recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Kentrí** (kreik. Κεντρί) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kreetan saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Ierápetran kuntaan, Lasíthin alueyksikköön ja Kreetan alueeseen. Kentrí on osa Ierápetran kaupunkiyhdyskuntaa. Kylän väkiluku on 1 021 (vuonna 2011).

Kentrín kylä sijaitsee Kreetan kaakkoisosissa noin kolme kilometriä pohjoiseen Ierápetran kaupungista ja saaren etelärannikosta eli Libyanmeren rannasta. Se on rakennettu rinteeseen noin 50 metrin korkeuteen merenpinnasta laskettuna. Varhaisimmat maininnat kylästä ovat vuodelta 1369. Sen varhaisempi nimi oli *Katsogiánni* (Κατσογιάννη). Nykyisen nimensä se on saanut läheisestä Kédrio-joesta. Kentrí tunnetaan erityisesti perinteisen keramiikan valmistuksesta. Kylän pääkirkko on omistettu Neitsyt Marialle (*Panagía*).

Lähteet
-------

1. 1 2  Απογραφή Πληθυσμού - Κατοικιών 2011. Väestönlaskennan tulokset (XLS)  2011. The Hellenic Statistical Authority (Kreikan tilastokeskus ELSTAT).  Arkistoitu 25.12.2013. Viitattu 1.9.2014. (kreikaksi)
2. ↑  Kentri *Crete Home*. Viitattu 20.5.2019.
3. ↑  Kentri *Ierapetra*. Viitattu 20.5.2019.
Olustveren kartanon päärakennus
**Olustveren kartano** (vir. *Olustvere mõis*, saks. *Ollustfer*) on kartano entisen Suure-Jaanin kunnan, nykyisen Põhja-Sakalan kunnan Olustveren kylässä Viljandimaalla Virossa.

Olustveressä oli kartano jo keskiajalla, mutta nykyiselle paikalleen kartano siirtyi vuonna 1632, kun siitä tuli Valentin Schillingin läänitys. Vuodesta 1742 kartano kuului von Ferseneille. Fersenit olivat sotilaita ja merkittäviä hovimiehiä Pietarissa. Heidän omistuksessa Olustvere oli maareformiin saakka. Vuonna 1920 kartanoon tuli maatalouskoulu, ja nykyisin siellä toimii Olustveren palvelu- ja maaseudun talousalan opisto sekä museo.

Kartanon nykyinen päärakennus valmistui vuonna 1903. Sen suunnitteli ilmeisesti skotlantilainen Archibald MacPherson. Omana aikana huippumoderni talo (mm. sähkö. puhelin, juokseva vesi) muistuttaa rakennustyyliltään Englannin maaseudun kartanoita. Rakennus on valmistuttuaan tyylikäs ja on yhä nykyäänkin Viron muista kartanoista poikkeava ja edelleen hyvässä kunnossa.

Myös 1800-1900-luvun taitteessa valmistuneet sivurakennukset, kuten sepänpaja, viinanpolttimo, viljakuivuri ja muut ovat tutustumisen arvoisia. Kartanon puiston suunnitteli vuonna 1903 aikakauden tunnettu ammattilainen, maisema-arkkitehti Georg Kuphaldt Riiasta.

Lähteet
-------

* Mäkeläinen, Tapio: *Tapion matkassa Viljandiin ja Mulgimaalle*. Solnessi, 2014. ISBN 978-9949-9583-4-4.
Nicky Pastorelli
**Nicky Pastorelli** (s. 11. huhtikuuta 1983 Haag) on hollantilainen moottoriurheilija. Hän aloitti uransa karting-sarjoissa. Vuonna 2000 Pastorelli kilpaili Hollannin Formula Arcobaleno -sarjassa sijoittuen kolmanneksi. Vuonna 2001 hän kilpaili Italian Formula Renault -sarjassa sijoittuen 18:nneksi. Vuonna 2002 Pastorelli kilpaili Eurocup Formula Renault -sarjassa saavuttamatta pisteitä. Vuonna 2003 hän kilpaili Euroseries 3000 -sarjassa sijoittuen viidenneksi. Seuraavana vuonna hän voitti sarjan mestaruuden. Vuonna 2005 Pastorelli testasi Minardin F1-autoa toimien samalla Jordan-tallin testikuljettajana. Hän oli myös mukana Midland-tallin nuorten kuljettajien ohjelmassa, mutta ei saanut kuljettajanpaikka kaudelle 2006 vaan toimi tallin kolmoskuljettajana. Vuonna 2006 Pastorelli kilpaili Champ Car -sarjassa sijoittuen 17:nneksi. Vuonna 2008 hän kilpaili American Le Mans Series -sarjassa sijoittuen kolmanneksi Dutch Supercar Challenge -sarjassa. Seuraavana vuonna hän sijoittui sijalle 22 GT2-luokassa. Vuonna 2010 Pastorelli kilpaili GT1 World Championship -sarjassa sijoittuen sijalle 32. Pastorelli jatkaa sarjassa kaudella 2011. Hän ajoi avausvoittonsa Navarran kilpailussa.

Lähteet
-------

1. ↑  Nicky Pastorelli *pastorelli.nl*. Viitattu 27.9.2011. (englanniksi)
2. ↑  Midland sign Pastorelli as third driver *F1 News*.  24.10.2005. Autosport.com. Viitattu 19.3.2022. (englanniksi)
**Uras** (sardiksi *Ùras*) on kaupunki ja kunta Italiassa Sardinian hallintoalueella Oristanon maakunnassa. Kunnassa on arviolta 2 856 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 39,24 neliökilometriä. Se sijaitsee 23 metrin korkeudella merenpinnan yläpuolella.

Lähteet
-------

1. 1 2  Istat - Istituto nazionale di statistica: Altitudini dei comuni tramite DEM *Italian kuntien pinta-alat ja korkeus merenpinnasta*. Viitattu 16.04.2019. (italiaksi)
2. 1 2  Istat - Istituto nazionale di statistica: Bilancio demografico al 30/11/2016 *Italian tilastokeskuksen väestötilasto alueittain, maakunnittain ja kunnittain*. Viitattu 16.04.2019. (italiaksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Uras** Wikimedia Commonsissa

Oristanon maakunta
Abbasanta | Aidomaggiore | Albagiara | Ales | Allai | Arborea | Ardauli | Assolo | Asuni | Baradili | Baratili San Pietro | Baressa | Bauladu | Bidonì | Bonarcado | Boroneddu | Bosa | Busachi | Cabras | Cuglieri | Curcuris | Flussio | Fordongianus | Ghilarza | Gonnoscodina | Gonnosnò | Gonnostramatza | Laconi | Magomadas | Marrubiu | Masullas | Milis | Modolo | Mogorella | Mogoro | Montresta | Morgongiori | Narbolia | Neoneli | Norbello | Nughedu Santa Vittoria | Nurachi | Nureci | Ollastra | Oristano | Palmas Arborea | Pau | Paulilatino | Pompu | Riola Sardo | Ruinas | Sagama | Samugheo | San Nicolò d’Arcidano | San Vero Milis | Santa Giusta | Santu Lussurgiu | Scano di Montiferro | Sedilo | Seneghe | Senis | Sennariolo | Siamaggiore | Siamanna | Siapiccia | Simala | Simaxis | Sini | Siris | Soddì | Solarussa | Sorradile | Suni | Tadasuni | Terralba | Tinnura | Tramatza | Tresnuraghes | Ula Tirso | Uras | Usellus | Villa Sant'Antonio | Villa Verde | Villanova Truschedu | Villaurbana | Zeddiani | Zerfaliu
Moschus chrysogaster on hämäräeläin, joka on toimelias sekä ilta- että aamuhämärän aikaan.
**Hämäräeläin** on eläin, joka on aktiivinen enimmäkseen hämärään aikaan eli auringonlaskun ja -nousun aikoihin. Hämäräeläimet hankkivat ruokansa ja parittelevat hämärän aikaan. Lopun vuorokaudesta ne lepäävät. Jotkin hämäräeläimet liikkuvat vain joko auringonlaskun tai auringonnousun aikaan, mutta osa liikkuu molempien aikana. Joitain hämäräeläimiä luullaan virheellisesti yöeläimiksi.

Suurin osa hämäräeläimistä elää aavikoilla. Päivisin aavikkoisilla seuduilla on niille liian kuumaa ja öisin liian kylmää, joten voimiaan säästääkseen ne lepäävät silloin ja alkavat toimia vasta hämärän laskeuduttua. Loput hämäräeläimet eivät elä aavikolla, vaan ne ovat muuten vain toimeliaita hämärällä. Aavikon ulkopuolella eläviä hämäräeläimiä ovat ainakin jotkin peurat, käärmeet, lepakot, jyrsijät ja opossumit.

Katso myös
----------

* Päiväeläin

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Crepuscular *www.encyclopedia.com*. Viitattu 30.5.2023. (englanniksi)
**Kenttäefekti** eli **kenttävaikutus** (tunnus *F*) on molekyylissä varautuneen ryhmän tai dipolin aiheuttama vaikutus kaukana sijaitsevaan reaktiokeskukseen. Vaikutus voi kohdistua esimerkiksi reaktion nopeuteen tai tasapainon asemaan. Kenttäefekti voi vaikuttaa joko molekyylin sisäisesti tai molekyylien välillä ja vaikutus välittyy avaruuden kautta eikä sidosten välityksellä kuten induktiivisessä efektissä. Kenttäefektiin vaikuttavat muun muassa molekyylin muoto, varautuneen kohdan ja reaktiokeskuksen välinen etäisyys ja väliaineen dielektrinen vakio. Sen sijaan induktiiviseen efektiin vaikuttaa ainoastaan sidoksen luonne. Kenttäefektiä ja induktiivista efektiä kutsutaan toisinaan yhteisellä nimellä polaarinen efekti. Dipolien aiheuttamat kenttävaikutukset ovat tyypillisesti pieniä, mutta selvästi varautuneen ryhmän esimerkiksi tertiäärisen ammoniumryhmän vaikutukset ovat selvempiä.

Lähteet
-------

1. ↑  Field effect *IUPAC GoldBook*. IUPAC. Viitattu 24.5.2017. (englanniksi)
2. ↑  Leila Kotama ja Antti Kivinen: *Suomalaisten Kemistien Seuran sanastotoimikunnan julkaisuja nro 5: Fysikaalisen orgaanisen kemian sanasto*, s. 52. Suomen Kemian Seura, 1983. ISBN 951-9223-20-7. (englanniksi)
3. ↑  Eric V. Anslyn, Dennis A. Dougherty: *Modern physical organic chemistry*, s. 443. University Science Books, 2006. ISBN 978-1-891389-31-3. (englanniksi)
4. ↑  Michael B. Smith & Jerry March: *March's Advanced Organic Chemistry*, s. 19-20. John Wiley & Sons, 2013. ISBN 9780470462591. (englanniksi)
Olsztynin voivodikunnan sijainti Puolan kartalla.
**Olsztynin voivodikunta** (puol. *województwo olsztyńskie*) oli 1975–1998 yksi Puolan 49 voivodikunnasta. Sen hallintokeskus oli Olsztyn. Olsztynin voivodikunnan alueesta tuli vuoden 1999 hallintouudistuksen tuloksena osa nykyistä Warmia-Masurian voivodikuntaa.

Lähteet
-------

1. ↑  Olsztyńskie województwo *Encyklopedia Internautica*. Viitattu 24.10.2020. (puolaksi)
2. ↑  Dz.U. z 1975 r. nr 16, poz. 91.
3. ↑  Wykaz Nowych Deskryptorów Geograficznych (151) (1-13.04.2017)

Puolan voivodikunnat 1975–1998
Biała Podlaska • Białystok • Bielsko-Biała • Bydgoszcz • Chełm • Ciechanów • Częstochowa • Elbląg • Gdańsk • Gorzów • Jelenia Góra • Kalisz • Katowice • Kielce • Konin • Koszalin • Krakova • Krosno • Legnica • Leszno • Lublin • Łomża • Łódź • Nowy Sącz • Olsztyn • Opole • Ostrołęka • Piła • Piotrków • Płock • Poznań • Przemyśl • Radom • Rzeszów • Siedlce • Sieradz • Skierniewice • Słupsk • Suwałki • Szczecin • Tarnobrzeg • Tarnów • Toruń • Wałbrzych • Varsova • Włocławek • Wrocław • Zamość • Zielona Góra
Sarah Bouhaddi
**Sarah Bouhaddi** (s. 17. lokakuuta 1986 Cannes) on ranskalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan maalivahti.

Bouhaddi on pelannut Ranskan naisten maajoukkueessa vuoden 2019 MM-kilpailujen päättyessä 145 maaottelua. Ensimmäisen maaottelunsa hän pelasi helmikuussa 2004. Hän on pelannut olympialaisissa 2012 ja 2016, MM-kilpailuissa 2015 ja 2019 sekä EM-kilpailuissa 2005, 2009, 2013 ja 2017.

Seuratasolla Bouhaddi on edustanut Olympique Lyonnais -seuraa vuodesta 2009 lähtien ja hän on voittanut naisten Mestarien liigan kuusi kertaa: vuosina 2011, 2012, 2016, 2017, 2018 ja 2019.

Lähteet
-------

* Sarah Bouhaddi  23.7.2013. UEFA. Viitattu 23.7.2013. (englanniksi)

### Viitteet

1. 1 2 3 4 5 6 7 8  Joueuse - Sarah Bouhaddi Ranskan jalkapalloliitto. Viitattu 8.7.2019. (ranskaksi)
2. ↑  Sarah Bouhaddi FIFA.  Arkistoitu 23.6.2015. Viitattu 29.6.2015. (englanniksi)
3. ↑
4. ↑
5. ↑
6. ↑  Oy Suomen Tietotoimisto – Finska Notisbyrån Ab: Maalivahti laukoi Lyonin naisten Mestarien liigan voittoon *is.fi*.  2.6.2017. Sanoma Media Finland Oy.  "Lyonin sankariksi nousi maalivahti Sarah Bouhaddi, joka laukoi ratkaisevan rangaistuspotkun PSG:n verkkoon." Viitattu 4.6.2017.
7. ↑  Tammilehto, Teemu: Hurja trilleri huipensi naisten Mestarien liigan – maalivahti torjui ja laukoi ratkaisun *yle.fi*.  2.6.2017. Yleisradio Oy.  "Torjunnan tililleen saanut Sarah Bouhaddi puolestaan onnistui seuraavana ja Lyon otti neljännen Mestarien liigan voittonsa." Viitattu 4.6.2017.
8. ↑  Wrack, Suzanne: Lyon sweep to Women’s Champions League win over 10-player Wolfsburg *The Guardian*.  24.5.2018. Viitattu 4.4.2019. (englanniksi)

  

Ranskan joukkue – Jalkapallon naisten EM-kilpailut 2013
1 Deville |
2 Renard |
3 Boulleau |
4 Georges |
5 Meilleroux |
6 Soubeyrand |
7 Franco |
8 Bussaglia |
9 Le Sommer |
10 Henry |
11 Soyer |
12 Thomis |
13 Catala |
14 Nécib |
15 Houara |
16 Bouhaddi |
17 Thiney |
18 Delie |
19 Brétigny |
20 Asseyi |
21 Benameur |
22 Delannoy |
23 Abily |
Valmentaja Bini

Ranskan joukkue – Jalkapallon naisten MM-kilpailut 2015
1 Deville |
2 Renard |
3 Boulleau |
4 Georges |
5 Delannoy |
6 Henry |
7 Dali |
8 Houara |
9 Le Sommer |
10 Abily |
11 Lavogez |
12 Thomis |
13 Diani |
14 Nécib |
15 Bussaglia |
16 Bouhaddi |
17 Thiney |
18 Delie |
19 Mbock Bathy |
20 Butel |
21 Gérard |
22 Majri |
23 Hamraoui |
Valmentaja Bergeroo

Ranskan joukkue – Jalkapallon naisten EM-kilpailut 2017
1 Philippe |
2 Périsset |
3 Renard |
4 Georges |
5 Toletti |
6 Henry |
7 Le Bihan |
8 Houara-d'Hommeaux |
9 Le Sommer |
10 Abily |
11 Lavogez |
12 Thomis |
13 Catala |
14 Tounkara |
15 Bussaglia |
16 Bouhaddi |
17 Thiney |
18 Delie |
19 Mbock Bathy |
20 Diani |
21 Gérard |
22 Karchaoui |
23 Geyoro |
Valmentaja Echouafni

Ranskan joukkue – Jalkapallon naisten MM-kilpailut 2019
1 Durand |
2 Périsset |
3 Renard |
4 Torrent |
5 Tounkara |
6 Henry |
7 Karchaoui |
8 Geyoro |
9 Le Sommer |
10 Majri |
11 Diani |
12 Laurent |
13 Gauvin |
14 Bilbault |
15 Bussaglia |
16 Bouhaddi |
17 Thiney |
18 Asseyi |
19 Mbock Bathy |
20 Cascarino |
21 Peyraud-Magnin |
22 Debever |
23 Clémaron |
Valmentaja Diacre
Ilkka Laitakari silloisen Geologian tutkimus­laitoksen museossa Espoossa vuonna 1964.
**Ilkka Tiera Ylermi Laitakari** (3. lokakuuta 1929 Helsinki – 30. maaliskuuta 1996 Helsinki) oli suomalainen geologi ja professori.

Laitakari suoritti vuonna 1963 laudaturarvosanan geologiassa ja mineralogiassa. Filosofian lisensiaatin tutkinnossa vuonna 1966 oli pääaineena geologia ja mineralogia, samoin kuin 1969 filosofian tohtorin tutkinnossa.

Uransa aikana Laitakari laati yli sata tieteellistä julkaisua, karttaa sekä tieteen popularisointiin liittyvää artikkelia. Laitakari oli pääasiassa kartoittaja, jonka tuottamat kallioperäkarttalehdet suurelta osin sijoittuvat Päijät-Hämeen alueelle. Hän vastasi Geologian tutkimuskeskuksessa kartografiasta sekä tulivuoriperäisten kivien tuntemuksesta.*lähde?*

Laitakarin väitöskirja käsitteli Hämeen diabaasijuoniparvea. Tässä tutkimuksessaan ja monessa muussa hän osoitti juonikivitutkimuksen merkityksen kallioperän historian selvittelyssä. Laitakari harrasti tieteen popularisointia, kuten isänsä Aarne Laitakari. Laitakarin puoliso oli filosofian kandidaatti Hilja Annikki o.s. Teppo.

Teoksia
-------

* *Kiviopas*, 1959
* *Kivet värikuvina*, 1961
* *On the set of olivine diabase dikes in Häme, Finland*, 1969, (väitöskirja).
* *Kallioperäkarttoja, niiden selityksiä ja kartoitusoppaita*.
* *Artikkeleita tietosanakirjoissa, geologisissa julkaisusarjoissa, aikakauslehdissä ja yleistajuisissa julkaisuissa*.

Lähteet
-------

* *Geologimatrikkeli 1986.* Geologiliitto. ISBN 951-95201-2-0

### Viitteet

1. ↑  *Geologi*-lehti 6/2007, s. 167. (Arkistoitu – Internet Archive) Geologinen Seura (professorinarvon lähde).


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Suomi (KANTO)

 |
|  |
| Muut | 
* IdRef

 |

 |
**Sara Margaret Eugenia Eufrosyne Wennerberg-Reuter** (11. helmikuuta 1875 Otterstad – 29. maaliskuuta 1959 Tukholma) oli ruotsalainen säveltäjä ja urkuri. Hän opiskeli Tukholman kuninkaallisessa musiikkikorkeakoulussa vuosina 1893–1895 ja sitten Saksassa (Leipzig, 1896–98; Berliini, 1901–02). Vuosina 1906–46 Wennerberg-Reuter toimi Sofiankirkon urkurina Tukholmassa; asema oli pysyvä vuodesta 1918. Hänet valittiin Ruotsin säveltäjäseuran jäseneksi vuonna 1921, ja hän sai kuninkaallisen *Litteris et Artibus* -mitalin vuonna 1931.

Wennerberg-Reuterin tyyli säveltäjänä oli konservatiivinen, ja hän tekikin avoimesti pesäeron myöhäisromantiikan ja ekspressionismin trendeihin.

Elämä
-----

Wennerberg-Reuterin isä oli maanviljelijä ja taidemaalari Brynolf Wennerberg, joka oli poliitikko-säveltäjä Gunnar Wennerbergin ainoa veli. Äiti oli Eugenie (o.s. Schoug), joka oli lahjakas harrastelijapianisti ja Saran ensimmäinen pianonsoiton opettaja. Perheen muutettua Göteborgiin tyttö sai opetusta urkuri Elfrida Andréelta. Merkittävästi hänen kehitykseensä vaikutti myös Gunnar Wennerberg, jonka tuki mahdollisti opiskelun jatkamisen Saksassa. Siellä opettajina toimivat Carl Reinecke, Salomon Jadassohn ja Max Bruch.

Wennerberg-Reuter järjesti omien teostensa resitaalin Tukholmassa huhtikuussa 1904; etenkin e-mollisonaatti viululle ja pianolle sai osakseen ankaraa arvostelua, mutta pienimuotoisemmat kappaleet saivat osakseen suuremman hyväksynnän. Säveltäjä saikin suurimman menestyksensä pienimuotoisilla kappaleilla. Vuosikymmeniä jatkuneesta työskentelystään urkurina huolimatta Wennerberg piti itseään ensisijaisesti juuri säveltäjänä.

Vuodesta 1907 Wennerberg oli naimisissa pikakirjoittaja Hugo Reuterin kanssa, ja avioliiton myötä hän sai käyttöönsä kaksiosaisen sukunimen.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5  Swedish Musical Heritage: Sara Wennerberg-Reuter


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Norja
* Saksa
* Ruotsi

 |
|  |
| Taiteenala | 
* MusicBrainz

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Deutsche Biographie

 |
|  |
| Muut | 
* Europeana

 |

 |
SS Tahoe suunnilleen vuonna 1906.
**SS Tahoe** oli Tahoejärvellä Nevadassa Yhdysvalloissa vuosina 1896–1940 liikennöinyt höyrylaiva. Alus palveli Tahoejärvellä risteilyaluksena. Vuoteen 1934 saakka alus kuljetti myös postia. Alus upotettiin vuonna 1940, ja sen hylky lisättiin kansalliseen historiallisten paikkojen rekisteriin vuonna 2002.

Tahoejärven alue kehittyi vapaa-ajankeskukseksi 1800-luvun lopussa. Järven rannoilla sijaitsi muutamia pieniä kyliä ja hotelleja. Liikenneyhteydet järven asutuskeskusten ja hotellien välillä hoidettiin pienillä höyryaluksilla. Kun sahateollisuusmoguli Duane Leroy Bliss näki mahdollisuuden päästä hyötymään liikenteestä taloudellisesti, hän tilasi uuden höyrylaivan sanfranciscolaiselta Union Iron Worksin pajalta vuonna 1894. Alus rakennettiin San Franciscossa ja kuljetettiin osina rautateitse Carson Cityyn, josta osat vedettiin edelleen vankkureilla Glenbrookiin. Glenbrookissa laiva koottiin ja laskettiin juhlallisesti vesille 24. kesäkuuta 1896.

SS *Tahoe* oli 51,51 metrin pituinen ja samalla suurin järvellä liikennöivistä aluksista. Alus oli varustettu kahdella mäntähöyrykoneella, jotka kykenivät kehittämään yhteensä 1 200 hevosvoimaa ja jotka pyörittivät kahta kolmilapaista potkuria.

Aluksen matkustajakapasiteetti oli 200 henkeä, ja aluksen yleiset ja hyttitilat oli sisustettu yleellisesti. Istuimet olivat nahkapäällysteisiä, lattiat oli peitetty matoin, ja mukavuuslaitokset oli varustettu marmorialtain. Alus oli varustettu myös sähkövaloin ja -soittokelloin. Laivalla oli myös juokseva kylmä ja kuuma vesi sekä höyrylämmitys.

Vuodesta 1901 lähtien *Tahoe* liikennöi kesäkautena päivittäin Tahoe Cityn laiturista. Alus lähti reitilleen aamulla, kiersi järven rantakylät sekä hotellit ja palasi lähtöpaikkaansa takaisin illalla. Matkustajien lisäksi alus kuljetti myös rahtia ja postia.

Vuonna 1926 Tahoejärven kiertävä maantie valmistui, ja sitä seurasi postinkuljetussopimuksen menettäminen vuonna 1934. Koska matkustajamäärät vähenivät eikä rahti- tai postituloja ollut, muuttui toiminta tappiolliseksi. Vuonna 1940 Blissin poika William L. Bliss osti aluksen laivaliikennettä hoitaneelta yhtiöltä, tarkoituksenaan upottaa alus matalaan veteen Glenbrookin lähistölle muistoksi menneestä ajasta ja nähtävyydeksi, jota turistit voisivat katsella lasipohjaveneistä.

SS *Tahoe* upotettiin 29. syyskuuta 1940. Upotuspaikka oli kuitenkin valittu huonosti, sillä järven pohja oli jyrkkärinteinen. Alus vaipui pohjaan ja liukui rinnettä pitkin näkymättömiin. Lopulta alus pysähtyi perän upottua 140 metrin syvyyteen keulan jäädessä 117 metrin syvyyteen.

Vuonna 2002 renolainen New Millennium Dive Expeditions teki sekä Tahojärven sukellussyvyysennätyksen että korkean paikan sukellussyvyysennätyksen etsiessään *Tahoen* hylkyä.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5 6  Sinking of the S.S. Tahoe (August 29, 1940) *landmarks.com*. Viitattu 27.7. 2015. (englanniksi)
2. ↑  Sunken ship eyed for historic register *archive.org*. Viitattu 27.7. 2015. (englanniksi)
Ivan Navumenka valkovenäläisessä postimerkissä.
**Ivan Jakaulevitš Navumenka** (valkoven. Іван Якаўлевіч Навуменка, 16. helmikuuta 1925 Vasilevitšy – 17. joulukuuta 2006 Minsk) oli valkovenäläinen kirjailija, kirjallisuudentutkija ja yhteiskuntavaikuttaja.

Ivan Navumenka syntyi rautatieläisen perheeseen. Hän osallistui toiseen maailmansotaan ja työskenteli sen jälkeen toimittajana. Navumenka valmistui Valko-Venäjän valtionyliopistosta vuonna 1950 ja suoritti jatkotutkinnon vuonna 1954. Hän työskenteli aikakauslehti *Maladostsin* toimittajana vuosina 1953–1958 ja valtionyliopiston valkovenäläisen kirjallisuuden laitoksen opettajana vuodesta 1958. Navumenka väitteli tohtoriksi vuonna 1969 ja sai nimityksen professoriksi vuonna 1971. Vuosina 1973–1982 hän oli Valko-Venäjän tiedeakatemian kirjallisuuden instituutin johtaja, vuodesta 1982 tiedeakatemian varapuheenjohtaja ja vuodesta 1992 tiedeakatemian puhemiehistön neuvonantaja.

Navumenkan ensimmäiset kertomukset ilmestyivät vuonna 1955. Kokoelma *Tapoli junatstva* ("Nuoruuden poppelit", 1966) sai Valko-Venäjän komsomolin palkinnon. Kirjailijan teokset kuvaavat nuorisoa ja toista maailmansotaa sekä käsittelevät elämänfilosofisia kysymyksiä. Navumenka on laatinut myös kirjallisuustieteellisiä tutkimuksia. Janka Kupalaa ja Jakub Kolasia käsittelevät teokset saivat Valko-Venäjän SNT:n valtionpalkinnon vuonna 1972. Vuonna 1997 Navumenka sai Valko-Venäjän tiedeakatemian palkinnon.

Navumenka oli Neuvostoliiton kirjailijaliiton jäsen vuodesta 1957. Hän toimi Valko-Venäjän SNT:n korkeimman neuvoston puheenjohtajana vuosina 1985–1990. Navumenka nimitettiin Valko-Venäjän ansioituneeksi tieteilijäksi vuonna 1978, tiedeakatemian akateemikoksi vuonna 1980 ja Valko-Venäjän kansankirjailijaksi vuonna 1995.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Imja u belaruskai navutsy: Ivan Jakaulevitš Navumenka *TsNB NAN Belorusi*. Viitattu 16.4.2021.
2. 1 2 3  Navumenka Ivan *Belaruskija pismenniki (1917–1990). Davednik*. Viitattu 16.4.2021.


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Israel
* Yhdysvallat
* Tšekki
* Puola

 |
|  |
| Tieteilijät | 
* CiNii

 |
|  |
| Muut | 
* IdRef

 |

 |
**SS Shark** oli Irlannin laivaston miinalaiva. 

Aluksen valmisti Grimsbyssä The Great Grimsby Company Co-operative Box and Fish Carrying Company, ja se valmistui lokakuussa 1891 Steam Trawling Company of Bostonille *SS Sharkiksi* nimettynä kalastusaluksena. Omistajayhtiö vaihtoi nimensä myöhemmin Boston Deep Sea Fishing & Ice Companyksi. Alus myytiin 1913 F. Palmerille Bostoniin ja edelleen 1925 S. Palmerille Ringaskiddyyn Corkiin, jolloin sen kotisatamaksi rekisteröitiin seuraavana vuonna Cork ja omistajiksi Palmer Bros. Alusta käytettiin erityisesti pelastamaan tavaraa *SS Celticistä*, joka oli uponnut 9. joulukuuta 1928 Roche's Pointin edustalla.

Puolustusministeriö lunasti aluksen 8. lokakuuta 1940, ja se otettiin samana päivänä laivastopalvelukseen miinalaivana. Sen ensimmäisenä päällikkönä oli luutnantti D. Carroll. Alus myytiin 9. syyskuuta 1952 romutettavaksi Haulbowline Industriesille Passage Westiin Corkiin.

Lähteet
-------

* MacGinty, Tom: *The Irish Navy – A Story of Courage and Tenacity (Golden Jubilee Irish Naval Service)*. Kerry, Irlanti: The Kerryman Ltd, 1995. ISBN 0-946277-22-2. (englanniksi)
* McIvor, Aidan: *A History of the Irish Naval Service*. Dublin, Irlanti: Irish Academic Press, 2006. ISBN 0-7165-3418-5. (englanniksi)
* Adams, Thomas A.: *Irish Naval Service*. Kendal, Cumbria: World Ship Society, 1982. ISBN 0-905617-21-5. (englanniksi)

### Viitteet

1. 1 2  Adams, Thomas A. s. 42
2. 1 2  McIvor, Aidan s. 225
Ivan Makarov pidätyskuvassa.
**Ivan Ivanovitš Makarov** (ven. Иван Иванович Макаров, 30. lokakuuta 1900 Rjazanin läänin Rjažskin kihlakunnan Saltykin kylä – 16. heinäkuuta 1937 Moskova) oli venäläinen neuvostokirjailija.

Ivan Makarov syntyi suutarina toimineen talonpojan perheeseen. Hän kävi keskikoulun, osallistui nuorisoliittolaistoimintaan ja liittyi Neuvostoliiton kommunistiseen puolueeseen vuonna 1923.

Talonpoikaiskirjailijana tunnetun Makarovin esikoisromaani *Stalnyje rjobra* ("Teräskylkiluut", 1929) kuvaa yhteiskunnallisia muutoksia vallankumousta edeltävällä maaseudulla. Kirjailijan myöhemmät teokset herättivät kritiikkiä, ja romaanin *Miša Kurbatov* (1936) jälkeen hänet julistettiin kansanviholliseksi. Makarov pidätettiin helmikuussa 1937 syytettynä vastavallankumouksellisesta toiminnasta ja tuomittiin kuolemaan. Hänet rehabilitoitiin vuonna 1956. Keskeneräiseksi jäänyt talonpoikaisromaani *Golubyje polja* ("Siniset pellot") ilmestyi vuonna 1959.

Suomennettu teos
----------------

* *Kuolema* (*Smert*). Leningrad: Kirja, 1930.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Ivan Makarov – o pisatele *LiveLib*. Viitattu 19.7.2021.
2. 1 2  Makarov Ivan Ivanovitš *Kratkaja literaturnaja entsiklopedija*. Viitattu 18.7.2021.
3. ↑  Kasack, Wolfgang: *Entsiklopeditšeski slovar russkoi literatury s 1917 goda*, s. 460. London: Overseas Publications Interchange, 1988. ISBN 0-903868-73-3.


|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Suomi (KANTO)
* Tšekki
* Puola

 |

 |
Göran Zachrisson vuonna 2013.
**Göran Zachrisson** (14. toukokuuta 1938 – 11. elokuuta 2021) oli ruotsalainen golf- ja urheilutoimittaja ja televisiokommentaattori Tukholmasta. Zachrisson tunnettiin golftaidoistaan ​​ja selkeästä raportointityylistään.

Vuosina 1964–1967 Zachrisson oli Svensk Golf -lehden päätoimittaja. Vuodesta 1966 lähtien hän on kommentoinut The Open Championshipin ja monien muiden golf -turnausten TV -lähetyksiä.  Viasat palkkasi hänet 1990 -luvun alussa ja on sen jälkeen ollut golfkommentaattori sen kanavilla, mukaan lukien Viasat Sport -kanavat. Hän kirjoitti myös golfista monille aikakauslehdille, kuten Svensk Golf , Golf-Store Magazine ja Golf Digest. Myöhempinä vuosina hän oli myös purjehdustapahtumien kommentaattori.

Zachrisson oli jäsenenä Djursholmin golfklubilla , jossa hän toimi pankkikomitean puheenjohtajana, ja vuodesta 1992 lähtien maailman arvostetuimman golfklubin , The Royal and Ancient Golf Club of St Andrewsin jäsen. Zachrisson oli myös Sand GC: n , Stockholms GK: n , Svartingen , Royal Liverpool GC: n ja Charlton G&CC: n jäsen.

Kesäpuheessaan 18. heinäkuuta 2007 Zachrisson mainitsi muun muassa, että hänen poikansa Jonas soitti ruotsalaisessa synthpop -yhtyeessä NASA. Hän kirjoitti myös kirjan luisteluista kiertoluistelua varten.

Maaliskuussa 2012 Göran Zachrisson haastatteli Ruotsin jalkapallojoukkueen kapteenia Zlatan Ibrahimovićiä. Zlatan Exklusivt (Zlatan Exclusive) -haastattelun näki yli kaksi miljoonaa katsojaa ruotsalaisessa televisiossa.

Zachrisson kuoli 83 -vuotiaana elokuussa 2021 lyhyen syöpätaistelun jälkeen.

Lähteet
-------

1. ↑  Tomas Tynander, "Han är hetaste svensken i The Open: Zachrisson gör sin 40:e start: Något unikt", *Aftonbladet*, 14 July 2005 (ruotsiksi)
2. ↑  Stefan Cardner, "'Zacke' berättar vidare i ny bok" (Arkistoitu – Internet Archive) Malline:Webarchive, Golf.se (ruotsiksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Göran Zachrisson** Wikimedia Commonsissa
Sauson logo.
**Sauso** on suomalainen käsinesuunnittelija ja valmistaja, joka on perustettu vuonna 1929. Se on saanut nimensä perustajansa Svante Sauson(1905–1990) sukunimestä. Sauson myymälä sijaitsee Helsingissä Eerikinkadulla, ja lisäksi sillä on verkkokauppa. 

Sauson käsineitä on myyty miljoonia pareja 90-vuotisen toiminnan aikana. Sauso nousi otsikoihin kun kävi ilmi, että käsineitä käyttivät muun muassa Michael Schumacher ja Lady Gaga Sauson myymälä sijaitsee Helsingissä Eerikinkadulla ja sillä on verkkokauppa. Tällä hetkellä sauson käsineitä tehdään 3. polvessa ja yrittäjänä toimii Svante Sauson pojanpoika Sakari Sauso.

Historia
--------

Svante Sauso leikkaa nahkaa.
Svante Sauso perusti tehtaansa vuonna 1929 Järvenpäähän. Alusta pitäen hän panosti tuotteidensa laatuun käyttämällä mahdollisimman laadukkaita raaka-aineita*lähde?*. Vuonna 1958 Svante osti nahkatehtaan Heinolasta. Samalla hän siirsi sinne myös käsineiden valmistuksen. 

Svanten poika Arno Sauso perusti oman nimeään kantavan käsinetehtaan Järvenpäähän 1955. Arno kuoli vain 44-vuotiaana 1972 ja hänen vanhin tyttärensä Anne Jyske johti Sausoa 1972-1989, jolloin Järvenpään tuotanto lopetettiin henkilökunnan tultua eläkeikään. 

Tämän jälkeen Arnon poika Sakari Sauso perusti oman nimeään kantavan käsineyrityksen, jonka toiminta jatkuu edelleen.

Käsineet
--------

Sauson käsineet valmistetaan Unkarin Pécsissä. Pécsissä on valmistettu käsineitä käsityönä 1800-luvulta asti.Käsineiden suunnittelu ja materiaalien valinta on pysynyt edelleen Suomessa. Käsineiden materiaalit vaihtelevat suomalaisesta hirven, peuran ja poron nahasta aina amerikkalaisen pekarin nahkaan. Sauso valmistaa myös mittatilauskäsineitä.

Talousvaikeudet
---------------

Sauso on ollut viime vuosina talousahdingossa ja verottaja onkin yrittänyt hakea sitä myös konkurssiin. Tähän on syynä ollut pääasiassa Venäjän ruplan heikentyminen. Tämän lisäksi myös on Stockmannin ahdinko on vaikuttanut negatiivisesti sen talouteen. Talousongelmiensa takia yritys on hakenut rahoitusta joukkorahoituksen kautta.

Lähteet
-------

1. ↑  SK: Stockmann ei maksa laskujaan, joten Lady Gagan suosima suomalainen hansikasvalmistaja on konkurssin partaalla: "Se on kuppi nurin" *mtvuutiset.fi*.  2.5.2020. Viitattu 22.12.2020.
2. 1 2  Markus Ånäs: Stockmann ei maksa laskujaan, suomalaiset muotivalmistajat ahdingossa *Suomenkuvalehti.fi*.  28.4.2020. Viitattu 16.12.2020.
3. ↑  Sauson historia sauso.
4. ↑  Jokainen käsinepari leikataan käsin ilman sähkövirtaa *Kauppasuomi*. Viitattu 22.12.2020.
5. ↑  The legendary glove manufactoring in Pécs *Daily News Hungary*.  10.11.2018. Viitattu 22.12.2020. (englanniksi)
6. ↑  Käsinevalmistaja Sauson 90 vuotta kestänyt tarina uhkaa loppua: verottaja on hakenut yritystä konkurssiin *Helsingin Sanomat*.  27.8.2019. Viitattu 16.12.2020.
7. ↑  Pirkko Tammilehto: Perinteikäs käsinevalmistaja pelastui konkurssilta *Kauppalehti*. Viitattu 22.12.2020.
8. ↑  Käsinebrändi Sauso käynnistää joukkorahoituksen *www.sttinfo.fi*. Sakari Sauso Oy. Viitattu 16.12.2020.
**Urbain Jean Joseph Le Verrier** (joissakin lähteissä *Leverrier*, 11. maaliskuuta 1811 Saint-Lô – 23. syyskuuta 1877 Pariisi) oli ranskalainen tähtitieteilijä, joka muistetaan parhaiten laskelmistaan, joiden avulla Neptunus löydettiin. Hän syntyi Saint-Lôssa ja vietti suuren osan urastaan Pariisin observatoriossa, jonka johtajana hän toimi vuosina 1854–1870 ja 1873–1877.

Urbain Le Verrier havaitsi Uranuksen kiertoliikkeen poikkeavan Newtonin gravitaatiolain mukaisista ennusteista, joissa oli otettu huomioon myös tunnettujen planeettojen vetovoimat. Tästä hän päätteli, että poikkeamat aiheutuivat Uranuksen radan ulkopuolella olevasta tuntemattomasta planeetasta. Samaan tulokseen tosin oli hänen tietämättään jo aikaisemmin päätynyt John Couch Adams. Tämä planeetta, Neptunus, löydettiinkin kaukoputkella vuonna 1846 hyvin läheltä sitä kohtaa, missä Le Verrier oli laskenut sen olevan.

Samaan tapaan Le Verrier havaitsi, että myös Merkuriuksen kiertoradan perihelikiertymä poikkesi siitä, mikä muiden planeettojen vetovoimien perusteella oli laskettavissa. Tästä hän päätteli, että myös Merkuriuksen radan sisäpuolella oli tuntematon planeetta, jolle hän antoi nimen Vulkanus. Seuraavien vuosikymmenien aikana lukuisat tähtitieteilijät yrittivät etsiä tätä oletettua planeettaa, mutta sitä ei löydetty. Myöhemmin Albert Einsteinin yleinen suhteellisuusteoria selittikin tämän poikkeaman olettamatta tuntematonta planeettaa.

Le Verrier kuoli Pariisissa 66-vuotiaana.

Le Verrier voitti Royal Astronomical Societyn kultamitalin vuosina 1868 ja 1876 sekä Copley-mitalin 1846. Eräs Neptunuksen renkaista on nimetty hänen mukaansa, kuten on asteroidi 1997 Leverrier. Hänen nimensä on myös yksi 72:sta Eiffel-torniin kaiverretusta.

Lähteet
-------

1. ↑  Urbain-Jean-Joseph Le Verrier
2. ↑  Salonen, Lippo & Salonen, Sirkka (suom.) & Väänänen, Juha (toim.): "Leverrier, Urbain", *Kuka teki mitä, Kuvitettu elämäkerrallinen hakuteos*, s. 154. Alkuteos Howat, Gerald & Wallis, Frank (toim.): *Who Did What? Mitchell Beazley Illustrated Biographical Dictionary*. Mitchell Beazley 1985. Suuri Suomalainen Kirjakerho, 1986. ISBN 951-643-251-4.


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Israel
* Belgia
* Yhdysvallat
* Alankomaat
	+ 2
* Puola

 |
|  |
| Tieteilijät | 
* zbMATH

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Deutsche Biographie
* Sycomore

 |
|  |
| Muut | 
* SNAC
* IdRef

 |

 |
**Göran Wilhelm Sundholm** (s. 1947) on tuusulalainen hydrauliikka-alan keksijä ja yrittäjä. Hänet tunnetaan muun muassa GS-Hydro- ja Marioff-yritysten perustajana.

Teknikoksi kouluttautunut Sundholm jätti ensimmäisen patenttihakemuksensa 17-vuotiaana, mutta tämä auton puskuriin liittyvä hakemus hylättiin. Sittemmin hänelle on kertynyt Suomessa yli sata ja kansainvälisesti yli tuhat patenttia. Sundholmin ensimmäinen yritys oli korkeapaineputkistojen liitosjärjestelmiä tekevä GS-Hydro, jonka hän perusti 1974 ja myi 1985 Kone Oy:lle.

GS-Hydron myytyään Sundholm perusti uuden, sittemmin Englantiin myymänsä yrityksen Marioff Service. Sen taustalla oli oivallus, miten puhdistetaan hydrauliöljyputkistoja öljynporaus- ja tuotantolautoilla. Sundholmin kolmas yritys on Marioff, joka kehittää ja valmistaa tavallisia sprinklerijärjestelmiä tehokkaampia ja keveämpiä Hi-Fog -vesisumusammutusjärjestelmiä. Tämän noin 100 miljoonan euron vuosiliikevaihtoon yltäneen ja noin 350 ihmistä työllistäneen yrityksen Sundholm myi vuonna 2007 yhdysvaltalaiselle United Technologies Corporationille. Kaupassa Sundholm ansaitsi yli sata miljoonaa euroa.

Seuraavaksi Göran Sundholm perusti jätekuljetusjärjestelmiä valmistavan MariMaticin, jonka hallituksen puheenjohtajana toimii. MariMatic on kasvanut erittäin nopeasti. Sundholm on perustanut myös tarkkuuskonepaja MariCompin ja holdingyhtiö MariCapin ja on mukana enemmistöosakkaana LED-tekniikkaan perustuvia valo-opastusjärjestelmiä valmistavassa MariMilsissä.

Göran Sundholmille myönnettiin vuonna 2002 Suomalainen insinöörityöpalkinto vesisumusammutusjärjestelmistä. Niiden valmistajalle Marioff Oy:lle myönnettiin Tasavallan presidentin kansainvälistymispalkinto vuonna 1998. Suomalaisten Keksijöiden Tukiyhdistyksen ja Headlinen perustama keksimisen kansallista merkitystä korostava tunnustuspalkinto Konsta annettiin Sundholmille 2011.

Lähteet
-------

1. ↑  Kauppinen, Perttu: Tuusulan Pelle Peloton Helsingin Sanomat. Viitattu 1.5.2012.
2. 1 2 3  Keskinen, Pirkko: Sundholm – todellinen tee se itse -miljonääri  8.11.2008. Kauppalehti. Viitattu 1.5.2012.
3. ↑  Laatikainen, Tuula: Harva keksijä rikastuu patenttipelissä  15.5.2009. Tekniikka & Talous. Viitattu 1.5.2012.
4. ↑   www.metrotaifun.com MariMatic Oy: Automatic Waste Collection Systems
5. ↑  Kyösti Jurvelin: Keksijäneron bisnes kiitää  8.9.2013. Kauppalehti. Viitattu 8.9.2013.
6. ↑  Suomalaisyritys yrittää estää Mekkaa hautautumasta roskiin  21.11.2011. Helsingin Sanomat. Viitattu 1.5.2012.
7. ↑  Vuoden 2002 Suomalainen insinöörityöpalkinto vesisumusammutusjärjestelmän kehittäjälle  8.5.2006. Tekniikan Akateemisten Liitto TEK ry. Viitattu 1.5.2012.
8. ↑  Tasavallan presidentin kansainvälistymispalkinnon ja vientipalkinnon saajat Finpro. Viitattu 30.4.2012.
9. ↑  Keksijän Päivä jakoi tunnustusta *kekery.net*. Viitattu 1.5.2012.

Aiheesta muualla
----------------

* Haastattelu, *Helsingin Uutiset* 20.1.2023. (Sama juttu *Länsiväylässä* 18.1.2023.)

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Ruotsi

 |

 |
Palestinan (Huila) lippu
Palestinan (Huila) vaakuna
Colombia - Huila - Palestina
**Palestina** on Kolumbian kunta, joka sijaitsee Huilan departementissa, Andeilla. Lähellä sijaitsevia kuntia ovat Pitalito ja Acevedo. Palestina rajoittuu Caucan departementtiin etelään päin mentäessä. Neivaan on matkaa 205 kilometriä. Palestina on Huilan nuorin kunta. Sen perusti presbyteeri Camilo Trujillo Silva vuonna 1937. Palestinan nimi oli ennen "Agua Azul". Kunnan nykyinen nimi on saanut inspiraationsa Raamatusta. Palestina kuului jonkin aikaa Pipaliton kuntaan, minkä jälkeen siitä tuli itsenäinen kunta 1980-luvulla. Palestinassa asuu 11 565 ihmistä, joista enemmistö on alle 40-vuotiaita. Valtaosa Palestinan asukkaista on miespuolisia.

Talous
------

Palestinan pääelinkeinoja ovat maa- ja karjatalous. Alueella viljellään ja kasvatetaan muun muassa kahvia, sokeriruokoa, granadillaa, luloa, pitaijaa, puutomaattia ja marjoja. Kalanviljelyä harjoitetaan jonkin verran. Turismi (erityisesti ekoturismi) on myös tärkeä elinkeino.

Ilmasto
-------

Keskilämpötila on 19 astetta. Vuosittainen sademäärä on keskimäärin 1 922 millimetriä.

Nähtävyydet
-----------

Palestinassa on paljon ekoturismia alueen luontokohteiden vuoksi.  Alueella sijaitsee Parque Nacional Natural Cueva de los Guáchoros -niminen kansallispuisto, josta tuli Kolumbian ensimmäinen kansallispuisto vuonna 1960. Siellä pesii esimerkiksi rasvakehrääjiä.

Lähteet
-------

1. 1 2  Nuestro Municipio *palestina-huila.gov.co*. Viitattu 26.9.2016. [vanhentunut linkki]
2. ↑  ACUERDO NUMERO 06 DE 2.016 "Por medio del cual se Adopta el Plan de Desarrollo Municipal 2.016 – 2.019 PORQUE AMO MI PUEBLO y se dictan otras disposiciones" *DEPARTAMENTO DEL HUILA ALCALDIA DE PALESTINA*. Viitattu 26.9.2016. [vanhentunut linkki]
3. ↑  Climate: Palestina *climate-data.org*. Viitattu 26.9.2016.
4. ↑  Parque Nacional Natural Cueva de los Guácharos *parquesnacionales.gov.co*.  Arkistoitu 27.9.2016. Viitattu 26.9.2016.
Minnekhadan kaupunki- ja luonnonpuisto.
**Minnekhada** on luonnonpuisto Koillis-Coquitlamassa Suur-Vancouverin alueella Brittiläisessä Columbiassa Kanadassa. Puisto rajoittuu Pittjokeen. Se on yli 200 hehtaarin laajuinen, jossa on polkuja, siirtolohkareita, runsaasti puita, lintuja ja muita eläimiä. Keskellä puistoa on tärkein Marsh alue, joka jakaa puiston ylä- ja alaosiin. Alueen jakaa oja, jossa on pieni kävelysilta.

Puistoon on kaksi sisäänkäyntiä, joissa on parkkialueet. Quarry Road on pääsisäänkäynti retkeilijöille. Oliver Road on toinen pääsisäänkäynti Minnekhadan Lodgelle ja muutamille poluille. Toissijainen sisäänkäynti on Quarry Road, mutta siellä ei ole auton paikoitusmahdollisuutta.

Näköalapaikat ja polut
----------------------

Puiston halki kulkee kolme polkua Pittjoen suuntaisesti:

* **Quarry polku**
* **Mid-Marsh polku**
* **Lodge / Fern Polut**

Näköalapaikkoja on kaikkiaan viisi. Niistä matalin on Knoll, sitten Marsh ja Korkea Knolli, joka on 600 jalkaa (180 m). Suosituimpia näköalapaikkoja ovat Pitt joen näkymä ja Pitt Meadows. Koko kierroksen pituus on 5,2 km (Quarry Trail, Fern Trail, ja Lodge), mutta reittiin eivät sisälly Knoll ja alemman Knollin näköalapaikat.

Minnekhadan metsästysmaja
-------------------------

Minnekhadan mökin rakennutti varakuvernööri Eric Hamber metsästystä varten vuonna 1934. Se lahjoitettiin Vancouverin (GVRD) lääninhallitukselle vuonna 1984. Paikka on siitä lähtien ollut joka sunnuntai avoinna yleisölle ympäri vuoden.

Minnekhadan maatila
-------------------

Minnekhadan maatila lisättiin puistoon vuonna 1995. GVRD parhaillaan kunnostaa maatilan rakennuksia, eikä sinne ole tällä hetkellä*milloin?* yleisöllä mahdollisuutta päästä.

Lähteet
-------

1. ↑  Minnekhada Park Association - About Us *minnekhada.ca*.  Arkistoitu 16.5.2015. Viitattu 25.8.2015.

Aiheesta muualla
----------------

* Minnekhada page at GVRD website (Arkistoitu – Internet Archive)
* Map of Minnekhada Regional Park (Arkistoitu – Internet Archive)
* Vancouver Parks page with photos
* Minnekhada Park history
* Satellite view of Minnekhada Regional Park on Google Maps
**Taulu** on tietokannassa käytetty tietueista koostuva rakenne. Taulussa voi olla useita tietueita tai ei yhtään.

Relaatiomallin mukaisessa tietokannassa taulut ovat lähes aina yksi-moneen -suhteessa. Tietokannan normalisointiperiaatteen mukaan tietojen toistoa pyritään välttämään.

Vertailu
--------

Hierarkisissa tietokannoissa (ei relaatiomallin mukaisissa) on aina *implisiittinen* liitos segmenttien välillä, kun taas relaatiotietokannoissa taulujen välinen liitos on aina määriteltävä *eksplisiittisesti*.

Tietokantataulun sanotaan olevan vastakohta taulukkolaskentaohjelman käyttämälle rakenteelle: tietokantataulu soveltuu hyvin tietokoneohjelman käsiteltäväksi siinä missä taulukkolaskennassa käytetty malli soveltuu ihmisen käsiteltäväksi.

Katso myös
----------

* Näkymä

Lähteet
-------

1. 1 2  Relaatiotietokantojen peruskäsitteet *appro.mit.jyu.fi*. Viitattu 30.6.2019.
2. ↑  Valkama, Jimmy: TIETOKANNAN SUUNNITTELU HARJOITTELUNOHJAUSHANKKEESEEN *theseus.fi*.  elokuu 2017. Viitattu 30.6.2019.
3. ↑  Comparison of hierarchical and relational databases IBM. Viitattu 30.6.2019. (englanniksi)
4. ↑  Robert Kosara: Spreadsheet Thinking vs. Database Thinking *eagereyes.org*.  24.4.2016. Viitattu 30.6.2019. (englanniksi)
UimahypytUimahypyt
**Vuoden 1968 kesäolympialaisten uimahypyt** järjestettiin 17. – 26. lokakuuta 1968 Alberca Olímpica Francisco Márquez'ssa Méxicossa. Tämä oli 14. kerta kun laji oli mukana olympialaisten ohjelmassa. Mukana oli 81 osanottajaa 21 eri maasta.

Mitalistit
----------

### Miehet

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Tapahtuma | **Kultaa** | **Hopeaa** | **Pronssia** |
| 3 metrin ponnahduslauta | Yhdysvallat Bernard Wrightson | Italia Klaus Dibiasi | Yhdysvallat James Henry |
| 10 metrin kerroshypyt | Italia Klaus Dibiasi | Meksiko Álvaro Gaxiola | Yhdysvallat Edwin Young |

### Naiset

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Tapahtuma | **Kultaa** | **Hopeaa** | **Pronssia** |
| 3 metrin ponnahduslauta | Yhdysvallat Sue Gossick | Neuvostoliitto Tamara Pogoševa | Yhdysvallat Keala O'Sullivan |
| 10 metrin kerroshypyt | Tšekkoslovakia Milena Duchková | Neuvostoliitto Natalja Lobanova | Yhdysvallat Ann Peterson |

Mitalitaulukko
--------------

| Sija | Maa | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Yhdysvallat | 2 | 0 | 4 | 6 |
| 2. |  Italia | 1 | 1 | 0 | 2 |
| 3. |  Tšekkoslovakia | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 4. |  Neuvostoliitto | 0 | 2 | 0 | 2 |
| 5. |  Meksiko | 0 | 1 | 0 | 1 |

Lähteet
-------

* Diving at the 1968 Ciudad de México Summer Games (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)

UimahypytUimahypyt olympialaisissa
1904 |
1908 |
1912 |
1920 |
1924 |
1928 |
1932 |
1936 |
1948 |
1952 |
1956 |
1960 |
1964 |
1968 |
1972 |
1976 |
1980 |
1984 |
1988 |
1992 |
1996 |
2000 |
2004 |
2008 |
2012 |
2016 |
2020

Kesäolympialaisten 1968 lajit ja kilpailutapahtumat
Ammunta | Jalkapallo | Koripallo | Lentopallo | Maahockey | Melonta | Miekkailu | Nykyaikainen viisiottelu | Nyrkkeily | Paini | Painonnosto | Pelota (*Näytöslaji*) | Purjehdus | Pyöräily | Ratsastus | Soutu | Tennis (*Näytöslaji*) | Uimahypyt | Uinti | Vesipallo | Voimistelu | Yleisurheilu
UimahypytUimahypyt
**Vuoden kesäolympialaisten uimahypyt** järjestettiin 20. – 28. heinäkuuta 1980 Swimming Pool at the Olimpiysky Sports Complex'ssa Moskovassa. Tämä oli 17. kerta kun laji oli mukana olympialaisten ohjelmassa. Mukana oli 67 osanottajaa 21 eri maasta.

Mitalistit
----------

### Miehet

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Tapahtuma | **Kultaa** | **Hopeaa** | **Pronssia** |
| 3 metrin ponnahduslauta | Neuvostoliitto Aleksandr Portnov | Meksiko Carlos Girón | Olympialippu Giorgio Cagnotto |
| 10 metrin kerroshypyt | Itä-Saksa Falk Hoffmann | Neuvostoliitto Vladimir Aleinik | Neuvostoliitto David Ambartsumjan |

### Naiset

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Tapahtuma | **Kultaa** | **Hopeaa** | **Pronssia** |
| 3 metrin ponnahduslauta | Neuvostoliitto Irina Kalinina | Itä-Saksa Martina Pröeber | Itä-Saksa Karin Guthke |
| 10 metrin kerroshypyt | Itä-Saksa Martina Jäschke | Neuvostoliitto Servard Jemirzian | Neuvostoliitto Liana Tsotadzje |

Mitalitaulukko
--------------

| Sija | Maa | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Neuvostoliitto | 2 | 2 | 2 | 6 |
| 2. |  Itä-Saksa | 2 | 1 | 1 | 4 |
| 3. |  Meksiko | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 4. | Olympialippu Italia | 0 | 0 | 1 | 1 |

Lähteet
-------

* Diving at the 1980 Moskva Summer Games (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)

UimahypytUimahypyt olympialaisissa
1904 |
1908 |
1912 |
1920 |
1924 |
1928 |
1932 |
1936 |
1948 |
1952 |
1956 |
1960 |
1964 |
1968 |
1972 |
1976 |
1980 |
1984 |
1988 |
1992 |
1996 |
2000 |
2004 |
2008 |
2012 |
2016 |
2020

Kesäolympialaisten 1980 lajit ja kilpailutapahtumat
Ammunta | Jalkapallo | Jousiammunta | Judo | Koripallo | Käsipallo | Lentopallo | Maahockey | Melonta | Miekkailu | Nykyaikainen viisiottelu | Nyrkkeily | Paini | Painonnosto | Purjehdus | Pyöräily | Ratsastus | Soutu | Uimahypyt | Uinti | Vesipallo | Voimistelu | Yleisurheilu
UimahypytUimahypyt
**Vuoden 1928 kesäolympialaisten uimahypyt** järjestettiin 6. – 11. elokuuta 1928. Tämä oli kuudes kerta kun laji oli mukana olympialaisten ohjelmassa. Mukana oli 61 osanottajaa 17 eri maasta.

Mitalistit
----------

### Miehet

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Tapahtuma | **Kultaa** | **Hopeaa** | **Pronssia** |
| 3 metrin ponnahduslauta | Yhdysvallat Pete Desjardins | Yhdysvallat Michael Galitzen | Egypti Farid Simaika |
| 10 metrin kerroshypyt | Yhdysvallat Pete Desjardins | Egypti Farid Simaika | Yhdysvallat Michael Galitzen |

### Naiset

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Tapahtuma | **Kultaa** | **Hopeaa** | **Pronssia** |
|
| 3 metrin ponnahduslauta | Yhdysvallat Helen Meany | Yhdysvallat Dorothy Poynton-Hill | Yhdysvallat Georgia Coleman |
| 10 metrin kerroshypyt | Yhdysvallat Elizabeth Becker-Pinkston | Yhdysvallat Georgia Coleman | Ruotsi Laura Sjöqvist |

Mitalitaulukko
--------------

| Sija | Maa | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Yhdysvallat | 4 | 3 | 2 | 9 |
| 2. |  Egypti | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 3. |  Ruotsi | 0 | 0 | 1 | 1 |

Lähteet
-------

* Diving at the 1928 Amsterdam Summer Games (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)

UimahypytUimahypyt olympialaisissa
1904 |
1908 |
1912 |
1920 |
1924 |
1928 |
1932 |
1936 |
1948 |
1952 |
1956 |
1960 |
1964 |
1968 |
1972 |
1976 |
1980 |
1984 |
1988 |
1992 |
1996 |
2000 |
2004 |
2008 |
2012 |
2016 |
2020

Kesäolympialaisten 1928 lajit ja kilpailutapahtumat
Friisiläinen käsipallo (*Näytöslaji*) | Haavipallo (*Näytöslaji*) | Jalkapallo | Korfball (*Näytöslaji*) | Maahockey | Miekkailu | Nykyaikainen viisiottelu | Nyrkkeily | Paini | Painonnosto | Purjehdus | Pyöräily | Ratsastus | Soutu | *Taidelajit* | Uimahypyt | Uinti | Vesipallo | Voimistelu | Yleisurheilu