**Suomesta turvapaikkaa** voi **hakea** vain Suomen valtion alueella. Turvapaikkahakemusta ei voi tehdä Suomen ulkomailla olevassa edustustossa tai ottamalla ulkomailta kirjeitse tai sähköpostitse yhteyttä Suomeen. Irakilaiset ovat Suomen suurin turvapaikanhakijaryhmä.

Suomessa turvapaikanhakijoiden vastaanottoa säätelee Laki kansainvälistä suojelua hakevan vastaanotosta eli vastaanottolaki. Turvapaikkahakemuksia käsittelee Maahanmuuttovirasto. Hakemuksen käsittelyaikana hakija oleskelee vastaanottokeskuksessa siinä maassa, jossa hakee turvapaikkaa.

Vuonna 2014 turvapaikkahakemuksen käsittely Suomessa kesti keskimäärin 170 päivää. Suuri osa turvapaikkahakemuksista hylätään, mutta usein myönnetään oleskelulupa toissijaisen suojelun, humanitaarisen suojelun ja yksilöllisen inhimillisen syyn perusteella. Vuonna 2014 Suomesta haki turvapaikkaa 3 651 henkilöä. Turvapaikkapäätöksistä myönteisiä oli 1 346. Vuonna 2016 Suomesta haki turvapaikkaa noin 5 100 ihmistä, ja myönteisen päätöksen sai 27 prosenttia heistä.

Kun Venäjä hyökkäsi kevättalvella 2022 Ukrainaan, Suomen sisäministeriö arvioi, että Ukrainasta saapuu Suomeen 40 000–80 000 turvapaikanhakijaa. Maaliskuun loppuun mennessä yli 11 000 Ukrainasta saapunutta oli hakenut Suomesta tilapäistä suojelua. Huhtikuun alussa Suomeen oli tullut arviolta 25 000 ukrainalaista sen jälkeen, kun Venäjä hyökkäsi Ukrainaan. Toukokuun puolivälin jälkeen Suomessa oli jätetty 23 781 tilapäisen suojelun hakemusta. Päätöksiä hakemuksiin oli 18. toukokuuta mennessä tehty 20 622. Päätöksistä 20 427 oli myönteisiä. Tuolloin arvioitiin, että kesällä 2022 jopa 20 000 ukrainalaista voisi saapua Suomeen. Lokakuun alkuun mennessä Suomeen oli tullut lähes 40 000 ukrainalaista, joista kolmannes halusi jäädä maahan. Lähes 40 prosentilla suunnitelmat olivat avoinna. Sodan seurauksena Venäjällä julistettiin osittainen liikennallepano syyskuussa 2022. Sen johdosta lokakuun puoliväliin mennessä Suomesta haki turvapaikkaa 499 Venäjän kansalaista. Tuohon mennessä koko vuoden aikana Venäjän kansalaisilta oli tullut 915 turvapaikkahakemusta. Tavallisesti ennen sotaa venäläiset olivat jättäneet 200–500 turvapaikkahakemusta vuodessa.

Hakijoiden määrät
-----------------

Vuonna 2015 Suomeen tuli yli 30 000 turvapaikanhakijaa. Ennen sitä hakijamäärä oli vuosittain noin 3 000–4 000.

Elokuussa 2017 Suomessa oli noin 10 000 kielteisen turvapaikkapäätöksen saanutta turvapaikanhakijaa. Sisäministeriön kansliapäällikkö Päivi Nerg on todennut, että he ovat mahdollinen turvallisuusuhka. Hän katsoo, että ryhmässä voi olla ihmisiä jotka tulevat helposti kiinnostuneiksi Isis-propagandasta tai terrorismiryhmien toiminnasta.

Vuoden 2017 alustavien tilastojen mukaan Suomesta haki turvapaikkaa noin 5 100 henkeä. Kielteisiä päätöksistä oli 43 prosenttia, myönteisiä 40 prosenttia, tutkimatta jätettyjä 11 prosenttia ja rauenneita kuusi prosenttia.

Vuonna 2018 turvapaikkaa haki Suomesta 4 548 henkilöä. Hakemuksista lähes puolet oli uusintahakemuksia. Vuonna 2018 ensimmäisen turvapaikkahakemuksensa jätti 2 409 maahantulijaa.

Vuosien 2015–2016 poikkeuksellisen turvapaikanhakijamäärän jälkeen myös uusintahakemuksia tuli poikkeuksellisen paljon. Vuosina 2020 ja 2021 noin puolet hakemuksista oli uusintahakemuksia.

| Vuosi | Suomesta turvapaikkaa hakeneet vuosina 2011–2023 | Hakemukset yhteensä vuodesta 2011 alkaen | Suomesta myönnetyt turvapaikat vuosina 2009–2023 | Myönnetyt turvapaikat yhteensä vuodesta 2009 alkaen  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2009 |  |  | 1 373 | 1 373 |
| 2010 |  |  | 1 784 | 3 157 |
| 2011 | 3 088 | 3 088 | 1 271 | 4 428 |
| 2012 | 3 129 | 6 217 | 1 601 | 6 029 |
| 2013 | 3 238 | 9 455 | 1 872 | 7 901 |
| 2014 | 3 651 | 13 106 | 1 346 | 9 247 |
| 2015 | **32 476** | 45 582 | 1 874 | 11 121 |
| 2016 | 5 651 | 51 233 | **7 745** | 18 866 |
| 2017 | 5 046 | 56 279 | 3 784 | 22 650 |
| 2018 | 4 548 | 60 827 | 2 740 | 25 390 |
| 2019 | 4 550 | 65 377 | 2 959 | 28 349 |
| 2020 | 3 209 | 68 586 | 2 066 | 30 415 |
| 2021 | 2 545 | 71 131 | 2 132 | 32 547 |
| 2022 | 5 827 | 76 958 | 1 760 | 34 307 |
| 2023 | 4 773 | 81 731 | 1 428 | 35 735 |

Huomaa, että kaikista kunakin vuonna haetuista turvapaikoista ei tehdä päätöstä samana vuonna. Huippuvuodet on lihavoitu.

Oikeudet
--------

Turvapaikanhakijalle voidaan maksaa vastaanottorahaa perustoimeentulon turvaamiseksi. Saatuaan oleskeluluvan turvapaikanhakijasta tulee kunnan asukas, jolloin hänestä tulee oikeutettu kunnan tarjoamaan perusturvaan.

Ongelmat
--------

Lähes joka toisen Suomeen tulevan turvapaikanhakijan henkilöllisyys jää vahvistamatta. Henkilöllisyys jää tavallisesti selvittämättä passin puutteen vuoksi. Joskus turvapaikanhakijoilla ei ole passia lainkaan, mutta he myös piilottavat ja tuhoavat niitä tahallaan henkilöllisyytensä salaamiseksi.

Suomi pitää kaikkia Euroopan unionin maita turvallisina ja Euroopan unionin kansalaisten turvapaikkahakemuksia ilmeisen perusteettomina. Euroopan unionin lainsäädäntö turvaa kuitenkin Euroopan unionin kansalaisten oikeuden vapaaseen liikkuvuuteen Euroopan unionin alueella ja rajoittaa mahdollisuutta Euroopan unionin kansalaisten maasta poistamiseen. Ulkomaalaislain mukaan Euroopan unionin kansalaiselle pitää antaa 30 päivää aikaa poistua maasta kielteisen päätöksen jälkeen.

Syksyllä 2023 laajaa julkisuutta herätti tapaus, jossa norjalaisen vaimonsa murhasta tuomittu Irakin Kurdistanista kotoisin oleva mies Faraidun Latif Sharif haki ja sai Suomesta turvapaikkan vuonna 2014. Hän esiintyi syyrialaisena pakolaisena tuhottuaan sormenpäänsä, jotta häntä ei voitaisi tunnistaa sormenjäljistä. Norja oli asettanut hänet maahantulokieltoon Schengen-alueelle. Hänen henkilöllisyytensä ei kuitenkaan selvinnyt aluksi Suomen viranomaisille, koska he eivät kyenneet ottamaan häneltä sormenjälkiä. Maahanmuuttoviranomaiset ympäri Euroopan ovat havainneet tapauksia, joissa turvapaikanhakijat ovat runnelleet sormenpäitään niin, ettei sormenjälkiä saada otettua. Sormenjälkien tuhoaminen ei ollut ainoa epäilyttävä seikka miehen taustassa. Hän antoi viranomaisille asiakirjoja, jotka keskusrikospoliisi totesi väärennetyiksi. Myöskään kielitestin perusteella hän ei ollut kotoisin sieltä mistä väitti olevansa, ja ylipäätään hänen taustatarinansa oli hyvin ristiriitainen. Jos Maahanmuuttovirasto ei kykene osoittamaan riittävällä varmuudella, mikä turvapaikanhakijan oikea kotimaa on, sen käytännössä täytyy arvioida kotimaaksi turvapaikanhakijan kertoma maa. Ja jos turvapaikanhakija on ilmoittanut kotimaakseen sellaisen maan, jossa on esimerkiksi sotatila, käytännössä se tarkoittaa, että hakija saa kansainvälistä suojelua. Suomi ei pääsääntöisesti palauta ihmisiä sota-alueille. Asian paljastuttua Maahanmuuttoviraston turvapaikkayksikön johtaja Antti Lehtinen sanoi, että vastaava voisi tapahtua uudelleen.

Suomesta tunnetaan myös tapauksia, joissa turvapaikkahakemus on hylätty yli kymmenen kertaa, mutta hakija ei ole noudattanut yhtäkään lainvoimaista päätöstä poistua maasta. Suomeen on myös jäänyt useita sarjarikoksentekijöitä, joita ei ole onnistuttu palauttamaan kotimaihinsa Suomesta. Toistuvasti vakaviin rikoksiin syyllistyvien palauttaminen voi olla erittäin vaikeaa, jos turvapaikanhakija tekee koko ajan uusia hakemuksia tai yrittää muilla tavoin vaikeuttaa palauttamistaan. Jotkut palautusta välttelevät turvautuvat vääriin henkilöllisyyksiin. Maahanmuuttoviraston täytyy tutkia jokainen uusintahakemus alustavasti ja selvittää, täyttääkö se tutkittavaksi ottamisen edellytykset. Varsinainen uudelleenkäsittely aloitetaan vain, jos turvapaikanhakija esittää uudessa hakemuksessaan varteenotettavia uusia tietoja suojelun tarpeesta. Uusintahakemusten määrää ei ole rajattu. Petteri Orpon hallituksen hallitusohjelmaan kuitenkin kirjattiin, että: "uusintahakemusten tekemisen edellytyksiä kiristetään ja perusteettomat uusintahakemukset estetään".

Muutokset politiikassa
----------------------

Turvapaikanhakijoita koskevia säädöksiä on jatkuvasti muutettu politiikan muuttuessa. Vuonna 2022 esille nousi laajasti pelko siitä, että Venäjä käyttäisi turvapaikanhakijoita painostuskeinona Suomea vastaan. Sisäministeriö aloitti tällöin Krista Mikkosen (vihr.) johdolla itärajalle rakennettavien järeiden aitojen suunnittelun. Kesäkuussa 2022 eduskunnan hallintovaliokunta katsoi, että rajat on voitava sulkea tilanteessa, jossa vieras valtio yrittää käyttää turvapaikanhakijoita vaikuttamisen välineenä.

Katso myös
----------

* Maahanmuuttajat Suomessa
* Suomen kansalaisuus
* Willkommenskultur

Lähteet
-------

1. ↑  Turvapaikan hakeminen - Maahanmuuttovirasto *www.migri.fi*.  Arkistoitu 14.5.2017. Viitattu 14.4.2017.
2. 1 2 3  Myönteisten turvapaikkapäätösten osuus harppasi selvästi *Yle Uutiset*.  3.1.2018. Viitattu 3.1.2018.
3. 1 2  Turvapaikanhakijan asema Suomessa  1.8.2013. Pakolaisneuvonta. Viitattu 26.6.2015.
4. ↑  Toteutuneet keskimääräiset käsittelyajat vuorokausissa vuonna 2014 Maahanmuuttovirasto.  Arkistoitu 15.9.2015. Viitattu 26.6.2015.
5. ↑   Maahanmuuttoviraston tilasto turvapaikkapäätöksistä 2010 *Maahanmuuttovirasto*. Viitattu 16.2.2011.
6. ↑  Tilastokooste 2014 Maahanmuuttovirasto. Viitattu 26.6.2015. [vanhentunut linkki]
7. ↑  Sisäministeriön arvio: Suomeen saapuu 40 000 – 80 000 pakolaista Ukrainasta tämän vuoden aikana: "Suomi on kantamassa oman vastuunsa" *Yle Uutiset*.  23.3.2022. Viitattu 19.10.2022.
8. ↑  Sirpa Repo: Ukrainan pakolaisten tulo Suomeen hiipunut – Noin 25000 jo saapunut *Helsingin Uutiset*.  1.4.2022. Viitattu 19.10.2022.
9. ↑  Yli 20 000 Ukrainasta paennutta on saanut tilapäistä suojelua Suomesta – päätöksen saa nyt nopeasti *Maahanmuuttovirasto*.  19.10.2022. Viitattu 21.5.2022.
10. ↑  Suomeen saapuu kesällä jopa 20 000 ukrainalaista – sairaanhoitopiireissä varaudutaan vastaanottamaan haavoittuneita *Yle Uutiset*.  19.5.2022. Viitattu 19.10.2022.
11. 1 2  Pääkirjoitus | Suomen sisäinen muuttoliike huojuu vedenjakajalla *Helsingin Sanomat*.  2.10.2022. Viitattu 19.10.2022.
12. ↑  Liikekannallepanon jälkeen lähes 500 venäläistä hakenut turvapaikkaa *Yle Uutiset*.  2.8.2021. Viitattu 19.10.2022.
13. 1 2  Länkinen, Tiina: 2 400 turvapaikanhakijaa tuli Suomeen vuonna 2018 – karkotuspäätös yli tuhannelle *Yle Uutiset*.  16.1.2019. Yleisradio Oy. Viitattu 16.1.2019.
14. 1 2 3  Sisäministeriössä ollaan huolissaan myös suomalaisnuorten radikalisoitumisesta *Yle Uutiset*. Viitattu 20.8.2017.
15. 1 2  Irakilaismies on estänyt palautuksen hakemalla turvapaikkaa 13 kertaa – edes tappajaa ja raiskaajaa ei saatu ulos maasta *Yle Uutiset*.  29.3.2024. Viitattu 30.3.2024.
16. ↑  TURVAPAIKKAPROSESSIA KOSKEVASELVITYS – 27.6.2019 raportti *intermin.fi*. Viitattu 27.1.2021.
17. ↑  Turvapaikkatilastot - Euroopan muuttoliikeverkosto *www.emn.fi*.  Arkistoitu 19.6.2020. Viitattu 27.1.2021.
18. ↑  Tilastokeskus: Väestö *www.tilastokeskus.fi*. Viitattu 27.1.2021.
19. ↑  Maahanmuuton vuosikatsaus 2012 *migri.fi*. Viitattu 27.1.2021.
20. ↑  Maahanmuuton tilastot 2020: Suomeen muutetaan useimmiten työn takia, korona vaikutti hakemusten määrään *Maahanmuuttovirasto*. Viitattu 27.1.2021.
21. ↑  Tilastot — Maahanmuuttovirasto *tilastot.migri.fi*. Viitattu 27.1.2021.
22. ↑  Tilastot — Maahanmuuttovirasto *tilastot.migri.fi*. Viitattu 27.1.2021.
23. ↑  Tilastot — Maahanmuuttovirasto *tilastot.migri.fi*. Viitattu 27.1.2021.
24. ↑  Tilastot — Maahanmuuttovirasto *tilastot.migri.fi*. Viitattu 27.1.2021.
25. ↑  Tilastot — Maahanmuuttovirasto *tilastot.migri.fi*. Viitattu 27.1.2021.
26. ↑  Tilastot — Maahanmuuttovirasto *tilastot.migri.fi*. Viitattu 27.1.2021.
27. ↑  Tilastot — Maahanmuuttovirasto *tilastot.migri.fi*. Viitattu 21.5.2022.
28. ↑  Tilastot — Maahanmuuttovirasto *tilastot.migri.fi*. Viitattu 13.1.2024.
29. ↑  Tilastot — Maahanmuuttovirasto *tilastot.migri.fi*. Viitattu 13.1.2024.
30. ↑  Tapanainen, Maippi: Maahanmuuttajien suuret tulot *Maailman Kuvalehti 2/2012*.  Arkistoitu 27.6.2015. Viitattu 26.6.2015.
31. ↑  Emme vieläkään varmuudella tiedä keitä tänne tulee – lähes joka toisen turvapaikanhakijan henkilöllisyys jää mysteeriksi *Yle Uutiset*.  17.8.2018. Viitattu 17.8.2018.
32. ↑  Usein kysyttyä, turvapaikanhakijat ja pakolaiset *Sisäasiainministeriö*.  Arkistoitu 2.2.2011. Viitattu 16.2.2011.
33. 1 2  Maahanmuuttovirasto | Murhasta tuomittu karkuri tuhosi sormenpäänsä, sai turvapaikan Suomesta – voisiko sama toistua tänä päivänä? *Helsingin Sanomat*.  30.9.2023. Viitattu 7.10.2023.
34. ↑  HS: Murhasta tuomittu vankikarkuri sai oleskeluluvan Suomeen *www.iltalehti.fi*. Viitattu 7.10.2023.
35. ↑  Rikollisuus | Suomi keskustelee vaimonsa murhasta tuomitusta vankikarkurista Irakin ja Norjan kanssa *Helsingin Sanomat*.  4.10.2023. Viitattu 7.10.2023.
36. ↑  Arttu Rintanen: HS: Näin murhasta tuomittu vankikarkuri sai oleskeluluvan, vaikka valehteli taustansa *Verkkouutiset*.  1.10.2023. Viitattu 7.10.2023.
37. ↑  HS: Mannen bakom ett grymt mord och den perfekta fängelseflykten lever i Vanda *www.hbl.fi*. Viitattu 7.10.2023. (ruotsiksi)
38. ↑  Kantola, Anne: Itärajalle voitaisiin aloittaa järeiden aitojen rakentaminen jo ennen ensi talvea – "Eletään vähän erilaisessa todellisuudessa" *Helsingin Sanomat*.  7.5.2022. Viitattu 16.6.2022.
39. ↑  Nikula, Sanna: Hallintovaliokunta vaatii: Koko itäraja voitava sulkea turvapaikan­hakijoilta poikkeus­tilanteessa *Aamulehti*.  15.6.2022. Viitattu 16.6.2022.

Aiheesta muualla
----------------

* Lyytinen, Eveliina (toim. 2019) Turvapaikanhaku ja pakolaisuus Suomessa. Siirtolaisuusinstituutti, Turku
* Pirkkalainen, Päivi; Lyytinen, Eveliina; Pellander, Saara (toim.): *Suomesta poistetut - näkökulmia karkotuksiin ja käännytyksiin*. Tampere: Vastapaino, 2022. ISBN 978-951-768-996-0. Teoksen verkkoversio.
* Välimäki, Matti (2017) Suomi ja pakolaiset - Ensimmäinen vuosisata, 1917-2017. Suomen Kirkkohistoriallisen Seuran Vuosikirja 2017.