Giottoa esittävä patsas Firenzessä Uffizin lähellä

Vasarin galleria 

---

Taiteilijat, jotka ovat mukana Giorgio Vasarin kirjassa Taiteilijaelämänkertoja (1550).
 Taiteilijat, jotka ovat mukana Giorgio Vasarin kirjassa *Taiteilijaelämänkertoja* (1550). 

OSA I 

Cimabue  
Arnolfo di Lapo  
Nicola Pisano  
Giovanni Pisano  
Andrea Tafi (taiteilija)  
Giotto  
Pietro Lorenzetti (Pietro Laurati)  
Andrea Pisano  
Buonamico Buffalmacco  
Ambrogio Lorenzetti (Ambruogio Laurati)  
Pietro Cavallini  
Simone Martini  
Taddeo Gaddi  
Andrea Orcagna (Andrea di Cione)  
Agnolo Gaddi  
Duccio di Buoninsegna  
Gherardo Starnina  
Lorenzo Monaco  
Taddeo Bartoli

OSA II 

Jacopo della Quercia  
Nanni di Banco  
Luca della Robbia  
Paolo Uccello  
Lorenzo Ghiberti  
Masolino da Panicale  
Masaccio  
Filippo Brunelleschi  
Donatello  
Giuliano da Maiano  
Piero della Francesca  
Fra Angelico  
Leon Battista Alberti  
Antonello da Messina  
Alessio Baldovinetti  
Fra Filippo Lippi  
Andrea del Castagno  
Domenico Veneziano  
Gentile da Fabriano  
Pisanello  
Benozzo Gozzoli  
Vecchietta (Francesco di Giorgio e di Lorenzo)  
Antonio Rossellino  
Bernardo Rossellino  
Desiderio da Settignano  
Mino da Fiesole  
Lorenzo Costa  
Ercole Ferrarese  
Jacopo Bellini  
Giovanni Bellini  
Gentile Bellini  
Cosimo Rosselli  
Antonio del Pollaiuolo  
Piero Pollaiuolo  
Sandro Botticelli  
Andrea del Verrocchio  
Andrea Mantegna  
Filippino Lippi  
Bernardino Pinturicchio  
Francesco Francia  
Pietro Perugino  
Luca Signorelli

OSA III 

Leonardo da Vinci  
Giorgione da Castelfranco  
Antonio da Correggio  
Piero di Cosimo  
Donato Bramante (Bramante da Urbino)  
Giuliano da Sangallo  
Antonio da Sangallo  
Rafael  
Giulio Romano  
Pontormo  
Andrea Sansovino  
Lorenzo di Credi  
Baldassare Peruzzi  
Andrea del Sarto  
Rosso Fiorentino  
Jacopo Palma  
Lorenzo Lotto  
Sebastiano del Piombo (Sebastiano Viniziano)  
Michelangelo Buonarroti

 

 

 

 

 

 

 

 

 

 

 

 

*Jeesuksen syntymä* (yksityiskohta)
*Juudaksen suudelma* Scrovegnin kappelissa Padovassa.
Giotton kellotorni Firenzessä.
Dante Bargellon kappelissa.
**Giotto di Bondone** (1267 Vespignano – 8. tammikuuta 1337 Firenze), paremmin tunnettu nimellä **Giotto**, oli firenzeläinen taidemaalari, arkkitehti ja kuvanveistäjä.
Giotto syntyi Vespignanon kylässä, Colle di Vespignanossa, parikymmentä kilometriä Firenzen keskustasta. Hänen isänsä, Bondone, oli maatyöläinen ja oppimaton mies. Giottoa pidetään merkittävimpänä gotiikan maalaustaiteen edustajana. Hän oli taiteen uudistaja, joka nosti piirustustaidon jälleen arvoonsa. Hänen ympärilleen muodostui jo varhain ihailevien oppilaiden laaja piiri.

Uran alku
---------

Giotton kerrotaan jo kymmenvuotiaana osoittaneen poikkeuksellista lahjakkuutta niin älyllisesti, taiteellisesti ja muutoinkin. Giotton toimiessa kymmenvuotiaana lammaspaimenena hänen kerrotaan toteuttaneen taiteellisia taipumuksiaan piirtelemällä kiviin, kallioihin ja maahan. Tästä alkoi myös Giotton ura taiteilijana. Vasari kertoo teoksessaan *Taiteilijaelämäkertoja*, kuinka Cimabue kohtasi Giotton ollessaan matkalla Firenzestä Vespignanoon hoitamaan asioitaan. Giotto oli paimentamassa lampaita, ja Cimabue seurasi kuinka Giotto piirteli terävällä kivellä kalliolle lampaitaan. Vaikka Giottolla ei ollut mitään taiteellista koulutusta, piirrokset tekivät vaikutuksen Cimabueen, joka kysyi tahtoisiko Giotto tulla hänen oppilaakseen. Isä Bondonen annettua luvan nuori Giotto muutti Cimabuen luokse Firenzeen. Cimabuen opetuksen ja luonnollisen lahjakkuutensa avulla Giotto kehittyi nopeasti ja saavutti lopulta tason, joka ohitti kokonaan Cimabuen omien oppien taustalla olleen karkeapiirtoisemman kreikkalaisvaikutteisen tyylin.

Maalaukset
----------

Giotton ensimmäisiä julkisia töitä olivat Badian kirkon alttaritaulut Firenzessä. Näistä varhaisista töistä ilmeni Giotton kyky kuvata tunteita ja tunnetiloja. Alttaritaulua on pidetty erityisen kiitettävänä Neitsyt Marian ilmeen osalta, joka kuvastaa tämän pelkoa arkkienkeli Gabrielin tervehtiessä Mariaa. 

Maalauksissa ilmenevä henkilöiden luonnollisuus, ilmeiden, asentojen ja toimien aitous olikin ominaista Giotton maalauksille. Esimerkkejä tästä löytyy lukuisista Giotton maalauksista, kuten Pyhän Fransiskuksen kuolemaa esittävässä maalauksessa, jossa tunteiden katsotaan ilmenevän erityisen hyvin fransiskaani-veljien surevista ilmeistä. Vastaavasti Johannes Kastajaa esittävässä teoksessa Herodesta palvelemaan kiirehtivien palvelijoiden olemusta on pidetty kiitettävänä. Olemusten ja ilmeiden osalta Vasari luonnehtikin Giotton kuvausta itämaan tietäjistä katsomassa Neitsyt Mariaa kohti Kristus-lapsen kurkottaessa tietäjiin sanoilla: "ettei se voisi olla koskettavampi tai kauniimpi."

Ilmeiden ja olemusten lisäksi Giotton taiteessa merkittävänä yksityiskohtana on pidetty sitä tarkkuutta, jolla hän on kuvannut menneiden aikojen asuja. Lisäksi Giotton maalausten katsotaan myös osoittavan kykyä varsin vaihteleviin sommitelmiin. Giotton maalauksissa on myös aiempaa enemmän realismia. Esimerkkinä tästä pidetään muun muassa merimiehiä kuvaavaa teosta, jossa muille merimiehille puhuva mies sylkee nostaen samalla käden kasvoilleen.

Vuonna 1305 Giotto sai valmiiksi 37 Raamatun aiheisiin liittyvää freskoa Scrovegnin kappelissa, Padovassa. Maalausten ilmeikkyys ja todentuntuisuus laskostuvine vaatteineen ja kolmiulotteisuuksineen herättivät tuolloin suurta huomiota.

Veistokset ja arkkitehtuuri
---------------------------

Ensimmäisiä kuvanveistotaiteen töitä Giotton uralla oli Arezzon herran ja piispan Guido Tarlati da Pietramalan hautamuistomerkki, jonka edesmenneen veli tilasi Giottolta. Haudan olikin tarkoitus kuvastaa edesmenneen suuruutta niin maallisena kuin henkisenäkin herrana. Da Pietramala kun oli ollut myös Toscanan Ghibelliini-puolueen johtaja. Vaikka Giotto suunnittelikin hautamuistomerkin, itse kuvanveistosta huolehti ulkopuolinen taiteilija. 

Sittemmin Giotto siirtyi arkkitehtuurin pariin ja laati suunnitelmat Campanile Santa Maria del Fioren toteuttamiseksi. Kyseinen työ oli Firenzen tuomiokirkon kellotorni, josta nykyisin käytetään usein nimitystä "Giotton kellotorni". 

Giotto suunnitteli kellotorniin sen koristelun paitsi piirtämällä, myös toteuttamalla osan reliefeistä marmorisina luonnoksina. Alun perin kellotornin piti päättyä korkeaan pyramidiin, mutta sitä ei toteutettu. 

Kun työt kellotornin rakentamiseksi alkoivat, Firenzen kaupunki sitoutui maksamaan Giottolle sadan floriinin vuosittaisen avustuksen, jota tuohon aikaa pidettiin valtaisana summana. Tätä vastaan Giotto valvoi kellotornin valmistumista. 

Giotto menehtyi ennen tornin valmistumisesta ja Taddeo Gaddi valvoi rakennustöiden viimeistelyä.

Giotto henkilönä
----------------

Ulkomuodoltaan ilmeisen rujo. Giotto oli henkilönä varsin pidetty ja hyvän seuramiehen maineessa. Hänen luonnettaan on pidetty ulospäinsuuntautuneena ja humoristisena. Hänen luonnettaan kuvaavia tarinoita on useita, mutta hänen työskennellessään Napolin kuninkaan palveluksessa, kuninkaan kerrotaan viihdyttäneen itseään viettämällä päiviä seuraten Giotton maalaamista ja laskemalla leikkiä taiteilijan kanssa. 

Giotton kerrotaan myös harrastaneen kepposia. Opiskellessaan Cimabuen luona Giotto muun muassa maalasi Cimabuen maalaaman hahmon päälle kärpäsen, jota Cimabue piti niin luonnollisen näköisenä, että yritti pariin otteeseen hätistää sitä pois. 

Giotto tunsi Danten, josta maalasi myös muotokuvan.

Teoksia
-------

* Toivo, freskosarjasta hyveiden allegoria, Scrovegnin kappeli (1306)*Toivo*, freskosarjasta hyveiden allegoria, Scrovegnin kappeli (1306)
* Justitia, Scrovegnin kappeli*Justitia*, Scrovegnin kappeli
* Ristiinnnaulittu (noin 1310–1317)*Ristiinnnaulittu* (noin 1310–1317)
* Franciscus Assisilainen saarnaa linnuille (noin 1295–1300)*Franciscus Assisilainen saarnaa linnuille* (noin 1295–1300)
* Saapuminen Jerusalemiin, Scrovegnin kappeli*Saapuminen Jerusalemiin*, Scrovegnin kappeli
* Mooses lyö vettä kalliosta (noin 1304–1306)*Mooses lyö vettä kalliosta* (noin 1304–1306)
* Madonna ja lapsi*Madonna ja lapsi*

Katso myös
----------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Giotto di Bondone**.
* Cimabue
* Giorgio Vasari
* Dante Alighieri

Lähteet
-------

* André Held ja D. W. Bloemena (toim.): Länsimainen maalaustaide - Gotiikka, WSOY 1964
* Giorgio Vasari:Taiteilijaelämäkertoja Giottosta Michelangeloon, 2. painos, s. 55–72 sekä s. 386–388, Kustannusosakeyhtiö Taide 1997, ISBN 951-608-006-5
* Virtual Uffici

### Viitteet

1. ↑  britannica.com: Giotto di Bondone
2. 1 2  Vasari, s. 56
3. ↑  André Held ja D. W. Bloemena, s. 19
4. 1 2 3  Tieteen kuvalehti Historia 3/2014, s.76


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Norja
* Chile
* Espanja
* Ranska
* BnF data
* Katalonia
* Saksa
* Italia
* Israel
* Yhdysvallat
* Ruotsi
* Latvia
* Japani
* Tšekki
* Australia
* Kreikka
* Korea
* Kroatia
* Alankomaat
* Puola
* Portugali
* Vatikaani

 |
|  |
| Tieteilijät | 
* CiNii

 |
|  |
| Taiteenala | 
* KulturNav
* MusicBrainz
* Victoria
* RKD Artists
* Städel
* Te Papa (New Zealand)
* ULAN

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Italian People
* Deutsche Biographie
* Trove

 |
|  |
| Muut | 
* Europeana
* SNAC
* IdRef

 |

 |