**Ukrainan talous** käsittelee Ukrainan valtion alueella harjoitettavaa taloutta. Ukraina on Maailman kauppajärjestön (WTO) jäsen.

Historia
--------

Rautatieliikenne on eräs Ukrainan keskeisimpiä liikennemuotoja. Luhanskissa junanvetureita on valmistettu myös vientiin.
Neuvostoliiton tasavallat, mukaan lukien Ukrainan neuvostotasavalta, olivat keskusjohtoisen talouden vuoksi enemmän riippuvaisia toisistaan ja Venäjästä kuin läntisen Euroopan maat keskenään. Ukraina oli osa Neuvostoliiton vilja-aittaa, tuotti niin raaka-aineita ja sähköä kuin lentokoneita ja ohjuksia. Venäjältä ja muilta neuvostotasavalloilta tuotiin kulutushyödykkeitä ja öljyä. Vaikka toisen maailmansodan saksalaismiehitys vaurioitti Ukrainaa erittäin paljon, pian sodan jälkeen maa rakennettiin uudestaan sotaa edeltäneiden voimavarojen varaan. Vilja, sähköenergia ja raskas metalliteollisuus olivat Ukrainan talouden perusta 1990-luvun alkuun asti.

Ukrainan tasavallan itsenäistymisen jälkeen siirtyminen markkinatalouteen oli vaikeaa. Kilpailukykyisiä vientituotteita ei juuri ollut ja kauppa Venäjän federaation kanssa toi poliittisia kytkentöjä. Siirtymäkausi kesti 1990-luvun alun. Tuolloin puolitiehen jätetyt rakenteelliset uudistukset johtivat laajaan työttömyyteen. Palkanmaksu saattoi keskeytyä kuukausiksi. Valtio päästi markkinoille lisää rahaa, mikä edesauttoi huippukorkeaa inflaatiota. Kuten Venäjällä, valtionyritysten yksityistäminen merkitsi pienen vähemmistön rikastumista ja tuloerojen räjähdysmäistä nousua.

Neuvostoliiton hajoaminen aiheutti sen, ettei mustanmullan maa Ukrainan maataloustuotanto mennyt Venäjälle ilman kaupallista kilpailua. Venäjän konepaja- ja puolustusvälineteollisuuden romahdettua Ukrainan on täytynyt hakea Itä-Ukrainassa tuotetulle teräkselle uusia markkinoita esimerkiksi Aasiasta. Maa on edelleen merkittävä vetureiden, rautatiekaluston ja lentokoneiden valmistaja. Antonovin lentokonetehdas toimii Ukrainassa. Avaruusteknologiassa maa osallistuu esimerkiksi Zenit-kantorakettien valmistamiseen yhdessä Venäjän kanssa.

Korruptio on ollut suurongelma. Vuoden 2016 alussa julkaistussa Transparency International-järjestön vuoden 2015 maavertailussa Ukraina sijoittui koetun korruption CPI-indeksillä arvioituna Euroopan alhaisimmalle sijalle eli jäi jaetulle 130. sijalle vertailluista 168 maasta. Ajoittain osa ulkomaisista sijoittajista on lopettanut liiketoimintansa Ukrainassa byrokratian, korruption tai muun rikollisen toiminnan takia. Sittemmin korruption kitkemistä on painotettu ainakin julkisissa puheissa. Ukraina sai markkinatalouden aseman Euroopan unionilta ja Yhdysvalloilta 2005–2006. Päätökset avasivat ukrainalaistuotteille uusia markkinoita EU:n ja Yhdysvaltain alueella. Ukraina pääsi Maailman kauppajärjestö WTO:n jäseneksi 2008.

Janukovytsin valtakaudella ukrainalaisten pankkien omistajat varastivat asiakkaidensa talletuksia kymmenien miljardien Yhdysvaltain dollareiden arvosta. Varastetut rahat siirrettiin Kyproksen kaltaisiin veroparatiiseihin. Maailmanpankin mukaan tämä on historian suurin pankkisektorin väärinkäyttö.

Vuosina 2014–2015 Ukrainan talous romahti. Venäjän kauppa tyrehtyi ja monet merkittävät kaivokset jäivät miehitetyille alueille. Bruttokansantuote romahti 16 prosenttia.

Luonnonvaroja
-------------

Taloudellisesti merkittäviin luonnonvaroihin kuuluvat muun muassa: rautamalmi, kivihiili, mangaani, maakaasu, öljy, suola, rikki, grafiitti, titaani, magnesium, kaoliini, nikkeli, elohopea, puutavara ja peltomaa.

Vienti ja tuonti
----------------

Ulkomaankauppa oli tavaraviennin osalta vuonna 2012 vahvasti alijäämäinen. Ukrainan tavara viennin suuruus oli tuolloin 68,8 miljardia ja tuonnin 84,6 miljardia Yhdysvaltain dollaria. Dollarimääräisesti merkittävin tavarakaupan kumppani oli Venäjä, jonne osuus viennistä oli 25,6 % (17,6 mrd USD) ja tuonnista 32,4 % (27,4 mrd USD). Muita tärkeitä vientimaita vuonna 2012 olivat Turkki 5,4 %, Egypti 4,2 %, Puola 3,7 %, Italia, 3,6 %, Kazakstan 3,6 %, Intia 3,3 ja Valko-Venäjä 3,3 % osuuksilla Ukrainan viennistä. Tuontimaista Venäjän jälkeen merkittävimpiä olivat Kiina 9,3 %, Saksa 8,0 % Valko-Venäjä 6,0 %, Puola 4,2 % ja Yhdysvallat 3,4 % osuuksilla. Vuonna 2012 vienti Suomeen oli vain 0,1 prosenttia (48,2 milj. USD) Ukrainan viennin kokonaisarvosta. Suomesta Ukraina toi 0,6 prosentin osuuden (485,2 milj. USD) ulkomaankaupan tuonnistaan.

Tärkeisiin vientituoteryhmiin kuuluvat perusmetallit ja niiden jalosteet (27,5 % viennistä, erityisesti rauta ja teräs), kasvinviljelytuotteet (13,4 %, lähinnä hiutaleet 10,2 % sekä öljykasvien siemenet ja hedelmät 2,5 %), mineraalituotteet (11,1 %, sis. mineraaliöljyt, polttonesteet ja öljynjalostustuotteet 5,3 %; malmit yms. 4,8 %), koneet ja laitteet (10,2 %), kuljetusvälineet (8,7 %, lähinnä rautatiekalusto 6,0 % ja ilma-alukset 1,3 %), kemianteollisuus (7,4 %) ja eläin- ja kasvisrasvat (6,1 %). Tuonnissa suurimmat tuoteryhmät olivat mineraalituotteet (32,5 %, erityisesti maakaasu 16,6 % koko tuonnista), koneet ja laitteet (15,5 %), kemianteollisuuden tuotteet (10,1 %, esimerkiksi lääkkeet ja lääkeaineet 3,9 %), liikennevälineet (9,5 % erityisesti ajoneuvot) ja perusmetallit ja niiden jalosteet (6,2 %).

Sen sijaan palvelujen vienti ylitti selvästi Ukrainan ulkomailta hankkimien palvelujen määrän. Palveluja vietiin 13,5 miljardilla ja niitä tuotiin 6,7 miljardilla Yhdysvaltain dollarilla. Liikenteen osuus oli 63,0 prosenttia palveluviennistä, mutta vain 25,0 prosenttia palvelutuonnista. Liikenteessä suurin yksittäinen viennin osa-alue olivat putkikuljetukset Ukrainan kautta (3,2 mrd USD). Myös rautatie- (1,6 mrd USD), lento- (1,5 mrd USD, sis. ylilentomaksut) ja meriliikenteen (1,2 mrd USD) merkitys oli suuri positiivisen palvelutaseen muodostumisessa.

Valuutta, BKT ja keskipalkka
----------------------------

Viidensadan *hryvnian* seteli. Vuoden 2013 lopussa tämä vastasi 45 euroa.
Uusi rahayksikkö Ukrainan hryvnia (lyhenne: UAH) otettiin käyttöön syyskuussa 1996, josta lähtien se on pystytty pitämään suhteellisen vakaana. Tärkeä uudistus on ollut yksityisyritysten verolainsäädännön yksinkertaistaminen ja selkeyttäminen. Uusia yrityksiä on syntynyt kuin sieniä sateella koska yksityisyrittäjien ei enää tarvitse kärsiä satunnaisista ja mielivaltaisista veroista. Yksi hryvnia (lausutaan grivna) oli vuoden 2013 lopulla arvoltaan noin 0,09 euroa.

Vuonna 2011 Ukrainan bruttokansantuote (BKT) oli 1 302 miljardia hryvniaa (UAH) eli vuoden 2011 lopun vaihtokurssein noin 126,4 miljardia euroa. Jokaista ukrainalaista kohden tämä oli keskimäärin 28 488 hryvnaa eli 2 766 euroa tuona vuonna. Korkein alueellinen BKT-osuus, noin 7 742 euroa vuodessa henkeä kohden, tehtiin Kiovassa. Kiovan osuus koko maan BKT-kertymästä oli 17,2 prosenttia. Määrällisesti merkittäviin lukeutuivat myös Donetskin (12,4 %), Dnipropetrovskin alue et (10,8 %) ja Harkovan alueet (5,9 % osuus maan BKT-kertymästä). Alhaisinta alueellisen bruttokansantuotteen kertyminen (noin 1 285 euroa henkeä kohden vuonna 2011) oli Tšernivtsin alueella. Yhdistyneiden kansakuntien erityisjärjestö IMF:n tilastojen ja ennusteiden Ukrainan bruttokansantuoteen arvioitiin vuosina 2012–2013 saavuttaneen vuosen 2009 lamaa edeltävän tason. IMF:n tilastoissa henkeä kohti laskettu BKT oli 28 555 hryvnaa (eli lähellä kansallisesti ilmoitettua arvoa) eli 3 584 Yhdysvaltain dollaria (USD) ja ostovoimakorjattu BKT-arvo likipitäen kaksinkertainen eli 7 210 dollaria. Keskimääräinen henkeä kohti laskettu BKT-osuus on Ukrainassa maantieteellisen Euroopan matalimpia, joskin ainakin naapurimaa Moldovassa (3 382 USD/ henki) ostovoimakorjattu BKT-taso asukasta kohden jäi alle puoleen Ukrainan arvosta. Ostovoimakorjattu bruttokansantuote asukasta kohden oli selvästi korkeampi esimerkiksi Valko-Venäjällä (15 056 USD/henki) ja Venäjällä (16 768 USD/henki).

Keskimääräinen kuukausipalkka oli Ukrainassa vuonna 2013 noin 2 766 hryvniaa eli vuoden 2013 lopun vaihtokurssein 296 euroa. Keskimääräinen kuukausipalkka vaihteli aluetasolla Ternopilin alueen 214 ja Kiovan 453 euron välillä. Elintason mataluuden ja useita naapurimaitaan heikomman talouskehityksen johdosta Ukrainasta on muuttanut miljoonia aiempia asukkaita pois 1990-luvun alun jälkeen. Väestön tukalaa taloustilannetta ei tutkijoiden mielestä ole kunnolla ymmärretty länsimaissa.

Ukrainan alueet
---------------

| Alue | Ukrainan osa
  | AlueellinenBKT 2011(milj. UAH) | AlueellinenBKT 2011(milj. EUR) | Osuus Ukrainan2011 BKT:sta(%)
  | Alueellinen BKT 2011 henkeä kohti(UAH) | Alueellinen BKT 2011 henkeä kohti(EUR) | Alueellinen BKT 2011 henkeä kohti, % Ukrainan keskiarvosta
  | Keski-määräinen kuukausi-palkka (UAH, 2013) | Keski-määräinen kuukausi-palkka (EUR, 2013) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| **Ukraina yhteensä** | **Ukraina** | **1 302 079** | **126 439,3** | **100,0** | **28 488** | **2 766** | **100** | **3265** | **296** |
| Dnipropetrovskin alue | Etelä-Ukraina
  | 140 020
  | 13 596,7
  | 10,8
  | 42 068
  | 4 085
  | 148
  | 3335
  | 302
  |
| Donetskin alue | Itä-Ukraina
  | 161 021
  | 15 636,1
  | 12,4
  | 36 446
  | 3 539
  | 128
  | 3755
  | 340
  |
| Harkovan alue | Itä-Ukraina
  | 76 866
  | 7 464,1
  | 5,9
  | 27 966
  | 2 716
  | 98
  | 2975
  | 269
  |
| Hersonin alue | Etelä-Ukraina
  | 18 448
  | 1 791,4
  | 1,4
  | 16 990
  | 1 650
  | 60
  | 2464
  | 223
  |
| Hmelnytskyin alue | Länsi-Ukraina
  | 22 843
  | 2 218,2
  | 1,8
  | 17 260
  | 1 676
  | 61
  | 2641
  | 239
  |
| Ivano-Frankivskin alue | Länsi-Ukraina
  | 26 752
  | 2 597,8
  | 2,1
  | 19 386
  | 1 882
  | 68
  | 2679
  | 243
  |
| Kiova | Keski-Ukraina
  | 223 774
  | 21 729,7
  | 17,2
  | 79729
  | 7 742
  | 280
  | 5007
  | 453
  |
| Kiovan alue | Keski-Ukraina
  | 59 154
  | 5 744,2
  | 4,5
  | 34 420
  | 3 342
  | 121
  | 3351
  | 303
  |
| Kirovohradin alue | Keski-Ukraina
  | 20 041
  | 1 946,1
  | 1,5
  | 19 918
  | 1 934
  | 70
  | 2609
  | 236
  |
| Krimin autonominen tasavalta | Etelä-Ukraina
  | 38 220
  | 3 711,4
  | 2,9
  | 19 467
  | 1 890
  | 68
  | 3265
  | 296
  |
| Luhanskin alue | Itä-Ukraina
  | 57 202
  | 5 554,6
  | 4,4
  | 25 067
  | 2 434
  | 88
  | 3337
  | 302
  |
| Lvivin alue | Länsi-Ukraina
  | 52 103
  | 5 059,5
  | 4,0
  | 20 490
  | 1 990
  | 72
  | 2789
  | 253
  |
| Mykolajivin alue | Etelä-Ukraina
  | 27 633
  | 2683,3
  | 2,1
  | 23 402
  | 2272
  | 82
  | 3094
  | 280
  |
| Odessan alue | Etelä-Ukraina
  | 61 499
  | 5 971,9
  | 4,7
  | 25 748
  | 2 500
  | 90
  | 2947
  | 267
  |
| Pultavan alue | Keski-Ukraina
  | 52 252
  | 5 074,0
  | 4,0
  | 35 246
  | 3 423
  | 124
  | 2988
  | 271
  |
| Rivnen alue | Länsi-Ukraina
  | 19 302
  | 1 874,3
  | 1,5
  | 16 735
  | 1 625
  | 59
  | 2844
  | 258
  |
| Sevastopol | Etelä-Ukraina
  | 9 359
  | 908,8
  | 0,7
  | 24 564
  | 2 385
  | 86
  | 3114
  | 282
  |
| Sumyn alue | Keski-Ukraina
  | 22 907
  | 2 224,4
  | 1,8
  | 19 800
  | 1 923
  | 70
  | 2702
  | 245
  |
| Taka-Karpatian alue | Länsi-Ukraina
  | 18 054
  | 1 753,1
  | 1,4
  | 14 455
  | 1 404
  | 51
  | 2553
  | 231
  |
| Ternopilin alue | Länsi-Ukraina
  | 16 294
  | 1 582,2
  | 1,3
  | 15 055
  | 1 462
  | 53
  | 2359
  | 214
  |
| Tšerkasyn alue | Keski-Ukraina
  | 27 012
  | 2 623,0
  | 2,1
  | 21 082
  | 2 047
  | 74
  | 2682
  | 243
  |
| Tšernivtsin alue | Länsi-Ukraina
  | 11 969
  | 1 162,3
  | 0,9
  | 13 228
  | 1 285
  | 46
  | 2484
  | 225
  |
| Tšernihivin alue | Keski-Ukraina
  | 21 165
  | 2 055,2
  | 1,6
  | 19357
  | 1 880
  | 68
  | 2504
  | 243
  |
| Vinnytsjan alue | Keski-Ukraina
  | 29 099
  | 2825,7
  | 2,2
  | 17768
  | 1 725
  | 62
  | 2651
  | 240
  |
| Volynian alue | Länsi-Ukraina
  | 17 637
  | 1 712,7
  | 1,4
  | 16 993
  | 1 650
  | 60
  | 2580
  | 234
  |
| Zaporižžjan alue | Etelä-Ukraina
  | 49  525
  | 4 809,2
  | 3,8
  | 27 567
  | 2 677
  | 97
  | 3142
  | 385
  |
| Žytomyrin alue | Keski-Ukraina
  | 21 928
  | 2 129,3
  | 1,7
  | 17 184
  | 1 669
  | 60
  | 2561
  | 232
  |
| **Länsi-Ukraina yhteensä** | *Länsi-Ukraina* | *184 954* | *17 960,1* | *14,2* |  |  |  |  |  |
| **Keski-Ukraina yhteensä** | *Keski-Ukraina* | *477 332* | *46 351,7* | *36,7* |  |  |  |  |  |
| **Itä-Ukraina yhteensä** | *Itä-Ukraina* | *295 089* | *28 654,8* | *26,5* |  |  |  |  |  |
| **Etelä-Ukraina yhteensä** | *Etelä-Ukraina* | *344 704* | *33 472,7* | *26,5* |  |  |  |  |  |
|

Lähteet
-------

1. ↑  Corruption Perceptions Index 2015 (Maatilasto verkkojulkaisun sivulla 7/20) Transparency International, transparency.org. Viitattu 28.7.2016. (englanniksi)
2. ↑  Assessions: Ukraine wto.org, viitattu 15.3.2014, (englanniksi)
3. 1 2  Kuronen, Antti: Ukrainassa Maailmanpankkia johtaa suomalaisnainen, joka ei pelkää oligarkkien vallan haastamista – tuloksiakin on tullut *Yle Uutiset*.  26.3.2019. Viitattu 23.4.2020.
4. ↑  Europe: Ukraine (Arkistoitu – Internet Archive), The World Factbook, cia.gov, viitattu 15.3.2014 (englanniksi)
5. 1 2  Ukraine in figures 2012. Statistical Publication. (zip-pakattu pdf) (Luku 9. Foreign economic activity, kohta 9.1, sivut 131-134)  2013. Kiova:  State Statistical Service of Ukraine. Viitattu 22.3.2014. (englanniksi)
6. ↑  2012 – 12. Commodity Pattern of Foreign Trade of Ukraine Ministry of Economic Development and Trade, Ukraine, ukrexport.gov.ua. Viitattu 22.3.2014. (englanniksi)
7. ↑  2012 – 12 months. Structure of Exports-Imports of Services Ministry of Economic Development and Trade, Ukraine, ukrexport.gov.ua. Viitattu 22.3.2014. (englanniksi)
8. 1 2 3  Official exchange rates of foreign currencies - Set the following official exchange rates of Hryvnia against Foreign Currencies - 31.12.2013 (UAH:n vaihtokurssi ulkomaalaisiin valuuttoihin nähden 31.12.2013. 100 EUR= 1029.8053 UAH eli 1 UAH= 0,090567 EUR.) The National Bank of Ukraine, bank.gov.ua. Viitattu 5.3.2014. (englanniksi)
9. 1 2 3 4 5  Valovyi rehionalnyi produkt (Ukrainan alueellisten BKT:den arvot 2004-2011)  2014. Ukrainan tilastokeskus, ukrstat.gov.ua. Viitattu 5.3.2014. (englanniksi)
10. 1 2 3  Official exchange rates of foreign currencies - Set the following official exchange rates of Hryvnia against Foreign Currencies - 31.12.2011 (UAH:n vaihtokurssi ulkomaalaisiin valuuttoihin nähden 31.12.2011. 100 EUR= 1104.153 UAH eli 1 UAH= 0,097106 EUR.) The National Bank of Ukraine, bank.gov.ua. Viitattu 5.3.2014. (englanniksi)
11. ↑  World Economic Outlook Database, April 2013. Report for Selected Countries (UA, BY, RU, MO) and Subjects (IMF:n tilastoima ja ennustama BKT:n kehitys per capita vuosille 2007-2015 Ukrainaan, Valko-Venäjälle, Venäjälle ja Moldovaan) Kansainvälinen valuuttarahasto (IMF), imf.org. Viitattu 5.3.2014. (englanniksi)
12. 1 2 3  Time series of avarage monthly wages by region (1995-2013) (Keskimääräisen kuukausipalkane kehitys Ukrainassa alueittain 2004-2011)  2014. Ukrainan tilastokeskus, ukrstat.gov.ua. Viitattu 5.3.2014. (englanniksi)[vanhentunut linkki]
13. ↑  Emeritusprofessori Tauno Tiusanen: Ukrainan kansan köyhyyttä ei ymmärretä lännessä  20.2.2014. Yleisradio, yle.fi. Viitattu 7.3.2014.
14. ↑  Administrative units, by region Ukraine as of 1 January 2014 (Ukrainan hallinnolliset yksiköt 1.1.2014) Ukrainan tilastokeskus, ukrstat.gov.ua. Viitattu 7.3.2014. (englanniksi)
15. ↑  Deržavna služba statystyky Ukrajiny: Tšyselnist najavnoho naselennja Ukrajiny na 1 sitšnja 2013 roku (pdf) (Ukrainan paikkakuntien viralliset väkilukuarviot 1.1.2013)  2013. Kiova:  Deržavna služba statystyky Ukrajiny (Ukrainan tilastokeskus), ukrcensus.gov.ua.  Arkistoitu 12.10.2013. Viitattu 7.3.2014. (ukrainaksi)

Aiheesta muualla
----------------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Ukrainan talous**.
* Observatory of Economic Complexity: Ukraine (englanniksi)

Maailman kauppajärjestön (WTO:n) jäsenet

* Albania
* Angola
* Antigua ja Barbuda
* Arabiemiirikunnat
* Armenia
* Argentiina
* Australia
* Bahrain
* Bangladesh
* Barbados
* Belize
* Benin
* Bolivia
* Botswana
* Brasilia
* Britannia
* Brunei
* Burkina Faso
* Burundi
* Chile
* Costa Rica
* Djibouti
* Dominica
* Dominikaaninen tasavalta
* Ecuador
* Egypti
* El Salvador
* Etelä-Afrikka
* Etelä-Korea
* Euroopan unioni
* Fidži
* Filippiinit
* Gabon
* Gambia
* Georgia
* Ghana
* Grenada
* Guatemala
* Guinea
* Guinea-Bissau
* Guyana
* Haiti
* Honduras
* Hongkong
* Indonesia
* Intia
* Islanti
* Israel
* Jamaika
* Japani
* Jordania
* Kambodža
* Kamerun
* Kanada
* Kenia
* Keski-Afrikka
* Kiina
* Kirgisia
* Kolumbia
* Kongon demokraattinen tasavalta
* Kongon tasavalta
* Kuuba
* Kuwait
* Lesotho
* Liechtenstein
* Macao
* Madagaskar
* Makedonian tasavalta
* Malawi
* Malediivit
* Malesia
* Mali
* Marokko
* Mauritania
* Mauritius
* Meksiko
* Moldova
* Mongolia
* Mosambik
* Myanmar
* Namibia
* Nepal
* Nicaragua
* Niger
* Nigeria
* Norja
* Norsunluurannikko
* Oman
* Pakistan
* Panama
* Papua-Uusi-Guinea
* Paraguay
* Peru
* Qatar
* Ruanda
* Saint Kitts ja Nevis
* Saint Lucia
* Saint Vincent ja Grenadiinit
* Salomonsaaret
* Sambia
* Saudi-Arabia
* Senegal
* Sierra Leone
* Singapore
* Sri Lanka
* Suriname
* Swazimaa
* Sveitsi
* Taiwan
* Tansania
* Thaimaa
* Togo
* Tonga
* Trinidad ja Tobago
* Tšad
* Tunisia
* Turkki
* Uganda
* Ukraina
* Uruguay
* Uusi-Seelanti
* Venezuela
* Venäjä
* Vietnam
* Yhdysvallat
* Zimbabwe


|  |  |
| --- | --- |
| EU:n jäsenmaat | 
* Alankomaat
* Belgia
* Bulgaria
* Espanja
* Irlanti
* Italia
* Itävalta
* Kreikka
* Kroatia
* Kypros
* Latvia
* Liettua
* Luxemburg
* Malta
* Puola
* Portugali
* Ranska
* Romania
* Ruotsi
* Saksa
* Slovakia
* Slovenia
* Suomi
* Tanska
* Tšekki
* Unkari
* Viro

 |