recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Hiekkadyyni eräällä Saharan *erg*-alueella eli hiekkameressä Marokossa.
**Hiekka-aavikko** (arab. عرق‎, *erg*) eli hiekkameri, dyynimeri tai hiekkaerämaa on aavikko, jossa on vaihtelevan korkuisia tuulen kasaamia hiekkakumpuja, dyynejä. Hiekka on pääosin irtonaista ja siinä liikkuminen on hyvin vaikeaa. Hiekka-aavikolla saattaa kasvaa joitakin ruohomättäitä ja pensaita dyynien harjalla.

Hiekka-aavikoilla esiintyy hiekkamyrskyjä. Monesti hiekka-aavikot ovat kuumuutensa ja kuivuutensa takia elämälle hyvin vihamielisiä ympäristöjä. Dyynit muistuttavat monesti vuorta tai suurta aaltoa, ja yleensä vaeltavat aikojen saatossa tuulen mukana. Dyynejä on eri kokoisia ja ne muodostavat enemmän tai vähemmän säännöllisen kuvion. Aavikoiden sisäosissa dyynit asettuvat yleensä vallitsevan tuulen suuntaisiksi, mutta aavikoiden reunoille syntyy kuunsirpin muotoisia *barkaaneja*, jotka asettuvat vallitsevaan tuuleen nähden poikittain. Rannikolla kasvillisuus voi aiheuttaa joko rantaviivan suuntaisia tai vallitsevaan tuuleen nähden poikittaisia dyynejä.

Yleensä hiekka-aavikot ovat erittäin kuivia ja niissä ei ole pysyvää asutusta. Jos alueella on keitaita, aavikon poikki voi kulkea vakiintuneita matkareittejä.

Saharasta 20 % on hiekka-aavikkoa ja 70 % sora-aavikkoa.

Taklamakanin autiomaa, jossa kasvaa hiekan seassa ruohomättäitä harvakseltaan.
Maailman laajin hiekka-aavikko on Arabian aavikoihin kuuluva Rub al-Khali, 595 700 km2. Pohjois-Afrikan Saharassa on monia suuria ergejä, muun muassa Itäinen iso erg, Läntinen iso erg, Majabat al-Koubra, Erg Chebbi, Erg Iguidi ja Erg Chech, jotka kattavat yhteensä noin 15–25 % Saharasta.

Saharan ergit
-------------

Bilma erg Nigerissä.
Suurimmat Saharan dyynikentät eli *erg*it:

Algeria
* Grand Erg Oriental (ulottuu Tunisiaan)
* Grand Erg Occidental
* Erg Chech (ulottuu Maliin)
* Erg Iguidi (ulottuu Mauritaniaan)
* Erg er-Raoui
* Erg Tiferine
* Erg Tidohaine
* Erg Ferradj
* Erg Admer

Tšad
* Erg Djourab
* Erg Idrisi

Egypti
* Ramla El Kebir
* Erg Somaya
* Erg Abunugar
* Erg Abu Ramada
* Negevin autiomaa (ulottuu Israeliin)

Libya
* Erg Awbari
* Erg Ubari
* Erg Titersine
* Murzuqin hiekkameri
* Erg Ouan Kasa
* Erg Tannezouft
* Erg Takarkouri
* Erg Mehedjibat
* Erg Tassegefit

Mali
* Erg Achaif
* Erg Atouila
* Erg Outouila

Mauritania
* Erg Aoukar
* Erg Taokest

Marokko
* Erg Chebbi
* Erg Lihoudi
* Erg Chegaga
* Erg Mghiti
* Erg Jerboia
* Erg Zemoul

Niger
* Bilman hiekka-aavikko
* Jadal
* Erg Brousset
* Ténéré
* Tafassasset

Sudan
* Erg Selima

Lähteet
-------

1. ↑  Erg or Sand sea Encyclopedia Britannica
2. ↑  Asko Lehtinen: Lapin dyynit (pdf) (s. 2–3) *LuK-tutkielma*.  1961. Geologian tutkimuskeskus, Arkisto. Viitattu 17.3.2013. [vanhentunut linkki]
3. 1 2  Causes of Aridity, and Geography of the World’s Deserts University of Nevada, Las Vegas. Viitattu 17.3.2013. (englanniksi)
4. ↑  Sahara *Africa: Physical Geography*. National Geographic. Viitattu 17.3.2013. (englanniksi)
5. ↑  Spectrum, artikkeli Sahara ja Otavan suuri ensyklopedia, artikkeli Sahara

Kirjallisuutta
--------------

* Swift, Jeremy: Sahara. Sarja: Maailman villi luonto/Time-Life-kirjat -sarja. WSOY 1982. ISBN 951-0-10936-3.
Norra Kytökäringen

|  |  |
| --- | --- |
| Sijainti | 
60°4′22.00″N, 24°43′27.00″E, EspooUusimaaSuomi |
| Merialue | 
Suomenlahti, Itämeri |
| Korkein kohta | 
10 metriä |
| Pinta-ala | 
0,011 km² |

Karttamuokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa WikidataaTietolaatikon dokumentaatioNäytä Wikidatasta tulevat arvot

**Norra Kytökäringen** on kalliosaari lounaisessa Espoossa Kytön linnakesaaren pohjoispuolella. Virallisessa kaupunginosajaossa Norra Kytökäringen kuuluu Suvisaaristoon. Se on osa Espoon eteläsaaristoa, joka puolestaan kuuluu ulkosaaristoon.

Norra Kytökäringen on eritoten harmaalokkien pesimäsaari. Muita lajeja on niukasti, niistä mainittakoon Suomenlahdella harvinaistunut riskilä. Norra Kytökäringen on enimmäkseen puutonta kalliota. Saaren niukkaan kasvistoon kuuluu muun muassa keltamaksaruoho, kultapiisku, rantanenätti ja rantatädyke. Rannat ovat eteläosan pientä jyrkännettä lukuun ottamatta silokalliota. Luoteisosaan on pystytetty loisto.

Noin kaksisataa metriä Norra Kytökäringenin eteläpuolella sijaitsee Södra Kytökäringen.

Södra Kytökäringen ja Norra Kytökäringen muodostavat yhdessä Kytön kanssa Kytön saariryhmän, joka on Espoon uloimpia maa-alueita. Kokonaisuuteen kuuluu myös Djupuddsklackenin kallioluoto välittömästi Kytön pääsaaren itäpuolella.

Lähteet
-------

1. ↑  Norra Kytökäringen Espoon opaskartalla
2. 1 2 3 4  ESPOON KYTÖN SAAREN LUONTOSELVITYS *Espoon ympäristölautakunnan julkaisu 2/2001*. Espoon ympäristökeskus. Viitattu 9.9.2019.

Aiheesta muualla
----------------

* Tiedostopalvelu.maanmittauslaitos.fi
* Paikkatietoalusta: Norra Kytökäringen
* Norra Kytökäringen, Uusimaa, Suomi — Sunrise, Sunset, and Daylength
* Foreca: Sää Norra Kytökäringen, Espoo
**Catherine Davis Higgins** (s. 16. elokuuta 1969 Charlottesville, Virginia) on yhdysvaltalainen pianisti, laulaja ja ääninäyttelijä.

Elämäkerta
----------

Higgins syntyi Charlottesvillessa, Virginiassa, mutta vietti lapsuutensa Alabaman Auburnissa, jossa hän sai kiinnostuksensa musiikkiin ja erityisesti pianoon. Higgins aloitti pianon soittamisen kuusivuotiaana ja harjoitteli soittamista päivittäin. Esiinnyttyään Chicagossa laulamassa hänen äitinsä päätti rohkaista tytärtään entisestään ja high schoolin jälkeen Higgins opiskeli Auburnin yliopistossa jazzmusiikkia muun muassa Bob Richardsonin kanssa. Valmistumisensa jälkeen hän muutti Los Angelesiin, jossa Higgins kuitenkin kohtasi ongelmia musiikin suhteen, koska koki liikaa paineita perheensä hokiessa hänen mahdollisuuksistaan suurmenestykseen. Liikojen paineiden vuoksi Higgins lopulta tyytyi esiintymään yökerhoissa ja ravintoloissa. Hän kuitenkin löysi musiikin nautintonsa uudestaan laulaen hymnejä ja gospelia. Higgins tallensi uudet kappaleensa kopioidakseen ne ystävilleen. Eräs ystävistä soitti kappaleita vankilassa, jossa hän näki eräiden vankien alkaneen itkeä kuunnellessaan Higginsin soittamia hymnejä. Musiikki oli rauhoittavaa ja se sai samalla Higginsin uran nousuun, jonka myötä hän on usein soittanut jazz- ja gospelmusiikkia sekä vaihtoehtoisesti rockia ja popmusiikkia. Tähän mennessä Higgins on julkaissut viisi albumia.

Hänen äitinsä oli nuorempana myös laulaja ja näyttelijä, joka esiintyi usein New Yorkissa.

### Ääninäyttelijänä

Higgins päätyi musiikin lisäksi tekemään töitä ääninäyttelijänä 2000-luvun alussa. Hän aloitti ääniroolien tekemisen dubbaamalla animesarjoja ja tekemällä myös mainosjuontoja. Higgins tunnetaan parhaiten dubattuaan Sakura Harunoa *Narutossa*, Karin Kurosakia *Bleachissa* ja C.C.:tä *Code Geassissa*. Lisäksi Higgins on tehnyt useita äänirooleja videopeleihin, kuten *Naruto: Ultimate Ninja*, *EverQuest II*, *Tales of the Abyss* ja *Project Sylpheed*. Alkuperäisiä rooleja animaatioihin hän on tehnyt *Animaliaan*, sekä Marvel Comicsin animaatiosarjaan *Wolverine and the X-Men*. Higgins on myös nykyinen *Sonic the Hedgehog*-pelisarjan Tails-ketun ääni. Super Mario Odyssey -pelissä hän ääninäyttelee Paulinea.

Diskografia
-----------

* *Bigger Than Love* (2007)
* *The Solid Rock* (2007)
* *A Very Merry Christmas*
* *Jazz Standards*

Lähteet
-------

1. ↑  cduniverse.com *cduniverse.com*.  2007. Viitattu 8.1.2008. (englanniksi)
2. ↑  cduniverse.com *cduniverse.com*.  2007. Viitattu 8. tammikuuta 2008. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kotisivut
* Kate Higgins Myspacessa (englanniksi)
* Anime News Network
* Kate Higgins Internet Movie Databasessa. (englanniksi)

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Yhdysvallat

 |
|  |
| Taiteenala | 
* MusicBrainz

 |
|  |
| Muut | 
* Europeana

 |

 |
**Tappaiskeitto** on savolainen perinneruokalaji, keitto, joka tehtiin yleensä syysteurastuspäivänä. Keitto pyrittiin saamaan valmiiksi niin, että teurastajakin - mikäli ei ollut talon väkeä - ehtisi syödä ennen lähtöään. Sisäelimistä maksa, munuaiset ja sydän huuhdeltiin, kiehautettiin, paloiteltiin ja pantiin kiehumaan. Mausteina käytettiin suolaa, pippuria ja sipulia. Miltei valmiiseen keittoon lisättiin perunalohkot ja ohra-, ruisjauho- tai kauraryynisuurus.

Keitossa ei ollut mykyjä, sillä mykyjen valmistaminen oli suurempitöisempää. Mykysoppa keitettiin myöhemmin kaikessa rauhassa. Joissain paikoissa tappaissoppa tarkoitti tosin mykysoppaa eli mykyrokkaa.

Bertta Räsäsen vuonna 1983 tekemän ehdotuksen pohjalta keittiömestari Jaakko Kolmosen johdolla 450 kuntaan valittiin pitäjäruuat. Myös jokainen Savon silloisista kunnista valitsi omat perinneruokansa. Tappaiskeitto äänestettiin Haukivuoren nimikkoruoaksi (1984).

Katso myös
----------

* Mykykeitto

Lähteet
-------

1. 1 2  Eila Ollikainen, Sinikka Mättälä, Mauno Hämäläinen: "Liharuuvat, sopat, keitot ja paestit", *Savolainen syömälysti*, s. 69-71 Mykysoppa, mykyrokka, tappaissoppa. Kuopio: Savonia-ammattikorkeakoulu, 2009 (3. uudistettu painos). ISBN 978-952-203-100-6.
2. ↑  Eila Ollikainen, Sinikka Mättälä, Mauno Hämäläinen: "Alakuun tekijöiltä", *Savolainen syömälysti*, s. 4-5. Kuopio: Savonia-ammattikorkeakoulu, 2009 (3. uudistettu painos). ISBN 978-952-203-100-6.
3. ↑  Savossa äänestettiin pitäjille nimikkoruoat.  *Helsingin Sanomat*, 20.9.1984, s. 19. Näköislehden aukeama (tilaajille).

Aiheesta muualla
----------------

* Keskisuomalaisia ruokaperinteitä (Arkistoitu – Internet Archive)
**Swyerin oireyhtymä** eli **46,XY-karyotyyppiin liittyvä sukupuolikehityksen häiriö** on intersukupuolisuuden muoto, jonka katsotaan johtuvan Y-kromosomin sukupuolen määrittävän alueen inaktivaatiosta, puuttumisesta tai toimimattomuudesta. Ilman toimivan Y-kromosomin sukupuolen määrittävää alueen vaikutusta, henkilölle tyypillisesti kehittyy normaalit naisen ulkoiset sukupuolielimet ja emätin. Swyerin oireyhtymää sairastavilla on myös tyypillisesti kohtu, joka voi kuitenkin olla normaalia pienempi, sekä munanjohtimet. Henkilöllä on myös kehittymättömät sukurauhaset, jotka eivät kuitenkaan tuota sukusoluja, ja näin ollen häiriöön liittyy hedelmättömyyttä. Toimimattomiin sukurauhasiin liittyy kohonnut syöpäriski, minkä takia ne yleensä suositellaan poistettavan, kun häiriö diagnosoidaan. Tauti todetaan tyypillisesti viivästyneen murrosiän selvityksissä, sillä toimimattomat sukupuolirauhaset eivät kykene myöskään tuottamaan estrogeeneja tai progesteronia, minkä vuoksi murrosikä ei voi luonnollisesti alkaa.

Häiriö on nimetty sen vuonna 1955 kuvailleen englantilaisen endokrinologin Gerald Swyerin mukaan. Esiintyvyydeksi on arvioitu 1:100 000 naista. Tärkeimmät tunnetut geneettiset aiheuttajat ovat *SRY*-geenin mutaatiot (15 %) ja *MAP3K1*-geenin mutaatiot (18 %).

Tunnettuja potilaita
--------------------

* Sara Forsberg, tubettaja ja laulaja
* Laura Allonen, tanssija

Lähteet
-------

1. 1 2
2. 1 2 3 4
3. ↑
4. ↑   "Familial Swyer syndrome: a rare genetic entity"  (May 2018). *Gynecol. Endocrinol.* **34** (5): 389–393. doi:10.1080/09513590.2017.1393662. PMID 29069951.
5. ↑  Witchel, Selma Feldman (April 2018). "Disorders of Sex Development". *Best Practice & Research. Clinical Obstetrics & Gynaecology* **48**: 90–102. doi:10.1016/j.bpobgyn.2017.11.005. ISSN 1521-6934. PMID 29503125.
6. ↑
7. ↑
**Pride 20**: Armed and Ready oli vapaaottelutapahtuma, joka järjestettiin 28. huhtikuuta 2002. Tapahtuma esitettiin Pay Per View -lähetyksenä ja se kuului Pride FC -promootiolle, jonka omisti Dream Stage Entertainment (DSE). Tapahtuma pidettiin Yokohama Arenalla Yokohamassa, Japanissa, ja ottelut käytiin perinteisessä kehässä.

Tapahtuman tärkeimpiä otteluita olivat:

**\*\*Pääottelu:\*\***

- Mirko Filipović vs. Wanderlei Silva

   - Tämä ottelu päättyi tasapeliin (Draw) 3 erän jälkeen, yhteensä 20 minuuttia kestäneenä.

**\*\*Muut pääkortin ottelut:\*\***

- Sanae Kikuta voitti Alexander Otsukan yksimielisellä tuomaripäätöksellä.

- Murilo Rua voitti Mario Sperryn jakautuneella tuomaripäätöksellä.

- Ricardo Arona voitti Dan Hendersonin kuristamalla tämän guillotine-haarakuristuksella ensimmäisessä erässä.

- Antônio Rogério Nogueira voitti Yusuke Imamuran tuomarin pysäytyksellä ensimmäisen erän 35 sekunnin kohdalla.

Pride 20: Armed and Ready oli merkittävä tapahtuma vapaaottelun historiassa ja tarjosi katsojilleen useita jännittäviä taisteluita. Tapahtuman tulokset on merkitty yllä.
Sadetakki, jossa on kiinteä huppu
**Huppu** on päällysvaatteeseen kiinteästi ommeltu tai siihen tarvittaessa kiinnitettävä vaatekappale, joka tyypillisesti peittää pään ja niskan, ulottuen toisinaan myös kasvojen päälle. Huppua voidaan käyttää esimerkiksi suojaamaan säältä, muodin sekä perinteen vuoksi, tai vaikeuttamaan käyttäjänsä tunnistamista.

Historia
--------

Vain harvoja keskiaikaisia (erityisesti miesten käyttämiä) hattuja tai huppuja on säilynyt nykypäiviin. Nämä ovat pääasiassa löydetty Islannista, Skandinaviasta ja Englannista. Keskiajalla lyhyeen viittaan yhdistetty huppu chaperon (ransk. *chaperon*) oli suosittu vaate Euroopassa. Usein huppu oli irtonainen, pään ja hartiat peittävä päähine tai hupullinen hartiaviitta ( suom. *luhka / lukka / luukko* ), jossa oli kasvojen kohdalla aukko. Hupputyyliset päähineet olivat suosituin päähinetyyppi aina 1400-luvun puoliväliin saakka.

Rakenne
-------

Nykyisin huput ovat tavallisesti valmistettu pehmeästä kankaasta ja ne muodostavat osan muuta vaatetta, kuten päällystakkia, anorakkia tai paitaa. Huppu voi olla kiinteä tai irrotettava. Huppu on kiinnitetty (tai jatkuu saumattomasti) vaatteen selkäosan yläreunasta ja ulottuu tavallisesti pään yli otsan reunalle. Puseroa, johon huppu on kiinnitetty pysyvästi, kutsutaan huppariksi.

Käyttötarkoituksia
------------------

Kylmyyttä vastaan suojaavassa hupussa voi olla karvareunus, joka vähentää ilman liikettä kasvojen alueella*lähde?*. Akateemisissa tilaisuuksissa käytettävissä viitoissa voi olla huppu perinteen ja esimerkiksi näyttävyyden vuoksi. Sukelluspuvussa voi olla tiiviisti päätä myötäilevä huppu suojaamassa sukeltajaa kylmyydeltä. Makuupusseissa on usein huppuosa suojaamassa päätä kylmältä tai hyönteisiltä.

Katso myös
----------

* Huivi
* Sadetakki

Lähteet
-------

1. ↑  S.D. Reed: From Chaperones to Chaplets: Aspects of Men’s Headdress 1400–1519 (PDF) (s. 24, Master’s degree thesis) *nachtanz.org*.  1992. Viitattu 17.6.2010. (englanniksi)
2. ↑  S.D. Reed: From Chaperones to Chaplets: Aspects of Men’s Headdress 1400–1519 (PDF) (s. 52, Master’s degree thesis) *nachtanz.org*.  1992. Viitattu 17.6.2010. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Huppu** Wikimedia Commonsissa

* Wikisanakirjassa: **Huppu** – sanan synonyymit, käännökset ja sanakirjamääritelmä
Kurt Sanderling (oikealla) ja Erich Honecker vuonna 1987.
**Kurt Sanderling** (19. syyskuuta 1912 Arys, nyk. Orzysz Puolassa – 18. syyskuuta 2011 Berliini) oli saksalainen kapellimestari.

Sanderling syntyi Itä-Preussissa juutalaiseen perheeseen. Hän opiskeli Königsbergissä (nyk. Kaliningrad Venäjällä) ja Berliinissä 1922–1931. Kurt Sanderling työskenteli Berliinin kaupunginoopperassa 1931–1933. Sanderling siirtyi vuonna 1936 Neuvostoliittoon, jossa hänen setänsä asui. Sanderling alkoi työskennellä Moskovan radion sinfoniaorkesterin kanssa vuonna 1936, jossa teki ensiesiintymisen kapellimestarina vuonna 1937. Hän toimi Harkovan filharmonisen orkesterin johtajana 1939–1942, jonka jälkeen vuoteen 1960 hän oli yhdessä Jevgeni Mravinskin kanssa Leningradin (aik. ja nyk. Pietari) filharmonikkojen pääkapellimestarina. Sanderling toimi myös opettajana Leningradin konservatoriossa 1945–1947. Sanderling esiintyi Suomessa Leningradin filharmonikkojen ensimmäisellä Suomen vierailulla keväällä 1946. 

Sanderling palasi Saksaan, Neuvostoliiton Berliinin-miehitysvyöhykkeelle eli Itä-Berliiniin vuonna 1960 toimien sen sinfoniaorkesterin pääkapellimestarina vuoteen 1977 saakka. Kurt Sanderling toimi myös Itä-Saksassa Sächsische Staatskapelle Dresden –orkesterin johtajana 1964–1967. Ensiesiintyminen Britanniassa tapahtui 1970 ja hänet yhdistettiin erityisesti Philharmonia-orkesteriin. Vuodesta 1977 lähtien Sanderling toimi lukuisien orkesterien vierailevana kapellimestarina ympäri maailmaa. Hän vetäytyi eläkkeelle 90-vuotiaana 2002.

Kurt Sanderlingin poika on kapellimestari Thomas Sanderling.

Lähteet
-------

1. ↑  Dirigenten-Legende Kurt Sanderling gestorben *Stern*.  18.9.2011. Viitattu 18.9.2011. (saksaksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kurt Sanderlinin muistokirjoitus Helsingin Sanomissa[vanhentunut linkki]

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Norja
* Espanja
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Israel
* Suomi (KANTO)
* Yhdysvallat
* Latvia
* Tšekki
* Alankomaat
* Puola

 |
|  |
| Tieteilijät | 
* CiNii

 |
|  |
| Taiteenala | 
* ADK
* LexM
* MusicBrainz

 |
|  |
| Henkilöt | 
* BMLO
* Deutsche Biographie

 |
|  |
| Muut | 
* Europeana
* IdRef

 |

 |
Seututie 232 päätekohdastaan kuvattuna Punkalaitumella.
**Seututie 232** on Humppilan Murrolta valtatieltä 2 Punkalaitumelle seututien 230 kiertoliittymään kulkeva maantie. Tie oli ennen vuoden 1996 tienumerouudistusta maantie 2312. Tien pituus on 19 kilometriä.

Tien kulku
----------

Tie saa alkunsa Humppilan Murrossa sijaitsevasta valtatien 2 risteyksestä. Ensin tie kulkee pääosin suorana mutta paikoin vähän mutkittelevana Humppilan kunnan luoteisosan maaseudun halki. Tämän jälkeen tie kohtaa sekä Kanta-Hämeen ja Pirkanmaan maakuntarajan että Humppilan ja Punkalaitumen kuntarajan. Seuraavaksi tie ohittaa Metsäkulman kunnanosan sen itäpuolelta. Sen jälkeen tie jatkuu profiililtaan pääosin suorana mutta loivasti mutkittelevana noin kolme kilometriä, jonka tehtyään se ohittaa Sadonmaan kunnanosan. Noin kilometrin Sadonmaan ohituksen jälkeen tie ohittaa Kiertolan kunnanosan sekä kohtaa pian sen jälkeen Myllytien ja Orisuontien risteykset. Seuraavaksi tie jatkuu profiililtaan samanlaisena seuraavan parin kilometrin verran ennen saapumistaan Jalasjoen kylään. Täällä tie kohtaa Vihalaidantien risteyksen ja alkaa seuraamaan Punkalaitumenjoen vesistöhaaran rantoja. Seurattuaan Punkalaitumenjoen rantoja noin kolmen kilometrin matkalta tie ohittaa Porttikallion urheilukeskuksen sen eteläpuolelta. Sen jälkeen tie kulkee vielä loivasti mutkitellen kaksi kilometriä, jonka päätteeksi se saapuu yhdystien 2310 risteykseen. Risteyksessä tie kääntyy koilliseen kohti Punkalaitumen keskustaa, jonka jälkeen se ylittää vielä Punkalaitumenjoen ennen saapumistaan Punkalaitumen keskustaan ja päätepisteeseen eli seututien 230 kiertoliittymään.

Tien osoitenimenä on ensin *Punkalaitumentie* valtatieltä 2 kuntarajalle, *Murronharjuntie* yhdystien 2310 risteykseen, ja *Kanteenmaantie* viimeisellä 350 metrillä ennen päätepistettä eli seututien 230 kiertoliittymää.

Lähteet
-------

* Autoilijan tiekartta

### Lähteet

1. ↑  Seututie 232 - Google Maps Suomi *google.fi*.
**Jens Spahn** (s. 16. toukokuuta 1980 Ahaus) on saksalainen Kristillisdemokraattisen unionin (CDU) poliitikko.

Spahn liittyi Kristillisdemokraattiseen unioniin vuonna 1995 ja työskenteli vuosituhannen vaihteessa pankissa. Hän istui Ahausin kaupunginvaltuuston jäsenenä vuosina 1999–2009 ja toimi Junge Unionin Borkenin-piirijärjestön puhemiehenä vuosina 1999–2006. Vuonna 2005 hänestä tuli Kristillisdemokraattisen unionin Borkenin-piirijärjestön puhemies. Spahn on istunut Saksan liittopäivien jäsenenä vuodesta 2002. Vuosina 2005–2009 hän toimi liittopäivien terveyskomiteassa CDU:n ja CSU:n parlamenttiryhmän puhemiehenä sekä vuosina 2009–2015 CDU:n ja CSU:n parlamenttiryhmän terveyspoliittisena puhemiehenä.

Spahn oli liittovaltion talousministerin parlamentaarinen valtiosihteeri ennen nousemistaan Saksan terveysministeriksi maaliskuussa 2018. *Politicon* arvion mukaan nimitys oli Angela Merkeliltä reaktio puolueen sisäiseen oppositioon, sillä Spahn oli saanut maineen tiukan maahanmuuttopolitiikan kannattajana. Nämä vastakkainasettelut jäivät vähemmälle huomiolle koronaviruspandemian myötä. Spahn on ajanut Euroopan unionille suurempaa roolia terveydenhuollossa. Syksyllä 2020 hän sairasti itse koronavirustaudin. *Politico* piti huomionarvoisena haasteena Spahnille vastaamista koronaviruspandemiaan liittyviin salaliittoteorioihin ja rokotevastaisuuteen. Spahn on osoittanut tukensa Armin Laschetille potentiaalisena Merkelin seuraajana. Myös hänen oma nimensä on ollut esillä spekulaatioissa Merkelin seuraajaksi.

Vuonna 2017 Spahn sai maisterin arvon politiikan tutkimuksessa Hagenin yliopistosta etäopiskeluna. Spahn on avoimesti homoseksuaalinen. Hänen puolisonsa on toimittaja Daniel Funke. Hän on työskennellyt eheytyshoitoja vastaan.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Jens Spahn (Arkistoitu – Internet Archive) The Federal Government
2. ↑  Jens Spahn Politico
3. 1 2  Julkihomo liittokansleriksi? Terveysministeri Jens Spahn on yksi Angela Merkelin seuraajaehdokkaista Iltalehti


|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Saksa
* Yhdysvallat
* Tšekki
* Puola

 |

 |
**Ilse Aulikki Rautio** (s. 13. toukokuuta 1943 Jääski) on suomalainen toimittaja, näytelmäkirjailija ja televisiokäsikirjoittaja.

Rautio on työskennellyt toimittajana muun muassa *Helsingin Sanomissa* sekä kirjoittanut kuunnelmia ja näytelmiä. Suurelle yleisölle Rautio on kuitenkin tutuin televisiokäsikirjoituksistaan. *Rivitaloelämää* (1988) on kaksilapsisen perheen lähiöelämää kuvaava komediallinen sarja, jonka pääosissa näyttelivät Ismo Kallio ja Sinikka Sokka. Komediallinen linja jatkui myös *Ottaako sydämestä?* -sarjassa (1995–1996), joka sijoittuu terveyskeskukseen ja kertoo sen henkilökunnasta ja asiakkaista.

Draamasarja *Onnea vai menestystä* (1995) kuvaa kirjailija-avioliittoa. Vakavimmillaan Rautio on ollut sarjassa *Hurja joukko* (2002). Se on tarina teini-ikäisestä tyttöjoukosta, joka päättää kostaa ystävänsä raiskaajalle. Sarjan nimi viittaa Sam Peckinpahin samannimiseen elokuvaan, ja sen ohjasi Titta Karakorpi.

Ilse Raution puoliso on pakinoitsija Seppo Ahti. Heillä on kaksi lasta.

Lähteet
-------

1. ↑  Rautio, Ilse Aulikki. *Suomen kirjailijat*[vanhentunut linkki]. Viitattu 4.1.2009.
2. ↑  Kotikatsomo: Hurja joukko. *Yle.fi* (Arkistoitu – Internet Archive). Viitattu 4.1.2009.
3. ↑  *Kuka kukin on 2011*, s. 33. Helsinki: Otava. ISBN 978-951-1-24712-8.

Aiheesta muualla
----------------

* Ilse Rautio Elonetissä.
* Ilse Rautio Internet Movie Databasessa. (englanniksi)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt Muokkaa Wikidatassa | 
* Elonet

 |

 |
Realismit 

---

Jacob Riis, Mulberry Streetillä nukkuvia lapsia, 1890.
 Jacob Riis, *Mulberry Streetillä nukkuvia lapsia*, 1890. 

Realismi taiteessa | Realismi kirjallisuudessa 

 

Fantastinen realismi   
 Fotorealismi   
 Inhorealismi   
 Kapitalistinen realismi   
 Maaginen realismi   
 Naturalismi (taide)   
 Neorealismi   
 Sosialistinen realismi   
 Surrealismi   
 Uusi realismi   
 Yhteiskunnallinen realismi

Realismia 

*Akka ja kissa*   
 *Démasquée*   
 *Femme nue couchée*   
 *Kivenhakkaajat*   
 *Le Sommeil*   
 *Maailman alkuperä*   
 *Poika ja varis*   
 *Pyykkiranta*   
 *Raatajat rahanalaiset*   
 *Tanssiaiskengät*   
 *Toipilas*   
 *Wolgastin satamassa 15. kesäkuuta 1633*   
 *Zaporogit kirjoittavat pilkkakirjettä Turkin sulttaanille*

 

 

 

 

 

 

 

 

 

 

 

 

**Pyykkiranta** on Eero Järnefeltin maalaama, vuonna 1889 valmistunut Suomen taiteen kultakauden öljymaalaus. Se on maalattu Kolhon kylässä nykyisessä Mänttä-Vilppulassa. 

Maalauksessa on kaksi naista, jotka pesevät pyykkiä saaressa järven rannalla. Järven toisella rannalla on taloryhmä. Pyykinpesijä on Anna-Liisa Ala-Kolho. Leskeksi jääneellä Ala-Kolholla oli kolme lasta elätettävänään. Pauliina Laitinen-Laihon mukaan pesijätär oli Järnefeltien palvelijatar Aurora, ja Kolhon talon piika Anna-Liisa keittää padassa vettä. Toisaalta on mahdollista että malleja on ollut useampia kuin kaksi. Ida Wilhelmiina Roini kertoo *Suomen Kuvalehden* haastattelussa vuonna 1934 olleensa nuoruudessaan mallina teosta maalattaessa. Teoksesta on vähitellen tullut yksi Eero Järnefeltin tärkeimmistä maalauksista. *Pyykkiranta* on ollut esillä useissa näyttelyissä sekä mainittu monissa julkaisuissa.

Myynnit
-------

Maalaus myytiin vuonna 2007 huutokaupassa 630 000 eurolla ahvenanmaalaisen liikemiehen Anders Wiklöfin kokoelmaan. Summa oli tuolloin kolmanneksi suurin suomalaisesta teoksesta maksettu, mutta vuoden 2009 tietojen mukaan maalaus oli kahdeksanneksi kallein suomalainen taideteos.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Laitinen-Laiho, Pauliina: Taide & Antiikki.  *Taloustaito*, 2009, nro 5, s. 23.
2. 1 2  Ilkka Malmberg: Isännät ja rengit.  *Helsingin Sanomat/Kuukausliite*, 2009, nro Toukokuu, s. 37, 38.
3. ↑  20.1.1934 Suomen Kuvalehti no 4, s. 7 *digi.kansalliskirjasto.fi*. Viitattu 26.5.2022.
**PragerU**, lyhenne sanoista **Prager University** on yhdysvaltalainen voittoa tavoittelematon mediayhtiö, joka tuottaa videoita erilaisista poliittisista, yhteiskunnallisista, taloudellisista ja filosofisista aiheista yhdysvaltalaisen konservatismin näkökulmasta. PragerU:n perustivat vuonna 2009 Allen Estrin, sekä talk show -isäntä ja toimittaja Dennis Prager, jonka mukaan se on nimetty. Organisaation rahoitus perustuu lahjoituksiin, ja suuri osa sen alkuperäisestä rahoituksesta on peräisin energiatuotannon miljardööreiltä Dan ja Farris Wilksiltä.

Organisaation nimessä esiintyvästä *University*-sanasta (suom. *yliopisto*) huolimatta PragerU ei ole akateeminen instituutio, eikä se järjestä luentoja tai myönnä tutkintoja. PragerU tunnetaan parhaiten YouTube-kanavastaan, jolla on lähes kolme miljoonaa tilaajaa, ja yli miljardi yhteenlaskettua näyttökertaa. Kanavalla on ollut vierailemassa tunnettuja konservatismin ja oikeistolaisuuden äänitorvia, kuten Ben Shapiro, Steven Crowder, Candace Owens ja Jordan Peterson.

PragerU tukee muun muassa juutalais-kristillistä jumalakäsitystä ja maailmankuvaa, oikeistopolitiikkaa, talousliberalismia, fossiilisten polttoaineiden käyttöä, kuolemanrangaistusta, aseiden omistusoikeutta ja maahanmuuton rajoittamista. Videoissa usein kritiikin aiheina ovat muun muassa, sosialismi, feminismi, abortti, islam ja Black Lives Matter.

Lähteet
-------

1. ↑  How a Los Angeles-based conservative became one of the internet’s biggest sensations *Los Angeles Times*. Viitattu 10.3.2021. (englanniksi)
2. ↑  Right-Wing PragerU Triples Revenue in Two Years *PRWatch*. Viitattu 10.3.2021. (englanniksi)
3. 1 2  PragerU *YouTube*. Viitattu 10.3.2021. (englanniksi)
4. ↑  How PragerU Is Winning The Right-Wing Culture War Without Donald Trump *Buzzfeed News*. Viitattu 10.3.2021. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* PragerU:n nettisivut
* PragerU:n Youtube-kanava
**Strofantiini** tai **κ-strofantosidi** (C42H64O19) on steroidirakenteisiin glykosideihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Aiemmin yhdistettä on käytetty lääketieteessä digitaliksen tavoin.

Ominaisuudet ja esiintyminen luonnossa
--------------------------------------

Huoneenlämpötilassa strofantiini on kellertävää tai valkoista kiteistä ainetta ja voimakkaasti hygroskooppista. Yhdiste liukenee veteen ja etanolin ja veden seoksiin. Vähäisissä määrin strofantiini liukenee myös dietyylieetteriin ja kloroformiin. Strofantiinin rakenteessa aglykonina on strofantidiini ja sokeriosana on kymaroosi ja kaksi glukoosimolekyyliä. Maultaan yhdiste on karvas. Strofantiini on optisesti aktiivinen yhdiste, ja sen ominaiskiertokyky metanoliliuoksessa on +14.

Strofantiini on strofantteihin kuuluvan kasvin *Strophanthus kombe* pääasiallinen glykosidi, ja sen osuus kasvin glykosideista on noin 80 %. Strofantiinista voi muodostua entsymaattisen hydrolyysin jälkeen myös muita glykosideja. Glukosidaasi -entsyymi hajottaa glukoosimolekyylien väisen glykosidisidoksen, jolloin muodostuu κ-strofantosidi-β, jossa sokeriosana on glukoosin ja kymaroosin muodostama disakkaridi strofantobioosi. Strofantobiaasi hydrolysoi tämän kymariiniksi ja glukoosiksi. Strofantiini on niin kutsuttu sydänglykosidi ja sitä on aiemmin käytetty sydämen vajaatoiminnan hoitoon, mutta aine on hyvin myrkyllistä.

Lähteet
-------

1. ↑  k-Strophanthoside – Substance summary *PubChem*. NCBI. Viitattu 8.2.2017.
2. 1 2  I. F. Makarevich & S. V. Kovalev: Cardiac glycosides from *Strophanthus kombe*.  *Chemistry of Natural Compounds*, 2006, 42. vsk, nro 2, s. 189–193. Artikkelin verkkoversio. Viitattu 8.2.2017.  (englanniksi)
3. ↑  Alén, Raimo: *Kokoelma orgaanisia yhdisteitä: Ominaisuudet ja käyttökohteet*, s. 1005. Helsinki: Consalen Consulting, 2009. ISBN 978-952-92-5627-3.
4. 1 2  Susan Budavari (päätoim.): *Merck Index*, s. 1512. 12th Edition. Merck & Co. 1996. ISBN 0911910-12-3. (englanniksi)
5. 1 2  Hans P. Albrecht & Karl-Heinz Geiss: *Cardiac Glycosides and Synthetic Cardiotonic Drugs, Ullmann's Encyclopedia of Industrial Chemistry*, John Wiley & Sons, New York, 2000. Viitattu 8.2.2017
6. ↑  Paul M. Dewick: *Medicinal Natural Products*, s. 250. John Wiley & Sons, 2002. ISBN 9780471496410. Kirja Googlen teoshaussa (viitattu 8.2.2017). (englanniksi)
Bysanttilainen mosaiikki pyhästä Dionysios Areiopagiitasta 1000-luvun alusta.
**Dionysios Areopagita** (m.kreik. Διονύσιος ὁ Ἀρεοπαγίτης, *Dionysios ho Areopagitēs*) oli Ateenan areiopagin neuvoston jäsen ensimmäisellä vuosisadalla. *Apostolien tekojen* mukaan hän kääntyi kristityksi apostoli Paavalin vaikutuksesta. Eusebios lainaa Dionysios Korinttolaista ja kertoo, että tästä Dionysios Areopagitasta tuli sittemmin Ateenan piispa.

400-500-lukujen vaihteessa syntyi kristillisen mystiikan teologian tärkeitä kirjoituksia, joiden kirjoittaja esiintyi nimellä Dionysios Areopagita. Hänestä käytetään usein nimitystä Pseudo-Dionysios Areopagita, koska kyseessä on pseudonyymi.

Dionysioksen nimellä tunnetaan myös Galliassa 200-luvulla marttyroitunut piispa Dionysios.

Pariisin pyhän Dionysioksen luostarin apotti Hilduin käänsi Pseudo-Dionysioksen kirjoituskokoelman kreikasta latinaksi 800-luvulla ja yhdisti virheellisesti identiteetit yhteen persoonaan. Niinpä keskiajalla nämä neljä eri lähteistä nousevaa identiteettiä – *Apostolien tekojen* Dionysios Areopagita, Eusebioksen Dionysios Ateenalainen, marttyyri Dionysios ja Pseudo-Dionysios Areopagita – yhdistettiin yhdeksi ja samaksi persoonaksi; Dionysioksen katsottiin kääntyneen Paavalin saarnan vaikutuksesta, tulleen Ateenan piispaksi, kirjoittaneen edellä mainitut mystiikan teologian tekstit ja tämän jälkeen kuolleen marttyyrina Pariisissa.

Katso myös
----------

* Pseudo-Dionysios Areiopagita

Lähteet
-------

1. ↑  Corrigan, Kevin & Harrington, L. Michael: Pseudo-Dionysius the Areopagite *The Stanford Encyclopedia of Philosophy*. The Metaphysics Research Lab. Stanford University. Viitattu 11.7.2010. (englanniksi)
2. ↑  Stiglmayr, Joseph: Dionysius the Pseudo-Areopagite *Catholic Encyclopedia*.  1911. New York:  Robert Appleton Company. Viitattu 12.2.2011. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Dionysios Areopagita** Wikimedia Commonsissa
*Tämä artikkeli kertoo yritysjohtajasta. Poliitikosta katso Yrjö Murto.*
**Yrjö Arvid Murto** (15. elokuuta 1907 Pirkkala – 15. huhtikuuta 1993 Heinola) oli suomalainen kauppias, yrittäjä ja yritysjohtaja, joka sai kauppaneuvoksen arvonimen.

Murron vanhemmat olivat maanviljelijä Yrjö Arvid Murto ja Amanda Josefiina Hakala ja puoliso 1929–1992 Aili Maria Stenroth. Murto kävi kansakoulun ja kirjanpito-, myymälänhoitaja-, maataloustuote- ja tarvikekurssit. Diplomikauppias hänestä tuli 1957. Murto oli Osuusliike Voiman kauppa-apulainen 1923–1929 ja myymälänhoitaja 1929–1935, Heinolan Liike Oy:n toimitusjohtaja 1935–1970 ja enemmistöosakas ja johtokunnan puheenjohtaja 1940–1970 sekä Aapelinpellon Valinta Ky:n perustaja ja johtaja 1965–1981. Hän oli myös muun muassa Keskinäisen vakuutusyhtiö Kalevan asiamies vuodesta 1937, Uusilahti Oy:n toimitusjohtaja ja johtokunnan puheenjohtaja 1947–1949, elokuvateatteri Heinolan Kinon omistaja 1950–1965, Itä-Hämeen Liha Oy:n perustajaosakas ja toimitusjohtaja 1952–1967 sekä Heinolan Liikehotelli Oy:n perustajaosakas vuodesta 1970. Etelä-Pirkkalan kunnanvaltuuston jäsen Murto oli 1930–1932, Pohjois-Pirkkalan kunnanvaltuuston jäsen 1933–1935, Heinolan kaupunginhallituksen jäsen 1938–1940 ja 1946–1949, Heinolan kaupunginjohtajan varamies 1946–1949 ja Heinolan kaupunginvaltuuston jäsen 1946–1972. Hän oli myös muun muassa Keskon hallintoneuvoston jäsen 1949–1972 ja valtuutettu 1954–1972 ja Suomen Vähittäiskauppiasliiton liittoneuvoston jäsen vuodesta 1950 ja sen puheenjohtaja 1959–1972 sekä Vähittäiskaupan Keskusliiton johtokunnan jäsen 1954–1965. Sotilasarvoltaan Murto oli reservin kersantti. Hän sai kauppaneuvoksen arvonimen 1967.

Lähteet
-------

1. 1 2  Yrjö A. Murto *Biografiasampo*. Viitattu 20.10.2022.
2. ↑  Kuolleita. Yrjö A. Murto.  *Etelä-Suomen Sanomat*, 1.5.1993, nro 117, s. 9. Kansalliskirjasto. Viitattu 20.10.2022.


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt Muokkaa Wikidatassa | 
* Biografiasampo

 |

 |
*Tämä artikkeli käsittelee sähköntuotantolaitteistoa. Aggregaatti-sanan muita merkityksiä on täsmennyssivulla.*
Ihmisvoimin liikuteltava pieni aggregaatti.
Perävaunuun asennettu 70 kVA aggregaatti.
**Aggregaatti** eli **sähkövoimakone** (myös *polttomoottori-generaattori* tai pelkkä *generaattori*) on laitteisto, joka tuottaa sähköä esimerkiksi bensiini- tai dieselmoottorin voimalla. Laitteistossa polttomoottori tuottaa mekaanista energiaa, jonka generaattori muuttaa edelleen sähköenergiaksi. Aggregaatti on usein siirrettävä ja sen tyypillisiä käyttökohteita ovat alueet, joihin sähköverkko ei ulotu tai sähkön jakeluhäiriön varalta tarvitaan nopeasti varavirtaa. Tällaisia paikkoja ovat esimerkiksi työmaa-alueet, kesämökit, maatilat, omakotitalot, sairaalat sekä sotilasjärjestelmät ja yleisötilaisuudet maasto-olosuhteissa. Junissa käytetään vaunujen tarvitseman sähkön tuottamiseen erityisiä aggregaattivaunuja esimerkiksi ajettaessa sähköistämättömällä radalla. Aggregaatteja käytetään myös akustojen lataamiseen esimerkiksi kesämökeillä tai sotilasjärjestelmien asemakäytössä. 

Aggregaatti voi toimia itsenäisenä varavirtayksikkönä, mikäli siinä on automaattinen jännitteensäätö ja herätystoiminto sähkökatkon sattuessa. Aggregaatin tuottama virta voi olla standardin mukaista verkkosähköä vastaavaa yksi- tai kolmivaiheista virtaa, mutta sähkön laatu saattaa vaihdella hieman aggregaatin laadusta sekä teknisistä ratkaisuista riippuen. Erityisiin käyttötarkoituksiin on myös esimerkiksi 12 V, 24 V tai 48 V tasavirtaa tuottavia aggregaatteja. Käydessään normaali aggregaatti pitää suhteellisen kovaa, "säksättävää" ääntä, mutta esimerkiksi elokuvatuotantoa varten on saatavilla myös hiljaisempia aggregaatteja. Hyvin suuri aggregaatti on saatettu sijoittaa ajoneuvon perävaunuun tai pakettiauton / kuljetuskontin sisään, jotta sen siirtäminen olisi helppoa.

Traktorigeneraattori
--------------------

Sähköä voidaan tuottaa traktorikäyttöisellä generaattorilla. Nämä generaattorit tuottavat sähköä tyypillisesti muutamia kymmeniä kilowatteja. Traktorigeneraattorit ovat yleisiä maatalouskäytössä ja 27–60 kVA tuottavat mallit ovat suosituimpia (v. 2006). Generaattori saa voimansa traktorin voiman ulosotosta nivelakselin välityksellä, eli traktorin moottori toimii aggregaatin polttomoottorina. Traktorikäyttöinen generaattori voi olla kiinnitettynä traktorin kolmipistenostolaitteisiin tai se voi olla traktorista irrallinen, omilla jaloilla oleva generaattori. Generaattorissa on hammasvaihde, jolla kierrosnopeus nostetaan 1500 tai 3000 kierrokseen minuutissa.

Lähteet
-------

1. ↑  perävaunuaggregaatin tekniset tiedot
2. ↑   (Arkistoitu – Internet Archive) aggregaatti öljylämmitteisen omakotitalon varavirtajärjestelmänä
3. ↑   Karoliinisen yliopistosairaalan varavirtaratkaisut
4. ↑   suosituimmat traktorigeneraattorit
5. ↑   (Arkistoitu – Internet Archive) traktorigeneraattori ja aggregaatti, sivut 42-47
6. ↑   traktorigeneraattori maatilakäytössä

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Aggregaatti** Wikimedia Commonsissa
**Kiinan rauhanomaisen jälleenyhdistymisen edistämisyhdistys Suomessa** (engl. *Finland Association for Promoting Peaceful Reunification of China*, lyh. **FAPPRC**) on suomalainen yhdistys, jolla on linkkejä kiinalaiseen Yhteisrintaman työosastoon ja sitä kautta lopulta Kiinan kommunistiseen puolueeseen.

FAPPRC on perustettu loppuvuodesta 2016, ja se merkittiin yhdistysrekisteriin alkuvuodesta 2017. Yhdistyksen kotipaikka on Helsinki.

Yhdistys sai huomiota alkuvuodesta 2020, kun Yle julkaisi laajan reportaasin yhdistyksen harjoittamasta vainosta Suomessa sekä sen silloisen varapuheenjohtajan Jenni Chen-Yen kytköksistä politiikkaan. Chen-Ye istui tuolloin Vantaan kaupunginvaltuustossa kokoomuksen valtuustoryhmässä. Kokoomus erotti hänet, minkä jälkeen Chen-Ye siirtyi vihreisiin, josta hän erosi helmikuussa 2021.

FAPPRC:n toimintaan kuuluu muun muassa vastamielenosoituksien järjestäminen Hongkongin demokratiamielisiä mielenosoituksia ja muita kokoontumisia vastaan. FAPPRC tekee myös niin sanottua pakolaisvakoilua, jossa se vakoilee ja pyrkii vaikuttamaan Suomessa väliaikaisesti asuviin tai Suomeen pysyvästi muuttaneisiin kiinalaistaustaisiin ihmisiin. Tämän kohteena ovat muun muassa Falun Gongin harjoittajat.

Katso myös
----------

* Operaatio Kettujahti

Lähteet
-------

1. ↑  Kokoomus: Kiinan kontrolliverkostoon sotkeutunut kaupunginvaltuutettu Jenni Chen-Ye pidättäytyy luottamustehtävistä, puolue päättää jatkotoimista *Yle Uutiset*.  16.3.2020. Viitattu 22.1.2022.
2. ↑  China-Finland: Beijing’s ‘Model Relationship’ in Europe? *The Diplomat*.  29.2.2020. Viitattu 22.1.2022. (englanniksi)
3. ↑  Yhdistyksen perustiedot  2022. Yhdistysrekisterin tietopalvelu. Viitattu 22.1.2022.
4. ↑  Vantaan vihreät lopetti yhteistyön Jenni Chen-Yen kanssa – valtuutettu toivoi Suomelta neutraalia suhtautumista Kiinan ihmisoikeuskysymyksiin *MTV Uutiset*.  7.2.2021. Viitattu 22.1.2022.
5. ↑  Uhkaavassa puhelinsoitossa Harria vaadittiin lopettamaan Kiinan arvostelu tai hänen tyttärilleen käy huonosti – näin Kiina vainoaa toisinajattelijoitaan Suomessa *Yle*.  21.5.2020. Viitattu 22.1.2022.
Rinnekodintie 3, Espoo
**Rinnekoti** on kehitysvammaisille ja muille erityisen tuen tarpeessa oleville henkilöille sosiaalipalveluita tuottava yhteiskunnallinen yritys. Rinnekodin toimipisteet sijaitsevat pääosin Uudellamaalla, mutta sen palveluita käyttävät monet kunnat myös muualta Suomesta.

Historiaa
---------

Rinnekoti-Säätiön taustalla on vuonna 1927 Helsingin Diakonissalaitoksella aloitettu kehitysvammaisten parissa tehtävä auttamistyö. Tarve kehitysvammaisille tarkoitetuille asumis- ja kuntoutuspalveluille oli tuolloin suuri. 1930-luvun lopulla toimintaa varten hankittiin maatila Lakistosta Pohjois-Espoosta, johon perustettiin kehitysvammaisille tarkoitettu asumis- ja työyhteisö, Rinnekoti. Rinnekoti-Säätiö perustettiin vuonna 1957, jolloin kehitysvammatyö eriytettiin omaksi kokonaisuudekseen Diakonissalaitoksen muusta toiminnasta. Diakonissalaitos toimi kuitenkin edelleen Rinnekoti-Säätiön taustalla.

Vuoden 2020 alussa Rinnekoti ja Helsingin Diakonissalaitoksen Säätiö yhdistyivät. Yhdistymisen jälkeen Rinnekoti jatkaa toimintaansa yhtenä Diakonissalaitoksen liiketoiminta-alueena omalla aputoiminimellä. Rinnekodilla säilyvät nykyinen nimi ja brändi, jonka alla sen palveluliiketoiminta jatkuu, kehittyy ja laajenee. 

Diakonissalaitoksen sote-palvelut eli säätiöön kuuluva Rinnekoti, Diakonissalaitoksen Hoiva Oy ja Caritas Palvelut Oy alkavat käyttää 1.2.2023 alkaen valtakunnallisesti yhteistä markkinointinimeä Rinnekodit. Nimeen Rinnekodit päädyttiin huolellisen brändiselvityksen jälkeen. Rinnekodit tarjoavat kattavia sote-palveluja ikääntyneille, kehitysvammaisille, eri tavoin vammautuneille, riippuvuushäiriöisille ja asunnottomille henkilöille, lapsille ja nuorille sekä muille erityistä tukea tarvitseville ihmisille. Myös Diakonissalaitoksen lasten ja nuorten palvelut tuotetaan jatkossa Rinnekodit markkinointinimen alla.*lähde?*

Hyvän työn ohjelma
------------------

Keväällä 2015 Rinnekodissa julkaistiin Hyvän työn ohjelma noudatettavaksi säätiössä sekä malliksi muille työnantajille, jotka haluavat kehittyä yhteiskunnallisena yrityksenä. Ohjelman periaatteet ovat:

1. Koko Rinnekoti-Säätiö oppimisympäristönä
2. Myönteisyys osatyökykyisten työllistämiseen
3. Hankinnoissa huomioidaan erityisesti tahot, jotka omassa toiminnassaan työllistävät osatyökykyisiä
4. Työtoiminnan ja työhönvalmennuksen periaatteet tukevat etenemistä työpoluilla

Lähteet
-------

1. ↑
2. ↑
3. ↑  Tiedote Rinnekodin ja Diakonissalaitoksen yhdistymisestä[vanhentunut linkki] 8.1.2020 www.hdl.fi
4. ↑  Rinnekoti-Säätiö *rinnekoti.fi*.  Arkistoitu 18.5.2015. Viitattu 6.5.2015.

Aiheesta muualla
----------------

* Rinnekodin kotisivut
* www.rinnekoti.fi/palvelut Rinnekodin palvelut
**Maumoon Abdul Gayoom** (arab. *مأمون عبد القيوم*; dih. *މައުމޫން ޢަބްދުލް ޤައްޔޫމް*; (s. 29. joulukuuta 1937) toimi Malediivien presidenttinä vuosina 1978–2008. Hänen edeltäjänsä oli Ibrahim Nasir. Hänet valittiin kuudennelle viisivuotiskaudelle lokakuussa 2003, jolloin hän sai 90,28 % äänistä. Hän oli valitsijamiesten valitsema ainoa ehdokas ja kansalaisilla oli käytettävissään ainoastaan kyllä tai ei -ääni.

Gayoomin vastustajat kritisoivat häntä autoritaarisesta hallinnosta ja diktatuurista, mutta monien malediivilaisten mielestä maan kehitys viimeisten vuosikymmenten aikana ei olisi ollut mahdollista ilman Gayoomia. Amnesty International on raportoinut vuonna 2003 maassa tapahtuneista ihmisoikeusrikkomuksista. Syyskuussa 2003 maassa puhkesi hallituksenvastainen kapina.

Gayoom oli myös maan puolustus- ja valtiovarainministeri pitkään, mutta luopui näistä viroista 1. syyskuuta 2004. Hänellä on neljä lasta.

Vaalit 2008
-----------

Vuonna 2008 Malediiveilla järjestettiin ensimmäisen kerran demokraattiset presidentinvaalit, joissa vastakkain olivat Gayoom ja entinen mielipidevanki Mohamed Nasheed. Vaalien ensimmäinen kierros pidettiin 8. lokakuuta 2008. Gayoom sai tuolloin 41 prosenttia äänistä Nasheedin jäädessä 25 prosenttiin. Vaalien toisella kierroksella 28. lokakuuta Gayoom sai kuitenkin vain 46 prosenttia äänistä häviten täten oppositiojohtaja Nasheedille.

Lähteet
-------

1. ↑  Maldives president admits defeat BBC. Viitattu 29.10.2008.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Maumoon Abdul Gayoom** Wikimedia Commonsissa

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Saksa
* Yhdysvallat

 |

 |
**Runokuu-festivaali** on Nuoren Voiman Liiton vuosittain järjestämä kirjallisuusfestivaali. Viikon mittainen Runokuu järjestetään elokuun lopussa, ja se on Helsingin juhlaviikkojen yhteistyöfestivaali. Festivaalin lähtökohtia ovat maksuttomuus, taiteidenvälisyys, elämyksellisyys ja ohjelman tarjoaminen kaikenikäisille.

Festivaalin perustivat Nuoren Voiman Liitto ja Helsingin kaupunginkirjasto. Ensimmäinen Runokuu järjestettiin vuonna 2005.

Vuonna 2013 Runokuun kansainvälinen pääesiintyjä oli yhdysvaltalainen avantgarde-runoilija Sam Pink.

Vuonna 2014 Runokuu järjestettiin kymmenettä kertaa. Viikon mittaiseen festivaaliin kuului lähes 40 tapahtumaa. Pääesiintyjinä olivat amerikkalainen runolegenda Ron Silliman ja palestiinalais-tanskalainen kohua herättänyt runoilija Yahya Hassan.

Lähteet
-------

1. ↑  Runokuun historiaa *Runokuu.fi*. Viitattu 27.6.2023.
2. ↑  Runokuu-kirjallisuusfestivaalin starttaa Helsingin Taiteiden yössä *Amusa.fi*.  10.8.2013. Viitattu 27.6.2023.

Aiheesta muualla
----------------

* Runokuu-festivaali
Soúli  
ΣούλιSoúli-vuoria.

|  |  |
| --- | --- |
| Sijainti | 
Préveza, Thesprotia ja Ioánnina, Epeiros, Kreikka |
| Vuoristo | 
PindosView and modify data on Wikidata  |
| Korkeus merenpinnasta | 
1 615 m |

|  |  |
| --- | --- |
| Koordinaatit | 
39° 26′ 34″ P, 20° 33′ 34″ IView and modify data on Wikidata  |

muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa WikidataaTietolaatikon dokumentaatioNäytä Wikidatasta tulevat arvot

**Soúli** (kreik. Σούλι eli *Óri Soulíou*, Όρη Σουλίου, "Soúlin vuoret") on vuori ja vuorijono Epeiroksessa luoteisessa Kreikassa. Sen korkeus on 1 615 metriä.

Soúli-vuoret sijaitsevat Prévezan, Thesprotian ja Ioánninan alueyksiköiden rajalla. Vuorten korkeimman huipun nimi on Alysós (Αλυσός). Muut korkeimmat huiput ovat Kakosoúli (Κακοσούλι, 1 553 m), Zygariá (Ζυγαριά, 1 392 m), Raidovoúni (Ραιδοβούνι, 1 342 m), Alogomántri (Αλογομάντρι, 1 340 m), Pezoúlia (Πεζούλια, 1 301 m), Sfentóna (Σφεντόνα, 1 286 m), Tsoúka (Τσούκα, 1 211 m), Moúrgka (Μούργκα, 1 201 m) ja Kastaniá (Καστανιά, 1 157 m).

Soúli-vuorten länsipuolella sijaitsevat Paramythiá-vuoret ja itäpuolella Tómaros-vuori. Soúlin kunta on saanut nimensä vuorista.

Lähteet
-------

1. 1 2  Το σύνολο των κορυφών *Oreivatein*.  Arkistoitu 17.9.2018. Viitattu 10.9.2018.
2. ↑  Souli, Mountain, Epirus *Greek Travel Pages*. Viitattu 10.9.2018.
Triklário  
Τρικλάριο

|  |  |
| --- | --- |
| Sijainti | 
Flórina, Länsi-Makedonia, Kreikka |
| Korkeus merenpinnasta | 
1 776 m |

muokkaa - muokkaa wikitekstiäTietolaatikon dokumentaatioNäytä Wikidatasta tulevat arvot

**Triklário** (kreik. Τρικλάριο) eli **Sfíka** (Σφήκα) on vuori Kreikan ja Albanian rajalla. Sen korkeus on 1 776 metriä (toisen lähteen mukaan 1 742 metriä). Kreikassa oleva pääosa vuoresta sijaitsee Flórinan alueyksikössä Länsi-Makedonian alueella.

Triklário sijaitsee Pieni-Préspa (Mikrí Préspa) -järven eteläpuolella. Vuoren korkeimman huipun nimi on Vármpa (Βάρμπα, myös Bármpa, Μπάρμπα). Sen muut korkeimmat huiput ovat Mégas Aléxandros (Μέγας Αλέξανδρος, "Aleksanteri Suuri", 1 749 m), Órlovo (Όρλοβο, 1 715 m), Karakóli (Καρακόλι, 1 689 m) ja Mávri Ráchi (Μαύρη Ράχη, 1 394 m). Triklárion pinta-ala on noin 140 neliökilometriä ja pituus noin 20 kilometriä. Vuori on pääasiassa kalkkikiveä ja dolomiittia, vähäisemmältä osaltaan graniittia. Erityisesti vuoren pohjois- ja itärinteillä on metsää.

Triklárion itäpuolella sijaitsee Vérno- eli Vítsi-vuori, jonka erottaa Trikláriosta Ladopótamos-joki. Triklárion eteläpuolella sijaitsee Boútsi-vuori.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Τρικλάριο (Σφήκα) *Natura Graeca*. Viitattu 7.9.2023.
2. 1 2  Τα Βουνά της Ελλάδας *Πατριδογνωσία*. Viitattu 7.9.2023.
Pietarin ja Paavalin kirkon rauniot.
**Lopitsa** eli **Klopitsa** (ven. Кло́пицы, *Klopitsy*) on kylä ja maalaiskunta Leningradin alueen Volossovan piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Länsi-Inkerin ylängöllä Kikkerin ja Tallinnan valtatien välisen tien varrella. Asukkaita kunnassa on 1 600 henkeä. 

Kunnan hallinnollinen keskus on Lopitsan kylä. Lisäksi siihen kuuluvat Silikorotkan (ven. Жилгородок, *Žilgorodok*) taajama ja 6 kylää: Kantola eli Kantokylä (ven. Кандакюля, *Kandakjulja*), Kemppaala (ven. Кемполово, *Kempolovo*), Olkkuva eli Olkkova (ven. Ольхово, *Olhovo*), Oravankylä (ven. Медниково, *Mednikovo*), Repla (ven. Греблово, *Greblovo*) ja Ronkovitsa (ven. Ронковицы, *Ronkovitsy*). 

Lopitsassa oli 1700-luvun puolivälissä perustettu ortodoksinen seurakunta, johon kuului 1880-luvulla puolisentoista tuhatta venäläistä. Toiseen maailmansotaan saakka enemmistönä seudulla olivat kuitenkin Kupanitsan luterilaiseen seurakuntaan kuuluneet inkerinsuomalaiset.

Nähtävyyksiä ovat entisen Musin-Puškinin hovin puisto Lopitsassa sekä Kemppaalan kartano. Lopitsassa on vuonna 1784 rakennetun ortodoksisen Pietarin ja Paavalin kirkon rauniot.

Kunnan päämies on Sergei Konovtsev, kunnanhallinnon päämies Alevtina Koppanen.

Leningradin alueella on myös toinen kylä, jonka suomalainen nimi on Klopitsa. Se sijaitsee Lomonosovin piirissä Kapriosta itään. Ruotsalaisaikana 1600-luvulla se oli samannimisen luterilaisen seurakunnan keskus.

Lähteet
-------

1. 1 2  EKI kohanimeandmebaasi *eki.ee*. Viitattu 16.10.2015.
2. ↑  Kertomus Lopitsan seurakunnasta *countrysite.spb.ru*.  Arkistoitu 3.11.2013. Viitattu 24.8.2008. (venäjäksi)
3. ↑  Leningradin alueen paikallishallinto 1.1.2008 *lenobl.ru*. Viitattu 25.8.2008. (venäjäksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Lopitsa Leningradin alueen kulttuuri -tietosanakirjassa[vanhentunut linkki] (venäjäksi)