**Suomen Vapaudenpatsas** on Yrjö Liipolan ja Jussi Mäntysen suunnittelema, vuonna 1938 paljastettu monumentaalinen veistoskokonaisuus, joka sijaitsee Vaasan kauppatorilla. Teoksen korkeus jalustoineen on 14 metriä ja jalustan päällä olevan osan korkeus on kuusi metriä. Pronssiveistos painaa 3,6 tonnia.

Monumentin osat
---------------

Kokonaisuus koostuu tummasta graniitista tehdyn jalustan lisäksi viidestä mustaan graniittiin veistetystä reliefistä ja leijonasta, sekä pääryhmästä, joka on valettu tummaan pronssiin.

### Sivureliefit

Torilta katsottuna jalustan oikealla sivulla Alatorin puolella on kaksi reliefiä. Vasemmanpuoleinen on *Työ*, jossa on mies, jonka oikeassa kädessä on viljalyhde ja vasemmassa sirppi. Oikealla on Tulevaisuus, jossa on kuvattu äiti ja kaksi lasta. Ylätorin puolella olevissa reliefeissä on *Laki*, jossa on kuvattu mies käsissään miekka ja kilpi, sekä *Uskonto*, jossa on nainen, joka on kääntänyt kasvonsa kohti kirkkoa.

Jalustan takasivun reliefissä on kuvattu marsalkka Mannerheim puettuna pitkäviittaiseen sotilastakkiin. Hänen oikeassa kädessään on kiikari. Mannerheimin takana marssii sotilaita ja hänen taustallaan on tykin lavetin pyörä.

Sivureliefit veisti Yrjö Liipola.

### Leijona

Jalustan etupuolella on Jussi Mäntysen veistämä tyylitelty Suomen Leijona, joka seisoo etujaloillaan maassa makaavan, poljetun lohikäärmeen päällä. Leijonan yläpuolella on versaalikirjaimin "ISÄNMAANSA VAPAUTTAJILLE / ÅT FÄDERNESLANDETS BEFRIARE / 1918". Tekstin yläpuolella on jalustaan veistetty Vapaudenristi.

### Pääryhmä

Jalustan päällä on sotilasasuinen seisova mies, jonka oikea käsi on koholla. Kädessä on sotilaslakki, jossa on kuusikokardi. Miehen vasen käsi puristaa kivääriä. Miehen suu on avoin. Hänen takanaan on istuva mies, joka pitelee vasemmalla kädellään rintaansa. Hän on kääntänyt kasvonsa ylös oikealle.

Kuvat osista
------------

* Työ*Työ*
* Tulevaisuus*Tulevaisuus*
* Mannerheim*Mannerheim*
* Laki*Laki*
* Uskonto*Uskonto*
* Suomen Leijona*Suomen Leijona*
* PääosaPääosa

Syntyvaiheet
------------

### Patsastoimikunta

Suomen Vapaudenpatsaan ajatus syntyi sisällissodan aikana Seinäjoella. Ylipäällikkö Mannerheim nimitti ajatusta toteuttamaan kolmihenkisen komitean, jossa oli mukana adjutantti Akseli Gallen-Kallela.

Patsaan valmisteluun nimettiin toimikunta kesällä 1918, jossa oli mukana myös Vaasan tärkeitä liike- ja virkamiehiä. Toimikunnan puheenjohtajina toimivat vaasalaiset kauppaneuvos Erik Ollonqvist 1918-1939 ja konsuli Erik Hartman vuosina 1930-1935, sekä vuorineuvos Gösta Serlachius Mäntässä vuodesta 1935. Varoja kerättiin koko maasta. Pääosa rahoista tuli kuitenkin Pohjanmaalta ja Vaasasta. Hanke edistyi hitaasti, koska sen päämäärästä oli erimielisyyksiä ja rahoituksessa ongelmia. Patsas maksoi 1 352 000 markkaa. Vaasan kaupunki maksoi jalustan ja juhlatilaisuuden.

### Vapauden temppeli

Toukokuussa 1922 toimikunta katsasti Vaasassa sopivia paikkoja muistomerkille ja esitti sopivimpana sijoituspaikkana Hietalahden huvilan kenttää vanhan merenrantapuiston keskellä. Albert Gebhardin luonnostelema idea Vapauden temppelistä ei toteutunut Hietalahteen. Karl Hedman toteutti temppelisuunnitelman vuonna 1930 valmistuneessa uudessa Pohjanmaan museossa. Hän suunnitteli siihen Vapaussodan muistohallin, johon valittiin 10 vapaussodan sankaria, esimerkiksi Mannerheim, Oskari Peltokangas ja Hannes Ignatius. Heidän rintakuvansa on nostettu korkeille mahonkipylväille.

### Uusia sijoituspaikkoja

Tammikuussa 1930 toimikunta kokoontui Akseli Gallen-Kallelan kotona. Gallen-Kallela ehdotti rakennettavaksi rakennusta, johon voitaisiin kerätä itsenäisyystaisteluun liittyviä muistoja. Toimikunnan muut jäsenet pitivät ajatusta kauniina, mutta huomasivat että ainakin Vaasassa toivottiin itsenäisyystaistelun muistoksi "rakennustaiteellista tai kuvanveistoksellista ratkaisua torille". Näin Hietalahden huvilan puistosta patsaan sijoituspaikkana luovuttiin ja patsaan sijoituspaikaksi ehdotettiin Kirkkopuistikon itäistä reunaa Kaupungintaloa vastapäätä. Tämä paikka todettiin kuitenkin liian ahtaaksi. Tämän jälkeen patsaan sijoituspaikaksi valittiin Kauppatori vuonna 1936.

### Veistoskilpailu

Vuonna 1935 julistettuun valtakunnalliseen veistoskilpailuun osallistui 42 ehdotusta. Alkuperäinen voittanut ehdotus oli nimeltään *Pohjan poika rynnistää*, jossa miekalla iskuun valmistautunut nuorukainen puolustaa haavoittunutta toveriaan.

Valmistus
---------

### Graniittiosat

Yrjö Liipola aloitti veistoksen tekemisen Lallukan ateljeessaan Helsingissä alkuvuodesta 1936. Pääryhmän
suuren korkeuden vuoksi ei työtä voitu tehdä loppuun Lallukassa, joten Liipola alkoi rakennuttaa itselleen Kauniaisiin taloa, johon suunniteltiin veistosateljee. Rakennustöiden aikana Lallukassa valmistui pääryhmästä neljänneskokoinen pienoismalli, sekä kahden sivureliefin ja jalustaleijonan mallit. Sitten reliefit ja leijona suurennettiin lopulliseen kokoonsa saveen. Yli kaksi metriä korkealle leijonalle rakennettiin puusta runko, ja päälle pingoitetun rautalankaverkon varaan muotoiltiin pienoismallin mukainen ylväsasentoinen eläin.

Savimallin päälle valettiin kipsikerros, jonka jähmetyttyä kaivettiin savi pois sisältä. Muodostuneeseen muottiin valettiin kipsimassa ja se vahvistettiin raudoilla ja säkkikankaalla. Kun muotti oli hakattu pois, tuloksena oli savimallia vastaava kipsivalos. Jalustaleijonan ja kahden korkokuvan kipsimallit lähettiin Hämeenlinnaan, jossa eduskuntatalon kivityöt tehnyt Heinäsen kiviveistämö veisti ne graniittiin.

Savimallin muovailutyössä avustajina olivat muun muassa vaasalainen taiteilija Lauri Hyppönen ja kuvanveistäjä Jussi Vikainen Turusta.

### Pääryhmä

Kilpailuluonnoksen perusteella tehtiin pääryhmän figuureille rungot raudoista ja lyijyputkista. Näiden päälle muovailtiin mallia käyttäen miehet ensin alastomiksi. Näin vältyttiin anatomisilta virheiltä. Vaatteiden käsittelyssä Liipola jätti pois pienet ja epäveistokselliset rypyt ja otti mukaan vain suurimmat, tärkeimmät ja plastisesti kauneimmat poimut ja laskokset. Liipola otti muotoilussa huomioon myös katseluperspektiivin venyttäen esimerkiksi seisovan miehen yläruumista ja ylimmäistä kättä ja teki hahmojen päät ja ylimmäiset osat jykevimmiksi. Kasvojen piirteitä selvennettiin ja jyrkennettiin.

Lokakuussa 1936 Liipolan Matti Visannin suunnittelema talo Kauniaisissa oli valmis. Sen ateljeeosan ovet olivat viisi metriä korkeat ja korkeutta työhuoneella oli seitsemän metriä. Patsaalle tehtiin pyörivä jalusta, joten sitä saattoi työn kestäessä kääntää valaistuksen ja tarkastelun mukaan. Tukirungon vahvin osa oli viiden tuuman teräsputki. Patsas suurennettiin pienoismallista käyttäen apuna suurennuskonetta eli pantografia, joka oli tuolloin ainoa Suomessa. Kone nopeutti suurennustyötä kymmenkertaisesti verrattuna aikaisempiin menetelmiin. 

Patsastoimikunta vieraili maaliskuussa 1937 Liipolan ateljeessa ja oli tyytyväinen tulokseen. Sen jälkeen työ valettiin kipsiin, joka paloiteltiin pronssivalun edellyttämiin osiin. Veistos siirrettiin lopulliseen materiaaliin Virtasen valimossa Helsingissä. Lopuksi valmistettiin luonnosasteella ovat kaksi sivureliefiä ja Mannerheim-kohokuva.

Paljastustilaisuus
------------------

Vapaudenpatsaan paljastus 9. heinäkuuta 1938.
Suomen Vapaudenpatsas paljastettiin 9. heinäkuuta 1938. Paljastustilaisuuteen osallistuivat muun muassa tasavallan presidentti Kyösti Kallio ja sotamarsalkka Mannerheim sekä sisällissodan aikaisen Svinhufvudin hallituksen elossa olleet jäsenet. Joidenkin arvioiden mukaan Kauppatorille oli kerääntynyt yli 10 000 henkeä.

Juhlatilaisuuden kustansi Vaasan kaupunki.

Katso myös
----------

* Luettelo valkoisten muistomerkeistä Suomessa

Lähteet
-------

1. ↑  *Suomen muistomerkit, osa III, Pohjanmaa*; sivu 143; Väriteos Henna 1994; Nousiainen; ISBN 9519713417
2. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10  Kalevi Paakki: *Vaasan patsaat ja muistomerkit*, sivut 22–25, Vaasan kaupunki 2008
3. ↑  Hannes Raikkala: *Suojeluskuntain historia III: kamppaileva kansa*, s. 304–305. Kuvaliitteen kuvateksti. Vaasa: Hata Oy, 1966.
4. 1 2 3  video: Kivinen, Matti, puhuja: Hokkanen, Kari: Suomen Vapaudenpatsas 75-vuotisjuhla Vaasan torilla 9.7.2013. Vimeo. Viitattu 5.11.2017.
5. ↑  Nyberg, Aimo: Mielenkiintoista *VAASA ennen ja nyt Vasa förr och nu*.  4.9.2015. Vaasan kantakaupungin asukasyhdistys VKA ry. Viitattu 5.11.2017.
6. 1 2  Nyberg, Aimo: Suomen Vapaudenpatsas, 9. heinäkuuta 1938 *VAASA ennen ja nyt Vasa förr och nu*.  9.7.2017. Vaasan kantakaupungin asukasyhdistys VKA ry. Viitattu 5.11.2017.
7. 1 2  Hyppönen, Lauri: Vaasan Vapaudenpatsaan syntymäsijoilta, Vähän selostusta siitä, miten jättiläismäistä taideteosta valmistetaan.  *Vaasa*, 6.3.1937. Artikkelin verkkoversio. Viitattu 5.11.2017.  (Arkistoitu – Internet Archive)
8. ↑  Suomen Vapaudenpatsas (№ 2 ( 28 )) *Mosaiikki ry*.  2012. Viitattu 13.2.2019.
9. ↑  Kuivasmäki, Ulla: Vapaudenpatsas täyttää Vaasassa 75 vuotta *Yle Uutiset*.  9.7.2013. Yleisradio Oy. Viitattu 20.7.2017.
10. ↑  Suomen Vapaudenpatsas *Mosaiikki-Vaasa*.  № 2 ( 28 ) 2012. Mosaiikki ry. Viitattu 4.11.2017.

Vaasan kaupunkiympäristö

|  |  |
| --- | --- |
| Puistot | 
* Aaltopuisto
* Alkulan puisto
* Alppiruusupuisto
* Arboretum
* Asemapuisto
* Bergmanin puisto
* Edvininpolku
* Hietalahdenpuisto
* Hovioikeudenpuisto
* Inkerinpuisto
* Isolahden uimaranta
* Jukolanpuisto
* Jääkärinpuistikko
* Kalarannanpuisto
* Kasarmintorin puisto
* Kaupungintalon puisto
* Kirkkopuisto
* Kirjastonpuisto
* Kirsikkapuisto
* Kivikkopuisto · Klemetinpuisto
* Koivupuisto · Kotirannanpuisto
* Kulmakadun puisto
* Kuninkaankartanon puisto
* Kustaanlinnanpuisto
* Kuunmaisemanpuisto
* Kyröntienpuisto
* Käämijänpolun puisto
* Laamanninpuisto
* Lammassaarenpuisto
* Lehmuspuisto
* Lions-puisto
* Läntisen Pitkäkadun korttelipuisto
* Maankohoamispuisto
* Majavan puisto
* Mansikkasaaren puisto
* Marianpuisto
* Mäkikaivontien toripuisto
* Onkilahdenpuisto
* Palosaaren toripuisto
* Paukkulanpuisto
* Pikitehtaanpuisto
* Pyhän Marian kirkonpuisto
* Radiotien puisto
* Rajametsänpuisto
* Rantatienpuisto
* Rauniopuisto
* Räätälinsaari
* Salmipuisto
* Satamapuisto
* Semaforin puisto
* Setterberginpuisto
* Sorvarinkadun puisto
* Suvilahden toripuisto
* Tammikaivonpuisto
* Tamronpuisto
* Teirinpuisto
* Terapiasaari
* Tiklaspuisto
* Vanhan Vaasan asemanpuisto
* Vanhan Vaasan kirkkokujanne
* Vanhan Vaasan Yxgärde
* Vapaudentien puisto
* Variskari
* Viikingan uimaranta
* Viilarinpuisto
* Wolffinpuisto

 |
| Rakennukset ja alueet | 
* Alkulan tila
* Espen
* Huutoniemen kirkko
* Kipinän talo
* Kukkaistalo
* Kurtenia
* Loftet
* Maaherrantalo
* Meteoriihi
* Mustasaaren kirkko
* Palosaaren kirkko
* Piispasen talo
* Pyhän Nikolaoksen kirkko
* Rewell Center
* Strömsö
* Sundomin kirkko
* Söderfjärden
* Södersundin tuulimylly
* Tropiclandia
* Vaasan hallintotalo
* Vaasan kauppahalli
* Vaasan kauppakoulu
* Vaasan kauppatori
* Vaasan kaupungintalo
* Vaasan kirkko
* Vesiylioikeus
* Vetokannaksen kirkko
* Vähänkyrön kirkko
* Wasaborgin talo
* Wasa Station
* Öjbergetin näkötorni

 |
| Patsaat ja veistokset | 
* 100 vuotta rautatien konepajatoimintaa
* 1939–1944 sotien sankarihaudat
* A. A. Levón
* Antiikkipatsasjäljennökset
* Artturi Leinonen
* Auringon lapsi
* C. A. Setterberg
* Edvinin taidepuisto ja korsukylä
* Elämän tie
* Gridlock
* Heikki Klemetti
* Hiljaiset päivät
* Härveli-Manick
* Inhimilli
* J. L. Runeberg
* Joachim Kurtén
* Jääkäripatsas
* Jäätie
* Karhu
* Karjalaan jääneiden vainajien muistomerkki
* Kirkas askel
* Lento
* Liikenteessä kuolleiden lasten muistomerkki
* Lintunainen (Jarl Hemmer)
* Lotta-patsas
* Luotsi-suihkukaivo
* Maasta ja auringosta
* Matkakuume
* Max
* Meander
* Merikotka
* Merituuli-suihkukaivo
* Mussorin pitäjä 600 vuotta
* Mustasaaren koulun sankarivainajat
* Peikko ja Impi
* Pohjanmaan jääkäripataljoonan muistokivi
* Ruotsinmaalaisten vapaaehtoisten hauta
* Sailing City
* Sibylla
* Sopimus
* Sri Chinmoy
* Sundomin kylä 600 vuotta
* Suomen Vapaudenpatsas
* Syvä jano
* Tiedonportaat
* Tilateos Cyclus
* Toivo Kuula
* Totikivi
* Triviaalikoulun muistopylväs
* Tuulipinta
* Työläisten ja torppareiden muistomerkki
* Vaasan Jaakkoo
* Varjoja metsässä
* Veera
* Vuoden 1918 muistokivi
* Yrittäjäpatsas
* Zacharias Topelius

 |