recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Kuningas Joosialle luetaan lainkirjaa Julius Schnorr von Carolsfeldin (1794–1872) taideteoksessa. Osa tutkijoista olettaa, että Deuteronomistisen historian perusrunko laadittiin jo Joosian aikaan 600-luvun lopulla eaa.
**Deuteronomistinen historia** viittaa Deuteronomistiseen historiateokseen ja sen tulkintaan. Se on Viidennestä Mooseksen kirjasta aina Kuninkaiden kirjoihin ulottuva kertomus, joka käsittää tapahtumat Mooseksen kuolemasta Israelin ja Juudan pakkosiirtolaisuuteen asti.

Israelin ja Juudan pakkosiirtolaisuus ja temppelin tuhoutuminen olivat merkittävä kansaa ja yhteisöä kohdannut kriisi, jonka seurauksena varhainen juutalaisuus joutui tulkitsemaan historian tapahtumat uudelleen. Tämä näkyy konkreettisesti Vanhan testamentin tekstihistoriassa. Tekstiä muokattiin, lisättiin ja poistettiin sitä mukaan mikä selittää Israelia ja Juudaa kohdannutta katastrofia. Tämä näkyy esimerkiksi tiukan monoteismin korostamisena, epäjumalanpalveluksen kieltämisenä, temppelikultin keskittämisenä Jerusalemiin ja entisajan kuninkaiden rikosten luettelemisena. Deuteronomistisen historiantulkinnan taustalla oli pyrkimys määritellä nykyhetkeä tulkitsemalla mennyttä historiaa uudelleen.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Martti Nissinen: *Johdatus Raamattuun*, s. 65–68. Kirjapaja, 2008.
Finlandia-talon kongressi­siiven vihkiäiset vuonna 1975. Kuvassa vasemmalta kaupungin­kanslian osasto­päällikkö Harri Sormanen, yli-intendentti Bengt Broms, rouva Broms, kiinteistö­viraston virasto­päällikkö Pentti Lehto ja A. K. Loimaranta.
**Bengt Lars Harry Broms** (28. helmikuuta 1917 Sortavala – 26. kesäkuuta 1989 Helsinki) oli suomalainen filosofian maisteri, joka toimi Helsingin kaupungin eri tehtävissä 1960–1980-luvulla.

Bromsin vanhemmat olivat varatuomari Bengt Harry Elias Broms ja Siri Maria Molander. Bengt Broms kirjoitti ylioppilaaksi 1936 ja valmistui Helsingin yliopistosta filosofian kandidaatiksi ja filosofian maisteriksi 1944. Lisäoppia hän hankki opintomatkoillaan Ranskaan 1937, Ruotsiin 1945 ja Yhdysvaltoihin 1948, 1958, 1960 ja 1961.

Bengt Broms toimi Suomi-Amerikka yhdistyksen toiminnanjohtajana 1945–1959 ja sen toimitusjohtajana 1959–1962. Hän toimi Helsingin kaupungin tiedotuspäällikkönä vuosina 1962–1971, Helsinki-viikon säätiön ja Helsingin juhlaviikkojen hallituksen puheenjohtajana vuodesta 1970 alkaen ja Finlandia-talon ensimmäisenä johtajana vuosina 1971–1982. Hän sai yli-intendentin arvonimen ensimmäisenä Suomessa vuonna 1974.

Broms julkaisi 1980-luvulla muistelmateokset *Elämää sivusta, sisältä, sitoutumatta* ja *Kasvoja, kuvia, katsantoja*.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Tarkka, Jukka ym. (toim.): *Kuka kukin on: Henkilötietoja nykypolven suomalaisista 1986*, s. 87. Helsinki: Kustannusosakeyhtiö Otava, 1986. ISBN 951-1-08445-3.
2. ↑  Tarkka, Leena ym. (toim.): *Kuka kukin on: Henkilötietoja nykypolven suomalaisista 1990*, s. 1211. Helsinki: Kustannusosakeyhtiö Otava, 1990. ISBN 951-1-10604-X.
3. 1 2  Bengt Bromsin muistokirjoitus *Helsingin Sanomissa* 28.6.1989, s. 20. (Maksullinen linkki.)
4. ↑  *Kuka kukin on (Aikalaiskirja): Who's who in Finland 1978*, s. 90. Helsinki: Otava, 1978. ISBN 951-1-04755-8. Project Runeberg (viitattu 24.1.2017).


|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Suomi (KANTO)

 |

 |
**Kreeta Karvala** on suomalainen toimittaja. Hän työskentelee Iltalehdessä pääkirjoitustoimittajana ja politiikan toimittajana. 

Karvala valmistui ylioppilaaksi Hämeenlinnan Kaurialan lukiosta 1988, valtiotieteiden maisteriksi Helsingin yliopistosta 1997 ja filosofian lisensiaatiksi Jyväskylän yliopistosta 2008. Hän väitteli tohtoriksi Jyväskylän yliopistossa journalistiikasta aiheella *Kaaoksen kesyttäjät. Uutismediat nettimurroksessa 2006–2012* vuonna 2014.

Karvala työskenteli Yleisradiossa uutispäällikkönä 1997–2006, minkä jälkeen hän siirtyi Iltalehteen, jossa hän on toiminut myös uutispäällikkönä ja uutisista vastaavana toimituspäällikkönä. Karvala on Ylen Jälkiviisaat-ohjelman vakiovieras. Filosofian tohtori Kreeta Karvalalle myönnettiin vuonna 2017 Suomalaisen Sanomalehtimiesliiton Olli-palkinto "tunnustuksena ansiokkaasta journalistin työstä".

Vuonna 2023 Kreeta Karvalalle myönnettiin Suomen Kuvalehden journalistipalkinto. Sen palkintoraati kiitti Karvalaa lukijoiden ymmärrystä lisänneestä kommentoinnista, analysoinnista ja uutisoinnista aikana, jolloin Suomen turvallisuusympäristö on merkittävästi muuttunut. Venäjän hyökkäys Ukrainaan ja Nato-jäsenyys ovat luoneet tilanteen, jossa toimittajilta on vaadittu asiantuntevaa ja kylmäpäistä analyysiä. Karvala on vastannut tarpeeseen suoralla ja ymmärrettävällä kielellä, lukijoita arvostaen.

Lähteet
-------

1. 1 2  Väitös: 14.6.: Mediamurros on vaikuttanut journalistien työhön merkittävästi (Karvala) Jyväskylän yliopisto.  Arkistoitu 20.8.2016. Viitattu 7.4.2016.

Aiheesta muualla
----------------

* Kreeta Karvalan kirjoitukset Iltalehden sivuilla
* Kreeta Karvala Twitterissä
Kissa eläinlääkärissä.
**Kissan rokotuspäivä** on kampanja, jonka on luonut MSD Animal Health. Sen tarkoituksena on lisätä niin kissan omistajien kuin eläinlääkäreidenkin tietosuutta kissojen rokottamisen tarpeellisuudesta. Kissan rokotuspäivä päättää kansainvälisen eläinten viikon, jota vietetään joka vuosi 4.–10. lokakuuta. Ensimmäistä valtakunnallista kissan rokotuspäivää vietettiin 10. lokakuuta 2012.

Kissojen rokotustarve
---------------------

Suomessa on kissoja virallisen arvion mukaan noin 700 000. Suurin osa kissoista rokotetaan vain kerran elämässä, kun ne ovat pentuja. Jotta kissalla olisi riittävä turva yleisimpiä tarttuvia tauteja vastaan tarvitaan kuitenkin säännöllisiä rokotuksia.

Kissoja rokottamalla pystytään tehokkaasti ennalta ehkäisemään kissojen vaarallisia tartuntatauteja, jotka saattavat aiheuttaa vakavia sairastumisia ja kuolemantapauksia sekä uhata eläinperäistä elintarviketuotantoa. Kissojen rokottaminen suojaa myös ihmistä niiltä taudeilta (zoonoosit), jotka voivat tarttua kissasta ihmiseen, kuten vesikauhulta.

Kissoja rokotetaan kissaruttoa, raivotautia, kissan kalikivirusta (FCV) ja kissan rinotrakeiittivirusta (FHV) vastaan. Kansainvälinen suositus on rokottaa kaikki kissat kissaruttoa ja kissaflunssia vastaan. Tarpeen mukaan voidaan myös rokottaa muita tauteja, kuten esim. raivotautia (Arkistoitu – Internet Archive) vastaan. Ulkokissojen rokottaminen raivotautia vastaan suojaa myös ihmistä mahdollisessa epidemiatilanteessa.

Rokottamisen ansiosta kissanpennut voivat turvallisesti tutustua ympäristöönsä vailla pelkoa yleisestä ja usein pennun menehtymiseen johtavasta kissarutosta. Kissarutto on todellinen uhka ja paikallisia tautitapauksia esiintyy vuosittain. Kissojen säännöllinen tehosterokottaminen ylläpitää suojaa.

Rokotesuoja varmistetaan antamalla kissalle tehosterokotuksia rokotekohtaisten ohjeiden mukaisesti. Ennalta ehkäisevän rokottamisen ja sisäloishäätöjen lisäksi on huolehdittava muista kissan hyvinvointiin vaikuttavista tekijöistä (esim. tasapainoinen ravitsemus), jotta kissan elimistön puolustusjärjestelmä toimisi parhaalla mahdollisella tavalla.

Aiheesta muualla
----------------

* MSD Animal Health - Kissan Rokotuspäivä (Arkistoitu – Internet Archive) (suomeksi)
**William Murdoch** (joskus englantilaisessa muodossa **Murdock**) (21. elokuuta 1754 Auchinleck, Ayrshiren maakunta, Skotlanti – 15. marraskuuta 1839 Birmingham, Englanti) oli skotlantilainen insinööri, joka teki merkittäviä keksintöjä kaasuvalaistukseen ja höyrykoneeseen liittyen.

Elämä ja ura
------------

Murdochin isä oli mylläri, ja William harjoitti aluksi samaa ammattia. Vuonna 1777 hän siirtyi Matthew Boultonin ja James Wattin insinööritoimiston palvelukseen Birminghamin Sohon tehtaalle, ja noin kaksi vuotta myöhemmin hänet lähetettiin Cornwalliin valvomaan Wattin höyrykoneiden asentamista. Kotonaan Redruthissa Cornwallissa hän teki useita kokeita hiilen kuivatislauksesta, ja vuonna 1792 hän valaisi mökkinsä ja toimistonsa hiilikaasulla. Palattuaan Birminghamiin noin vuonna 1799 hän kehitti lisää menetelmiä kaasun valmistamiseksi, varastoimiseksi ja puhdistamiseksi. Vuonna 1802 osa Sohon tehtaan ulkotiloista valaistiin kaasulla, ja seuraavana vuonna Murdochin menetelmä otettiin käyttöön myös sisätiloissa.

Murdoch teki myös merkittäviä parannuksia höyrykoneeseen. Hän keksi ensimmäisenä värähtelevän höyrymoottorin noin vuonna 1784, vuonna 1786 hän työskenteli höyryveturin koemallin parissa, ja vuonna 1799 hän kehitti pitkän luistiventtiilin mallinsa. Hänen katsotaan yleisesti keksineen niin sanotun aurinko- ja planeettapyörästön, mutta Watt patentoi tämän tekniikan vuonna 1781. Murdoch tutki myös paineilmaa ja rakensi vuonna 1803 höyrypistoolin.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  William Murdock *Encyclopedia Britannica*.  1911. Viitattu 12.10.2022.
2. 1 2 3  William Murdoch *Nordisk familjebok*.  1913. Viitattu 12.10.2022.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **William Murdoch (insinööri)** Wikimedia Commonsissa

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Saksa
* Belgia
* Yhdysvallat
* Tšekki
* Australia
* Kreikka
* Alankomaat

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Trove

 |
|  |
| Muut | 
* SNAC

 |

 |
**Oinen** on kylä Lammilla Oinen tunnetaan myös nimellä Oitenkylä on mainittu jo 1400-luvun maakirjoissa, jolloin sen rajoja määriteltiin. Se sijaitsee Ylisen Viipurintien varrella. Kylä on alkuaan kuulunut Hauhialan suurjakokuntaan. Kylän naapurissa on sijainnut kirkkoherranpappila, joka on mainittu ensi kerran vuonna 1435. Oitenkylän asukkaita toimi 1400-luvulla lautamiehinä, rajantarkastusmiehinä sekä todistajina käräjillä. 1500-luvun alussa kuului Oitenkylään seitsemän taloa. Isojaon tuloksena 1700-luvun lopulla Oitenkylä muodosti oman jakokuntansa. Kirkkoherranpappilan kaikki rakennukset purettiin vuonna 1977 Biologisen aseman tieltä. 

Nykyään Oitenkylällä on asutusta kahdenkymmenen talon verran, siellä sijaitsee myös loma asuntoja. Siellä toimii myös merkittäviä Lammilaisia yrityksiä. Oitenkylällä asuu merkittäviä kulttuurivaikuttajia ja Lammin pitäjän sikariporras. Vaikka Lammilla liikkuukin salaliittoteoria asiasta voidaan topografisilla kartoilla todistaa että Oitenkylä ei sijaitse montussa.

Aiheesta muualla
----------------

* 
* 
*
Etelämantereen suurimmat jäähyllyt kartalla. West on pieni sininen alue kartan oikeassa reunassa.
**West** (saks. *West-Schelfeis*, suom. *"Länsijäähylly"*) on Etelämantereella Davisinmeren ja Prydzinlahden välissä sijaitseva jäähylly. Se levittäytyy Leopoldin ja Astridin rannikon ja Prinsessa Elisabetin maan alueelle ja on yksi mantereen suurimmista jäähyllyistä. Jäähyllyn löysi saksalainen *Gaussin* retkikunta vuosien 1901–1903 välillä, ja sen nimi viittaa sijaintiin retkikuntalaisiin nähden. Retkikunta oli jäähyllyn alueella jo helmikuussa 1902, kun heidän laivansa juuttui hyllyn itäpuolelle. Tutkimusmatkaa johti Erich von Drygalski.

Lähin Etelämantereen tutkimusasema on australialainen Davisin asema, joka sijaitsee 280 kilometrin päässä lounaassa.

Maantiede
---------

Jäähyllyn edessä sijaitsee yksi mantereen aktiivisimmista polinjoista eli avovesipaikoista, joka on eristänyt jäähyllyä lämpötilan vaihteluilta ja tukenut alueen pingviinien elämää.

Vuonna 1992 jäähyllystä irtosi jäävuori D-15, joka on sittemmin kiinnittynyt hyllyyn uudelleen jääkielen kautta. Vuoteen 2019 asti se oli Itä-Etelämantereen suurin jäävuori, kunnes jäävuori D-28 lohkesi Ameryn jäähyllystä. D-15 oli kuitenkin vielä vuonna 2021 Etelämantereen suurin mantereeseen kiinnittynyt jäävuori. Jäähyllystä irtosi vielä pieni jäävuori vuonna 2013.

1990–2000-luvuilla jäähyllyssä ei esiintynyt suurempia paksuuden vaihteluita. Vuonna 2015 tutkijat kuitenkin huomasivat, että jäähyllystä eronnut jääkieli oli törmännyt merenalaiseen vuoreen. Tutkijat arvelivat, että jääkieli oli rapautumassa. Rapautuminen aiheuttaisi sen, että polinjan elämästä tulisi vähemmän aktiivista, mikä vaikuttaisi myös alueen pingviineihin. Todennäköisesti lämpimän meriveden. Toisen tutkijaryhmän vuonna 2019 tekemien mittausten mukaan jäähyllyn pinta-ala oli 16 343 km², eli hieman aiempia vuosia suurempi.

Eläimistö
---------

Jäähyllyn alueella elää kaksi keisaripingviiniyhdyskuntaa, pienempi lännessä ja suurempi luoteessa. Vuonna 2011 tutkijat laskivat suurempaan pingviiniyhdyskuntaan kuuluvan vähintään 3436 poikasta ja pienempään 1156 poikasta.

Vielä 1950–1960-luvuilla jäähyllyn pohjoisosassa asui noin 15 000 keisaripingviinin yhdyskunta. Tutkijat arvelevat, että se muutti jossain vaiheessa muualle, koska pohjoisessa ei olla sittemmin enää nähty pingviinejä. Nykyiset pienemmät yhdyskunnat saattavat koostua tuon vanhan yhdyskunnan jälkeläisistä.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  BirdLife Data Zone *datazone.birdlife.org*. Viitattu 14.2.2024. (englanniksi)
2. ↑  Geographic Names Information System *edits.nationalmap.gov*. Viitattu 14.2.2024. (englanniksi)
3. 1 2 3  Walker, Catherine ym.: On the brink of change: Observations reveal coastal oceanographic impacts and inland glacier response associated with the ongoing collapse of West Ice Shelf, East Antarctica.  *AGU Fall Meeting 2021*, joulukuu 2021. Artikkelin verkkoversio.  (englanniksi)
4. 1 2  Andreasen, Julia & Hogg, Anna & Selley, Heather: Change in Antarctic ice shelf area from 2009 to 2019.  *The Cryosphere*, 16.5.2023, 17. vsk, nro 5, s. 2066. doi:10.5194/tc-17-2059-2023. ISSN 1994-0416. Artikkelin verkkoversio.  (englanniksi)
Kurt Walldén vuonna 1976.
**Kurt Woldemar Walldén** (18. lokakuuta 1906 Helsinki – 14. toukokuuta 1979 Helsinki) oli suomalainen kihlakunnantuomari ja pianotaiteilija. Hänen vanhempansa olivat molempien oikeuksien kandidaatti Evert (Woldemar) Walldén ja musiikinopettaja Elin (Mathilda) Walldén o.s. Bergström. Lapsena Kurt Walldén oppi tuntemaan nuotit ennen kirjaimia. Äidin alkuopetuksen jälkeen hänestä tuli Fanny Flodin-Gustafssonin oppilas. Walldén tähtäsi pianistin uralle, mutta äiti halusi hänen opettelevan kelvollisemman ammatin kuin epävarman taiteilijan työn. Niinpä Walldén ryhtyi opiskelemaan lakia.

Walldén kirjoitti ylioppilaaksi Helsingin suomalaisesta yhteiskoulusta 1924, suoritti ylemmän oikeustutkinnon Helsingin yliopistossa 1929 ja sai varatuomarin arvon 1932. Hän työskenteli Helsingin maistraatin ja raastuvanoikeuden yhteisen arkiston apulaisarkistonhoitajana 1930–1936, ylimääräisenä oikeusneuvosmiehenä 1936–1945, nuorempana oikeusneuvosmiehenä 1945–1947, vanhempana oikeusneuvosmiehenä 1947–1966 ja Lohjan tuomiokunnan tuomarina 1966–1976. Hän toimi myös Helsingin terveydenhoitolautakunnan virkaa tekevänä sihteerinä 1939–1940.

Pianonsoittoa Walldén opiskeli Helsingissä opettajinaan Fanny Flodin-Gustafsson (vuoteen 1929) ja Elli Rängman-Björlin. Pariisista hän haki oppia 1931 ja 1935 Lazare-Lévyn, Nadia Boulangerin ja Suzanne Guébelin johdolla. Lisäksi hän osallistui Eduard Erdmannin pianokursseille 1937 ja Alfred Cortot'n kursseille 1949. Walldén piti ensikonserttinsa 1929 ja konsertoi sen jälkeen kotimaassa ja ulkomailla. Hän esiintyi Baltian maissa sekä Ruotsissa ja Tanskassa sekä Ruotsin, Tanskan ja Ranskan radiossa. Hän tulkitsi erityisesti romantiikan ajan säveltäjiä ja suomalaista musiikkia. Pianonsoittoa hän opetti yksityisesti ja Sibelius-Akatemiassa (1945–1946 ja 1948) sekä Jyväskylän konservatorion virkaa tekevänä ensimmäisenä opettajana 1958–1964. Hänen luottamustoimiaan musiikkialalla olivat Helsingin musiikkilautakunnan sihteerin toimi 1949–1966, Sibelius-Akatemian johtokunnan jäsenyys 1946–1966, Suomen solistiyhdistyksen johtokunnan jäsenyys, Musiikkikirjastoseuran puheenjohtajuus sekä Pohjoismaiden esittävien taiteilijoiden neuvoston presidentin toimi 1966–1968.

Lähteet
-------

1. 1 2  *Otavan iso musiikkitietosanakirja.* Otava 1976–1979. ISBN 951-1-02380-2.
2. 1 2  *Suomen lakimiehet 1975.* Suomen lakimiesliiton kustannus 1975. ISBN 951-640-049-3
3. ↑  Pulkkinen, Maire (toim.): *Suomalaisia musiikin taitajia*, s. 783–788. Fazerin musiikkikauppa 1958.
4. 1 2  *Kuka kukin on 1978*, s. 1048. Otava 1978. ISBN 951-1-04755-8. Teos verkossa.


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Taiteenala Muokkaa Wikidatassa | 
* MusicBrainz

 |

 |
**Gunnar Jönsson** (1905–1982) oli esikoislestadiolainen maallikkosaarnaaja, joka asui Ruotsin Ylitorniolla Hirvijärven kylässä. Jönsson oli 1940-luvulta alkaen esikoislestadiolaisuuden johtavia saarnaajia. Hän oli yksi ns. Lapin vanhimmista. Esikoislestadiolainen seurakunta lähetti hänet kymmenille saarnamatkoille eri puolille Ruotsia, Suomeen, Norjaan, Tanskaan ja Pohjois-Amerikkaan. Suomessa hän oli saarnamatkoilla vuosina 1948, 1953, 1962, 1969, 1974 ja 1978. Jönsson oli myös kirkolliskokousedustaja. Hänen äidinkielensä oli ruotsi, mutta hän pystyi saarnaamaan myös suomeksi. Jönssonin saarnoja on julkaistu muun muassa Isän ääni -kirjasarjassa ja Rauhan Side -lehdessä.

Kirjallisuutta
--------------

* Pekka Raittila: Esikoislestadiolaisuus Suomessa, 1984, SKHSV
* Aikakautemme vanhinten kirjoituksia = Vanhinten kirja I
* Vanhinten kirja II
* Vanha lestadiolaiskristillinen yhdistys: Julkaisukokoelma
* Isän ääni 1960-69
* Isän ääni 1970-79
* Isän ääni 1980-89

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Esikoislestadiolaisuus |
| --- |
|  |
| Järjestöt | 
* Esikoislestadiolaiset
* Esikoiset
* Old Apostolic Lutheran Church

 |
|  |
| Historia | 
* Esikoisten seurakunta
* Lapin vanhimmat

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Gunnar Jönsson
* Erik Larsson
* Joonas Purnu
* Johan Tast

 |
|  |
| Koulutus ja media | 
* Rauhan Side
* Ruukku

 |
|  |
| Kulttuuri ja tapahtumat | 
* Virsikirja ja Hengellisiä lauluja
* Juhannusseurat

 |

 |
Aune Somersalmi vuonna 1943
**Aune Franziska Somersalmi** (oik. **Salmio**, alk. **Sundell**, ent. **Karivirta**, 19. tammikuuta 1902 – 26. elokuuta 1984 Helsinki) oli suomalainen näyttelijä ja oopperalaulaja. Näyttelijänä hänet muistetaan ainoastaan ääniroolistaan elokuvassa Sampo (1959).

Elämä ja ura
------------

Aune Somersalmen vanhemmat olivat puuseppä Johan Adolf Somersalmi ja Amanda Fransiska Kourlaa. Aunen vanhemmat veljet Urho ja Yrjö Somersalmi olivat molemmat näyttelijöitä. 

Aune Somersalmi avioitui 1930 lääketieteen lisensiaatti Yrjö August Karivirran (1898–1943) kanssa. Puolison työn vuoksi pariskunta joutui seuraavina vuosina asumaan useilla paikkakunnilla. Avioliiton alkuvuosina Karivirta työskenteli 1930–1934 Valkjärven kunnanlääkärinä ja sen jälkeen Helsingissä yleisen sairaalan naistenklinikalla 1934–1936. Vuodesta 1936 Yrjö Karivirta toimi Tampereen synnytyslaitoksen alilääkärinä.

Nuoruudessaan Aune Somersalmi opiskeli klassista laulua. Hän esiintyi helmikuussa 1935 Suomen Kansallisoopperassa esitetyssä teoksessa *Czardasruhtinatar*. Veljiensä tapaan Aune toimi näyttelijänä. Hän esiintyi uransa aikana vain yhdessä elokuvassa *Sampo* (1959), jossa hänellä oli jälkiäänitetty äänirooli Louhena elokuvan suomalaisessa versiossa. Elokuva valmistui neuvostosliittolais-suomalaisena yhteistuotantona ja sen ohjasi Aleksandr Ptuško. Elokuvan pääosassa Väinämöisenä nähtiin Aunen veli Urho Somersalmi.

Vanhuudenpäiviään Somersalmi vietti 1970-luvulla Näyttelijöiden Vanhuudenkotisäätiön ylläpitämässä Thalian torpassa. Hän kuoli Helsingissä 82-vuotiaana ja hänet haudattiin Hietaniemen hautausmaalle.

Perhe
-----

Aune Somersalmi oli aviossa kaksi kertaa. Ensimmäisestä avioliitosta Yrjö Karivirran kanssa hänellä oli kaksi lasta (tyttö ja poika). Yrjö Karivirta toimi sotien aikana rintamalla ja kenttäsairaaloissa lääkintämajurina. Hän palveli talvisodassa Kaislahdessa, Summan lohkolla sekä Viipurinlahdella. Jatkosodassa Karivirta oli sotasairaaloiden päällikkölääkäri.

Somersalmen ensimmäinen avioliitto päättyi lokakuussa 1943 aviomiehen kuoltua sodassa saamiinsa vammoihin Helsingissä. Hän solmi vuonna 1945 toisen avioliiton ministeri ja liikemies Toivo Salmion (1882–1973) kanssa.

Lähteet
-------

1. 1 2  Aune Franziska Karivirta (Somersalmi) *Billion Graves* -palvelussa (englanniksi) Viitattu 25.8.2016.
2. 1 2 3 4 5  Ilmi Havu: Matrikkeli sodissa kaatuneista Helsingin yliopiston opettajista ja oppilaista (1993), s. 37. (PDF). Helsingin yliopiston keskusarkisto. Viitattu 25.8.2016.
3. ↑  Aune Somersalmi *Encore*. Suomen Kansallisoopperan esitystietokanta. Viitattu 25.8.2016.
4. 1 2  Sampo (1959) Elonet. Viitattu 25.8.2016.
5. ↑  Thalian Torppa 1970-luku – 1972 (sivuston kuvassa 1972-2.jpg yhdessä Valli Raidan ja Fanni Halosen kanssa). *Thalia-säätiö*. Viitattu 25.8.2016.
6. ↑  Kuka kukin on (Aikalaiskirja) 1954, s. 753. (Runeberg.org)


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt Muokkaa Wikidatassa | 
* Elonet

 |

 |
Viilupuussa eri kerrosten puunsyyt ovat pääosin samansuuntaisia, vanerissa ristikkäisiä.
**Viilupuu** (engl. *Laminated veneer lumber, LVL*) on useista ohuista havupuuviiluista liimattu teollinen puutuote.

Käyttö
------

Viilupuutuotteita käytetään yleensä määrämittaiseksi työstettynä palkkeina, seinärankoina, sekä lattia- ja seinälevyinä. Viilupuu sopii kestävyytensä ansiosta kantaviin rakenteisiin.

Valmistus
---------

Viilupuu valmistetaan sorvatuista 3,2 millimetrin paksuisista havupuuviiluista säänkestävästi liimaamalla. Viiluista liimataan 1,8 tai 2,5 metriä leveää jatkuvaa laattaa, joka sahataan palkeiksi, soiroiksi ja levyiksi, joita käytetään sellaisenaan tai jatkojalostetaan rakennusosiksi. Laatta puristetaan yhteen 135-150 °C:n lämpötilassa ja 14-18bar paineessa. Paksuudesta riippuen puristusaika on 15min 27mm tuotteella ja 55min 75mm tuotteella.Vanerin valmistuksesta prosessi eroaa siinä, että viilupuu valmistetaan jatkuvana laattana ja vaneri määrämittaisina levyinä. Viilupuuta valmistetaan joko siten että viilujen syysuunta on pitkittäinen kaikissa viilukerroksissa, sekä laattaa jossa ristiviilut lisäävät poikittaista lujuutta ja jäykkyyttä myös koivuviilulla pystytään lisäämään lujuutta jossa osa havuviilusta korvataan koivuviilulla.

Projekteja
----------

Metsäliittoyhtymä rakennutti yhdessä Tapiola-yhtiöiden kanssa Kiinteistö Oy FMO:n Espoon Tapiolaan 2005. Rakennus on Euroopan suurin puurakenteinen toimistorakennus, ja sen runkomateriaalina on käytetty viilupuuta. Rakennus on palkittu Puupalkinto-puuarkkitehtuuripalkinnolla vuonna 2006, ja se samana vuonna sai jaetun toisen palkinnon Suomen Rakennusinsinöörien Liiton RIL-kilpailussa.

Katso myös
----------

* Liimapuu
* OSB-levy
* Vaneri

Lähteet
-------

* *Puurakentamisen perustieto*. Puuinfo: Wood Focus Oy, 2006. Teoksen verkkoversio (pdf) (viitattu 7.12.2007).

Aiheesta muualla
----------------

* Pro puu ry:n artikkeli kertopuusta (Arkistoitu – Internet Archive)
**Ray Anthony Lewis** (s. 15. toukokuuta 1975, Bartow, Florida) on yhdysvaltalainen entinen amerikkalaisen jalkapallon pelaaja, pelipaikaltaan tukimies. Hän edusti koko ammattilaisuransa ajan NFL-liigassa pelaavaa Baltimore Ravensia.

Lewis valittiin urallaan 12 kertaa NFL:n tähdistöotteluun Pro Bowliin. Lisäksi hän on voittanut NFL:n parhaalle puolustavalle pelaajalle jaettavan palkinnon vuosina 2000 ja 2003, tehden hänestä vasta kuudennen pelaajan joka on voittanut palkinnon kaksi kertaa. Lewis oli myös vasta toinen tukimies, joka on voittanut Super Bowlin arvokkaimmalle pelaajalle jaettavan palkinnon ja ensimmäinen tukimies joka voitti kyseisen palkinnon Super Bowlin voittaneessa joukkueessa. NFL Network on listannut Lewisin kaikkien aikojen 18. parhaaksi pelaajaksi joka on koskaan pelannut NFL:ssä.

Ura
---

Lewis pelasi yliopistouransa Miamin yliopiston joukkueessa, ollen kerran ehdolla Butkus Awardiin.

Baltimore Ravens varasi Lewiksen NFL:n varaustilaisuudessa ensimmäisellä kierroksella, 26. pelaajana. Hän kohtasi ennakkoluuloja, koska hänen ei uskottu pystyvän murtautua kokoonpanoon tukimiehen rooliin siihen pienen kokonsa takia. Lewis voitti Super Bowlin Baltimore Ravensin riveissä kausilla 2000 ja 2012.
Hänen uransa loppui jälkimmäiseen voittoon.

Yksityiselämä
-------------

Lewisillä on kahdeksan lasta vaimonsa kanssa. Hän on kristitty, ja tuli uskoon vuonna 2006.

Vuonna 2000 Lewis joutui kavereineen kahakkaan toisen ryhmän kanssa, joka johti kahden ihmisen kuolemaan. Lewis ja kaksi muuta miestä saivat syytteet murhasta.

Lähteet
-------

1. ↑  Ray Lewis - NFL.com
2. ↑   (Arkistoitu – Internet Archive)

Madden NFL -pelisarja

|  |  |
| --- | --- |
| Pääsarja | John Madden Football (1988) • John Madden Football (1990) • John Madden Football II • John Madden Football '92 • John Madden Football '93 • 94 • 95 • 96 • 97 • 98 • 99 • 2000 • 2001 • 2002 • 2003 • 2004 • 2005 • 06 • 07 • 08 • 09 • 10 • 11 • 12 • 13 • 25 • 15 • 16 • 17 • 18 • 19 • 20 • 21 • 22 • 23 • 24 |
| Muut pelit | Madden Football 64 • NFL Head Coach • NFL Head Coach '09 • Madden NFL Arcade • Madden NFL Football |
| Kansikuvapelaajat | Williams / Wilson ('95) • Hearst ('99) • Sanders ('00) • George ('01) • Culpepper ('02) • Faulk ('03) • Vick ('04) • Lewis ('05) • McNabb ('06) • Alexander ('07) • Young ('08) • Favre ('09) • Fitzgerald / Polamalu ('10) • Brees ('11) • Hillis ('12) • Johnson ('13) • Peterson / Sanders (25) • Sherman ('15) • Beckham ('16) • Gronkowski ('17) • Brady ('18) • Brown ('19) • Mahomes ('20) • Jackson ('21) • Brady / Mahomes ('22) • Madden ('23) • Allen ('24) |


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Yhdysvallat

 |
|  |
| Muut | 
* IdRef

 |

 |
**Gustaf Hjalmar Honkanen** (1. maaliskuuta 1884 Helsinki – 23. toukokuuta 1967 Helsinki) oli suomalainen varatuomari, everstiluutnantti ja Helsingin poliisimestari.

Honkasen vanhemmat olivat maanviljelijä, talonomistaja Gustaf Viktor Honkanen ja Greta Josefina Tynkila. Hän valmistui ylioppilaaksi Helsingin reaalilyseosta 1904 ja kävi Tverin ratsuväen sotakoulun 1905 Venäjällä. Honkanen suoritti Helsingin yliopistossa yleisen oikeustutkinnon 1908 ja ylemmän hallintotutkinnon 1917. Hän sai varatuomarin arvon 1912.

Honkanen toimi Lohjan piirin nimismiehenä 1908–1917, Suomen senaatin siviilitoimituskunnan esittelijänä 1917–1918, Vaasan senaatin esittelijänä ja kansliapäällikkönä 1918, korkeimman hallinto-oikeuden esittelijänä 1918–1922 sekä sotaväen päällikön lainopillisena neuvonantajana 1927–1931. Hän oli Helsingin poliisimestarin vanhempana apulaisena 1918–1920, vt. poliisimestarina 1920–1922 ja vakinaisena poliisimestarina 1920–1927. Honkanen oli sitten Suomen maalaisten keskinäisen paloapuyhtiön apulaisjohtajana 1927–1950 ja toimitusjohtajana 1950–1954. Hän toimi Uudenmaan läänin vt. maaherrana 1930. Honkanen oli perustamassa Vapaussodan Kenttäharmaat -järjestöä vuonna 1931.

Honkanen ylennettiin vänrikiksi ja luutnantiksi 1918, kapteeniksi ja ratsumestariksi 1919, majuriksi 1923 ja everstiluutnantiksi 1930.

Honkanen oli naimisissa vuodesta 1909 Jenny Alida Lindbergin kanssa.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5  Aikalaiskirja 1934 (Projekt Runeberg)
2. ↑  Kuva Honkasen hautakivestä Helsingin pitäjän kirkon hautausmaalla (BillionGraves)
3. ↑  Ylioppilasmatrikkeli 1900-1907
**Herman Bernhard Lundborg** (7. huhtikuuta 1868 Värmlanti, Ruotsi – 9. toukokuuta 1943 Östhammar, Upplanti, Ruotsi) oli ruotsalainen lääkäri ja rotubiologi.

Elämäkerta
----------

Lundborg valmistui vuonna 1895 Karoliinisesta instituutista pääaineenaan lääketiede ja vuonna 1903 tohtoriksi Uppsalan yliopistosta. Hänestä tuli 1903 psykiatrian ja neurologian dosentti sekä myöhemmin rotututkimuksen ja rotubiologian dosentti.

Lundborg tutki väitöskirjassaan "Die progressive Myoklonus-Epilepsie (Unverricht's Myoklonie)" periytyvää sairautta, jonka Heinrich Unverricht ensin kuvasi vuonna 1891. Sen lisäksi, että hän kuvasi taudin, hän myös jäljitti sairastuneen perheen 1700-luvulta lähtien. Hän päätteli, että perhe oli geneettisesti rappeutunut "epäviisaiden" ja mahdollisesti sisäsiittoisten avioliittojen takia. Nykyisin Lundborgin kuvaaman epilepsian muoto tunnetaan nimellä Unverricht-Lundborgin tauti.

Lundborg oli rotuhygienikko. 1900-luvun alussa akateemikot ja lainsäätäjät ajattelivat, etenkin Pohjois-Euroopassa ja Yhdysvalloissa, että eugeeniikka voisi parantaa yhteiskunnan biologista pohjaa. Vuonna 1922 Ruotsi perusti uuden viraston, Rotubiologian tutkimuslaitoksen, jonka johtajaksi nimitettiin Lundborg. Hänen johdollaan instituutti alkoi kerätä runsaasti tilastotietoja ja valokuvia ruotsalaisen rodun kartoittamista varten.

Teokset
-------

* *Die progressive Myoklonus-Epilepsie (Unverricht's Myoklonie)*. Uppsala, 1903. Verkossa

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Enersen, Ole Daniel: Herman Bernhard Lundborg *Who Named It?*.  (englanniksi)
2. ↑  Lundborg, Herman Bernhard *Tietosanakirja osa 11*.  1922. Tietosanakirja-osakeyhtiö.
3. ↑  C. P. Panayiotopoulos: *A Clinical Guide to Epileptic Syndromes and their Treatment*, s. 536. Springer-Verlag London, 2010.
4. ↑  Lundborg, H. B. (1903). "Die progressive Myoklonus-Epilepsie (Unverricht's Myoklonie)".
5. ↑  C. P. Panayiotopoulos: Unverricht-Lundborg disease  released November 11, 1996; last updated February 12, 2020; expires February 12, 2023. MedLink, Neurology.  Arkistoitu 24.9.2020.  (englanniksi)
6. ↑  O'Mahony: Sweden's 'dark legacy' draws crowds to museum *The Local, thelocal.se*.  9.1.2007.  (englanniksi)


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Norja
* Saksa
* Israel
* Yhdysvallat
* Ruotsi
* Tšekki
* Kreikka
* Alankomaat
* Vatikaani

 |
|  |
| Tieteilijät | 
* CiNii
* Leopoldina
* Scopus

 |
|  |
| Muut | 
* IdRef

 |

 |
Lohjan murrealue
**Lohjan murre** on Lohjan alueella Uudellamaalla puhuttu murre. Murteella on voimakas lounaismurteiden pohja, johon sekoittuu hämäläisiä aineksia.

Kielimaantieteellinen asema
---------------------------

Lohjan murre kuuluu lounaisten välimurteiden Länsi-Uudenmaan murreryhmään, ja sitä puhutaan Lohjan alueella. Murrealue rajautuu esimerkiksi idässä Vihdin murrealueeseen ja pohjoisessa Nummen murteeseen.

Murteen piirteitä
-----------------

Lohjan murteen piirteisiin kuuluvat muun muassa imperfektimuodot *hakkain* ’hakkasin’, *kuarein* ’kuorin’ ja *vojei* ’voi’. Tämän lisäksi murteelle on tyypillistä i-äänteen säilyminen sanoissa kuten syksyiset, oloisii ja pikkuinen, joita muotoja Elias Lönnrot nosti kirjakieleen. Murteelle tavallista on myös eläimeen viittaaminen *hän*-sanalla.

Lohjan murteeseen on tullut myös runsaasti lainasanoja ruotsista, kuten *talrikki* (lautanen), *hantuuki* (pyyheliina), *karteeni* (ikkunaverho), *tampuuri* (eteinen), *trekooli* (puutarha) ja *förkkeli* (esiliina).

Esimerkkejä
-----------

Esimerkkejä Lohjan murteesta:

* "Hän on niim pikkuine viäl."
* "Tul sää sit!"
* "Miäs makai kyljelläs."

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Hän on niim pikkuine viäl *Kotimaisten kielten keskus*. Viitattu 5.2.2023.
2. 1 2 3  Lohjan murre  29.10.2017. Lohjan kotiseutututkimuksen ystävät r.y.. Viitattu 5.2.2023.


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Suomen murteet |
| --- |
|  |
| Länsimurteet | 
* Lounaismurteet
	+ Nummi
	+ Rauma
	+ Somero
* Etelä-Pohjanmaan murre
* Keski- ja pohjoispohjalaiset murteet
* Hämäläismurteet
	+ Tampere
* Peräpohjalaiset murteet
	+ Tornio

 |
|  |
| Itämurteet | 
* Savolaismurteet
	+ Kainuu
	+ Keski-Suomi
* Kaakkoismurteet

 |
|  |
| Muut | 
* Amerikansuomi
* Stadin slangi
* Ruotsinsuomi

 |
|  |
| Kielet tai murteet | 
* Meänkieli
	+ Jällivaara
* Kveenin kieli

 |

 |
**Julianuksen pylväs** (turk. *Julianus Sütunu*) on antiikin aikainen muistopylväs Ankaran kaupungissa Turkissa, alun perin Ankyran kaupungissa Galatiassa Vähässä-Aasiassa. Se sijaitsee Hükümet Meydanı -puistossa ja tunnetaan nykyisin myös nimellä *Belkıs Minaresi*, "Belkısin minareetti".

Pylväs liitetään yleensä keisari Julianukseen, josta se on saanut nimensä, ja arvellaan, että se olisi pystytetty hänen käytyään kaupungissa Persian vastaisella sotaretkellään vuonna 362. Tämä on kuitenkin epävarmaa, sillä pylväässä ei ole piirtokirjoituksia. Varmuudella pylväs on kuitenkin peräisin myöhäisroomalaiselta ajalta.

Pylväs sijaitsi länteen Augustuksen ja Rooman temppelistä ja eteläkaakkoon Caracallan kylpylästä. Se on 15 metriä korkea ja siinä on vaakasuuntaiset uritukset ja akantein koristeltu korinttilainen kapiteeli.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Stillwell, Richard & MacDonald, William L. & McAllister, Marian Holland (toim.): "ANCYRA (Ankara) Galatia, Turkey", *The Princeton Encyclopedia of Classical Sites*. Princeton, N. J.: Princeton University Press, 1976. Teoksen verkkoversio. (englanniksi)
2. 1 2 3  Ancyra (Ankara) *On the traces of ancient cultures*. Viitattu 6.11.2023. (englanniksi)
3. 1 2  The Column of Julian *Wow Cappadocia*. Viitattu 6.11.2023. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Julianuksen pylväs** Wikimedia Commonsissa
**Turvanasta Oy** on Turussa toimiva maailman suurin autonrenkaiden nastojen valmistaja. 

Salakarin suvun perheyritys juontaa juurensa 1970-luvulle, jolloin piikkiöläinen talvirengasyrittäjä Martti Salakari ja hänen poikansa Heikki keksivät tietä säästävän ja kulutusta kestävän, kokoonpainuvan holkkinastan. Sen tuotekehitys oli kuitenkin hidasta ja alkuvuosina tuotteiden laatu vaihtelevaa, valmistajana kaarinalainen Arisuo. Vuonna 1985 öljy-yhtiö Neste hankki omistukseensa holkkinastaan liittyvät patentit ja lisenssioikeudet, tarkoituksenaan koota tieliikennealan viranomaisista, järjestöistä ja rengasvalmistajista *kansallinen turvanastavaltuuskunta* tuotekehityksen edistämiseksi.. Vuonna 1988 Neste perusti yhdessä Salakarin perheen kanssa Turvanasta Oy:n, jonka tuotekehitys sai vauhtia ison yrityksen mukanaolosta. Neste irrottautui Turvanastasta vuosituhannen vaihteen paikkeilla, jolloin Turvanastasta tuli Salakarin perheyritys. Vuonna 2021 Suomen Yrittäjät antoi heille Vuoden Yrittäjäperhe -tunnustuspalkinnon. Tuolloin Turvanasta Oy:n liikevaihto oli 28 miljoonaa euroa ja henkilöstömäärä 88.

Turvanastan myynnistä menee vientiin yli 90 prosenttia. Yli miljardin nastan vuosituotanto tekee Turvanastasta maailman suurimman nastojen valmistajan.

Lähteet
-------

1. ↑  Jansson, Matti: Tietä säästäva holkkinasta markkinoille ensi talveksi.  *Helsingin Sanomat*, 17.3.1974, s. 13. Näköislehti (maksullinen).
2. ↑  Jansson, Matti: Neste kehittää uutta holkkinastaa.  *Helsingin Sanomat*, 19.11.1985, s. 13. Näköislehti (maksullinen).
3. 1 2  Vuoden Yrittäjäperhe 2021 tunnustuspalkinto Turvanasta Oy:lle *Suomen Yrittäjät*.  2.11.2021. Viitattu 16.2.2024.
**Hevoshoidonneuvoja** oli vuosina 1893–1917 maanviljelyshallituksen alaisuudessa toiminut suomalainen valtion viranomainen, joka vastasi hevoskasvatuksen johtamisesta ja valvonnasta.

Valtion hevosjalostustoimintaa oli harjoitettu 1830-luvulta alkaen ruununorijärjestelmällä. Valtion toimenpiteet hevoskasvatukseen vakinaistettiin vuoden 1893 asetuksella, jolloin perustettiin hevoshoidonneuvojan virka johtamaan maan hevosjalostusta. Hevoshoidonneuvojan tehtäviin kuului valvoa ravikilpailuita, hevoskasvatusta sekä ostaa kruunuoriita, valvoa niiden hoitoa ja siitostoimintaa. Hevoshoidonneuvoja myös myönsi varoja hevosalan järjestöille ja valvoi niiden toimintaa, sekä antoi lausuntoja ja ehdotuksia. Myöhemmin tehtäviin lisättiin kantakirjan pitäminen suomenhevosista.

Hevoshoidonneuvojan alaisuudessa oli 1-3 apulaisneuvojaa. Pätevyysvaatimuksena tehtävään oli eläinlääkärin tai agronomin tutkinto. Hevoshoidonneuvojan virka lakkautettiin vuonna 1917 ja sen tehtävät siirrettiin maataloushallituksen kotieläinhoito-osastolle.

Hevoshoidonneuvojat
-------------------

* Ernst Fabritius 1893–1899
* Jalmari Meurman, vt. 1898–1904
* Axel Gunnar Alfthan 1906–1917
* Erkki Sihvola, vt. 1917

Lähteet
-------

1. 1 2 3  http://wiki.narc.fi - Hevoshoidonneuvoja
2. 1 2 3  429-430 (Tietosanakirja / 3. Haggard-Kaiverrus) *runeberg.org*.  Arkistoitu 08.11.2023. Viitattu 8.11.2023.
3. ↑  Eduskunta - Jalmari Meurman
4. ↑  Kuka kukin oli: A
Lehden ensimmäisen numeron etusivu.
**Kalevan Kaiku** oli Michiganin Red Jacketissa (Calumetissa) vuosina 1890–1894 ilmestynyt amerikansuomalainen sanomalehti.

Hannes Helan perustama ja toimittama viikkolehti kävi kiivasta taistelua lukijoista Ino Ekmanin *Kansan Lehden* kanssa ja osallistui Suomi-synodin perustamisen ympärillä riehuneisiin kiistoihin. Vuonna 1892 siihen yhtyi Kusti Kortteen samana vuonna Red Jacketissa aloittama *Väinölä*, jolloin lehti laajennettiin kaksipäiväiseksi ja seitsenpalstaiseksi. *Kalevan Kaiun* uudeksi toimittajaksi tuli Korte, joka kuoli seuraavana vuonna Ironwoodissa. Sittemmin toimittajina ja julkaisijoina mainittiin Hela ja J. M. Erickson. Republikaanipuoluetta edustaneen lehden levikki oli 1 500 kappaletta.

Fred Karinen osti *Kalevan Kaiun* kirjapainoineen vuonna 1894, jolloin lehti yhdistettiin Karisen Minneapolisista Calumetiin siirtämiin *Amerikan Uutisiin*.

Lähteet
-------

1. ↑  Hirvonen, Juuso: *Michiganin Kuparialue ja suomalaiset*, s. 88. Duluth: Tekijän kustannuksella, 1920. Teoksen verkkoversio.
2. ↑  Holmio, Armas K. E.: *History of the Finns in Michigan*, s. 189. Detroit: Wayne State University Press, 2001. ISBN 0-8143-2974-8.
3. ↑    *Päivälehti*, 24.8.1892, s. 2. Artikkelin verkkoversio.
4. ↑    *Uusi Suometar*, s. 3. Artikkelin verkkoversio.
5. ↑  *N.W. Ayer & Son’s American Newspaper Annual*, s. 352. Philadelphia: N. W. Ayer & Son, 1893-4. Teoksen verkkoversio.
6. ↑    *Suomalainen*, 13.7.1894, s. 3. Artikkelin verkkoversio.
7. ↑  Kolehmainen, John Ilmari: Finnish Newspapers and Periodicals in Michigan *genealogia.fi*.  Arkistoitu 21.1.2012. Viitattu 20.9.2016.

Aiheesta muualla
----------------

* *Kalevan Kaiku* digitoituna Kansalliskirjastossa
Kosmas Indikopleusteen maailmankartta.
**Kosmas Indikopleustes** (m.kreik. Κοσμᾶς Ἰνδικοπλεύστης, *Kosmas Indikopleustēs*) oli kreikkalainen kauppias, merimies, matkailija, maantieteilijä ja munkki 500-luvun Aleksandriasta, Egyptistä. Hän matkusti Välimerellä, Punaisellamerellä ja Persianlahdella sekä keräsi tietoja idässä sijaitsevista maista. Hänen ei tiedetä varmuudella käyneen Intiassa vaikka lisänimi *Indikopleustes* tarkoittaakin Intianpurjehtijaa. Hänet tunnetaan teoksesta *Kristillinen topografia*, jossa hän perusteli uskoaan litteään Maahan. Teoksen vaikutus teologiaan jäi vähäiseksi ja se sai ensimmäisen latinankielisen käännöksensä vuonna 1706.

*Kristillinen topografia* jakaantuu kahteentoista osaan ja se on säilynyt kahtena käsikirjoituksena. Teoksen mukaan maailma muistuttaa muodoltaan ilmestysmajaa, ja sen maakerroksen muodostaman perustan ympärillä on merta. Merentakana puolestaan on seinämät, jotka kannattelevat taivaankantta. Kosmasin teos sisältää myös tietoja hänen matkoiltaan sekä kuvauksia Intian ja Sri Lankan kasveista ja eläimistä. Teos antaa myös historiallisesti tärkeää tietoa kristinuskon levinneisyydestä. Kosmas kirjoitti muitakin teoksia, mutta ainoastaan *Kristillinen topografia* ja muutamat psalmien ja evankeliumien kommentaarikatkelmat ovat säilyneet.

Lähteet
-------

1. 1 2  Hartig, Otto: Cosmas Indicopleustes *The Catholic Encyclopedia*. Viitattu 26.1.2021.
2. ↑  Kosmas *Pieni tietosanakirja*. Viitattu 26.1.2021.
3. ↑  Kangasniemi, Tuomas: Litteän Maan myytti: Keskiajan kirkko tiesi Maan palloksi viimeistään 700 vuotta ennen Kolumbusta *Areiopagi*.  18.2.2014. Viitattu 26.1.2021.
4. ↑  Cosmas: Egyptian geographer *Encyclopedia Britannica*. Viitattu 26.1.2021.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Kosmas Indikopleustes** Wikimedia Commonsissa

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF
	+ 2
	+ 3
	+ 4
	+ 5

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Norja
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Italia
* Israel
* Belgia
* Yhdysvallat
* Ruotsi
* Tšekki
* Australia
	+ 2
* Kreikka
* Alankomaat
* Puola
* Vatikaani

 |
|  |
| Tieteilijät | 
* CiNii

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Deutsche Biographie
* Trove

 |
|  |
| Muut | 
* IdRef

 |

 |
**Johan Axel Israel Arrhenius** (14. marraskuuta 1858 Hämeenlinna – 15. lokakuuta 1950 Tukholma ) oli suomalainen biologian opettaja ja kasvitieteilijä.

Axel Arrheniuksen vanhemmat olivat lyseonrehtori, professori Carl Jacob Arrhenius ja Elise Sucksdorff. Hän pääsi ylioppilaaksi 1877 Turun lyseosta ja valmistui Helsingin yliopistosta filosofian kandidaatiksi ja maisteriksi 1882.

Arrhenius oli Nya svenska läroverketissa opettajana vuodesta 1889 alkaen ja rehtorina 1895-1903. Hän toimi biologian opettajana Lundsbergissa, Värmlandissa ja Tukholmassa 1903-1924 sekä botanistina Oslossa. Arrhenius julkaisi tutkimuksia Suomen ja Skandinavian kasvistosta ja häntä pidettiin erityisesti pajujen (Salix) asiantuntijana.

Axel Arrhenius oli naimisissa vuodesta 1891 Hildegard Ottilia Ulrika Norrbomin ja avioeron jälkeen hän meni naimisiin Thora Dock Olsenin kanssa.

Julkaisuja
----------

* *Carl Linnaeus: minnestal*. Lundsbergs skola, Kristinehamn 1907

Lähteet
-------

1. ↑  Ylioppilasmatrikkelissa kuolinvuosi 1952.
2. 1 2 3 4  Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899
3. 1 2  Nordisk familjebok / Uggleupplagan. 34. Ö - Öyslebö; supplement Aa - Cambon (1922)


|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Tieteilijät | 
* International Plant Names Index

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899

 |

 |
**Nautintasuoja** on kiinteistön haltijan saantoa rasittavan virheen vaikutukset poistava suoja, joka syntyy kiinteistön nautinnan jatkuttua keskeytyksettä tietyn määräajan. Se tarkoittaa myös sitä, ettei saannossa olevaan virheeseen voi vedota. Nautintasuojaa ei kuitenkaan saa, jos virhe on niin karkea, ettei sitä voi luokitella saannoksi.

Nykyinen maakaari säätää nautintasuojasta 13 luvun 10 pykälässä. *Se, joka on saanut lainhuudon kiinteistöön ja sen jälkeen on kymmenen vuoden ajan omistajana hallinnut kiinteistöä, saa pitää kiinteistön, jos hän saantonsa tapahtuessa ei tiennyt eikä hänen pitänyt tietää kiinteistön joutuneen pois oikealta omistajalta. Jollei kannetta paremmasta oikeudesta kiinteistöön panna tänä aikana vireille, oikea omistaja menettää oikeutensa vaatia kiinteistö palautetuksi.*

Vuoden 1734 laki ei sisältänyt säännöksiä nautintasuojasta, vaikka sitä edeltävät maakuntalait ja maanlait siitä säätivät. Epäselvyydet mahdollisuudessa vedota saantovirheisiin pyrittiin poistamaan kuninkaallisella lainselityksellä 14. toukokuuta 1805, joka kumottiin Suomessa lainhuudatuslailla 86/1930. Selitys määritteli vuoden ja 20 vuotta jatkuneen nautinnan vaikutukset. Vuoden 1930 lainhuudatuslaki (20 §) antoi mahdollisuuden vedota muotovirheeseen vuoden ajan lainhuudosta lähtien. Aika muiden kuin muotovirheiden korjaamiseen oli 10 vuotta lainhuudosta, jos lainhuudon saaja tai tämän seuraaja oli toiminut vilpittömässä mielessä.

Lähteet
-------

1. ↑  *Encyclopædia iuridica fennica,* Suomalainen lakimiesyhdistys 1994–1999, ISBN 951-855-135-9, osa I palstat 533–534.
2. ↑  Maakaari (Arkistoitu – Internet Archive) 13:10 §
**Löytöretki suomeen** on suomentaja Kersti Juvan teos, jossa hän kertoo työstään ja suomentajana tekemistään käännösratkaisuista. Kirjan on julkaissut vuonna 2019 Suomalaisen Kirjallisuuden Seura.

Lukuisilla palkinnoilla palkittu Juva on englanninkielisen kaunokirjallisuuden suomentaja, ja hänet tunnetaan etenkin J. R. R. Tolkienin teosten suomentajana. Kirjan esipuheessa hän kertoo, että kirjan tekeminen kesti neljä vuotta, siitä lähtien, kun hän vuonna 2014 sai Eminentia-apurahan elämäntyönsä kokoamiseen. Hän esittelee työtä konkreettisesti esimerkkien kautta.

Alkusanoissa hän korostaa asennettaan kieleen, että suomentajalle lähtökohta on, että "kieli ei ole koodi" vaan se on "yhteisön ääni, tapa, jolla joukko ihmisiä kommunikoi keskenään". Suomentaminen on tulkitsemista, ja siten suomennos ei ole sama kuin alkuteos vaan teos kirjoitettuna suomalaiselle lukijalle.

Arviot
------

Juha Mäkinen sanoi *Savon Sanomissa* julkaistussa arviossaan, ettei teos hänen mielestään ole löytöretki suomeen vaan "pikemminkin laboratoriossa mikroskoopilla suoritettua havainnointia". Hän olisi kaivannut esseemäisempää tekstiä Juvan suhteesta kieleen ja suomentajan työhön.

Ville Eloranta (*Helsingin Sanomat*) kirjoitti, että teoksessa on valtava määrä suomen ominaispiirteitä ja monipuolisuutta esitteleviä esimerkkejä. Hänestä siinä olisi kuitenkin ollut karsimisen varaa mutta se tarjoaa kuitenkin "mieleenpainuvan matkan suomen kieleen ja rautaisen ammattilaisen elämäntyöhön."

Kirjailija ja suomentaja J. Pekka Mäkelä huomautti blogissaan, että Juvalla on kirjassa käytössään myös vanhoja harvoin esiteltyjä sijamuotojen nimiä, kuten latiivi ja separatiivi.

Lähteet
-------

1. ↑  Kersti Juva, 375 humanistia. Helsinki.fi. Viitattu 18.10.2019.
2. ↑  Juva 2019, Lukijalle, s. 7.
3. ↑  Juva 2019, Lukijalle, s. 8.
4. ↑  Mäkinen, Juha: Kirja-arvio: Kersti Juva tarjoaa mielenkiintoisia havaintoja kielestä ja sen vivahteista *Savon Sanomat*.  14.10.2019. Viitattu 18.10.2019.
5. ↑  Eloranta, Ville: Loistokas suomentaja esittelee työkalupakkinsa.  *Helsingin Sanomat*, 15.9.2019, s. C 3.
6. ↑  Mäkelä, J. Pekka: Kieli on notkea kapine. *Yrttimaa.net* 2.10.2019. Viitattu 19.10.2019.

Aiheesta muualla
----------------

* Kirjan esittely SKS:n sivulla (Arkistoitu – Internet Archive).
* Cavén, Tina: Kuinka Bilbo Bagginsista tuli ensin Kalpa Kassinen ja sitten Bilbo Reppuli. *Yle.fi* 25.9.2019.
Sendenin sijainti Coesfeldin piirikunnassa. Pienemmässä kuvassa piirikunnan sijainti Nordrhein-Westfalenin osavaltiossa.
**Senden** on kunta Nordrhein-Westfalenin osavaltiossa Saksassa. Münsterlandin länsiosassa sijaitseva Senden sai nykyisen muotonsa vuonna 1975.

Maantiede
---------

Senden sijaitsee osavaltionsa pohjoisosassa Münsterin lounaispuolella. Etäisyys Münsterin keskustasta on noin 15 kilometriä lounaaseen. Kunnan halki virtaa Stever, joka on Lippen 58-kilometrinen sivujoki. Sendenin osa-alueet ovat Bösensell, Ottmarsbocholt ja Venne. Ne olivat aiemmin itsenäisiä maalaiskuntia.

Historia
--------

Nykyinen Senden muodostettiin 1975, kun maalaiskunnat Bösensell, Ottmarsbocholt, Venne ja Senden liitettiin toisiinsa. Varhaisin asiakirjamaininta Sendenistä on noin vuodelta 890 eräässä Werdenin luostarin asiakirjassa. Ottmarsbocholtista ensimmäinen maininta on vuosilta 950–975.

Sendenin historiallista arkkitehtuuria edustaa muun muassa linna Schloss Senden. Linna sijaitsee kantakaupungin lounaisosassa.

Talous ja liikenne
------------------

Sendenin elinkeinoja ovat esimerkiksi vähittäiskauppa, hyötyajoneuvot, logistiikka, koneenrakennus sekä puun, metallin ja muovin jalostus. Bösensellissä on rautatieasema (Haltestelle Bösensell Bahnhof), joka sijaitsee rataosuudella Wanne-Eickel–Hampuri. Bösensellin eteläpuolitse Sendenin hallinnollisen alueen halki kulkee moottoritie BAB 43, josta on liittymä Sendenin katuverkkoon. Moottoritie BAB 1 kulkee Sendenin itäpuolitse.

Lähteet
-------

1. ↑  Entfernung von Senden, Deutschland nach Münster, Deutschland *Entfernungsrechnerkm.com*. Viitattu 25.2.2024. (saksaksi)
2. ↑  Geschichte *Senden-westfalen.de*. Gemeinde Senden. Viitattu 25.2.2024. (saksaksi)
3. ↑  Verein Schloss Senden e.V. *Schloss-senden.de*. Schloss Senden e.V.. Viitattu 25.2.2024. (saksaksi)
4. ↑  Wirtschaftsstandort Senden *Senden-westfalen.de*. Gemeinde Senden. Viitattu 25.2.2024. (saksaksi)
5. ↑  So finden Sie uns richtig gut *Senden-westfalen.de*. Gemeinde Senden. Viitattu 25.2.2024. (saksaksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Senden, Nordrhein-Westfalen, Saksa — Sunrise, Sunset and Daylength

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Senden (Westfalen)**.
Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.   
Alkuperäinen artikkeli: de:Senden (Westfalen)