Marie-Anne ja Jean-Baptiste Lagimodière tapaavat ensimmäistä kertaa First Nations -kansaa, piirros vuodelta 1807.
**Marie-Anne Lagimodière**, o.s. **Gaboury** (2. elokuuta 1780 - 14. joulukuuta 1875) oli syntyjään kanadanranskalainen ja Louis Rielin isoäiti. Hän oli myös ensimmäinen naispuolinen eurooppalaissiirtolaisten jälkeläinen, joka muutti nykyisin läntisenä Kanadana tunnetulle alueelle.

Nuoruusvuodet
-------------

Marie-Anne syntyi Québecin provinssissa sijaitsevassa Maskinongén kylässä, joka sijaitsee lähellä nykyistä Trois-Rivièresin kaupunkia. 21. huhtikuuta 1806 hän meni naimisiin Saint-Oursista kotoisin olevan Jean-Baptiste Lagimodièren kanssa, Jean-Baptiste toimi turkiskauppiaana (*Coureur des bois*) Hudson's Bay Companylle rupertinmaan alueella.

Matka länteen
-------------

Vastoin perinteitä Marie-Anne matkusti puolisonsa mukana länteen hänen turkiskauppamatkallaan. Heidän ensimmäinen etappinsa oli Assiniboinejoen ja Redjoen yhtymäkohdan läheisyydessä sijaitseva métis-intiaanien asuinpaikka, johon myöhemmin rakennettiin Red River Colony ja jossa sijaitsee nykypäivänä Winnipegin kaupunki. Pariskunta vietti ensimmäisen talvensa métis-kylässä lähellä Pembinan kylää (nykyisessä Pohjois-Dakotassa), jossa 6. tammikuuta 1807 syntyi ensimmäinen heidän seitsemästä lapsestaan.

Kevään saavuttua perhe matkusti Saskatchewanjoen laaksoon, alueelle joka sijoittuu nykyisen Saskatchewanin provinssin pohjoisosaan. He asuivat paikalla vuoteen 1811 saakka ja viettivät puolinomadielämäntapaa muiden kanadanranskalaisten turkismetsästäjien ja heidän intiaanivaimojensa kanssa. Marie-Anne osallistui miehensä biisonin ja turkismetsästysmatkoihin, usein matkustaen aina nykypäivän Albertan provinssiin saakka. Aikalaiset kertovat hänen elämänsä olleen täynnä seikkailuja, heidän toinen lapsensa syntyi keskellä preeriaa hänen hevosensa pillastuttua, ja eräällä metsästysmatkalla heidän matkakumppaninsa kimppuun hyökkäsi karhu jonka Marie-Anne ampui.

Metsästysmatkallaan nykyisen Albertan provinssin alueella perhe joutui Tsuu T'ina-intiaanien vangiksi yhteistyöstään cree-intiaanien kanssa. He onnistuivat hevosillaan pakenemaan vangitsijoitaan, ja intiaanit ajoivat heitä takaa viisi vuorokautta kunnes he saavuttivat *Fort des Prairie* -linnoituksen (tunnetaan myös nimellä *Fort Augustus* joka on osa Fort Edmontonia) lähellä nykyistä Edmontonin kaupunkia.

Ennen avioliittoaan Jean-Baptistella oli ollut suhde (ransk. *à la façon du pays* / suom. *maan tapa*) intiaaninaiseen joka oli synnyttänyt hänelle lapsen. Marie-Anne oli suvaitsevainen aikaisemmasta suhteesta ja hyväksyi lapsen kasvattamisen samassa perheessä, vaikka lapsen äiti oli erittäin mustasukkainen ja uhkasi myrkyttää hänet. Marie-Annen suhteet intiaaniväestöön olivat hyvät ja sai osakseen suurta uteliaisuutta matkoillaan heidän keskuudessa. Hän oli ensimmäinen heidän näkemänsä valkoihoinen nainen ja jotkut jopa luulivat hänen omaavan yliluonnollisia kykyjä.

Paluu Redjoelle
---------------

Saatuaan uutisen Lordi Selkirkin aikeista perustaa uusi siirtokunta Redjoelle, he matkustivat alueelle ja osallistuivat Red River Colonyn perustamiseen keväällä 1812. Asutuskeskuksen alkuvaiheissa Hudson's Bay Companyn ja North West Companyn väliset kiistat johtivat lopulta Seven Oaksin taisteluun 1816. Lagimodièren perhe onnistui pitäytymään erossa väkivaltaisuuksista taistelun aikana mutta Hudson's Bay Companyn edustaja Colin Robertson pyysi Jean-Baptistea viemään uutisen tapahtumasta lordi Selkirkille. Hän matkusti kaikkiaan 2 900 kilometriä hevosella ja jalan viedäkseen uutiset perille. Nor'Westersien otettua haltuunsa Fort Douglasin ja karkotettuaan asukkaat Marie-Anne joutui etsimään suojaa paikallisten intiaanien keskuudesta. Jean-Baptisten palattua matkalta idästä Nor'Westersit vangitsivat hänet, ja hänet siirrettiin Fort Williamin vankilaan, jossa hän oli vangittuna elokuuhun 1816 saakka. Lagimodièret tapasivat toisensa vasta syyskuussa 1816 vihamielisyyksien laannuttua.

Tunnustuksena avustaan lordi Selkirk lahjoitti Jean-Baptistelle maa-alueen Redjoen lähettyviltä jonne perhe asettui useiksi vuosiksi. Heille syntyi kuusi lasta lisää, mukaan lukien vuonna 1822 syntynyt Julie Lagimodière, josta tuli Louis Rielin äiti. Kuollessaan 1875 Marie-Anne oli 95-vuotias ja hän näki Manitoban provinssin perustamisen ja liittymisen Kanadan liittovaltioon johtuen Louis Rielin toimista Red Riverin kapinan aikana 1869-1870. Hänen mukaansa on nimetty École Marie-Anne-Gabouryn peruskoulu St. Vitalin kaupunginosassa Winnipegissä.

Lähteet
-------

* Goulet, Agnès. *Marie-Anne Gaboury: Une femme dépareillée*, Editions des plaines, 1989, ISBN 0-920944-91-4
* Dugas, Georges. *The first Canadian woman in the Northwest*, Manitoba Free Press, 1902.

Aiheesta muualla
----------------

* Elämäkerta: *Dictionary of Canadian Biography Online* (englanniksi)
* Canoe.ca: A biography (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
* The Marie-Anne Gaboury cultural centre (ranskaksi)

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Ranska
* BnF data
* Yhdysvallat

 |

 |