto. Vaasan toimipaikassa tarjotaan kahden vastuualueen palveluja ja Kokkolassa vain ympäristövastuualueen palveluja.

Erityisesti ympäristövastuualueen pääpainon siirtäminen Seinäjoelle herätti levottomuutta henkilöstön keskuudessa. Suunnitteluryhmän ja Ympäristöministeriön yhteisen näkemyksen pohjalta siirrot sovittiin tehtäväksi vapaaehtoisuuden pohjalta ja sijoittamalla vapaana olevia virkoja ja tehtäviä Seinäjoelle.

Organisaatio
------------

Etelä-Pohjanmaan ELY-keskuksen organisaation muodostavat Elinkeinot, työ ja osaaminen -vastuualue, Liikenne- ja infrastruktuuri -vastuualue sekä Ympäristö- ja luonnonvarat -vastuualue. ELY-keskuksen ylijohtajana toimii Timo Saari, joka toimii myös elikeinovastuualueen johtajana. Liikenne- ja infrastruktuuri -vastuualueen johtaja on Anders Östergård. Ympäristö- ja luonnonvarat -vastuualueen johtaja on Karoliina Laakkonen-Pöntys.

Lähteet
-------

1. ↑  Henkilöstötiedot *Tutki hallintoa*. Viitattu 28.1.2024.
2. ↑  Tulostavoiteasiakirja 2020 *Etelä-Pohjanmaan ELY-keskus*. Viitattu 4.12.2020.
3. 1 2 3  ELY-keskus aloittaa Kokkolassa 62 työntekijällä *Yle.fi*. Viitattu 4.12.2020.
4. ↑  Organisaatio *Etelä-Pohjanmaan ELY-keskus*. Viitattu 28.11.2020.

Aiheesta muualla
----------------

* Etelä-Pohjanmaan elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskuksen kotisivut

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskukset |
| --- |
|  |
| 
* Etelä-Pohjanmaa
* Etelä-Savo
* Häme
* Kaakkois-Suomi
* Kainuu
* Keski-Suomi
* Lappi
* Pirkanmaa
* Pohjanmaa
* Pohjois-Karjala
* Pohjois-Pohjanmaa
* Pohjois-Savo
* Satakunta
* Uusimaa
* Varsinais-Suomi
* KEHA-keskus

 |

 |
**Chelonoidis porteri** on maakilpikonnien heimoon kuuluva kilpikonnalaji. Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto IUCN on luokitellut lajin äärimmäisen uhanalaiseksi.

Koiraan kilven halkaisija voi olla 115 cm, naaraan noin 95 cm. Se on aktiivinen päiväsaikaan, jolloin se etsiskelee ruokaa ja levähtää välillä lätäköissä tai korkean ruohon suojissa. Se syö monipuolista kasvisravintoa, johon on alkanut kuulua myös vieralajien marjoja ja hedelmiä kuten guavaa ja karhunvatukkaa. Myös raadot kuuluvat sen ruokavalioon.

Noin 77% *Chelonoidis porteri* -lajin kilpikonnista muuuttaa säännöllisesti noin 10 km matkan alueelle, jossa on tarjolla rehevintä kasvillisuutta. Tätä vuosimuuttoa sääntelee sadekausien vaihtelu. Muissa yksilöissä on joitakin, jotka vaeltelevat ilman säännöllistä rytmiä, tutkien opportunistisesti aivan uusia alueita.

*Chelonoidis porteri* -lajin kilpikonnia tavataan Galápagossaariin kuuluvan Santa Cruzin lounaisosassa. Saarella pysähtyneet merimiehet ja myöhemmin uudisasukkaat käyttivät kilpikonnia ravinnokseen. Ihmisen mukana saarelle tulleet vuohet ja aasit ovat myös muokanneet kasvillisuutta ja siten haitanneet näiden kilpikonnien menestymistä.

Koiraat taistelevat puremalla, sihisemällä ja tönimällä toisiaan kilvillään. Myös naaraat käyttäytyvät aggressiivisesti vallatessaan parhaita pesimäpaikkoja. Pesimäkausi alkaa parinvalinnalla helmi-maaliskuussa. Naaras munii kuivalle alankoalueelle toukokuussa 7–21 munaa, jotka kuoriutuvat 110–250 päivän kuluttua. *Chelonoidis porteri* -kilpikonnat voivat elää ainakin 175–vuotiaiksi.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Cayot, L.J. Gibbs, J.P. Tapia, W. & Caccone, A.: *Chelonoidis porteri* *IUCN Red List of Threatened Species*.  2017. International Union for Conservation of Nature, IUCN, Iucnredlist.org. Viitattu 5.12.2023. (englanniksi)
2. 1 2 3  Arteaga A, Guayasamin JM: Santa Cruz Giant-Tortoise *Reptiles of Ecuador*.  2020. Viitattu 5.12.2023.


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Taksonitunnisteet | 
* Wikidata: Q2462851
* Wikispecies: Chelonoidis niger porteri
* CoL: TVLK
* EoL: 10465467
* GBIF: 8305340
* iNaturalist: 146007
* ITIS: 949455
* IUCN: 9026
* NCBI: 106732
* RD: porteri

 |

 |
**Gennadi Aleksandrovitš Fjodorov** (ven. Генна́дий Алекса́ндрович Фёдоров); 18. elokuuta 1909 – 2. tammikuuta 1991) oli komilainen kirjailija.

Gennadi Fjodorov syntyi nykyisen Komin tasavallan Troitsko-Petšorskin kylässä. Vuonna 1926 hän valmistui Ust-Kulomin toisen asteen koulusta, työskenteli lastenkodeissa ja Komin kirjakustantamossa. Vuonna 1940 hän suoritti Maksim Gorkille nimetyn kirjallisuusinstituutin kurssin, osallistui toiseen maailmansotaan ja työskenteli sen jälkeen Komin tiedekeskuksen tutkijana. Vuosina 1948–1959 ja 1964–1971 hän toimi Komin kirjailijaliiton johtajana.

Fjodorovin ensimmäinen teos julkaistiin *Ordym* ("Polku") -kirjallisuuslehdessä vuonna 1928. Ensimmäinen erillisenä kirjana julkaistu teos oli *Zeĺĺa*-niminen näytelmä vuonna 1931. Pienoisromaaneissa *Śiktsa asyv* ("Maaseudun aamu", 1932), *Kolhoznitsajas* ("Kolhoosilaisnaiset", 1936) ja *Traktoristka Vasilisa* ("Traktorinkuljettaja Vasilisa", 1938) kirjailija kuvaa kollektivisoinnin aikaa Komin maaseudulla. Fjodorovin pääteokset ovat kansalaissodan sankarittaresta Domna Kalikovasta kertova romaani *Kya petigön* ("Aamun sarastaessa", 1962) sekä runoilija Ivan Kuratovin elämästä kertovat romaanit *Vostym* ("Elosalama", 1982), *Čužan muśań ylyn* ("Kaukana kotimaasta", 1989) ja *Ezyś śura kör* ("Hopeasarvinen peura", 1991). 

Kirjailija on saanut Komin tasavallan Kuratov-valtionpalkinnon ja Venäjän federaation ansioituneen kulttuurityöntekijän arvonimen. Vuonna 1984 hänet nimettiin Komin tasavallan kansankirjailijaksi. Fjodorov on haudattu Syktyvkariin.

Aiheesta muualla
----------------

* Gennadi Fjodorovin lyhyt elämäkerta (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi), (komiksi)

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Saksa
* Yhdysvallat

 |

 |
Suomen ensimmäiseksi naispuoliseksi kuvanveistäjäksi mainittu Eveliina Särkelä 85-vuotiaana vuonna 1932.
**Maria Eveliina Särkelä** (10. tammikuuta 1847 Vaasa – 8. helmikuuta 1939 Helsinki) oli Alina Forsmanin ohella yksi Suomen ensimmäisiä naiskuvanveistäjiä. Hän toimi myöhemmin valokuvaajana ja piirustuksenopettajana, koska kuvanveisto ei tarjonnut riittävää elantoa.

Eveliina Särkelän vanhemmat olivat tunnettu turkulainen kelloseppä Antti Särkelä (1804–1873) ja Elisabet Kerola (1812–1883). Hän muutti Pohjanmaalta Turkuun 1860 ja opiskeli Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa Turussa R. W. Ekmanin ja Walter Runebergin johdolla vuosina 1864–1866 ja 1873. Hän jatkoi vielä taideopintoja August Saabyen johdolla Kööpenhaminassa vuosina 1873–1874 ja 1876–1878. Särkelä opiskeli myös muutaman kuukauden ajan Berliinissä ja Pietarissa.

Särkelä joutui varojen puutteen takia käyttämään useissa teoksissaan materiaalina savea tai kipsiä, joten monet teoksista eivät ole säilyneet. Särkelä teki rintakuvat Emil Nervanderista ja turkulaisesta apteekkari Stenbergistä sekä muotokuvan muun muassa Victor Westerholmista. Hän teki myös monia kansallisromanttisia Kalevala-aiheisia teoksia, esimerkiksi *Kullervo tynnyrin päällikkö*.

Palkinnot
---------

* II palkinto dukaattikilpailussa 1879

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Kuvanveistäjätär Eveliina Särkelä kuollut, Helsingin Sanomat, 09.02.1939, nro 38, s. 8, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
2. 1 2 3  Kuvanveistäjä Eveliina Särkelä, Aamulehti, 09.02.1939, nro 38, s. 7, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
3. ↑  Eveliina Särkelän veistoksia etsitään *Turun Sanomat*.  3.11.2005. Viitattu 16.4.2018.
4. ↑  Kuka kukin oli *Wikisource*.

Kirjallisuutta
--------------

* Konttinen, Riitta: "Särkelä, Eveliina (1847–1939)", *Suomen kansallisbiografia, osa 9*, s. 537–539. Helsinki: Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2007. ISBN 978-951-746-450-5. / Teoksen verkkoversio.

Aiheesta muualla
----------------

* Särkelä, Eveliina hakuteoksessa *Uppslagsverket Finland* (2012). (ruotsiksi)
* Suomen ensimmäinen kuvanveistäjätär, Suomen Kuvalehti, 16.01.1932, nro 3, s. 18, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Suomi (KANTO)

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Kansallisbiografia
* Uppslagsverket Finland
* Biografiasampo

 |

 |
**Sergio Andrés Higuita García** (s. 1. elokuuta 1997 Medellín) on kolumbialainen maantiepyöräilijä. Hän edusti kolumbialaista Team Manzana Postobónia 2016–2018, espanjalaista Team Euskadia alkuvuoden 2019 sekä yhdysvaltalaista EF Pro Cycling / EF Education–Nippo -joukkuetta toukokuusta 2019 vuoden 2021 loppuun. Kaudesta 2022 alkaen hän on ajanut saksalaisessa Bora-Hansgrohessa.

Higuita voitti Becerril de la Sierraan päättyneen 18. etapin Espanjan ympäriajossa 2019. Hän voitti maantieajon Kolumbian-mestaruuden 2020 ja 2022. Hän voitti 2022 Katalonian ympäriajon 16 sekunnin erolla Richard Carapaziin.

Saavutuksia
-----------

Lähteet: Pro Cycling Stats, Cycling Archives

2017
Vuelta Asturias, mäkikirikilpailun voitto
2018
Tour of China I, mäkikirikilpailun voitto
Kolumbian ympäriajo, 3. etapin voitto
2019
Volta a la Comunitat Valenciana, nuorten kilpailun voitto
Volta ao Alentejo, 5. etapin voitto
Kalifornian ympäriajo, kokonaiskilpailussa toinen
Puolan ympäriajo, kokonaiskilpailussa neljäs
Espanjan ympäriajo, kokonaiskilpailussa 14:s, 18. etapin voitto
MM-kilpailut, alle 23-v. maantieajossa neljäs
Giro dell'Emilia, kolmas
2020
Maantieajon Kolumbian-mestaruus
Tour Colombia, kokonaiskilpailun, nuorten kilpailun ja 4. etapin voitto
Pariisi–Nizza, kokonaiskilpailussa kolmas, nuorten kilpailun voitto
2021
Ranskan ympäriajo, 14. etapilla kolmas
2022
Maantieajon Kolumbian-mestaruus
Volta ao Algarve, 5. etapin voitto
Katalonian ympäriajo, kokonais- ja mäkikilpailun sekä nuorten kilpailun voitto
Liège–Bastogne–Liège, viides
Tour de Romandie, 4. etapin voitto
Sveitsin ympäriajo, kokonaiskilpailussa toinen, nuorten kilpailun voitto
Puolan ympäriajo, 3. etapin voitto
Tre Valli Varesine, toinen
Lombardian ympäriajo, neljäs
2023
Vuelta a San Juan. kokonaiskilpailussa kolmas
GP Miguel Indurain, toinen
Baskimaan ympäriajo, kokonaiskilpailussa kuudes, 5. etapin voitto

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Sergio Higuita *procyclingstats.com*. Viitattu 9.4.2023. (englanniksi)
2. 1 2 3  Sergio Andres Higuita García *cyclingarchives.com*. Viitattu 2.5.2021. (englanniksi)
3. ↑  101stVolta Ciclista a Catalunya *procyclingstats.com*. Viitattu 3.4.2023. (englanniksi)
**Ruttojuuriyökkönen** (*Hydraecia petasitis*) on harvinainen loppukesän ja alkusyksyn yökköslaji.

Koko ja ulkonäkö
----------------

Verrattuna muihin *Hydraecia*-suvun lajeihin ruttojuuriyökkönen on selvästi kookkaampi, väritykseltään tasaisempi ja sen etusiivet ovat pituuteensa nähden leveämmät. Etusiipien pohjaväri on tumman violetinharmaa ilman punertavaa sävyä ja rengas- sekä munuaistäplä erottuvat muuta siipeä vaaleampina. Ulompi poikkiviiru kaartuu melko tasaisesti tehden kuitenkin jyrkän mutkan ennen siiven etureunaa. Olennaisena tuntomerkkinä siiven ulkoreunan tuntumassa kulkevan aaltoviirun keskiosa on terävästi mutkitteleva. Takasiivet ovat tasaisesti tumman ruskeat ja niissä sekä keskitäplä että kaarijuova erottuvat yläpinnalla vain heikosti, alapinnalla selvästi paremmin. Siipiväli vaihtelee 41–51 mm.

Levinneisyys ja lentoaika
-------------------------

Lajin levinneisyys ulottuu Länsi-Euroopasta Skandinaviaan, Baltiaan ja idässä Siperian länsiosiin.

Suomessa ruttojuuriyökkönen on verraten uusi tulokas, joka tavattiin ensimmäistä kertaa vuonna 1938 Lemlandista. Yksilö tunnistettiin kuitenkin uudeksi lajiksi vasta sen jälkeen kun Virolahdelta tavattiin toinen yksilö vuonna 1975. Nykyisin lajin havainnot painottuvat vahvasti maan eteläosiin, etenkin etelärannikon tuntumaan, mutta satunnaisemmin sitä on havaittu aina Vaasan korkeudella saakka. Perhoset ovat lennossa yhtenä sukupolvena elokuun alusta syyskuun loppupuolelle.

Elinympäristö ja elintavat
--------------------------

Toukan ravinnon vuoksi laji on sidoksissa ruttojuurikasvustoihin. Sen vuoksi se on esiintymiseltään paikoittainen, joskin saattaa sopivalla paikalla olla runsaslukuinen. Etelämpänä Euroopassa elinympäristöjä ovat suot ja jokivarret, pohjoisempana lähinnä puutarhat. Elintavoiltaan piilottelevana se lienee yleisempi kuin havainnot antavat ymmärtää. Perhoset lentävät hämärän tullen ja tulevat valolle.

Toukka elää aluksi ruttojuurten versoissa tehden niihin tunnusomaisen syömäjäljen. Myöhemmin toukat elävät juurakoissa. Niillä on myös taipumusta syödä toisiaan. Muna talvehtii.

Ravintokasvi
------------

Toukan ravintokasvi on etelänruttojuuri (*Petasites hybridus*).

Lähteet
-------

1. ↑  Svenska fjärilar (ruotsiksi)
2. 1 2 3 4 5  UK Moths (englanniksi)
3. 1 2 3  Mikkola K. & Jalas I.: *Suomen perhoset. Yökköset 2.*. Suomen Perhostutkijain Seura. Otava, 1979. ISBN 951-1-04297-1.  s. 118–119
4. ↑  Perhoswiki[vanhentunut linkki]
5. ↑  Hantsmoths (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Bestimmungshilfe des Lepiforums[vanhentunut linkki] (saksaksi)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Taksonitunnisteet | 
* Wikidata: Q2454251
* BioLib: 54164
* BOLD: 56184
* CoL: 3N2J9
* EoL: 524945
* EUNIS: 310006
* Fauna Europaea: 447583
* Fauna Europaea (new): 7d418b55-5740-416f-8910-8ce272aedbb6
* GBIF: 1796666
* iNaturalist: 483506
* IRMNG: 10623640
* LepIndex: 266441
* LoB: 3953
* NBN: NBNSYS0000006467
* NCBI: 987958
* PPE: hydraecia-petasitis

 |

 |
**Saksan liittopäivävaalit 10. liittopäivävaalit** järjestettiin Saksan liittotasavallassa 6. maaliskuuta 1983. Vaaleissa valittiin liittopäivien kaikki 520 jäsentä. 39 279 529 äänestäjää osallistui vaaleihin äänestysaktiivisuuden ollessa 89,1 prosenttia.

Tausta
------

Länsi-Saksaa oli aiemmin hallinnut sosiaalidemokraattien ja vapademokraattien sosiaaliliberaali koalitiohallitus, joka kuitenkin kaatui syksyllä 1982, kun vapaademokraatit äänestivät opposition kristillisdemokraattien esittämän epäluottamuslauseen puolesta. Tämän jälkeen kristillisdemokraattien johtaja Helmut Kohl muodosti porvarillisenkoalitiohallituksen yhdessä vapaademokraattien kanssa. Kohlin hallitus hankki tahallaan epäluottamuslauseen liittopäiviltä, minkä ansiosta ennenaikaisten liittopäivävaalien järjestäminen tuli mahdolliseksi.

Tulokset
--------

Kristillisdemokraatit ja vapaademokraatit saivat liittopäiville yhteensä 290 edustajaa eli yksinkertaisen enemmistön, ja näin Kohlin porvarihallitus jatkoi Länsi-Saksan johdossa. Sosiaalidemokraatit ja myös vapaademokraatit menettivät kannatustaan edellisiin vaaleihin verrattuna, kun taas kristillisdemokraatit ja vihreät saivat vaalivoiton. Tämä oli ensimmäinen kerta, kun liittopäiville valittiin vihreiden edustajia.

Lähteet
-------

1. 1 2  Election to the 10th German Bundestag on 6 March 1983 Arkistoitu 11.10.2009. Viitattu 14.4.2017.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Saksan liittopäivävaalit 1983** Wikimedia Commonsissa
**Nunarput utoqqarsuanngoravit** (suom. *"Meidän muinainen maamme"*) on Tanskaan kuuluvan autonomisen Grönlannin kansallislaulu. Laulun on sanoittanut Henrik Lund ja säveltänyt Jonathan Petersen. Se on ollut käytössä vuodesta 1916. Vuodesta 1979 laulun asema on ollut virallinen.

Grönlanninkieliset sanat
------------------------

Nunarput, utoqqarsuanngoravit niaqqut ulissimavoq qiinik.
Qitornatit kissumiaannarpatit tunillugit sineriavit piinik.
Akullequtaasut merlertutut ilinni perortugut tamaani
kalaallinik imminik taajumavugut niaqquit ataqqinartup saani.
Atortillugillu tamaasa pisit ingerlaniarusuleqaagut
nutarterlugillu noqitsigisatit siumut, siumut piumaqaagut.
Inersimalersut ingerlanerat tungaalitsiterusuleqaarput,
oqaatsit "aviisit" qanoq kingunerat atussasoq erinigileqaarput.
Taqilluni naami atunngiveqaaq, kalaallit siumut makigitsi.
Inuttut inuuneq pigiuminaqaaq, saperasi isumaqaleritsi.

Käännös
-------

Maamme, joka olet vanhentunut niin, että pääsi on aivan valkohiuksinen
Aina olet meitä, lapsiasi, pitänyt sylissäsi ja antanut meille rantojesi rikkauksia.
Kuin perheen keskimmäiset lapset kukoistimme täällä, Kalaallit,
tahdomme tulla ylpeän ja kunnioitettavan pääsi eteen.
Palavasti kaipaamme kehittää ja uudistaa sitä, mitä sinulla on meille antaa,
poistaa tieltämme esteesi, jotta voisimme liikkua eteenpäin, eteenpäin.
Tahdomme tavoittaa kehittyneitten kansojen tavat;
kaipaamme saavuttaa puheen ja kirjainten voiman.
Nöyryys ei ole kurssisi, Kalaallit, herää ja ole ylväs!
Arvokas elo on maalinamme; ota urheasti paikkasi.

Lähteet
-------

1. 1 2  GREENLAND (Denmark): National Anthem of Greenland Nunárput Utorqarssuángoravit *Anthems*. National Anthems of the World Organisation (NAW). Viitattu 31.8.2020. (englanniksi)
2. 1 2  Greenland *The World Factbook*. Central Intelligence Agency (CIA). Viitattu 31.8.2020. (englanniksi)
3. ↑  Greenland – nationalanthems.info *www.nationalanthems.info*. Viitattu 21.7.2020.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuuntele laulu
**Olli Wikberg** on suomalainen juristi. Hän on toiminut muun muassa markkinaoikeuden tuomarina ja elintarvikemarkkinavaltuutettuna.

Wikberg on suorittanut oikeustieteen kandidaatin ja lisensiaatin tutkinnot oikeustaloustieteen oppiaineesta sekä yo-merkonomin tutkinnon Helsingin kauppaoppilaitoksessa. Vuonna 2010 hän valmistui oikeustieteen tohtoriksi Helsingin yliopistosta. Hänellä on myös varatuomarin arvo.

Wikberg on toiminut markkinaoikeustuomarina markkinaoikeudessa vuosina 2011–2018, elintarvikeketjun kauppatapalautakunnan varapuheenjohtajana vuosina 2014–2019 ja lainsäädäntöneuvoksena oikeusministeriössä vuosina 2018–2019. Vuonna 2019 Wikberg nimitettiin ensimmäisenä elintarvikemarkkinavaltuutetun virkaan.

Joulukuussa 2023 Ruokavirasto teki poliisille tutkintapyynnön Wikbergin toiminnasta virkatehtävissään elintarvikemarkkinavaltuutettuna, ja tammikuussa 2024 hänet pidätettiin virastaan rikostutkinnan ajaksi. Wikbergiä epäillään virka-aseman väärinkäyttämisestä koskien valtion varojen käyttöä työtehtävissä muun muassa matkustukseen ja hankintoihin. Hänen on väitetty rikkoneen säännöllisesti valtion matkustus- ja hankintasääntöjä esimerkiksi taittamalla lyhyitäkin työmatkoja lentokoneella tai taksilla ja ostamalla iPad-tabletin, järjestelmäkameran suodattimia, postimerkkejä ja viinipulloja. Ruokavirasto puuttui Wikbergin toimintaan jo vuoden 2022 lopulla. Wikberg on kiistänyt syyllistyneensä mihinkään rikokseen ja sanonut toimineensa täysin asianmukaisesti.

Julkaisuja
----------

* *Leniency v. kartellit: Kilpailuoikeudellinen ja -poliittinen tutkimus kartellien vastaisesta toiminnasta Euroopan unionissa*. Väitöskirja. Helsinki: Helsingin yliopiston oikeustieteellinen tiedekunta, 2009. ISBN 978-952-10-5531-7.
* Havu, Katri; Kalliokoski, Toni; Wikberg, Olli: *Kilpailuoikeudellinen vahingonkorvaus*. Helsinki: Edita, 2010. ISBN 978-951-37-5678-9.
* *Johdatus kilpailuoikeuteen*. Helsinki: Talentum, 2011. ISBN 978-952-14-1675-0.

Lähteet
-------

1. 1 2  Elintarvikemarkkinavaltuutettu Olli Wikberg *Elintarvikemarkkinavaltuutettu*.  14.12.2020. Viitattu 1.2.2024.
2. ↑  Kaskinen, Miikka: Olli Wikberg elintarvikemarkkinavaltuutetuksi *Yle Uutiset*.  13.6.2019. Viitattu 1.2.2024.
3. 1 2  Tarkkala, Katri: Ruokavirasto teki poliisille tutkintapyynnön virkamiehestä – IL: Tuhlannut suuria summia muun muassa lentoihin ja viiniin *Ilta-Sanomat*.  17.12.2023. Viitattu 1.2.2024.
4. ↑  Taleva, Katariina: Ministeriö pidätti ruokavaltuutettu Wikbergin virastaan *Iltalehti*.  17.1.2024. Viitattu 1.2.2024.
5. ↑  Liski, Jarno; Taleva, Katariina: Rikoksesta epäilty virkamies on reissannut kuin Yli-Viikari – Iltalehti perkasi kuitit *Iltalehti*.  17.12.2024. Viitattu 1.2.2024.
6. ↑  Liski, Jarno; Taleva, Katariina: Huippuvirkamiehen toimintaan puututtiin jo vuonna 2022 – Jatkoi silti ohjeiden rikkomista *Iltalehti*.  19.1.2024. Viitattu 1.2.2024.
Brežnevkajono Liepājassa, Latviassa
**Brežnevka** (ven. брежневка) on nimitys neuvostoliittolaiselle halvalle elementeistä rakennetulle kerrostalolle, jonka oli tarkoitus olla parannus hruštšovkaan. Nimi viittaa Neuvostoliiton johtajaan Leonid Brežneviin.

Brežnevkoja rakennettiin 1960–1980-luvuilla. Uudenlainen rakennustyyppi katsottiin tarpeelliseksi, koska kaupungin asukkaiden tarpeet muuttuivat. Brežnevkat olivat tyypillisesti huomattavasti korkeampia kuin hruštšovkat: ns. kynttilämallit olivat jopa 20-kerroksisia.

Erilaisia brežnevkatyyppejä oli noin nelisenkymmentä, joiden keskenäiset erot liittyvät rakennusmateriaaleihin ja sisäiseen arkkitehtuuriin: esim. yhdentyyppisessä brežnevkassa asunnon sisäiset seinät eivät olleet kantavia, joten asunnon huoneiden lukumäärää saattoi vähentää halutessaan.

Huolimatta siitä, että Neuvostoliiton romahdettua sen entisillä alueilla on otettu käyttöön uudet rakennusstandardit, brežnevkoja on rakennettu myös kauan Brežnevin jälkeen.

Eroja hruštšovkaan
------------------

Brežnevkojen rakennusmateriaalit olivat myös hieman paremmat kuin hruštšovkojen, ja käytännössä brežnevkat olivat hieman parempia ja isompia versioita edeltäjistään. Esim. brežnevkan sisäkaton korkeus oli 2,7 metriä, kun taas hruštšovkan kohdalla se oli 2–2,5 metriä. Hruštšovkan tapaan myös brežnevka kärsi huonosta eristyksestä. Lisäksi brežnevkan erillistä vessaa pidettiin ahtaana.

|  | Brežnevka | Hruštšovka | Lähde |
| --- | --- | --- | --- |
| **Kerroksia** | 9 tai enemmän | 3–5 |  |
| **Vessa ja kylpyhuone** | erillään | sama huone |  |
| **Huoneiden lukumäärä** | 1–2 | 1–4 |  |
| **Hissit ja jätekuilut** | kyllä | ei |  |

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Contemporary versus Traditional Urban Architecture in Tbilisi *Georgia Today*.  1.3.2022. Viitattu 14.8.2023. (englanniksi)
2. 1 2 3  Брежневки: описание, характерные особенности, планировка *Европейская Юридическая Служба*.  18.7.2022. Viitattu 14.8.2023. (venäjäksi)
3. 1 2  A look at Soviet-era housing *Russia Beyond*.  3.12.2013. Viitattu 14.8.2023. (englanniksi)
4. 1 2  Отличие сталинок от хрущевок и брежневок *Европейская Юридическая Служба*.  1.11.2022. Viitattu 14.8.2023. (venäjäksi)
5. 1 2  Что такое «брежневка», и почему она «улучшенка» - Недвижимость *Журнал Домклик*.  10.5.2022. Viitattu 14.8.2023. (venäjäksi)
**Hannu Sakari Saloniemi** (11. lokakuuta 1944 Nummi – 25. syyskuuta 2022 Helsinki) oli Helsingin yliopiston kotieläinhygienian professori, joka oli luomassa suomalaista tuotantoeläinten terveystarkkailu- ja sairaustilastointijärjestelmää 1980-luvulla ja oli keskeinen eläinten hyvinvoinnin edistäjä 1980–2012. *lähde?*

Hannu Saloniemi valmistui eläinlääketieteen lisensiaatiksi 1970 ja eläinlääketieteen tohtoriksi 1980 Eläinlääketieteellisessä korkeakoulussa Helsingissä ja sai eurooppalaisen erikoiseläinlääkäritutkinnon Dipl. European College of Veterinary Public Health 2005. Hänet nimitettiin professoriksi 1987. Helsingin yliopiston eläinlääketieteellisen tiedekunnan dekaanina Saloniemi toimi 1997–2006. Saloniemi oli 2003 perustetun Helsingin yliopistokollegion ensimmäinen puheenjohtaja, toimi akateemisena asiantuntijana yliopistouudistushankkeessa 2008–2009 ja oli Helsingin yliopiston taloutta pohtineen reformiryhmän jäsen 2011–2012. Saloniemi toimi eläinlääketieteellisen tiedekunnan promoottorina tohtoripromootiossa 2008. Suomalaisen tiedeakatemian jäsen hän oli vuodesta 2004 lähtien.*lähde?*

Saloniemi oli aktiivinen tutkimustiedon soveltaja ja ansanomaistaja mm. lehmien ja sikojen terveyteen sekä maitohygieniaan liittyen. Hän oli Maitohygienialiitto ry:n puheenjohtaja 1994–2009 ja Walter Ehrström-säätiön  puheenjohtaja 2004–2011, 2012–. International Society for Animal Hygiene -järjestön presidenttinä hän toimi 1994–1997.Eläinten hyvinvoinnin kehittäjänä hän on ollut perustamassa Helsingin yliopiston Eläinten hyvinvoinnin tutkimuskeskusta ja maa- ja metsätalousministeriön Eläinten hyvinvointikeskusta. Saloniemi oli useiden maa- ja metsätalousministeriön asettamien eläinten sairauksien ehkäisyä ja eläinten hyvinvointia käsitelleiden työryhmien puheenjohtaja tai jäsen. Hän toimi valtioneuvoston asettaman Tuotantoeläinten hyvinvoinnin neuvottelukunnan puheenjohtajana 2009–2012.*lähde?*

Tunnustuksia
------------

* Reserviupseeriliiton kunniakilpi 1964
* Pro Animalia 1997 ja 2003
* Inernational Society for Animal Hygiene, kunniajäsen 2006
* Viron Maatalousyliopisto, kunniatohtori 2007
* Kultainen Walter Ehrström-mitali 2008
* Suomen Eläinlääkäriliitto, kunniajäsen 2009
* Latvian maatalousyliopisto, kunniatohtori 2013

Lähteet
-------

1. ↑  Kuolinilmoitus. *Helsingin Sanomat* 16.10.2022, s. B 30
2. ↑   *maitohygienialiitto.fi*. Viitattu 27.1.2013.
3. ↑  http://www.maitohygienialiitto.fi/walter-ehrstromin-saatio/saeaetioeArkistoitu kopio *maitohygienialiitto.fi*.  Arkistoitu 19.1.2015. Viitattu 27.1.2013.
4. ↑   *isah-soc.org*.

Aiheesta muualla
----------------

* Touko Perko: Kohti EU:n parasta maitoa. Maitohygienialiiton historia.Tallinn 2011.
* Touko Perko: Perintönä Maitohygienia. Walter Ehrströmin säätiö 1958–2008.Gummerus kirjapaino, Jyväskylä 2008.
* Hannu Saloniemen muistokirjoitus Helsingin Sanomissa
**Skibidi toilet** on sarja YouTubessa julkaistuja videoita ja lyhyitä YouTube Shorts -videoita. Videot on luonut DaFuq!?Boom! -nimiselle kanavalleen Aleksei Gerasimov. Sarja on saanut suuren suosion vuoden 2023 aikana.

Ensimmäisestä helmikuussa 2023 julkaistusta videosta tuli 124,5 miljoonalla katselukerralla (7.12.2023) YouTuben katsotuin video vuonna 2023.
Lisäksi kanava sai 36 miljoonaa tilaajaa. Alfa-sukupolven, eli 2010-luvun jälkeen syntyneiden alakouluikäisten on sanottu katselevan videoita tunteja päivässä. Sen sijaan Z-sukupolven edustajat ovat videoiden kohdeyleisöksi liian vanhoja, eikä niistä ole heidän keskuudessaan tullut samanlaista ilmiötä.

Videot on tehty Source Filmmakerilla ja eli hahmot ovat Half-Life 2 ja Garry’s Mod -peleistä.
Videoiden taustalla on remixaus turkkilaisen artistin Biser Kingin kappaleesta *Dom Dom Yes Yes*, jonka säkeestä "Trrrrrrr shtibididob dob dob dob dob yes yes shtib shtib shtib shtibidid shtibidi dabudu dabudu yes yes" sana 'skibidi' on otettu.

Videosarjan kantavana ideana on sota maailman valloittaneiden vessanpönttö-hahmojen (hahmon pää näkyy vessanpöntöstä) ja näitä vastustavien kapinallisten (näillä puolestaan pää korvattu erilaisilla laitteilla, kuten valvontakameroilla, kaiuttimilla, televisioilla, joskus "cameramen") välillä.

Koska YouTube Shorts -videot voivat olla maksimissaan vain minuutin pituisia, jaksoista kootaan tuotantokausiksi nimettyjä juonellisia, muutaman minuutin koostevideoita. Ensimmäiset "tuotantokaudet" olivat vain noin minuutin mittaisia, mutta uusimmat "tuontantokaudet" voivat olla jo yli kymmenminuuttisia. Tammikuussa 2024 sarja on edennyt 70. "jaksoon" ja 22. "tuotantokauteensa".

Lähteet
-------

1. ↑
2. ↑
3. ↑  Dazed: Skibidi Toilet: the terrifying new creatures haunting the internet *Dazed*.  12.7.2023. Viitattu 4.2.2024. (englanniksi)
4. ↑  What are Skibidi toilets? Explaining the bizarre YouTube video series that's taking over the internet *For The Win*.  24.7.2023. Viitattu 4.2.2024. (englanniksi)
5. ↑   "Biser King Dom Dom Yes Yes (OFFICIAL VIDEO)". fi-FI
6. ↑  Dazed: Skibidi Toilet: the terrifying new creatures haunting the internet *Dazed*.  12.7.2023. Viitattu 4.2.2024. (englanniksi)
Gary Coleman
**Gary Wayne Coleman** (8. helmikuuta 1968 – 28. toukokuuta 2010) oli yhdysvaltalainen näyttelijä.

Afroamerikkalainen Coleman syntyi Zionissa, Illinoisissa. Willie ja Sue Coleman adoptoivat hänet. Hänellä oli synnynnäinen, vaikea munuaissairaus, joka aiheutti hänen lyhytkasvuisuutensa (142 cm). Hänelle tehtiin munuaisensiirrot vuosina 1973 ja 1984, ja hän tarvitsi päivittäistä dialyysihoitoa. 

Coleman esitti Arnold Jacksonin roolin sarjassa *Diff'rent Strokes* (1978–1986). Hän nousi nopeasti maineeseen, ja vuosina 1982–1983 NBC:llä pyöri *The Gary Coleman Show*. Hän on myöhemmällä urallaan tehnyt lukuisia vierailevia esiintymisiä maailmankuuluissa televisiosarjoissa, kuten *Pulmusissa* vuonna 1994, *Bel-Airin prinssissä* vuonna 1996, *Simpsoneissa* vuonna 1999, *Nitro circus* -ohjelmassa vuonna 2009 ja elokuvassa *Dickie Roberts: Entinen lapsitähti*.

Coleman oli yksi hahmoista Broadwaylla 2003 kantaesitetyssä Tony-palkitussa *Avenue Q* -musikaalissa. Coleman esiintyi myös vuoden 2003 Postal²-pelissä. 

Coleman myönsi vuonna 1993 antamassaan haastattelussa yrittäneensä kahteen otteeseen itsemurhaa. Hänellä oli ajoittain ongelmia myös lain kanssa: häntä syytettiin vuonna 1998 pahoinpitelystä, ja heinäkuussa 2007 hän jäi kiinni "häiritsevästä käyttäytymisestä" (engl. *disorderly conduct*). Hän oli vuonna 2003 ehdolla Kalifornian kuvernööriksi mihinkään puolueeseen kuulumattomana.

Coleman kuoli 42-vuotiaana 28. toukokuuta 2010 kallonsisäiseen verenvuotoon kaaduttuaan kotonaan Provossa, Utahissa.

Lähteet
-------

1. 1 2  Ex-lapsitähti kuoli kaaduttuaan kotona *Ilta-Sanomat*.  28.5.2010. Viitattu 28.5.2010.

Aiheesta muualla
----------------

* Gary Coleman Internet Movie Databasessa. (englanniksi)

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Espanja
* Ranska
* BnF data
* Italia
* Yhdysvallat

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Elonet

 |
|  |
| Muut | 
* SNAC
* IdRef

 |

 |
**Gbolahan Salami** (s. 15. huhtikuuta 1991 Lagos) on nigerialainen jalkapalloilija, joka edustaa Veikkausliigassa pelaavaa Kuopion Palloseuraa. Oikeajalkainen Salami on pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän kuuluu myös Nigerian jalkapallomaajoukkueeseen.

Seurajoukkueura
---------------

Salami aloitti uransa Nigerian valioliigan Sunshine Starsissa, jota hän edusti vuodet 2007–2011. Vuonna 2011 hän kuului kuukauden eteläafrikkalaiseen Mamelodi Sundownsiin, mutta ei pelannut seurassa peliäkään. Elokuusta 2011 tammikuuhun 2012 Salami edusti Nigerian valioliigan Enyimba Internationalia. Vuodet 2012–2015 Salami pelasi saman sarjan Shooting Starsissa, voittaen sarjan maalikuninkuuden kaudella 2014–2015. Alkuvuodesta 2015 Salami kävi lainalla Serbian Superliigan Punaisessa tähdessä, pelaamatta peliäkään. Maaliskuussa 2015 Salami siirtyi Nigerian valioliigan Warri Wolvesiin, pelaten siellä vuoden loppuun. Huhtikuussa 2015 Salami kävi Englannin valioliigan Aston Villan testissä, mutta siirto kaatui viisumiongelmiin.

Helmikuussa 2016 Salami siirtyi Suomen Veikkausliigan Kuopion Palloseuraan.

Maajoukkueura
-------------

Salami pelasi Nigerian alle 20-vuotiaiden paidassa ikäluokan MM-kilpailuissa vuonna 2009 yhdessä ottelussa. Nigerian jalkapallomaajoukkueessa hän teki debyyttinsä tammikuussa 2014 ystävyysottelussa Etiopiaa vastaan. Avausmaali syntyi viikon päästä Malin verkkoon.

Saavutukset
-----------

**Henkilökohtainen**

* Nigerian valioliigan paras maalintekijä: 2014–2015

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Gbolahan Salami Transfermarkt-sivustolla (englanniksi)
2. 1 2
3. ↑
4. 1 2
**Gennadi Anatoljevitš Juškov** (ven. Геннадий Анатольевич Юшков); 14. maaliskuuta 1932 – 20. toukokuuta 2009) oli komilainen kirjailija.

Gennadi Juškov syntyi nykyisen Komin tasavallan Syktyvdinin piirin Krasnajan kylässä. Vuonna 1958 hän valmistui Maksim Gorkille nimetystä kirjallisuusinstituutista, työskenteli Komin kirjailijaliitossa ja Voivyv kodźuv -kirjallisuuslehden toimittajana. Vuosina 1978–1992 hän toimi Komin kirjailijaliiton hallituksen puheenjohtajana.

Juškov tunnetaan kominkielisenä runoilijana, proosakirjailijana ja dramaturgina. Hänen ensimmäisen runonsa julkaistiin Voivyv kodźuv -lehdessä vuonna 1952. Vuonna 1959 ilmestyi ensimmäinen runokokoelma *Medvoddźa śorni* ("Ensimmäinen puhe"). Myöhempiä runokokoelmia ovat mm. *Söstöm döröm* ("Puhdas paita", 1965), *Śölöm petas* ("Sydämen versoja", 1967), *Kyvburjas* ("Runoja", 1973). Komin draamateatterissa esitettyjä näytelmiä ovat *Śiźimöd predśedaťeĺ* ("Seitsemäs puheenjohtaja", 1958), *Makar Vaśka – śiktsa zon* ("Maalaispoika Makar Vaska", 1963), *Kyśkö tai emöś* ("Mistä lie ovat", 1969). Yleisinhimillisiä arvoja ja komien kansanluonnetta kirjailija käsittelee romaaneissa *Čugra* (1981), *Rödvuž pas* ("Puumerkki", 1988) ja *Biva* ("Tulusrauta", 1999). 

Kirjailija on saanut Komin tasavallan Kuratov-valtionpalkinnon ja Neuvostoliiton kirjailijaliiton palkinnon. Vuonna 1991 hän sai Komin tasavallan kansankirjailijan arvonimen ja vuonna 2000 Venäjän federaation ansioituneen kulttuurityöntekijän nimityksen. Juškov asui Syktyvkarissa.

Aiheesta muualla
----------------

* Gennadi Juškovin lyhyt elämäkerta (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi), (komiksi)
**Yrjö, Tanskan prinssi** (engl. *Prince George of Denmark*, tansk. *Prins Jørgen af Danmark*; 23. huhtikuuta 1653 – 28. lokakuuta 1708) oli Ison-Britannian kuningattaren Annan aviomies.

Elämä ja ura
------------

Yrjö oli Tanskan kuninkaan Fredrik III:n ja Sofie Amalie Brunswick-Calenbergin poika ja Tanskan kuninkaan Kristian V:n veli. Nuoruudessaan hän matkusti Ranskassa, Italiassa ja Saksassa ja sai jonkin verran sotilaskoulutusta ja palveli Skoonen sodassa. Vuonna 1674 hänet yritettiin saada Puolan kuninkaaksi, mutta hänen vastenmielisyytensä katolilaisuutta kohtaan johti suunnitelman kariutumiseen. Englantiin vuonna 1681 tehdyn alustavan vierailun jälkeen hän avioitui 28. heinäkuuta 1683 Englannin kuningas Jaakko II:n nuoremman tyttären Annan kanssa ja asui sen jälkeen Englannissa. Katolisen Jaakon syrjäyttäneen "mainion vallankumouksen" jälkeen Yrjöstä tehtiin Kendalin kreivi ja Cumberlandin herttua vuonna 1689, ja vuonna 1702 puolisonsa valtaannousun jälkeen generalissimus ja laivastosta vastannut Lord High Admiral, vaikkei hänellä ollut todellista vaikutusvaltaa. Whig-puolue arvosteli hänen asemaansa laivaston johdossa.

Yrjö teki hyvän henkilökohtaisen vaikutuksen Englannin hovissa, mutta avioliitto oli silti epäsuosittu Englannissa sulhasen kotimaan hovin ranskalaisen suuntauksen vuoksi. Anna ja Yrjö olivat kuitenkin luonteiltaan sopusoinnussa ja arvostivat yhteistä rauhallista kotielämää. Avioliittoa varjosti kaikkien heidän lastensa varhainen kuolema. Yrjö ei juurikaan osallistunut julkiseen toimintaan. Uskonnoltaan Yrjö pysyi luterilaisena, ja yleisesti ottaen hänen ominaisuutensa tekivät hänestä pikemminkin hyvän aviomiehen kuin sotilaan tai valtiomiehen. Hän oli lihava, juomiseen taipuvainen ja kärsi vakavasti astmasta. Yrjö oli Royal Societyn jäsen, ja vaikuttaa siltä, että hän oli kiinnostunut merenkulusta ja siihen liittyvistä tieteistä. 

Prince Georgen piirikunta Yhdysvaltojen Virginian osavaltiossa on nimetty Yrjön mukaan.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  George, Prince of Denmark *Dictionary of national biography*.  1885–1900. Viitattu 19.02.2023.
2. 1 2 3  Georg *Nordisk familjebok*.  1908. Viitattu 19.02.2023.
3. 1 2 3  Anne of Great Britain *Encyclopedia Britannica*.  1911. Viitattu 19.02.2023.
4. ↑  Prince George, the Man *Prince George County, VA*.  2023. Viitattu 19.02.2023.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Yrjö (Tanskan prinssi)** Wikimedia Commonsissa

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Norja
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Yhdysvallat
* Alankomaat
* Puola
* Vatikaani

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Deutsche Biographie

 |
|  |
| Muut | 
* RISM

 |

 |
Vuonna 1929 valmistunut Pauli Blomstedtin suunnittelema Liittopankin talo Helsingin Aleksanterinkadun ja Keskuskadun kulmassa. Rakennus toimi myöhemmin pitkään HOP:n pääkonttorina ja on nykyään osa Helsingin World Trade Centeriä.
**Liittopankki Oy – Ab Unionbanken** (vuoteen 1924 **Suomen Liittopankki Oy – Unionbanken i Finland Ab**) oli vuosina 1920–1931 toiminut suomalainen liikepankki. Sen muodostivat vuonna 1920 yhteensulautuneet Wasa Aktie Bank, Turun Osakepankki ja Landtmannabanken. 

Suomen Liittopankki joutui vaikeuksiin jo heti ensimmäisenä toimintavuonnaan. Se johtui siitä, että pankki oli syntynyt kolmen suhteellisen heikon pankin yhdistyessä. Ongelmien ratkaisuksi perustettiin uusi *Liittopankki Osakeyhtiö* vuonna 1924.

Helsingissä pääkonttoriaan pitäneen Liittopankin osakepääoma oli 100 miljoonaa markkaa ja sillä oli 60 sivukonttoria. Pankille valmistui 1929 Helsinkiin Keskuskatu 5:een uusi arkkitehti Pauli E. Blomstedtin suunnittelema pääkonttorirakennus.

Vuonna 1928 Liittopankkiin yhdistettiin vuonna 1917 perustettu Etelä-Suomen Pankki Oy, jonka rasitteena olivat Hella Wuolijoen omistamalle Aunuksen Puuliike O.Y.:lle myönnetyt luotot. 

1930-luvun lamakauden aikana Liittopankki ajautui vaikeuksiin luottotappioiden vuoksi. Tappioita syntyi erityisesti Aunuksen Puuliikkeestä. Pelastuakseen Liittopankki sulautui vuonna 1931 osaksi Helsingin Osakepankkia (HOP).

HOP avasi oman pääkonttorinsa Liittopankin talossa. Helsingin Osakepankki siirtyi 1986 kaupalla Suomen Yhdyspankin (SYP) hallintaan.

Aiheesta muualla
----------------

* Virtuaalinen arkkitehtuurikävely: P. E. Blomstedtin Liittopankki

Lähteet
-------

* Pörssitieto
* Project Runeberg: Pieni Tietosanakirja. Otava 1925-1928

### Viitteet

1. ↑  Blomstedt, Yrjö: *Kansallis-Osake-Pankin historia I: 1889–1939*, s. 291. Helsinki: Kansallis-Osake-Pankki, 1989. ISBN 952-90089-6-X.
2. ↑  Blomstedt, s. 327