recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Wolfsburg** on kaupunki Saksassa Ala-Saksin osavaltiossa. Kaupungissa on arviolta 124 045 asukasta (vuonna 2015) ja sen pinta-ala on 204,08 neliökilometriä.

Historia
--------

Kaupunki perustettiin 1. heinäkuuta 1938 Fallerslebenin kylän (nykyään Wolfsburgin kaupunginosa) läheisyyteen *Stadt des KdF-Wagens bei Fallersleben* -nimellä natsi-Saksan Kraft durch Freude -järjestön vaikutuksesta. Järjestö ryhtyi rakentamaan alueelle tehdasta ja työläisten asuntoja tuottaakseen kansanautoa, jollaisen jokainen työläisperhe olisi kyennyt hankkimaan. Toisen maailmansodan syttyminen muutti kuitenkin suunnitelmia ja tehdas ryhtyikin tuottamaan sotatarvikkeita.

Volkswagenin päätehdas Wolfsburgissa.
Wolfsburgin juhliessa Volkswagen Golfia kaupunki muutti nimensä viikon ajaksi Golfsburgiksi, kuvassa kaupungin rautatieasema.
Sodan lopulla liittoutuneiden ilmavoimien pommitukset aiheuttivat tehtaille suuria tuhoja. Liittoutuneiden miehitettyä Saksan jäi seutu Britannian joukkojen hallintaan. Britit nimesivät kaupungin uudestaan 22. heinäkuuta 1945 Wolfsburgiksi alueella sijaitsevan 1500-luvulta peräisin olevan linnan mukaan. Tämän jälkeen kaupunki on nimetty vielä kerran uudestaan, tilapäisesti viikon ajaksi Golfsburgiksi juhlistaakseen kaupungin kehitykselle merkityksellisen Volkswagenin Golf-automallin viidettä sukupolvea. Maailman kolmanneksi suurimmalla autoteollisuusyrityksellä Volkswagen AG:llä on pääkonttori Wolfsburgissa. Yhtiö on rakentanut kaupungissa sijaitsevan tehtaan yhteyteen autoihin keskittyvän teemapuiston Autostadtin. Wolfsburgin kulttuurikeskus ja luterilainen Stefanus-kirkko ovat suomalaisen Alvar Aallon suunnittelemia.

Urheilu
-------

VfL Wolfsburg on paikallinen vuonna 1945 perustettu jalkapallojoukkue, joka jatkoi BSG Volkswagenwerk Stadt des Kdf-Wagen -seuran toimintaa. Seura voitti vuonna 2009 Saksan ylimmän jalkapallosarjan Bundesliigan ensimmäistä kertaa. Sen kotikenttä on Volkswagen-Arena.

Wolfsburgissa on myös jääkiekkojoukkue Wolfsburg Grizzlys jonka päävalmentajana toimi kaudella 2018-2019 suomalainen Pekka Tirkkonen. Tirkkonen vapautettiin tehtävästään lokakuussa 2018. Joukkueen maalivahtivalmentajana toimii suomalainen Ilari Näckel.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5  Germany: Niedersachsen Citypopulation.de. Viitattu 12.10.2016. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Wolfsburg** Wikimedia Commonsissa

Ala-Saksin piirikunnat ja *kaupunkipiirit*

* Ammerland
* Aurich
* *Braunschweig*
* Celle
* Cloppenburg
* Cuxhaven
* *Delmenhorst*
* Diepholz
* *Emden*
* Emsland
* Friesland
* Gifhorn
* Goslar
* Göttingen
* Grafschaft Bentheim
* Hameln-Pyrmont
* Hannoverin piirikunta
* Harburg
* Helmstedt
* Hildesheim
* Holzminden
* Leer
* Lüchow-Dannenberg
* Lüneburg
* Nienburg
* Northeim
* Oldenburgin piirikunta
* *Oldenburg*
* Osnabrückin piirikunta
* *Osnabrück*
* Osterholz
* Osterode am Harz
* Peine
* Rotenburg
* *Salzgitter*
* Schaumburg
* Soltau-Fallingbostel
* Stade
* Uelzen
* Vechta
* Verden
* Wesermarsch
* *Wilhelmshaven*
* Wittmund
* Wolfenbüttel
* *Wolfsburg*
**Widsith** on 144:stä säkeestä koostuva runo, joka on kirjoitettu muinaisenglanniksi. Runo alkaa erisnimeksi ymmärretyllä sanalla 'Widsith', jolla koko runo yleisesti tunnetaan. Runon arvioidaan olevan peräisin 500–600-luvuilta ja sen vanhin kirjallinen muoto löytyy Exeter-kirjasta (Exeter Book, Codex Exoniensis), joka on kirjoitettu 900-luvulla. Runon sisältö on suurimmaksi osaksi luettelomainen yleiskatsaus kansainvaellusajan Euroopan kansoista, kuninkaista ja sankareista. Alkusanojen ja loppukaneetin lisäksi runo koostuu kolmesta luettelosta: ensimmäiseksi käsitellään kuninkaat muodossa "[kuninkaan nimi] hallitsi [kansan nimi]" ja "[kuninkaan nimi] [kansan nimi]", toiseksi käsitellään kansat, joiden luona kertoja on käynyt muodossa "olin [kansan nimi] luona ja [kansan nimi] luona olin", kolmanneksi luetellaan goottilaiset sankarit, joiden luona kertoja vieraili muodossa "[sankarin nimi] etsin käsiini ja [sankarin nimi] ja [sankarin nimi]." 

Runo sisältää lyhyen maininnan finnien Caelic-nimisestä kuninkaasta. Runossa mainitaan erikseen myös scridefinnit, joiden on tulkittu tarkoittavan saamelaisia. Widsith on ensimmäinen teksti, jossa tehdään selkeä ero näiden kahden välille. Caelic-nimen yhteydellä Kalevaan on useampikin tutkija spekuloinut, mutta mitään varmaa nimestä ei voida sanoa. 

Runon 24 ensimmäistä säettä on esitetty seuraavassa:

Widsið maðolade, wordhord onleac,
se þe monna mæst mægþa ofer eorþan,
folca geondferde; oft he on flette geþah
mynelicne maþþum. Him from Myrgingum
[5] æþele onwocon. He mid Ealhhilde, 
fælre freoþuwebban, forman siþe
Hreðcyninges ham gesohte
eastan of Ongle, Eormanrices,
wraþes wærlogan. Ongon þa worn sprecan:
[10] "Fela ic monna gefrægn mægþum wealdan! 
Sceal þeodna gehwylc þeawum lifgan,
eorl æfter oþrum eðle rædan,
se þe his þeodenstol geþeon wile.
þara wæs Hwala hwile selast,
[15] ond Alexandreas ealra ricost 
monna cynnes, ond he mæst geþah
þara þe ic ofer foldan gefrægen hæbbe.
ætla weold Hunum, Eormanric Gotum,
Becca Baningum, Burgendum Gifica.
[20] Casere weold Creacum ond Cælic Finnum, 
Hagena Holmrygum ond Heoden Glommum.
Witta weold Swæfum, Wada Hælsingum,
Meaca Myrgingum, Mearchealf Hundingum.
þeodric weold Froncum, þyle Rondingum,

Lähteet
-------

1. ↑  *Widsith: Anglosaksinen muinaisruno*. (Widsith.) Suomennos ja selitykset: Osmo Pekonen ja Clive Tolley. Jyväskylä: Minerva, 2004. ISBN 952-5478-66-1.

Aiheesta muualla
----------------

* Runo alkuperäisessä asussaan
* Runo nykyenglanniksi käännettynä (ss. 77-80)
* Runo suomeksi käännettynä ja tieteellistä kommenttia myös 20. rivin sanoista Caelic ja Finnum: Osmo Pekonen ja Clive Tolley; Widsith, Anglosaksinen muinaisruno, Suomennos ja selitykset, ISBN 952-5478-66-1
* Turun sanomien artikkeli[vanhentunut linkki].
**Amstrad CPC** oli Amstradin 1980-luvulla valmistama 8-bittinen kotitietokone. CPC oli lyhenne englannin sanoista *Colour Personal Computer*, vaikka mallia sai tavallisella värimonitorilla (CTM640) ja vihersävymonitorilla (GT65/66). Laite suunnattiin kilpailemaan markkinoista Commodore 64- ja Sinclairin ZX Spectrum -koneiden kanssa.

Laitteen suunnittelu aloitettiin vuonna 1983 ja tavoite oli halpahintainen laite, jossa on "kaikki yhdessä": täysikokoinen näppäimistö, kasettiasema ja TV-näyttö. Koska Amstradilta puuttui osaamista laitteiston ja ohjelmiston suunnitteluun, ne ulkoistettiin.

Ensimmäinen malli *CPC 464* julkaistiin vuonna 1984. Sitä seurasivat *CPC 664* ja *CPC 6128* vuonna 1985.

Ulkoisesti näkyvimmät tunnusmerkit ovat mattamusta kotelointi ja sisäänrakennettu kasettiasema (*CPC 464*) tai levykeasema (*CPC 664* ja *CPC 6128*) sekä erittäin kirkkailla väreillä merkityt näppäimistön erikoisnäppäimet. Televisiota kyettiin käyttämään lisävarusteen avulla.

CPC:n levykeasema käyttää nykyään erittäin harvinaisia Hitachin kehittämiä 3 tuuman levykkeitä. Levyaseman mukana tuli myös CP/M 2.2 -käyttöjärjestelmä.

Prosessori oli Zilog Z80.

Koneen tekniikkaa käytettiin myös Amstrad GX4000 -konsolissa.

Mikrobitti valitsi CPC 6128:n "vuoden kotimikroksi 1986".

Mallit
------

* *CPC 464*
* *CPC 664*
* *CPC 6128*
* CPC 464 PLUS
* CPC 6128 PLUS

Pelit
-----

*Pääartikkeli: Luettelo Amstrad CPC -peleistä*

Lähteet
-------

1. 1 2  Smith, Tony: You’re NOT fired: The story of Amstrad’s amazing CPC 464 *The Register*. Viitattu 20.5.2017.
2. ↑  Amstrad Plc *Computing history*. Viitattu 26.3.2017. (englanniksi)
3. ↑  Mikrobitti 1/1987, sivu 9

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Amstrad CPC** Wikimedia Commonsissa

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.   
Alkuperäinen artikkeli: en:Amstrad CPC
**Hämeenlinna Huskies** oli amerikkalaiseen jalkapalloon erikoistunut urheiluseura. Huskiesin kotikenttä oli Hämeenlinnassa sijaitseva Kaurialan kenttä. 

Hämeenlinna Huskiesin alaisuudessa oli myös cheerleading -jaosto. Hämeenlinna Huskies Cheerleaders, lyhennettynä HHC, joka kuului Suomen Cheerleading liittoon (SCL).

Huskiesin edustusjoukkue voitti II-divisioonan kaudella 2014 ja nousi kaudelle 2015 I-divisioonaan. Huskies voitti I-divisioonan kaudella 2016 ja nousi Vaahteraliigaan. Ensimmäisellään Vaahteraliigakaudellaan (2017) Huskies sijoittui kolmanneksi. Kauden 2018 kintaalla seuran miesten edustusjoukkueen yhdysvaltalainen päävalmentaja jätti tulematta Suomeen, jolloin osa pelaajista purki sopimuksensa. Tämän seurauksena Huskies luopui sarjapaikastaan.

Huskiesin naisten joukkue perustettiin vuonna 2013. Naisten toiminta loppui seuran velkojen vuoksi vuonna 2018.

Lähteet
-------

1. ↑  Pelaajat purkivat sopimuksiaan – hämeenlinnalaisseura Huskies luopuu Vaahteraliigapaikastaan Etelä-Suomen Sanomat. Viitattu 5.5.2018.
2. ↑  Lady Huskies ei osallistu naisten I-divisioonaan SAJL. Viitattu 5.5.2018.
Eratostheneen seula tietokoneanimaationa. Animaatiossa seulaa sovelletaan kaikkien välillä [2,120] olevien alkulukujen löytämiseen. Aluksi todetaan, että luku 2 on alkuluku ja poistetaan kaikki kakkosen monikerrat, koska ne ovat kaikki jaollisia kahdella. Tämän jälkeen ensimmäinen jäljellä oleva luku, 3, on alkuluku ja poistetaan kaikki luvun 3 monikerrat. Näin jatketaan, kunnes taulukon seuraava jäljellä oleva luku on 11. Tällöin seula on täydellinen, koska 11 on suurempi kuin luvun 120 neliöjuuri. Nyt kaikki jäljellä olevat taulukon luvut ovat alkulukuja.
**Eratostheneen seula** on kreikkalaisen filosofi Eratostheneksen kehittämä yksinkertainen algoritmi kaikkien alkulukujen löytämiseen äärellisestä lukujoukosta. Se on tehokkain tapa löytää pienet (alle 10 miljoonaa) alkuluvut.

Algoritmi
---------

Seulan toimintaperiaate (algoritmi) on seuraava:

1. Kirjoitetaan lista kaikista luonnollisista luvuista alkaen kakkosesta ja päättyen johonkin valittuun suurimpaan lukuun n.
2. Poistetaan listasta kaikki luvun 2 monikerrat (4, 6, 8 jne.).
3. Listan seuraava jäljellä oleva luku on alkuluku.
4. Poistetaan listasta kaikki ne luvut, jotka ovat sekä edellisessä vaiheessa löydettyä alkulukua suurempia että sen monikertoja.
5. Toistetaan vaiheita 3 ja 4, kunnes listan seuraava jäljellä oleva luku on suurempi kuin listan suurimman luvun n neliöjuuri.
6. Nyt listassa on jäljellä vain alkulukuja.

Ilman viidennen kohdan rajoitusta algoritmi olisi aikaa vievä suurilla lukujoukoilla. Todistus väitteelle, ettei lukua {\displaystyle \scriptstyle {\sqrt {n}}} suurempia kokonaislukuja tarvitse tarkistaa lainkaan on viitteessä.

Esimerkki
---------

Kun halutaan tietää kaikki sataa pienemmät alkuluvut, kirjoitetaan listaan luvut 2—100. Aloitetaan pienimmästä luvusta kaksi, joka on alkuluku, ja poistetaan sillä jaolliset luvut 4, 6, 8, ... 100. Nyt pienin jäljellä oleva luku on kolme, sekin alkuluku, jonka monikerrat 6, 9, 12, ... 99 poistetaan. Koska neljä on poistettu, se ei ole alkuluku, ja siirrytään viiteen. Kun on poisto-operaatioissa on saavutettu sadan neliöjuuri 10, kaikki muut kuin alkuluvut on poistettu listasta.

Lähteet
-------

1. ↑  The Prime Glossary: "The Sieve of Eratosthenes", references 16. November 2008.
2. ↑  Ratkaisuja ohjaustehtäviin 3 – Tehtävä 3.3. Jyväskylän yliopisto. Viitattu 4.1.2009. [vanhentunut linkki]

Aiheesta muualla
----------------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Eratostheneen seula**.
* Interaktiivinen animaatio
**Baptistinen suksessio** on yksi monista teorioista baptistikirkkojen alkuperästä ja jatkumisesta. Teorian mukaan baptistikirkolla on Johannes Kastajasta asti katkeamaton ketju kirkkoja, joilla on samanlaisia näkemyksiä kuin nykyisillä baptisteilla. Ryhmiin lasketaan kuuluviksi usein paulikiaanit, valdolaiset, lollardit ja anabaptistit.*tarkistettava*

Teoria
------

Diagrammi James Milton Carrollin kirjasta *The Trail of Blood* (1931).
Teoriassa esitetään, että baptisteilla on katkeamattomat juuret varhaiskirkkoon asti. Liike olisi sen mukaan syntynyt siten, että ajan myötä piispat tai pastorit alkoivat ottaa liikaa valtaa itselleen, mikä johti katolisen kirkon syntymään ja virheisiin*selvennä*.*lähde tarkemmin?*

Ryhmät, jotka ovat peräkkäin linjassa, ovat montanolaisuus, novatiolaisuus, donatolaisuus, paulikiaanit, kataarit, valdolaiset, petroprussilaiset, arnoldistit, henrikaanit ja anabaptistit. *lähde tarkemmin?*

Teorian kannattajat väittävät, että ryhmät, kuten bogomiilit tai paulikiaanit, olivat opissaan baptistisia gnostilaisuuden sijasta.

Hisel Berlin argumentoi, että monet väitteet montanolaisuutta vastaan ovat vääriä, koska suurin osa lähteistä on vihamielisiä. Lisäksi hän korosti, että montanolaisuus seurasi uskovaisten kastetta. Esimerkiksi Tertullianus, joka erosi katolisesta kirkosta ja kääntyi montanolaisuuteen, vastusti vauvojen kastamista. Hänen mukaansa novatiolaiset harjoittivat uskovaisten kastetta ja hyväksyivät uudelleenkasteen. Hän myös kiisti väitteet, että kataarit, paulikiaanit taikka bogomilit olisivat gnostilaisia, sillä että väitteet olisivat vihamielisiä sekä vääriä.

Lähteet
-------

1. ↑  Patterson, W. Morgan: *Baptist Successionism: A Critical View. Valley Forge, Pennsylvania*. , 1969.
2. 1 2  Carroll, James Milton: *The Trail of Blood*. {{{Julkaisija}}}, 1931.
3. ↑  Hisel, Berlin: *Baptist History Notebook*, s. 173-177. Toimittanut Donnie Burford. Baptist Training Center, 2017.
4. ↑  Hisel, Berlin (2017). *Baptist History Notebook*.

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
Oikealla kauppaneuvos Juntunen puhuu Nurmeksen maataloustuottajain yhdistyksen vuosikokouksessa (1958)
**Paavo Johannes Juntunen** (9. joulukuuta 1896 Tobolskin kuvernementti, Venäjä – 23. huhtikuuta 1973) oli suomalainen yritysjohtaja ja osuustoimintaliikkeen vaikuttaja, joka sai kauppaneuvoksen arvonimen.

Juntusen vanhemmat olivat katekeetta Vilho Juntunen ja Maria Aurora Lundén ja puoliso vuodesta 1923 Aune Aleksandra Tourunen. Juntunen tuli ylioppilaaksi Hämeenlinnan suomalaisesta yhteiskoulusta 1916. Hän oli Hankkijalla venäjän kielen kääntäjä 1917–1918, koneosaston palveluksessa Helsingissä 1919–1920, myyntikonttorin apulaisjohtaja Tampereella 1920–1924, toimistonhoitaja Hämeenlinnassa 1924–1925 ja konttorinjohtaja Kuopiossa 1925–1933. Kuopion Karjanmyyntiosuuskunnan, vuodesta 1937 Savo-Karjalan Osuusteurastamo ja vuodesta 1956 Lihakunta, toimitusjohtaja Juntunen oli 1933–1963. Hän oli Maalaisliiton edustajana Kuopion kaupunginvaltuuston jäsen 1937–1945 ja hänellä oli myös muita luottamustehtäviä. Sotilasarvoltaan Juntunen oli reservin kapteeni (1942). Hän sai kauppaneuvoksen arvonimen 1954.

Lähteet
-------

1. 1 2  Paavo Juntunen *Biografiasampo*. Viitattu 17.9.2022.
2. ↑  Syntymäpäiviä. Huomenna.  *Uusi Suomi*, 8.12.1971, nro 331, s. 22. Kansalliskirjasto. Viitattu 17.9.2022.
**Altranstädt** on Markranstädtin kaupunginosa Leipzigin piirikunnassa Saksin osavaltiossa Saksassa. Kaupunginosa sijaitsee Markranstädtin ja Bad Dürrenbergin kaupunkien välillä kymmenen kilometriä Leipzigista länteen. Paikkakunnalla on solmittu kaksi sopimusta.

August II Väkevä kruunattiin Puolan kuninkaaksi 15. syyskuuta 1697. Syksyllä 1699 hän muodosti allianssin Venäjän ja Tanskan kanssa Ruotsia vastaan. Tämä johti toiseen pohjan sotaan. Ruotsin kuningas Kaarle XII voitti nopeasti Venäjän ja Tanskan armeijat vuonna 1700, jonka jälkeen hyökkäsi Puolaan. Syksyllä 1705 ruotsalaiset sotajoukot hyökkäsivät Saksiin, jonka jälkeen vuonna 1706 August II Väkevä oli pakotettu hyväksymään ensimmäisen Altranstädtin sopimuksen. Stanisław Leszczyński nousi hallitsijaksi. Venäjän armeija murskasi ruotsalaiset Pultavan taistelussa heinäkuussa 1709, jonka jälkeen August II Väkevä nousi jälleen Puolan kuninkaaksi.

Toisen Altranstädtin sopimuksen allekirjoittivat Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisari Joosef I ja Ruotsin kuningas Kaarle XII 31. elokuuta 1707. Sopimuksessa Joosef I takasi uskonnonvapauden Sleesian protestanteille sekä Kaarle XII puolestaan lupasi olla liittoutumatta Ranskan kanssa.

Vuonna 1952 Altranstädtistä tuli osa Leipzigia (saks. *Bezirk*). Myöhemmin Altranstädtistä tuli Großlehnan kunnan osa (saks. *Ortsteil*). 1. tammikuuta 2006 Großlehna ja Altranstädt siinä samalla liittyivät Markranstädtin kaupunkiin.

Lähteet
-------

1. 1 2  Sattelschweinzucht in Altranstädt, heute Markranstädt b. Leipzig (PDF) mszv.de. Viitattu 15.11.2008. (saksaksi)
2. 1 2  treaties of Altranstädt Encyclopædia Britannica. Viitattu 3.10.2010. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Altranstädt** Wikimedia Commonsissa

* Altranstädtin linna (Arkistoitu – Internet Archive) (saksaksi)
Japanilainen biometrinen passi
**Japanin valtiollinen sinetti** (jap. 日本の国章, *Nippon no kokushō*) tai **keisarillinen sinetti** on Japanissa vaakunan tapaan käytetty tunnus, johon on kuvattu tyylitelty krysanteemin kukka. Yleisemmin krysanteemisymboleita kutsutaan nimellä *kikukamon* (jap. 菊花紋) eli ’krysanteeminkukka-mon’. Japanin laissa ei ole määritelty vaakunaa, joten sen sijaan esimerkiksi Japanin passin kannessa käytetään keisarillista krysanteemisinettiä. Passeissa symbolia on käytetty vuodesta 1926 lähtien.

Historiallisesti krysanteemisymbolia käytettiin myös laajalti aatelin ja daimioiden keskuudessa, ja siitä oli lukuisia erilaisia versioita, joissa krysanteemi saatettiin myös yhdistää muihin elementteihin. Vuonna 1871 sen käyttö rajoitettiin lailla vain keisarihuoneelle. Keisariperhe saa käyttää 16-terälehtistä krysanteemia (jap. 八重菊, *yaegiku*), muut keisarihuoneen jäsenet 14-terälehtistä, alapuolelta kuvattua krysanteemia (jap. 裏菊, *uragiku*).

Kuvia
-----

* 16-terälehtinen krysanteemisinetti16-terälehtinen krysanteemisinetti
* Sinetti keisarillisessa Meiji-jingū-pyhäkössäSinetti keisarillisessa Meiji-jingū-pyhäkössä
* Prinssi Akishinon sinettiPrinssi Akishinon sinetti

Lähteet
-------

1. ↑  国章 Kotobank / デジタル大辞泉. Viitattu 31.8.2017.
2. ↑  外交史料　Q&A Ministry of Foreign Affairs of Japan. Viitattu 31.8.2017.
3. ↑  菊花紋 Kotobank / 世界大百科事典. Viitattu 31.8.2017.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Japanin keisarillinen sinetti** Wikimedia Commonsissa

  

Aasian vaakunat

* Afganistan
* Arabiemiirikunnat
* Armenia
* Azerbaidžan
* Bahrain
* Bangladesh
* Bhutan
* Brunei
* Etelä-Korea
* Filippiinit
* Georgia
* Indonesia
* Intia
* Irak
* Iran
* Israel
* Itä-Timor
* Japani
* Jemen
* Jordania
* Kambodža
* Kazakstan
* Kiina
* *Hongkong*
* Kirgisia
* Kuwait
* Kypros
* Laos
* Libanon
* *Macao*
* Malediivit
* Malesia
* Mongolia
* Myanmar
* Nepal
* Oman
* Pakistan
* Pohjois-Korea
* Qatar
* Saudi-Arabia
* Singapore
* Sri Lanka
* Syyria
* Tadžikistan
* Taiwan
* Thaimaa
* Turkki
* Turkmenistan
* Uzbekistan
* Venäjä
* Vietnam
Castle Howard
**Castle Howard** on Englannin North Yorkshiressa sijaitseva, yksityisomistuksessa oleva suuri palatsimainen kartano, jota ympäröi laaja puistomainen puutarha. Kartanon päärakennus on tuttu suurelle yleisölle Evelyn Waughin romaanin Mennyt maailma kuvitteellisena Bridesheadin kartanona. Castle Howard on esittänyt Bridesheadia sekä romaanin elokuva- että tv-sovituksissa. Castle Howard on luokiteltu Grade I -luokan suojelukohteeksi.

Kartanon suunnittelivat noin vuosina 1698–1738 Charles Howard, Carlislen kolmas jaarli, ja arkkitehti Sir John Vanbrugh (1664–1726). Stephen Switzer (1682–1745) toimi mahdollisesti heidän neuvonantajanaan. Vanbrughin ja arkkitehti Nicholas Hawksmoorin suunnittelemien rakennusten monumentaalinen mittakaava ja maisemasuunnittelu tekevät Castle Howardista erinomaisen esimerkin tyylistä, jota Christopher Hussey on kuvannut englantilaisen maisema-arkkitehtuurin sankarikaudeksi. Kartanon puutarha on sekoitus geometrisia ja vapaampia muotoja.

Suunnittelu ja rakentaminen
---------------------------

Howardin suku hankki maa-alueen omistukseensa vuonna 1571. Tuolloin paikalla sijaitsi Henderskelfen linna sekä kylä. Charles Howard, Carlislen kolmas jaarli, halusi rakennuttaa alueelle kartanon, jota ympäröisi puutarha. Howard hylkäsi kuitenkin puutarha-arkkitehti George Londonin vuonna 1698 tekemän alustavan suunnitelman, johon kuului kanavia, puistokäytäviä ja pyöreitä nurmikenttiä. Vuonna 1699 Howard pyysi John Vanbrughilta uutta suunnitelmaa. Arkkitehti vieraili paikalla samana vuonna ja jatkoi Castle Howardin suunnittelutöiden parissa aina kuolemaansa saakka vuonna 1726. Töitä jatkettiin Vanbrughin suunnitelmien pohjalta hänen kuolemansa jälkeen, todennäköisesti hänen avustajansa Nicholas Hawksmoorin (1661-1736) valvonnassa. Hawksmoor vastasi myös joidenkin puiston osien suunnittelusta.

Myöhemmin 1700-luvulla kartanon pohjoispuolelle rakennettiin suuri tekojärvi. Vuonna 1850 W. A. Nesfield (1793–1881) suunnitteli kokonaan uudelleen muotopuutarhan eteläisen istutusalueen sekä Atlas-suihkulähteen. Nesfield muokkasi myös eteläistä järveä. Nesfieldin istutukset osoittautuivat kuitenkin kalliiksi ylläpitää, ja yhdeksäs kreivitär korvasi ne 1890-luvun alussa nykyisellä ruohoterassilla ja pihlaja-aidoilla. Samaan aikaan eteläisen järven rantoja muokattiin luonnonmukaisemmiksi.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  CASTLE HOWARD, Appleton-le-Street with Easthorpe - 1001059 *Historic England*. Viitattu 10.8.2023. (englanniksi)
**Aapo Aleksanteri Puusti** (s. 1995 tai 1996) on suomalainen näyttelijä.

Puusti esiintyi Puluboin roolissa Mari Rantasilan elokuvassa *Puluboin ja Ponin leffa* (2018). Aiemmin hänet oli nähty lyhytelokuvissa *Säälistäjät* (2014) ja *Me ei vietetä joulua* (2014).

Rikostuomio
-----------

Maaliskuussa 2019 Puusti tuomittiin käräjäoikeudessa 1,5 vuoden ehdolliseen vankeusrangaistukseen raiskauksesta. Hovioikeudessa tuomio nostettiin kahden vuoden ehdolliseksi vankeusrangaistukseksi, jonka lisäksi Puusti määrättiin suorittamaan 70 tuntia yhdyskuntapalvelua. Hovioikeus piti ennallaan käräjäoikeudessa Puustin maksettaviksi määrätyt korvaukset.

Rikos oli tehty vuonna 2016 oppilaitoksen juhlien jatkoilla ja kohdistettu opiskelutoveriin. Puusti kiisti tekonsa oikeudessa, vaikka oli aiemmin pahoitellut tekoa sen jälkeen käydyssä viestinvaihdossa.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Suomalainen miesnäyttelijä tuomittiin raiskauksesta – tuomio koveni hovioikeudessa Ilta-Sanomat
2. ↑  Puluboin ja Ponin leffa Kino Rio
3. ↑  Haun aloitussivu Elonet
4. 1 2 3  Suomalaisen miesnäyttelijän raiskaustuomio koveni hovioikeudessa Iltalehti

Aiheesta muualla
----------------

* Aapo Puusti Internet Movie Databasessa. (englanniksi)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt Muokkaa Wikidatassa | 
* Elonet

 |

 |
**Bad Wimpfen** on historiallinen kylpyläkaupunki Saksassa, Baden-Württembergin osavaltiossa. Se sijaitsee Neckarin varrella noin 15 km Heilbronnista pohjoiseen. Kaupungissa oli kesäkuun 2022 lopussa 7 325 asukasta, ja sen pinta-ala on 19,4 neliökilometriä.

Paikalle rakennettiin roomalainen sotilasleiri luultavasti vuonna 98, ja se oli osa Rooman Germanian vastaista rajaa, *Limes Germanicusta*. Linnoitus menetti sotilaallisen merkityksensä, kun Limestä työnnettiin eteenpäin keisari Antoninus Piuksen aikana, mutta sen ympärille kasvanut siviilikaupunki toimi yhä ympäröivän alueen *Civitas Alisinensiumin* keskuksena. Kyseessä oli yksi suurimpia roomalaisajan kaupunkeja nykyisen Baden-Württembergin alueella, mutta sen latinankielistä nimeä ei tiedetä.

800-luvulla alue kuului Wormsin piispalle, ja kaupunki mainitaan dokumenteissa ensimmäisen kerran vuonna 829 nimellä *Wimpina*. Vuodesta 1300 alkaen Wimpfen oli keisarin alainen valtakunnankaupunki. Kolmikymmenvuotisessa sodassa 1622 kaupungin lähellä käytiin Wimpfenin taistelu, jonka katoliset voittivat.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5 6  Germany: Baden-Württemberg *Citypopulation.de*. Viitattu 30.7.2019.
2. 1 2  Bevölkerung der Gemeinden Baden-Württembergs am 30. Juni 2022 (PDF) (s. 7) Statistisches Landesamt Baden-Württemberg. Viitattu 4.5.2023. (saksaksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Bad Wimpfen** Wikimedia Commonsissa

* Kaupungin verkkosivut (saksaksi)

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.   
Alkuperäinen artikkeli: en:Bad Wimpfen
**Isokan piiri** on yksi Muchingan maakunnan piireistä Sambiassa. Piiri sijaitsee Sambian koilliskulmassa Malawin rajalla noin 106 km:n päässä maakunnan pääkaupungista Chinsalista ja noin 950 km:n päässä maan pääkaupungista Lusakasta. Isokan piirin pinta-ala on 4 665,91 km², ja sillä on yhteistä rajaa neljän muun piirin sekä Malawin kanssa.

Isokan piirin pääelinkeinoja ovat olleet maatalous sekä maataloustuotteiden kauppa. Yli 90 prosenttia alueen viljelijöistä on pienviljelijöitä. Viljelyalan perusteella Isokan piirissä viljellään eniten tomaattia, rapsia, okraa ja kaalia. Tuotantomäärien perusteella Isokan piirissä tuotetaan eniten maissia, bataattia, riisiä ja maapähkinöitä.

Isokan piirin alueella sijaitsee Nkombwan kukkula, joka on sisältänyt runsaasti erilaisia mineraaleja, ja sieltä on louhittu fosfaattia ja 15 harvinaista maametallia. Mineraaliesiintymä on kuitenkin jo louhittu tyhjiin. Nkombwan kukkulalla on myös harvinaista isokiittinimistä mineraalia, joka koostuu kalsiumista, fluorista, magnesiumista, hapesta ja fosforista.

Lähteet
-------

* Isoka District Muchinga Province Provincial Administration (englanniksi)
**Laitaatsalmi** on lännestä lukien ensimmäinen Savonlinnan kaupungin kolmesta salmesta. Laitaatsalmesta alkaa Talvisalo, joka päättyy Savonlinnan keskustassa sijaitsevaan Haapasalmeen. Laitaatsalmen rannalla on Laitaatsillan telakka sekä Laitaatsillan taistelun muistomerkki. Salmen yli kulkee valtatien 14 sillat Parikkalasta Savonlinnan kautta Juvalle. 

Laitaatsalmen ruoppaaminen syväväyläksi aloitettiin syksyllä 2016. Savonlinnan ohittava syväväylä siirrettiin Kyrönsalmesta helpommin navigoitavaan Laitaatsalmeen. Samalla valtatie 14 levennettiin Laitaatsalmen kohdalta nelikaistaiseksi ja rakennettiin salmen yli puolen kilometrin mittaiset ja 24,5 metriä korkeat maantiesillat. Vanha rautatiesilta poistettiin käytöstä ja rata katkaistiin. Tulevaisuudessa paikalle on suunniteltu kääntösiltaa.

Lähteet
-------

1. ↑  Facta 2001 WSOY 1984 9. osa, palsta 563
2. ↑  Vt 14 Laitaatsalmen kohta -hankkeen syksyn liikennejärjestelyiden vaikutukset liikenteelle - Tiedotteet - Liikennevirasto *liikennevirasto.fi*.  25.8.2016.  Arkistoitu 12.10.2016. Viitattu 8.9.2016.
3. ↑  Vt 14 Laitaatsalmen kohta, Savonlinna - Liikennevirasto *liikennevirasto.fi*.  Arkistoitu 15.8.2016. Viitattu 8.9.2016.
4. ↑  Martti Ripaoja: Laitaatsalmen junasilta ei palaa helposti *savonsanomat.fi*. Viitattu 5.9.2016.
**Näkymätön Viänänen** on suomalaisen Jorma "Jope" Pitkäsen piirtämä strippisarjakuva. Sarjan päähenkilö on kuihtuneessa Näläkäjärven maalaiskylässä asuva Viänänen-niminen perheellinen suomalainen pienviljelijä, joka on muuttunut näkymättömäksi; hänestä näkyy vain päässä oleva Hankkijan lippalakki. Sarjan kantavana teemana ovat humoristisesti kuvatut kehitysalueiden asukkaiden vaikeudet ja tyytymättömyys "Helsingin herroihin". Sarjan muita hahmoja ovat Viänäsen äkäinen vaimo ja suuri lapsilauma. Hahmot puhuvat Savon murretta. Viänänen on kuvattu usein olutpullo (oletettavasti) kädessä.

Näkymätön Viänänen aloitti ilmestymisensä vuonna 1973 *Sarjis*-lehdessä ja pääsi myöhemmin ruotsalaisen Bulls-syndikaatin levitykseen. Sarjaa julkaisi muun muassa iltapäivälehti *Iltaset*. Se ilmestyi parhaimmillaan noin 20 lehdessä, kunnes syndikaatti lopetti sen levityksen vuonna 1994. Pitkänen piirtää sarjaa edelleen ja kommentoi siinä Viänäsen suulla ajankohtaisia yhteiskunnallisia aiheita. 1970-luvun stripeissä Viänänen kuvattiin mielipiteiltään vennamolaisena, nykyään perussuomalaisena.

Sarjasta on julkaistu useita albumeita.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Heikki Jokinen & Kalervo Pulkkinen (toim.): *Suomalaisen sarjakuvan ensyklopedia*, s. 77–78. Kemin sarjakuvakeskus, Kemi 1996.
2. 1 2  Vennamolaisesta Näläkäjärven persuksi (Arkistoitu – Internet Archive) Savon Sanomat 9.7.2013. Viitattu 27.4.2014.
3. 1 2  Jussi Karjalainen: Kuopiolainen mainos­mies sai idean 50 vuotta sitten, mutta suosiota ei tajuttu Helsingin sarja­kuva­piireissä Helsingin Sanomat 26.8.2023. Viitattu 26.8.2023.

Kirjallisuutta
--------------

* Jope Pitkänen (toim. Ville Hänninen, Vesa Kataisto ja Kari Puikkonen): *Näkymätön Viänänen: Unohdetun kansan kootut kärsimykset*. Zum Teufel, Turku 2023.
**Pyry Petteri Hannola** (s. 21. lokakuuta 2001 Rovaniemi) on suomalainen jalkapalloilija, joka edustaa Veikkausliigassa pelaavaa Seinäjoen Jalkapallokerhoa. Pelipaikaltaan hän on keskikenttäpelaaja.

Hannola on FC Santa Clausin ja Rovaniemen Palloseuran kasvatti. Hän teki Rovaniemen Palloseurassa pelatessaan Veikkausliiga-debyyttinsä 15-vuotiaana ottelussa PS Kemiä vastaan 29. huhtikuuta 2017. Hannola oli tuolloin Veikkausliigan historian toiseksi nuorin pelaaja Matias Ojalan jälkeen. Hän siirtyi saman vuoden kesällä Tanskan pääsarjassa pelanneen FC Midtjyllandin akatemiaan solmittuaan seuran kanssa kolmivuotisen sopimuksen helmikuussa.

Kesäkuussa 2020 Hannola siirtyi Helsingin Jalkapalloklubiin kaksivuotisella sopimuksella. Hän pelasi alkuun Kakkosessa reservijoukkue Klubi 04:ssä ennen kuin hänet nostettiin HJK:n edustusjoukkueeseen. Kaudeksi 2021 Hannolan sopimuksessa ollut yksivuotinen optio käytettiin ja hän siirtyi peliajan takaamiseksi vuoden mittaisella lainasopimuksella Seinäjoen Jalkapallokerhoon. Vuosi Seinäjoella oli kaikin puolin menestyksekäs, sillä Hannola valittiin Veikkausliigan vuoden tulokkaaksi SJK:n sijoittuessa sarjassa kolmanneksi.

Ennen kauden 2022 alkua Hannola siirtyi SJK:n riveihin pysyvällä sopimuksella. HJK kertoi siirtokorvauksen olleen Suomen mittakaavassa merkittävä.

Pyry Hannola on pelannut useita poikamaaotteluita ja kahdeksan nuorten maaottelua. Hän on toiminut ajoittain maajoukkuekapteenina.

Saavutukset
-----------

* Suomen mestaruus 2020

Lähteet
-------

1. 1 2  Pyry Hannola Soccerway-sivustolla (englanniksi)
2. ↑  Pyry Hannola Veikkausliiga. Viitattu 18.6.2020.
3. ↑  7. Pyry Hannola *Soccer Base*. Viitattu 12.7.2017. (englanniksi)
4. ↑  Pyry Hannola *Transfermarkt*. Viitattu 18.6.2020. (englanniksi)
5. ↑  ​Pyry Hannola janoaa lisää vastuuta RoPS:ssa  17.5.2017. Veikkausliiga. Viitattu 12.7.2017.
6. 1 2  Pajala, Mikko: HJK osti Tanskasta 18-vuotiaan suomalaislupauksen Pyry Hannolan  18.6.2020. Helsingin Sanomat. Viitattu 18.6.2020.
7. ↑  Nuori lupaus RoPS:sta Tanskan huippuseuraan  13.2.2017. Veikkausliiga. Viitattu 12.7.2017.
8. ↑  Pyry Hannolalle jatkosopimus ja lainapesti  2.3.2021. HJK (www.hjk.fi). Viitattu 29.1.2022.
9. ↑  Moilanen, Mika: Tim Sparv palkittiin Captain’s Ballilla – Jari Litmanen perusteli kapteeniuden henkilöityvän Sparviin *Helsingin Sanomat*.  2.12.2021. Viitattu 4.1.2022.
10. ↑  Pekka Mäntylä: Pyry Hannola siirtyy Klubista SJK:hon *HJK Helsinki*.  5.4.2022. Viitattu 16.8.2023. (englanniksi)

  

SJK – Veikkausliiga
1 Öst |
2 Boxall |
3 Arciero |
4 Vainionpää |
5 Mäntylä |
6 Arthur |
7 Backaliden |
8 Akpan |
9 Ledesma |
11 Olijnyk |
14 Jervis |
15 Valencia |
16 Sundman |
17 Tikkanen |
18 Markkula |
19 Sid |
20 Lepistö |
22 Murilo |
24 Viitala |
25 Håkans |
26 Hannola |
30 Senghore |
45 Atakayi |
58 Hetemaj |
88 Ngueukam |
Valmentaja Honkavaara
Teekkaripolku yhdistää Alvar Aallon puiston ja Martti Levónin puiston.
**Martti Levónin puisto** (ruots. *Martti Levóns park*) sijaitsee Otaniemen kampusalueen keskiosassa kaakkoisessa Espoossa. Se on kolmiomainen aukea, joka rajautuu pohjoisessa ja lännessä Aalto-yliopiston rakennuksiin ja idässä metsäiseen rinteeseen. Etelässä puisto jatkuu Alvar Aallon puistona ilman viheryhteyden katkeamista. Puisto oli rakennettu viheralueeksi vuoteen 1972 mennessä.

Martti Levónin puisto sijaitsee 3–5-kerroksisten yliopistorakennusten välissä kiilamaisesti. Rakennusten selkäpuolet antavat puistoon päin. Puisto on entistä kartanon aluetta ja sen itäpuolisen metsärinteen raja on pääosin sama kuin kartanokaudella. Puisto koostuu laajasta, avoimesta nurmialueesta, Ossinlammesta ja puustosta, joka on osin iäkästä. Puiston helmassa on pieni liito-oravan elinympäristöksi rajattu vyöhyke.

Martti Levónin puiston ja sen lounaispuolisen Alvar Aallon puiston välillä oli alun perin näkymäyhteys, joka peittyi ajan myötä kasvillisuudella. Maisema palautettiin karsimalla kasvillisuutta ja rakentamalla uusi kävely- ja pyöräilyväylä.

Martti Levón oli Teknillisen korkeakoulun rehtori 1900-luvun puolivälissä ja hän vaikutti olennaisesti siihen, että koulu siirrettiin Otaniemeen. Ossinlammen nimen takana on Teekkarikylän johtajana 1952–1969 toiminut Ossi Törrönen.

Lähteet
-------

* Otakaari : Asemakaavan muutoksen selostus

### Viitteet

1. ↑  Otakaari, s. 5 ja 18
2. 1 2 3 4  Espoon karttapalvelu : Martti Levónin puisto *kartat.espoo.fi*. Viitattu 26.7.2023.
3. ↑  Otakaari, s. 11
4. ↑  Otakaari, s. 14
5. ↑  Otakaari, s. 20
6. ↑  Otakaari, s. 19

Aiheesta muualla
----------------

* Helins.fi: Kaupunkikävely avartaa tuttujakin näkymiä
* Talotekniikka-lehti: Aalto-yliopiston opiskelijoille tarvitaan lisää asuntoja
Paul Winfield (vasemmalla) Mark Sladen kanssa TV-sarja *Karjatila High Chaparralin* kuvauksissa vuonna 1969.**Paul Edward Winfield** (22. toukokuuta 1939 Los Angeles, Kalifornia – 7. maaliskuuta 2004 Los Angeles, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen näyttelijä. Hänet tunnetaan elokuvasta *Sounder* (1972), josta hän sai parhaan miespääosan Oscar -ehdokkuuden. Hän näytteli myös esimerkiksi televisiosarjoissa *Rooman Sheriffi*, *Juuret*, *King*, *The Sophisticated Gents*, *Enkelin kosketus*, *Batman Beyond*, *Simpsonit*, *Hämähäkkimies*, *Wiseguy* ja *The Charmings*.

Paul Winfield kuoli sydänkohtaukseen 62-vuotiaana.

Palkinnot
---------

* Lifetime Achievement Award (1999) Saint Louis International Film Festival
* Emmy (1995)
* Image Award (1985)

Ehdokkuudet
-----------

* Black Reel (2003)
* Emmy (1978, 1979)
* Oscar (1973) Paras miespääosa

Yksityiselämä
-------------

Hänen pitkäaikainen kumppaninsa oli suunnittelija ja arkkitehti Charles Gillian jr.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Adenekan, Shola: Obituary: Paul Winfield *The Guardian*.  2.3.2004. Viitattu 16.7.2018. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Paul Winfield Internet Movie Databasessa. (englanniksi)

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Norja
* Espanja
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Israel
* Yhdysvallat
* Australia
* Korea
* Alankomaat
* Puola

 |
|  |
| Taiteenala | 
* MusicBrainz

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Elonet

 |
|  |
| Muut | 
* SNAC

 |

 |
**Titanik-galleria** on Aurajoen rannalla Turun keskustassa toimiva näyttelytila. Gallerian perusti Arte ry vuonna 1988. 
Gallerian yhteydessä toimii vuonna 2006 käynnistynyt Titanik-residenssi, joka keskittyy äänitaiteeseen.

Titanik-galleria kunnostettiin näyttelytilaksi Abel Sandelinin 1965 suunnittelemasta entisestä yleisestä käymälästä arkkitehti Hannu Vaiston suunnitelmien mukaan. Ensimmäinen näyttely oli Ismo Kajanderin *Tänään ja huomenna* maaliskuussa 1988.
Titanikissa on ollut esillä näyttelyitä mm. Saara Ekströmiltä (1995), IC-98:lta (2001), Elina Brotherukselta (2010) sekä Meeri Koutaniemeltä (2015). 
Galleriassa järjestetään lisäksi työpajoja, seminaareja, konsertteja, screeningejä sekä performansseja.

Galleria on rakennettu edellisen yleisen käymälän tiloihin ja sen katto on osa Runeberginpuistoa.

Lähteet
-------

1. ↑  Info Titanik. Viitattu 18.10.2013.
2. ↑  Residency info Titanik. Viitattu 15.5.2023.
3. 1 2  Pajula, Raili: *Taidetta Liljan vessassa*, Suomen Turku 1/2010 s. 15.
4. ↑  Mikko Laaksonen & Juri Nummelin: *Turun seudun arkkitehtuuriopas*, s. 81. Helsinki: Kustantaja Laaksonen, 2013. ISBN 9789525805352.

Aiheesta muualla
----------------

* Titanik-gallerian kotisivut
**East Office** (virallisesti **East Office of Finnish Industries**) on Suomen suurimpien yritysten yhteenliittymä, joka vahvistaa ja edistää yritystensä toimintaa Ukrainassa ja Keski-Aasiassa. East Office palvelee yrityksiään kartoittamalla markkinoiden riskejä ja mahdollisuuksia, tarjoamalla kontakteja ja verkostoja sekä tuottamalla tuoreinta tietoa ja parasta analyysia alueiden taloudellisesta ja poliittisesta kehityksestä. Helmikuuhun 2022 East Officen painopiste oli Venäjän kaupassa, mutta Venäjän hyökkäyksen johdosta yhtiön strategia uusitiin ja sen kaikki toiminta Venäjällä lopetettiin.

East Officen johdossa on toiminut useita valtioin palveluksessa olevia henkilöitä, kuten sen hallitusta pitkään luotsannut entinen pääministeri Esko Aho sekä sen ensimmäinen toimitusjohtaja, entinen Moskovan suurlähettiläs Rene Nyberg. East Officen toimitusjohtajana ovat toimineet myös Raimo Valo, Ilkka Salonen, Lauri Veijalainen ja vuodesta 2023 alkaen Janne Harjunpää. East Officen toimisto sijaitsee Helsingin Etelärannassa.

Jäsenet
-------

East Office saa rahoituksen toimintaansa omistajayrityksiltään. East Officen edustamat yritykset ovat A-insinöörit, Aspo, EKE, Fortum, KONE, Konecranes, Lehto, LUT-yliopisto, Metso, Nokian Renkaat, Peikko, SRV, Stora Enso, Tikkurila, UPM, Valio, ja Wärtsilä.

### Kumppanit

East Office tekee läheistä yhteistyötä Ulkoasiainministeriön ja Elinkeinoelämän Keskusliiton kanssa ja sillä on strateginen kumppanuus ruotsalaisyhtiöitä edustavan Östkontoretin kanssa.

Lähteet
-------

1. ↑  East Office to shift its focus on the reconstruction of Ukraine and CIS markets - East Office of Finnish Industries *www.eastoffice.fi*.  23.11.2022. Viitattu 16.8.2023. (englanniksi)
2. ↑  Venäjä tarjoaa yhä lupaavat markkinat -Suomalainen pankkiiri oli vuosikymmeniä maan pankkialan ytimessä *Kauppalehti*.  28.1.2019. Viitattu 9.2.2019.
3. ↑  Four new companies join East Office *East Office of Finnish Industries*.  30.4.2020. Viitattu 18.5.2020. (englanniksi)
4. ↑  The Finnish Think Tank Landscape – A Mixture of Consensualism and Adversity? *Lotta I. Lounasmeri*.  13.8.2020. Viitattu 22.8.2021. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* East Officen verkkosivut
**Joan Rubió i Bellver** (24. huhtikuuta 1870 – 30. marraskuuta 1952) oli katalonialainen arkkitehti, katalonialaisen modernismin edustaja.

Rubió valmistui arkkitehdiksi vuonna 1893 ja työskenteli Antoni Gaudí assistenttina 1893–1905. Hän osallistui Sagrada Famílian, Casa Batllón ja Güellin puiston suunnitteluun. Hänen omia töitään on runsaasti Kataloniassa, etenkin Barcelonassa ja Mallorcan Sóllerissa.

Vuonna 1927 Barcelonan kaupunki antoi Rubion tehtäväksi uudistaa El Gòticin kaupunginosan vuoden 1929 maailmannäyttelyä varten. Hän suunnitteli kaikkien muiden kun goottilaisten rakennusten purkamista ja korvaamista uusgoottilaisilla. Suunnitelmasta toteutettiin vain kuuluisa kävelysilta Carrer del Bisben yli. Silta yhdistää Palau de la Generalitatin (Katalonian hallintorakennus) presidentin virka-asuntoon Casa dels Canongesiin.

Lähteet
-------

1. ↑  Exposició de l’arquitecte modernista Joan Rubió i Bellver *Institut Escola de Treball*.  Arkistoitu 13.2.2022. Viitattu 13.2.2022.
2. ↑  Joan Rubio i Bellver (1870-1952) *Gaudi All Gaudi*. Viitattu 13.2.2022.
3. ↑  
	* Joan Rubió y Bellver *Arquitectura modernista* (teosluettelo ja valokuvia)
4. ↑  Catherine Howley: A Bone to Pick: Carrer del Bisbe *Barcelona Metropolitan*. Viitattu 13.2.2022.


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Espanja
* Katalonia
* Saksa
* Yhdysvallat

 |
|  |
| Taiteenala | 
* Musée d'Orsay
* ULAN

 |
|  |
| Muut | 
* IdRef

 |

 |
**Plancherine** on kunta itäisessä Ranskassa Savoien departementissa Auvergne-Rhône-Alpesin alueella.

Nähtävyyksiä
------------

Kunnan nähtävyyksiä on alkuperältään keskiaikainen vuonna 1132 perustettu sisterssiläisluostari *Notre-Dame de Tamié*. Nykyinen luostarirakennus on 1600-luvun lopulta. Myöhemmin luostarista tuli säännöiltään tarkempi trappistiluostari. Ranskan suuri vallankumous vuonna 1789 ajoi munkit maanpakoon, mutta säästi kuitenkin rakennukset. Vuonna 1861 munkit palasivat luostariin. Nykyään munkkiyhteisö on noin kolmekymmentä munkkia. Kaikille avoin liturgia toimitetaan ranskaksi. Myös gregoriaaninen kirkkolaulu on tärkeässä asemassa. Luostarissa toimivalla juustolalla rahoitetaan luostarin toimintaa. Siellä tuotetaan päivittäin 400 kg Abbaye de Tamié -juustoa. Luostari houkuttelee noin 200 000 kävijää vuodessa.

* Luostarikirkko sisältäLuostarikirkko sisältä
* Abbaye de Tamié -juustoaAbbaye de Tamié -juustoa

Lähteet
-------

1. ↑  Insee
2. ↑  Kunnan kotisivut

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Plancherine** Wikimedia Commonsissa
*Tämä artikkeli käsittelee kirjailijaa. Antti Aho (s. 1895) oli jääkärialiupseeri.*
Antti Aho suunnilleen vuonna 1917, maalaus Venny Soldan-Brofeldt
**Antti Juhani Aho** (28. lokakuuta 1900 – 22. lokakuuta 1960) oli suomalainen kirjailija ja suomentaja.

Antti Aho oli Juhani Ahon ja Venny Soldan-Brofeldtin poika. Hänellä oli vanhempi veli Heikki Aho ja velipuoli Björn Soldan. Ahon vaimo oli koristetaiteilija Aili Vainio.

Aho valmistui filosofian kandidaatiksi Helsingin yliopistosta ja väitteli myöhemmin tohtoriksi. Hän teki vuosina 1923–1924 opintomatkan Yhdysvaltoihin ja kirjoitti kokemuksistaan kirjan *Amerikassa piikana ja keltanokkana* (1929) yhdessä vaimonsa kanssa.

Suomeen palattuaan Aho työskenteli aluksi auto- ja öljyalalla, mutta ryhtyi sitten keräämään talteen vanhempiaan koskevaa aineistoa. Isästään hän kirjoitti kaksiosaisen teoksen *Juhani Ahon elämä ja teokset* I ja II (1951) ja toimitti äitinsä taidetta käsittelevän teoksen *Venny Soldan-Brofeldt ja hänen maailmansa – luonnoksia ja muistelmia* (1946). Aho kirjoitti myös joitakin näytelmiä ja toimi suomentajana. Vuodesta 1953 kuolemaansa saakka hän työskenteli mainosjohtajana WSOY:lla.

Teokset
-------

* *Amerikassa piikana ja keltanokkana*, 1929
* *Elämän tie kolme radiopuhetta*, 1949
* *Eteenpäin elävän mieli yksinäytöksinen näytelmä*, 1945
* *Gautama Buddha ihmisenä ja opettajana*, 1931
* *Juhani Aho elämä ja teokset: Edellinen osa*, 1951
* *Juhani Aho elämä ja teokset: Jälkimmäinen osa*, 1951
* *Juhani Aho ja hänen aikaansa kuvateos*, 1948
* *Kootut teokset: täydennysosa 3: Kirjeitä vuosilta 1877–1921*, 1961
* *Luova oivallus puheita 1944*, 1947
* *Meidän maa Suomi sanoin ja kuvin*, 1954
* *Nyt*, 1930
* *Omatunto, saaristokertomus*, 16. p. 1962
* *Puheita 1940*, 1946
* *Tilinteon hetki yksinäytöksinen näytelmä*, 1945
* *Totuus ja vapaus puheita 1945–1946*, 1948
* *Vapaan kilpailun puolesta taloudellisten olojen arvostelua*, 1929
* *Venny Soldan-Brofeldt ja hänen maailmansa luonnoksia ja muistelmia*, 1946, 3. 2003
* *Venny Soldan-Brofeldt och hennes värld skisser och minnen*, 1946

Lähteet
-------

1. ↑  Antti Aho Elonetissä.
2. 1 2 3 4 5  Juhani Ahon pojat *Yle.fi/Vintti*. Viitattu 9.3.2016.

Aiheesta muualla
----------------

* Antti J. Aho : Maailman suurimmat ja vanhimmat elävät oliot, Helsingin Sanomat Viikkoliite, 08.05.1932, nro 19, s. 3, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Suomi (KANTO)
* Alankomaat
* Puola

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Elonet

 |
|  |
| Muut | 
* IdRef

 |

 |
Gustav Theodor Fechner
**Gustav Theodor Fechner** (19. huhtikuuta 1801 Groß Särchen, Pyhä saksalais-roomalainen keisarikunta – 18. marraskuuta 1887 Leipzig, Saksin kuningaskunta) oli saksalainen luonnontutkija, filosofi ja psykologi. Fechner tunnetaan kokeellisen psykologian alkuvaiheissa kehitetyn psykofysiikan uranuurtajana. Filosofina hänet tunnetaan erityisesti panpsyykkisen maailmankuvan kehittäjänä. Fechner toi ensimmäisenä kvantitatiivisia tutkimusmenetelmiä psykologian alueelle. 

Fechner syntyi pappisperheeseen. Hän opiskeli aluksi Soraussa (nykyisen Puolan alueella). Vuonna 1817 hän opiskeli lääketiedettä Dresdenissä ja vuodesta 1818 lähtien Leipzigin yliopistossa. Hän vietti loppuelämänsä Leipzigissa, jossa hänestä tuli fysiikan professori vuonna 1834. Fechner sai hermoromahduksen 1839 kaksisuuntaisen mielialahäiriön seurauksena. Hän kärsi myös syömishäiriöstä ja väliaikaisesta sokeudesta. Hän sai pitää professorin tittelinsä ja sai eläkettä yliopistolta, mutta menetti oppituolinsa jonkin ajan kuluessa Wilhelm Weberille. Toivuttuaan 1846 hän jatkoi luennointia eri aiheista, kuten mielen ja ruumiin suhteesta vuoteen 1875 asti.

Lähteet
-------

1. 1 2  Eugene William Seneta: Gustav Theodor Fechner *StatProb: The Encyclopedia Sponsored by Statistics and Probability Societies*.  2014. Statistics and Probability Societies.  Arkistoitu 4.3.2016. Viitattu 3.12.2014. (englanniksi)
2. ↑  *Weilin + Göösin tietosanakirja 2*, s. 447. Espoo: Weilin + Göös, 1992.


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Norja
* Chile
* Espanja
* Ranska
* BnF data
* Katalonia
* Saksa
* Italia
* Israel
* Belgia
* Yhdysvallat
* Ruotsi
* Japani
* Tšekki
* Australia
* Kreikka
* Alankomaat
* Puola
* Vatikaani

 |
|  |
| Tieteilijät | 
* CiNii
* MathSciNet
* Mathematics Genealogy Project
* zbMATH

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Deutsche Biographie
* Trove

 |
|  |
| Muut | 
* RISM
* SNAC
* IdRef

 |

 |
FagradalsfjallGeldingadalirin tulivuorenpurkaus

|  |  |
| --- | --- |
| Tyyppi | 
Rakotulivuori |
| Sijainti | 
Islanti |
| Korkeus merenpinnasta | 
385 m |
| Purkautunut viimeksi | 
Maaliskuu 2021 |

Kartta

|  |  |
| --- | --- |
| Koordinaatit | 
63° 54′ 18″ P, 22° 16′ 21″ LView and modify data on Wikidata  |

muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa WikidataaTietolaatikon dokumentaatioNäytä Wikidatasta tulevat arvot

Sijainti Islannissa  
Sijainti IslannissaFagradalsfjall
**Fagradalsfjall** ([ˈfaɣratalsˌfjatl̥]) on kilpitulivuori, jolla on useita prominensseja. Se sijaitsee Reykjanesin niemimaalla, noin 40 km Reykjavíkista, Islannissa. Sen korkein huippu on Langhóll (385 m / 391 m). 19. maaliskuuta 2021 alkoi tulivuorenpurkaus Geldingadalir-laaksossa Fagradalsfjallin eteläpuolella. .

Vuoren nimi koostuu sanoista *fagur* ("kaunis"), *dalur* ("laakso") and *fjall* ("vuori"), ja Geldingadalir tarkoittaa "kastraatiolaaksoa".*lähde?*

Lähteet
-------

1. ↑  "Iceland volcano: Eruption under way in Fagradalsfjall, near Reykjavik", 20 March 2021.
2. ↑  ""Small" volcanic eruption in Iceland lights up night sky near Reykjavik", 20 March 2021.
3. ↑  Grunnkort / basemap, atlas
4. ↑  Upptök gossins eru í Geldingadal *mbl.is*.  is
**Arthur Fredrik William von Willebrand** (16. joulukuuta 1843 Tosarby, Sund – 10. marraskuuta 1900 Turku) oli suomalainen eversti, kielenkääntäjä ja kirjailija.

Arthur von Willebrand syntyi kapteeni ja kruununvouti Adolf Fredrik von Willebrandin ja Johanna Bassin perheeseen. Hän valmistui Suomen kadettikoulusta vuonna 1863, suoritti Pietarin paašikoulun vuonna 1864 ja liittyi samana vuonna vänrikkinä henkivartiokaartin rakuunarykmenttiin Novgorodissa. Hänet ylennettiin luutnantiksi vuonna 1868 ja alikapteeniksi vuonna 1874.

Von Willebrand palasi vuonna 1874 Suomeen, jossa hän sai valvojan toimen kadettikoulusta. Hänet ylennettiin kapteeniksi vuonna 1878. Von Willebrand toimi sen jälkeen kadettikoulussa ratsastuksen opettajana vuoteen 1882, jolloin hän erosi palveluksesta everstinä.

Sotilasuransa jälkeen Von Willebrand työskenteli kuolemaansa saakka Turun lääninhallituksen venäjän kielen kääntäjänä. Virkatoimiensa ohella hän julkaisi *Åbo Tidningissä* kronikoita, novelleja, kaunokirjallisia luonnoksia ja suuren joukon matkakuvauksia. Von Willebrand teki myös käännöksiä venäjästä, ranskasta ja saksasta, joista osa ilmestyi lehdessä nimimerkillä "Ib". Hän avusti myös ruotsalaisia lehtiä kuten *Ny Illustrerad Tidningiä*. Hän osallistui Suomen edustajana Rooman lehdistökongressiin vuonna 1899.

Von Willebrand oli naimisissa kuvernööri Carl Magnus Creutzin tyttären Augusta Creutzin kanssa vuodesta 1876.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5  Dödsfall.  *Åbo Underrättelser*, 11.11.1900, s. 2. Artikkelin verkkoversio.