recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Naisten **softball-turnausta olympiakisoissa 2008** hallitsi Yhdysvallat aina loppuotteluun saakka, jossa Japani venyi voittoon. Yhdysvallat jäi hopealle ja Australia otti pronssimitalit. Softball oli toistaiseksi viimeisen kerran olympiaohjelmassa.

Alkulohko
---------

| joukkue | Ot. | V | T | H | Juoksut | Avg | USA | JPN | AUS | CAN | TPE | CHN | VEN | NED |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| **Yhdysvallat** | 7 | 7 | 0 | 0 | 53-1 | 1.000 |  | 7-0 | 3-0 | 8-1 | 7-0 | 9-0 | 11-0 | 8-0 |
| **Japani**  | 7 | 6 | 0 | 1 | 23-13 | .857 |  |  | 4-3 | 6-0 | 2-1 | 3-0 | 5-2 | 3-0 |
| **Australia** | 7 | 5 | 0 | 2 | 30-11 | .714 |  |  |  | 4-0 | 3-1 | 3-1 | 9-2 | 8-0 |
| **Kanada** | 7 | 3 | 0 | 4 | 17-23 | .429 |  |  |  |  | 6-1 | 1-0 | 0-2 | 9-2 |
| **Kiinan Taipei** | 7 | 2 | 0 | 5 | 10-23 | .286 |  |  |  |  |  | 2-1 | 3-0 | 2-4 |
| **Kiina** | 7 | 2 | 0 | 5 | 19-21 | .286 |  |  |  |  |  |  | 7-1 | 10-2 |
| **Venezuela** | 7 | 2 | 0 | 5 | 15-35 | .286 |  |  |  |  |  |  |  | 8-0 |
| **Alankomaat** | 7 | 1 | 0 | 6 | 8-48 | .143 |  |  |  |  |  |  |  |  |

Mitaliottelut
-------------

* A3-A4:  Australia -  Kanada 5-3

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
|   | Välierät |  | Loppuottelu |
|   |   |   |   |   |   |   |
|  | A1-A2 |  |
|  |  **Yhdysvallat** | 4 |   |
|  |   Japani | 1 |   |
|  |   |
|  |  |  |
|  |   |   |  **Japani** | 3 |
|  |   |   Yhdysvallat | 1 |
|  |  |
|  |  |
|  |  |
|  |  |  |
|  |   **Japani** | 4 |  |
|  |   Australia | 3 |   |  |

Lähteet
-------

* 

Kesäolympialaisten 2008 lajit ja kilpailutapahtumat
Ammunta | Baseball | Jalkapallo | Jousiammunta | Judo | Koripallo | Käsipallo | Lentopallo | Maahockey | Melonta | Miekkailu | Nykyaikainen viisiottelu | Nyrkkeily | Paini | Painonnosto | Purjehdus | Pyöräily | Pöytätennis | Ratsastus | Softball | Soutu | Sulkapallo | Taekwondo | Tennis | Triathlon | Taitouinti | Uimahypyt | Uinti | Vesipallo | Voimistelu | Yleisurheilu

SoftballSoftball olympialaisissa
1996 |
2000 |
2004 |
2008 |
2012–2016 |
2020
**Joseph A. "Joe" Burke** (18. maaliskuuta 1884 Philadelphia – 9. kesäkuuta 1950 Upper Darby) oli yhdysvaltalainen populaarimusiikin säveltäjä, pianisti ja näyttelijä.

Burke opiskeli Pennsylvanian yliopistossa Philadelphiassa ja lähti valmistumisen jälkeen Hollywoodiin näyttelemään elokuvissa. Hänen ensimmäinen roolinsa oli vuoden 1915 elokuvassa *The Senator*. Hän esiintyi muun muassa elokuvissa *8-sylinteristä rakkautta* (engl. *Lucky Devil*, 1925), *Striving for Fortune* (1926) sekä *The Show of Shows* (1929), joka jäi hänen viimeiseksi elokuvakseen näyttelijänä.

Näyttelijäuraansa suuremman menestyksen Burke saavutti lauluntekijänä. Hän alkoi 1920-luvun puolivälissä säveltää musiikkia elokuviin työskennellen useiden eri sanoittajien kanssa. Hänen ensimmäinen menestynyt sävellyksensä oli Benny Davisin sanoittama "Yearning" vuonna 1925. Davis sanoitti myös Burken säveltämän kappaleen "Carolina Moon" vuonna 1928. 1920- ja 1930-lukujen vaihteessa Burke teki yhteistyötä sanoittaja Al Dubinin kanssa; kaksikon suurin hitti oli Casa Loma Orchestran nauhoittama kappale "For You". Muita Burken ja Dubinin tekemiä lauluja ovat "Tiptoe Through the Tulips with Me" (1929) ja "Dancing with Tears in My Eyes" (1930). "Tiptoe Through the Tulips with Me" -kappaleen on nauhoittanut suomeksi M. A. Numminen nimellä "Varkain vattupensaiden taa".

1930-luvun puolivälissä Burken yhteistyökumppanina toimi Edgar Leslie. Tommy Dorsey nauhoitti heidän kappaleensa "On Treasure Island" vuonna 1935. Muihin kaksikon kappaleihin kuuluvat "Moon Over Miami" (1935) ja "It Looks like Rain in Cherry Blossom Lane" (1937).

Burke jatkoi musiikin tekemistä 1940-luvun lopulle saakka. Hänen viimeinen menestyskappaleensa oli Joseph McCarthyn sanoittama "Ramblin’ Rose" vuonna 1948. Joe Burke kuoli Pennsylvanian Upper Darbyssa 9. kesäkuuta 1950. Hänet valittiin Songwriters Hall of Fameen vuonna 1970.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Joe Burke *Songwriters Hall of Fame*. Viitattu 4.3.2012. (englanniksi)[vanhentunut linkki]
2. ↑  Joe Burke *AllRovi*. Viitattu 4.3.2012. (englanniksi)
3. 1 2 3 4  Layne, Joslyn: Joe Burke *Allmusic*. Viitattu 4.3.2012. (englanniksi)
4. ↑  Hakutulos kappaleelle Varkain vattupensaiden taa *Suomen Äänitearkisto ry*. Viitattu 4.3.2012. [vanhentunut linkki]

  


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Norja
* Espanja
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Belgia
* Yhdysvallat
* Latvia
* Tšekki
* Australia
* Kroatia
* Alankomaat
* Puola

 |
|  |
| Taiteenala | 
* MusicBrainz

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Trove

 |
|  |
| Muut | 
* RISM
* SNAC

 |

 |
**Oulun normaalikoulu, Koskela** on yksi Oulun normaalikoulun neljästä yksiköstä. Oulun normaalikoulu on Oulun yliopiston kasvatustieteiden ja psykologian tiedekunnan ylläpitämä koulu, jonne oppilaat tulevat normaalisti omalta oppilaaksiottoalueelta.

Koskelan yksikössä annetaan perusopetusta vuosiluokilla 1–6 ja samalla Oulun yliopiston luokanopettajaopiskelijat suorittavat omaa ohjattua opetusharjoittelua. Koulussa annetaan myös maahanmuuttajien valmistavaa opetusta.

Opetusharjoittelu
-----------------

Koulussa järjestetään luokanopettajakoulutuksen ohjattua opetusharjoittelua. Opiskelijat harjoittelevat kolmessa eri jaksossa. Pääosin ensimmäisen opiskeluvuoden aikana opiskelijat tutustuvat kouluun kahden viikon ajan orientoivassa harjoittelussa (OKT). Kandidaatin tutkinnon perusharjoittelussa (KKT) opiskelijat harjoittelevat kuuden viikon aikana niin ryhmissä, pareina kuin yksinkin. Maisterivaiheen harjoittelussa (MKT) harjoittellaan kahdeksan viikon ajan ensin vastuuaineiden opetusta ja lopuksi kahden viikon ajan vastuun ottamista kokonaisista koulupäivistä.

Historia
--------

Vuonna 2013 Oulun kaupungin hallinnoima Koskelan koulu lakkautettiin ja koulu siirtyi Oulun normaalikoulun osaksi. Uudeksi nimeksi yksikölle tuli Oulun normaalikoulu, Koskela.

Pihatapahtuma 2015

Kimppa
------

Koskelassa toimii aktiivinen vanhempaintoimikunta Kimppa. Vuosittaisiin tapahtumiin kuuluu mm. syksyisin järjestettävä pihatapahtuma, Halloween-juhla ja kevään vappukarnevaali.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Oulun normaalikoulu, Koskela** Wikimedia Commonsissa

* Oulun normaalikoulu, Koskelan kotisivut
* Vanhempaintoimikunta Kimppa (Arkistoitu – Internet Archive)
**Space Systems/Loral** (**SS/L**) on yhdysvaltalainen tietoliikennesatelliittien valmistaja. 

Sen päätoimipaikka on Palo Alto Kaliforniassa. Se kuuluu Loral Space & Communications-konserniin. 

Yhtiö siirtyi vuonna 1990 715 miljoonan dollarin hintaan Loral Corporation-yhtiölle. Sen myi Ford Motor Company, jossa se on ollut Space Systems Division osana Ford Aerospacea. Se perustettiin 1950-luvun lopussa nimellä **Western Development Laboratories** (**WDL**) Philco-yhtiö. Philco muuttui vuonna 1966 Philco-Fordiksi.

Courier 1 -satelliitti
SS/L on perinyt edeltäjiensä innovaatiohistorian: Vuonna 1960 Courier 1B oli Philcon satelliitti ja samalla maailman ensimmäinen aktiivisen toistimen sisältävä satelliitti.

SS/L on itse kehittänyt ionipropulsiota, litium-akkutekniikkaa ja komposiittirakenteita. 

Marraskuussa 2010 emoyhtiö on ilmaissut myyntihalunsa, se halunnee keskittyä tietoliikenteeseen eikä satelliittien tekemiseen. Eräs syy on kanadalaisen Telesat Canadan osto- ja myyntimahdollisuus, toinen on se, että SS/Loralin yhdysvaltalainen asiakas TerreStar ei pystyne maksamaan tilaamaansa ja jo toimitettua TerreStar-1-satelliittia konkurssiuhkansa takia.

SSL 1300 -satelliittirunko
--------------------------

SS/L:n päätuote on 1300-runkoon perustuvat tietoliikennesatelliitit, niitä on tehty*milloin?* 48 kappaletta.

Lähteet
-------

1. ↑
2. ↑   (Arkistoitu – Internet Archive) SS/L Commercial Orbital Transportation Services

Aiheesta muualla
----------------

* Company home page (Arkistoitu – Internet Archive)
**Oulun merikoulu** oli Oulussa vuosina 1863–1910 toiminut Oulun kauppaseura perustama merenkulkualan oppilaitos. Oppilaitos toimi Pokkitörmällä nykyisen Oulun Lyseon lukion voimistelusalin paikalla sijainneessa rakennuksessa. Merikoulun näkyvin muisto on Oulun Linnansaaressa sijaitseva, Oulun linnan raunioille vuonna 1875 rakennettu tähtitorni, joka toimii nykyisin kahvilana.

Merikoulussa oli kolme opintolinjaa: merikapteenin, perämiehen ja Itämeren kapteenin opintolinjat. Opetusta annettiin sekä suomeksi että ruotsiksi vuoteen 1899 asti, jonka jälkeen ainoana opetuskielenä oli suomi. Oppiaineina olivat mm. englanti, venäjä, navigointi sekä matematiikka, kapteeninlinjalla lisäksi anatomia sekä lääkärintaidot.

Merikoulusta ehti sen toiminta-aikana valmistua kaikkiaan 200 merikapteenia, 95 perämiestä, 23 kauppalaivuria, 12 itämerenkipparia sekä 16 aliperämiestä. Merikoulun toiminta jatkui tavallisena merimieskouluna vuoteen 1921 saakka, jolloin toiminta lopetettiin.

Oulun merikoulu sai myös kansainvälistä tunnustusta, kun yhdysvaltalainen merenkulkualan julkaisu omisti sille vuonna 1910 kokonaisen sivun.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Hautala, Kustaa: *Oulun kaupungin historia IV*, s. 523-526. Oulu: Kirjapaino Oy Kaleva, 1976. ISBN 951-9327-00-2.

Aiheesta muualla
----------------

* Oulun kaupunki: Oulusa koulusa
**Marjalanniemi** tai *Marjolanniemi* (v:sta 1948 ven. Марьино, *Marjino*) on kylä Norsjoen maalaiskunnan eteläosassa Käkisalmen piirissä Leningradin alueella Venäjällä. Suomelle kuuluessaan Marjalanniemi oli osa Käkisalmen maalaiskuntaa. 

Marjalanniemi sijaitsee Vuoksen pohjoisessa laskuhaarassa olevan Käkisalmenselän kaakkoisrannalla noin kymmenen kilometriä Käkisalmen kaupungista etelään. Marjalanniemen naapurikyliä olivat pohjoisessa Käkisalmenselän toisella puolella Hirvisaari, koillisessa Sakkali, idässä Pyhäjärven kunnan puolella Valkeamäen kylä, etelässä Räisälän puolella Myllypelto ja lännessä Lumilahden toisella puolella Räisälään kuulunut Särkisalo. Sakkalin rajan tuntumassa virtaa Kokkaroja. Nimestään huolimatta suurin osa Marjalanniemeä ei sijainnut niemellä, vaan aivan kylän pohjoisimmassa osassa oli pieni Vuokseen työntyvä niemi. Niemen itäpuolella oli Kalmistosaari.

Väestö ja elinkeinot
--------------------

Vuonna 1920 Marjalanniemessä oli 180 asukasta. Vuonna 1939 asukkaita oli puolestaan 185. Marjalanniemen asutus oli keskittynyt kylän länsiosaan Norsjoelta Myllypeltoon kulkevan maantien länsipuolelle.  Kyläaukean jakaa kahtia kylän halki kulkeva Marjalanniemenharju. Jonkin verran asutusta oli myös kylän metsäisessä itäosassa Kiviharjun itäpuolella. Myös nykyisin kylän asutus on keskittynyt samoille alueille.

Ennen talvisotaa Marjalanniemi oli pääasiassa maatalousvaltainen kylä. Näpinlahden, Sakkalin ja Marjalanniemen kylien yhteinen kansakoulu sijaitsi Sakkalin kylässä ja se oli aloittanut toimintansa vuonna 1910. Marjalanniemessä aloitti koulun alaosasto vuonna 1929. Hiitola–Rautu-rata kulkee kylän halki. Vuonna 1939 rataosalle avattiin Marjalanniemen seisake. Tätä ennen marjalanniemeläiset olivat käyttäneet Näpinlahden seisaketta tai Myllypellon asemaa.

Historia
--------

Talvisodan alussa kylästä evakuoitiin alaikäiset lapset äiteineen. Muu väestö evakuoitiin rauhan tultua, kun selvisi että Käkisalmen maalaiskunta kuului luovutettaviin alueisiin. Jatkosodan aikana asukkaita palasi koteihinsa, mutta uusi evakuointi oli edessä vuonna 1944.

Lähteet
-------

* Kuujo, Erkki, Puramo, Eino & Sarkanen, J.: *Käkisalmen historia*, s. 934-940. Lahti: Käki-säätiö, 1959.

### Viitteet

1. 1 2  *Karjalan kannas, historia ja nykyaika, 1938-2001* 1:200 000. Pietari: ZAO Karta Ltd, 2001.
2. 1 2  Pekkanen, Risto, Martimo, Pentti & Tiittanen, Jyrki: *Kielletyt kartat 2, Luovutetun Karjalan kylät ja tilat*, s. 141. Helsinki: AtlasArt, 2007. ISBN 978-952-5671-03-2.
3. 1 2 3 4 5 6  Kuujo 1959, s. 943
4. ↑  Kuujo 1959, s. 898
5. ↑  Kuujo 1959, s. 888

Käkisalmen maalaiskunnan kylät
Alapuusti • Haminanniitty • Hirvisaari • Joensuu • Kapeasalmi • Marjalanniemi • Norsjoki • Näpinlahti • Ostamo • Porkanniemi • Pärnä • Pörtsykkä • Sakkali • Suotniemi • Tenkalahti • Vuohensalo • Yläpuusti
**Mushroom** on shetlanninponeilla harvinaisena esiintyvä sienenharmaa, toistaiseksi varmistamaton väritys. Mushroom-värinen poni on perimältään rautias eli punaruskea, mutta muistuttaa väritykseltään ruskeanharmaata hopeanmustaa. Värityksen on kuvannut skotlantilainen shetlanninponikasvattaja Beth Mead, jonka tietyistä linjoista alkoi syntyä harmaanruskeita varsoja.

Ominaisuudet
------------

Mushroom-väriseltä ponilta puuttuu feomelaniinin punaisuus miltei kokonaan. Rungon väri on ruskeanharmaa ja jouhet ovat vaaleat. Silmät ovat hieman tavallista vaaleammat.

Periytyminen
------------

Mead kuvaa värityksen periytyvän resessiivisesti: kaksi mushroom-ponia tuottaa yhdessä vain samanvärisiä jälkeläisiä. Meadin mushroom-ori on toistaiseksi tuottanut mustapohjaisten tammojen kanssa vain mustia ja rautiaita varsoja ja rautiaspohjaisten tammojen kanssa rautiaita varsoja. Toisaalta Mead on saanut mushroom-varsoja myös yhdistelmistä rautias-rautias ja musta-musta.

Mushroom-väritystä on tavattu vain shetlanninponeilla. Mead on koonnut kotisivuilleen mushroom-väristen ja samankaltaisia värejä jälkeläisilleen periyttäneiden ponien sukutauluja ja tutkinut niissä esiintyviä värimainintoja. Hän on havainnut monien mushroom-ponien polveutuvan hollantilaisen Houlland-siittolan eläimistä. Muita hänen havaitsemiaan yhteyksiä ovat Annandalen , Gletnessin ja South Parkin linjat.

Lähteet
-------

* Viitanen, Johanna: *Hevosen värit*. Vudeka, 2007. ISBN 978-952-99464-8-8.

### Viitteet

1. 1 2 3  Viitanen 2007, s. 86
2. ↑
3. ↑  Viitanen 2007, s. 87
4. ↑
5. ↑
6. ↑


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Hevosvärit |
| --- |
|  |
| Perus | 
* Rautias
* villiruunikko
* ruunikko
* mustanruunikko
* musta

 |  |
|  |
| Diluutio | 

|  |  |
| --- | --- |
| Voikkovärit | 
* **Heterotsygootit:** voikko • ruunivoikko • mustanvoikko

**Homotsygootit:** *cremello* • *perlino* • *smoky black*
 |
|  |
| Hallakkot: | 
* rautiaanhallakko
* ruunihallakko
* hiirakko
* ruunivoikonhallakko

 |
|  |
| 
* hopea
* samppanja
* pearl

 |

 |
|  |
| Kimo- ja sekakarva | 
* Kimo
* Päistärikkö
* Rabicano
* *Varnish roan*

 |
|  |
| Kirjavuus | 
* *frame*
* sabino
* *splashed white*
* tobiano
* tiikerinkirjavuus

 |
|  |
| Muut | 

|  |  |
| --- | --- |
| Väritekijöitä | 
* Liinakko
* Nokikuvio
* Pangare
* *Brindle*
* *Mushroom*

 |
|  |
| Merkit | 
* Merkit
* Herasilmä
* Alkukantaiset merkit
* Luomet

 |

 |
|  |
| Jalostus ja periytyminen | 

|  |  |
| --- | --- |
| Termejä | 
* Yksivärinen
* Villityyppi
* Värirotu

 |
|  |
| Jalostus | 
* Lavender foal -oireyhtymä
* Lethal white -oireyhtymä

 |

 |

 |
**Viron liberaalidemokraattinen puolue** (vir. *Eesti Liberaaldemokraatlik Partei*, lyh. **ELDP**) oli virolainen sosiaalinen liberaali poliittinen puolue joka perustettiin perustettiin 9. maaliskuuta 1990 Viron ollessa vielä Neuvostoliittoon kuuluva Neuvosto-Viro. Tällöin liberaali kansanpuolue ja vapaa demokraattinen puolue sulautuivat yhteen. Puolue toimi vuosina 1990-1994.

ELDP:lle myönnettiin marraskuussa 1990 Liberaalin Internationalin tarkkailijajäsenyys ensimmäisenä itä-eurooppalaisena puolueena. Puolue oli mukana syyskuun 1992 riigikogun vaaleissa Mart Laarin johtamassa Isänmaa-vaaliliitossa, joka sai 29 paikkaa 101-jäseniseen riigikoguun. Laar muodosti hallituksen marraskuussa ja ELDP:n jäsenistä puheenjohtaja Paul-Eerik Rummo kulttuuriministerinä ja Heiki Kranich valtiovarainministerinä kuuluivat Laarin hallitukseen. He kuitenkin erosivat 14. kesäkuuta 1993 hallituksesta. 

Seuraavana vuonna Viron keskuspankin johtaja Siim Kallas johti uuden liberaalien johtaman reformipuolueen syntymistä. ELDP:nkin jäsenet liittyivät tällöin uuteen Viron reformipuolueeseen, joka syntyi 13. marraskuun 1994. Sittemmin reformipuolue nousi hallituspuolueeksi, ja sen edustajista Siim Kallas, Andrus Ansip, Taavi Rõivas ja Kaja Kallas ovat toimineet Viron pääministereinä.

Puheenjohtajat
--------------

* Paul-Eerik Rummo 1990-1994

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Viro Viron puolueet |
| --- |
|  |
| Riigikogu | 
* Reformipuolue (34)
* Keskustapuolue (26)
* Konservatiivinen kansanpuolue (19)
* Isänmaa (12)
* Sosiaalidemokraattinen puolue (10)

 |
|  |
| Euroopan parlamentti | 
* Reformipuolue (2)
* Sosiaalidemokraattinen puolue (2)
* Keskustapuolue (1)
* Konservatiivinen kansanpuolue (1)

 |
|  |
| Muut puolueet | 
* Vapaapuolue
* Vihreät
* Itsenäisyyspuolue
* Yhdistynyt vasemmistopuolue
* Viro 200
* Elämänrikkauden puolue

 |
|  |
| Historialliset puolueetvuodesta 1988 lähtien | 
* Kansallinen riippumattomuuden puolue (ERSP)
* Kansanliitto
* Kansanrintama
* Viron kokoomuspuolue
* Kristillisdemokraatit
* Isänmaaliitto
* Res Publica
* Tasavaltalaisten ja konservatiivien kansanpuolue
* Perustuslakipuolue
* Viron liberaalidemokraattinen puolue (ELDP)
* Viron maaseudun keskustapuolue (EMKE)
* Viron vasemmistopuolue
* Venäläinen puolue
* Kommunistipuolue
* "Yöpuolue"

 |
|  |
| Historialliset puolueetvuosina 1918–1940 | 
* Isänmaan liitto
* Maarahva Liit
* Kansanpuolue
* Vapsit
* Kommunistipuolue

 |

 |
**Joseph Michael "Joe" Allen** (s. 14. maaliskuuta 1990 Carmarthen, Wales) on walesiläinen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Hän edustaa tällä hetkellä Englannin mestaruussarjassa pelaavaa Stokea. Hän on pelannut Englannin Valioliigassa kolmessa eri seurassa yhteensä seitsemän kauden ajan.

Allen pelasi kasvattajaseurassaan Swansea Cityssä vuoteen 2012 saakka ja viimeisellä kaudella valioliigassa 36 ottelua, joissa hän teki neljä maalia. Kesällä 2012 hän siirtyi 15 miljoonan punnan siirtosummalla Liverpooliin. Liverpoolin manageri Brendan Rodgers tunsi Allenin ennestään hyvin, sillä oli valmentanut tätä kolmen edellisen kauden ajan Swanseassa ennen pestiään Liverpoolin peräsimessä. Allen pelasi Liverpoolissa 91 valioliigaottelua ja teki niissä neljä maalia.

Allen siirtyi heinäkuussa 2016 Liverpoolista Stokeen 13 miljoonan punnan siirtosummalla. Hän pelasi Stokessa kahden kauden aikana 72 valioliigaottelua ja teki niissä kahdeksan maalia. Keväällä 2018 joukkue putosi Valioliigasta mestaruussarjaan.

Allen on pelannut Walesin maajoukkueessa 62 ottelua ja tehnyt niissä kaksi maalia peräkkäisissä MM-karsintaotteluissa Moldovaa ja Itävaltaa vastaan syys-lokakuussa 2016. EM-kilpailuissa 2016 hän pelasi avauskokoonpanossa Walesin kaikki kuusi ottelua ja niissä yhtä ottelua lukuun ottamatta täydet minuutit joukkueen yltäessä välieriin. Myös kesän 2021 EM-kilpailuissa hän on kuulunut avauskokoonpanoon.

Lähteet
-------

1. 1 2  Joe Allen completes £13m transfer from Liverpool to Stoke
2. 1 2 3 4 5 6  Joe Allen Transfermarkt-sivustolla (englanniksi)
3. ↑  Whalley, Mike: Liverpool announce Joe Allen capture *soccernet.espn.go.com*.  10.8.2012. ESPN. Viitattu 19.8.2012. (englanniksi)[vanhentunut linkki]
4. ↑  Passo Alpuin, Luis Fernando: Wales - Record International Players  9.6.2021. RSSSF. Viitattu 11.6.2021. (englanniksi)

Joe Allen vuonna 2012.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Joe Allen** Wikimedia Commonsissa

  

Walesin joukkue – Jalkapallon EM-kilpailut 2016
1 Hennessey |
2 Gunter |
3 Taylor |
4 Davies |
5 Chester |
6 A. Williams |
7 Allen |
8 King |
9 Robson-Kanu |
10 Ramsey |
11 Bale |
12 Fôn Williams |
13 G. Williams |
14 Edwards |
15 Richards |
16 Ledley |
17 Cotterill |
18 Vokes |
19 Collins |
20 J. Williams |
21 Ward |
22 Vaughan |
23 Church |
Valmentaja Coleman

Walesin joukkue – Jalkapallon EM-kilpailut 2020
1 Hennessey |
2 Gunter |
3 N. Williams |
4 B. Davies |
5 Lockyer |
6 Rodon |
7 Allen |
8 Wilson |
9 T. Roberts |
10 Ramsey |
11 Bale |
12 Ward |
13 Moore |
14 C. Roberts |
15 Ampadu |
16 Morrell |
17 Norrington-Davies |
18 J. Williams |
19 Brooks |
20 James |
21 A. Davies |
22 Mepham |
23 Levitt |
24 Cabango |
25 Colwill |
26 Smith |
Valmentaja Page

Walesin joukkue – Jalkapallon MM-kilpailut 2022
1 Hennessey |
2 Gunter |
3 N. Williams |
4 B. Davies |
5 Mepham |
6 Rodon |
7 Allen |
8 Wilson |
9 Johnson |
10 Ramsey |
11 Bale |
12 Ward |
13 Moore |
14 Roberts |
15 Ampadu |
16 Morrell |
17 Lockyer |
18 J. Williams |
19 Harris |
20 James |
21 A. Davies |
22 Thomas |
23 Levitt |
24 Cabango |
25 Colwill |
26 Smith |
Valmentaja Page
Stefan Holm ylittämässä rimaa korkeushypyssä Osakan MM-kilpailuissa 2007.
**Rima** on korkeus- ja seiväshypyssä käytettävä yleisurheilun kilpailusääntöjen mukainen merkkikeppi, jolla mitataan sitä kuinka korkealle kilpailijat pystyvät hyppäämään. Kilpailijoiden on tarkoitus hypätä vaakasuoraan asetetun riman yli pudottamatta sitä. Rimaa nostetaan korkeammalle jokaisella kierroksella niin kauan kuin joku pääsee sen yli. Rima valmistetaan lujitemuovista tai muusta sopivasta aineesta, ei kuitenkaan metallista. 

Päitään lukuun ottamatta pyöreän riman pituus on korkeushypyssä 4 metriä (±2 cm) ja seiväshypyssä 4,5 metriä (±2 cm). Riman halkaisija on 30 millimetriä (±1 mm) ja suurin sallittu paino korkeushypyssä 2 kiloa ja seiväshypyssä 2,25 kiloa. Riman päissä on 15–20 cm pitkä 30–35 mm leveä pohjaltaan suora osa, jonka varaan rima asetetaan kannatintelineille. Telineillä olevan riman suurin sallittu painuma on 2 cm korkeushypyssä ja 3 cm seiväshypyssä. Korkeushyppyriman joustavuuden pitää olla sellainen, että ripustettaessa sen keskelle kolmen kilon paino, se taipuu korkeintaan 7 senttiä; seiväshyppyriman vastaava taipuma saa olla korkeintaan 11 senttiä.

Päinvastaisella tavalla rimaa käytetään limbo-tanssissa, jossa kilpailijat pyrkivät alittamaan mahdollisimman matalalle asetetun riman.

Lähteet
-------

* Yleisurheilun kilpailusäännöt
**Bio** on kunta Lounais-Ranskassa Lotin departementissa Occitanien alueella. Se sijaitsee noin 44 kilometriä Gourdonin kaupungista itään.

Saint-Hilairen kirkko
Ensimmäinen maininta Biosta on vuodelta 1233. Keskiaikaisia rakennuksia on jäljellä vain nykyisen Saint-Hilairen kirkon laiva 1300-luvulta sekä arvoituksellisen linnan rauniot, joka tunnetaan nimellä *Château de Palaret*. Bio on pääosin maaseutua, joka on erikoistunut lampaiden kasvatukseen. Paikalliset karitsat ovat tunnettuja korkealaatuisesta lihastaan, ja ne on suojattu maantieteellisellä Agneau fermier du Quercy -merkinnällä. Bio on osa Causses du Quercyn luonnonpuistoa, joka tuo alueelle runsaasti matkailijoita.

Lähteet
-------

1. ↑  Comparateur de territoire Institut National de la Statistique et des Études Économiques. Viitattu 13.10.2022. (ranskaksi)
2. ↑  Découvrir la Commune Mairie de Bio. Viitattu 13.10.2022. (ranskaksi)
3. ↑  Lacapelle-Marival > Rocamadour Tour de France 2022. Viitattu 13.10.2022. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Bio (Lot)** Wikimedia Commonsissa
Marjan Vahdat
**Marjan Vahdat** (pers. ‏مرجان وحدت‎; s. 1976 Teheran) on iranilainen laulaja. Hän ryhtyi esiintymään vapaana laulajana ja muusikkona vuonna 1995.

Vahdatin musiikki pohjautuu persialaiseen laulumusiikin traditioon, mutta hän on omaksunut nykyaikaisen ilmaisutavan. Hän opiskeli viidentoista vuoden ajan persialaista laulumusiikkia eri opettajien johdolla ja suoritti lisäksi musiikkitieteen opintoja Kölnin yliopistossa. Vahdat osallistui albumiin *Lullabies from the Axis of Evil* (2004), jonka julkaisun jälkeen hän aloitti siskonsa Mahsa Vahdatin kanssa pitkäaikaisen yhteistyön norjalaisen levy-yhtiö Kirkelig Kulturverkstedin (KKV) kanssa. Tämä yhteistyö johti albumien maailmanlaajuiseen julkaisemiseen ja kansainväliseen konserttiuraan. Vahdat on esiintynyt konserteissa ja festivaaleilla Aasiassa, Euroopassa, Amerikan mantereella ja Afrikassa.

Vuonna 2022 Vahdat julkaisi kolmantena sooloalbuminaan levyn *Our Garden Is Alone*, jonka tuotti Bugge Wesseltoft. Musiikki tehtiin koronaviruspandemian ja sen tuottamien käytännön vaikeuksien aikana. Vahdatin, Wesseltoftin, Jo Berger Myhren, Kenneth Ekornesin, Shervin Mohajerin ja Pasha Hanjanin muodostama kokoonpano ei tavannutkaan levyn tekemisen aikana studiossa vaan äänityssessiot pidettiin kolmessa eri maanosassa. Vahdat on saanut parhaan alueelliset rajat ylittävän albumin tunnustuksen (albumista *Placeless*, 2019, Transglobal World Music Chart) ja Independent Music Awardin parhaasta perinteisestä maailmanmusiikin albumista (albumista *Twinklings of Hope*, 2013). Vahdat on antanut lauluopetusta muun muassa vuodesta 2011 alkaen puolalaisessa Jerzy Grotowski -instituutissa.

Vahdat on asettunut Yhdysvaltoihin.

Diskografia
-----------

* *Songs From a Persian Garden* (Mahsa Vahdatin ja norjalais-iranilaisen kokoonpanon kanssa, 2007, KKV)
* *I Am Eve* (Mahsa Vahdatin kanssa, 2008, KKV)
* *Twinklings of Hope* (Mahsa Vahdatin ja iranilaisen kokoonpanon kanssa, 2012, KKV)
* *Blue Fields* (norjalais-iranilaisen kokoonpanon kanssa, 2013, KKV)
* *Serene Hope* (2017, KKV)
* *Placeless* (Kronos Quartetin ja Mahsa Vahdatin kanssa, 2019, KKV)
* *Our Garden Is Alone* (2022, KKV)

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5  Artist Profiles: Marjan Vahdat World Music Central
2. 1 2 3 4 5 6 7 8  Marjan Vahdat Marjan Vahdat
3. 1 2  Marjan Vahdat Six Degrees Records

Aiheesta muualla
----------------

* Marjan Vahdatin virallinen kotisivu (englanniksi)
* AllMusic.com: Marjan Vahdatin profiili (englanniksi)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Taiteenala Muokkaa Wikidatassa | 
* MusicBrainz

 |

 |
**Joseph "Joe" N. Bartholdi Jr** (s. 1980 Kalifornia) on yhdysvaltalainen pokeriammattilainen. Hän asuu Las Vegasissa, Nevadassa.

Bartholdi muutti 18-vuotiaana Las Vegasiin pokerijakajana työskennelleen isänsä mukana. Hän alkoi pelata alaikäisenä, aluksi keskittyen avopokeriin ja myöhemmin texas hold 'emiin. Bartholdi aloitti ammattilaisena 21-vuotiaana, mutta hävisi suuren osan voitoistaan huonon rahavarojensa hallinnan takia. Hän alkoi pelata blackjackia ja lopulta työskenteli jakajana.

Vuonna 2004 Bartholdi nosti pelivaransa 50 dollarin bonuksesta aina 250 000 dollariin asti, mutta hävisi jälleen kaiken. Vuonna 2005 Joe Cassidy maksoi Bartholdin sisään moniin World Series of Pokerin turnauksiin. 1 500 dollarin no limit hold'em -turnauksessa Bartholdi oli viides ja voitti 71 445 dollaria. Bartholdi voitti myös yhden turnauksen Ultimate Poker Challengen toisella tuotantokaudella.

Huhtikuussa 2006 Bartholdi voitti World Poker Tour -kauden päättäneen World Championship -turnauksen. Voitostaan Bartholdi sai siihen mennessä kaikkien aikojen suurimman WPT:ssä maksetun palkkion, 3 760 165 dollaria. Viikkoa myöhemmin hän oli viides World Poker Tour Battle of Champions IV -turnauksessa.

Huhtikuussa 2007 Bartholdin pokeriuran turnausansiot ylittivät neljä miljoonaa dollaria.

Lähteet
-------

1. ↑   (Arkistoitu – Internet Archive)
2. ↑   : Joe Bartholdi Jr stats The Hendon Mob. Viitattu 30. huhtikuuta 2007.

Aiheesta muualla
----------------

* PokerPages.com:n profiili (Arkistoitu – Internet Archive)
* Joe Bartholdi Jr The Hendon Mob Poker Databasessa (englanniksi)
**Marjan Jelenko** (s. 22. heinäkuuta 1991 Zreče) on slovenialainen yhdistetyn hiihtäjä. Hän edustaa SSK Velenje -seuraa.

Jelenko saavutti nuorten MM-kilpailuissa Hinterzartenissa 2010 hopeaa viiden kilometrin Gundersen-kilpailussa ja pronssia joukkuekilpailussa. Seuraavan vuoden Otepään nuorten MM-kilpailuissa hän sai kultaa 5 kilometrin ja hopeaa 10 kilometrin Gundersen-kilpailussa. Aikuisten arvokilpailuihin hän osallistui ensimmäisen kerran Liberecin MM-kilpailuissa 2009. Oslon MM-kisoissa 2011 hän oli 27:s normaalimäen Gundersen-kilpailussa ja kahdeksas normaalimäen joukkuekilpailussa. Val di Fiemmen MM-kilpailuissa 2013 hän oli normaalimäen Gundersen-kilpailussa seitsemäs. Sotšin olympialaisissa 2014 hän sijoittui suurmäen Gundersen-kilpailussa 16:nneksi ja normaalimäessä 21:nneksi.

Jelenko kilpaili maailmancupissa ensimmäisen kerran Chaux-Neuve'ssa tammikuussa 2009. Parhaimmillaan hän on sijoittunut viidenneksi Lillehammerissa marraskuussa 2012.

Lähteet
-------

1. ↑  Nordijska kombinacija *siol.net*.  16.2.2009. Viitattu 24.11.2012. (sloveeniksi)
2. 1 2 3  Marjan Jelenko Kansainvälinen hiihtoliitto (FIS).  (englanniksi)
| "No One Is Innocent"Sex Pistols |
| --- |
| Singlen "No One Is Innocent" kansikuva |
| Singlen tiedot |
|  Albumilta | *The Great Rock 'n' Roll Swindle* |
|  Julkaistu | Kesäkuussa 1978 |
|  Tuottaja(t) | Dave Goodman |
|  Tyylilaji | punk rock |
|  Kesto | 02.59 |
|  Levy-yhtiö | Virgin |
| Sex Pistolsin muut singlet |
| "Holidays in the Sun"1977 | "No One Is Innocent"1978 | "Something Else"1979 |

"**No One Is Innocent**" on brittiläisen punk-yhtye Sex Pistolsin kappale, joka julkaistiin kesäkuussa 1978 kahden a-puolen singlellä. Se äänitettiin Brasiliassa laulaja Johnny Rottenin eroamisen jälkeen, eikä myöskään Sid Vicious saapunut paikalle, joten kappaleessa soittavat alkuperäisestä yhtyeestä vain rumpali Paul Cook ja kitaristi Steve Jones. Kappaleessa laulaa kuuluisa brittiläinen junaryöstäjä Ronnie Biggs.  Kappaleen tekijöiksi on merkitty Cook, Jones ja Biggs.

Singlen toisella puolella on Sex Pistolsin basistin Sid Viciousin laulama versio Frank Sinatran tunnetuksi tekemästä kappaleesta "My Way". Kappaleen tekijöiksi on merkitty Francois, Revaux ja Anka.

Singlen molemmat kappaleet julkaistiin yhtyeen soundtrack-albumilla *The Great Rock 'n' Roll Swindle* vuonna 1979 ja vuonna 1980 yhtyeen kokoelma-albumilla *Flogging a Dead Horse*. 

Suomalainen punk-yhtye Karanteeni levytti "No One is Innocent" -kappaleesta suomenkielisen version "Kaljupäinen gangsteri", jonka sanoitti Harri Konttinen.

Lähteet
-------

1. 1 2  The Swindle Years *cookandjones.co.uk*. Viitattu 24.3.2016. (englanniksi)
2. 1 2  God Save the Sex Pistols No One is Innocent/My Way United Kingdom sleeves and labels *philjens.plus.com*. Viitattu 24.3.2016. (englanniksi)
3. ↑  45cat - Karanteeni - Kaljupäinen gangsteri *45cat.com*. Viitattu 27.3.2016.
**Milan "Gica" Damjanović** (15. lokakuuta 1943 Knin, Kroatia – 23. toukokuuta 2006 Belgrad, Serbia ja Montenegro) oli serbialainen jalkapalloilija ja valmentaja.

Pääasiassa vasempana laitapuolustajana pelannut Damjanović aloitti uransa Partizan Belgradin joukkueessa ja nousi seuran edustusmiehistöön kaudella 1962–1963, jolloin hän pelasi yhden ottelun ja pääsi kauden päätteeksi juhlimaan mestaruutta. Kaikkiaan hän pelasi joukkueessa yhdeksän kauden ajan, kaikkiaan 292 ottelua, joista 138 sarjaotteluita, ja teki yhden maalin. 

Vuonna 1971 Damjanović siirtyi Ranskan pääsarjaseuraan Angersiin ja pelasi seurassa seitsemän kautta. Ennen lopettamistaan vuonna 1977 hän pelasi vajaan kauden ajan vielä toisessa ranskalaisseurassa Le Mansissa.

Jugoslavian maajoukkueessa Damjanović pelasi seitsemän ottelua. Hän kuului avausmiehistöön vuoden 1968 EM-kilpailujen hopeajoukkueessa.

Oman pelaajauransa jälkeen Damjanović toimi valmentajana Ranskassa, Jugoslaviassa ja Sambiassa.

Lähteet
-------

* Reprezentativci Jugoslavije: Milan Damjanović - Gica Serbian jalkapalloliitto.  Arkistoitu 29.8.2007. Viitattu 14.5.2021. (serbokroaatiksi)
**Petri Johannes Tolla** (s. 18. heinäkuuta 1962 Kuorevesi) on suomalainen prikaatikenraali evp.

Petri Tolla syntyi kenraali Pertti Tollan ja Terhi Helinin perheeseen ja avioitui 1984 Jaana Sinkkosen kanssa. Tolla tuli ylioppilaaksi 1977 Viitaniemen lukiosta, valmistui Kadettikoulusta 1985 ja suoritti Maanpuolustuskorkeakoulun yleisesikuntakurssin 1998. Tolla toimi lento- ja yleisesikuntaupseerin tehtävissä ilmavoimissa vuodesta 1985. Hänet ylennettiin vänrikiksi 1982, luutnantiksi 1985, yliluutnantiksi 1987, kapteeniksi 1991, majuriksi 1995 ja everstiluutnantiksi 1998.

Tollan toimittua muun muassa lentueen päällikkönä Karjalan lennoston hävittäjälentolaivue 31:ssä, komentajana Lapin lennoston hävittäjälentolaivue 11:ssa, operaatiopäällikkönä ilmavoimien esikunnassa ja Ilmasotakoulun johtajana hänet nimitettiin 2014 kenraalin virkaan ilmavoimien esikunnan esikuntapäälliköksi. Reserviin Tolla siirtyi tästä tehtävästä vuonna 2017.

Lähteet
-------

1. 1 2  *Kadettiupseerit 1920–2000*, s. 770. Tolla, Petri Johannes. Helsinki: Kadettikunta ry. Upseeriliitto ry. 2000. ISBN 951-98334-3-9.
2. ↑  Ilmasotakoulun johtaja eversti Petri Tollaa esitetään kenraalin virkaan. Lentoposti.fi, 8.5.2014. (Viitattu 12.9.2020)
3. ↑  Henkilöstömuutoksia ilmavoimien johdossa elokuun alusta. Ilmavoimat, 1.8.2017.(Viitattu 12.9.2020)
Aktiivihiiltä voidaan käyttää yliannoksen ensiavussa.
**Yliannostus** tarkoittaa sellaista lääkeaineen annostelua, joka ylittää elimistön kyvyn metaboloida aine tai erittää se ulos kehosta ennen kuin se aiheuttaa myrkytystilan. Yliannostus voi pahimmillaan johtaa vakavaan ruumiilliseen vammaan, kuten sisäelinten tuhoutumiseen, aivovaurioon tai kuolemaan.

Yliannostus voi olla tapaturmainen tai tahallinen. Tapaturmaiset yliannostukset ovat yleisiä etenkin huumeiden käyttäjillä, sillä katukaupassa hankittujen huumeiden vahvuus, koostumus ja epäpuhtauksien määrä on yleensä epävarma. Heroiini aiheuttaa paljon yliannostuksia, koska kadulla myytävän aineen vahvuus voi vaihdella kolmesta 90 prosenttiin.

Tahallinen yliannostus otetaan joskus itsemurhatarkoituksessa. Näin toimivat usein lääkeaineiden ja huumeiden väärinkäyttäjät sekä psykiatrisista sairauksista kärsivät. Tahalliseen yliannostukseen käytetään usein kipulääkkeitä, rauhoittavia lääkkeitä, opioideja tai masennuslääkkeitä, usein alkoholin kanssa.

Yliannostuksesta kärsivän ihmisen ensiapuun voi kuulua esimerkiksi hengityksen ja sykkeen tarkkailu, hätänumeroon tai myrkytystietokeskukseen soitto, vatsahuuhtelu, aktiivihiilen käyttö, virtsaamisen pakottaminen ja vastalääkkeiden antaminen.

Katso myös
----------

* Flumatseniili
* LD50
* Vesimyrkytys

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Romach, Myroslava & Parker, Karen (toim. Korsmeyer, Pamela & Kranzler, Henry R.): "Overdose, drug (OD)", *Encyclopedia of Drugs, Alcohol & Addictive Behavior*, s. 190. Gale, 2009. ISBN 978-0-02-866064-6.
2. ↑  Mitä tehdä myrkytys- ja yliannostustilanteissa? Turun kaupunki. Viitattu 22.10.2014. [vanhentunut linkki]

Aiheesta muualla
----------------

* Robert S. Gable: Comparison of acute lethal toxicity of commonly abused psychoactive substances.  *Society for the Study of Addiction*, 2004. Artikkelin verkkoversio (PDF).  (englanniksi)
**Etelämantereenkihu** (*Stercorarius maccormicki*) on kihujen sukuun kuuluva lintulaji, joka elää eteläisellä pallonpuoliskolla. Sen kannan arvioidaan olevan vakaa.

Lajin levinneisyysaluetta ovat Antarktis, Antigua ja Barbuda, Argentiina, Barbados, Brasilia, Kanada, Chile, Costa Rica, Dominikaaninen tasavalta, Falklandinsaaret, Ranskan Guayana, Guadeloupe, Japani, Malediivit, Martinique, Meksiko, Mikronesia, Montserrat, Mozambique, Namibia, Uusi-Seelanti, Panama, Peru, Saint Kitts ja Nevis, Saint Lucia, Saint-Pierre ja Miquelon, Saint Vincent ja Grenadiinit, Seychellit, Etelä-Afrikka, Etelä-Georgia ja Eteläiset Sandwichsaaret, Suriname, Trinidad ja Tobago sekä Yhdysvallat.

Lisäksi sitä tavataan muuttolintuna seuraavilla alueilla: Australia, Bermuda, Komorit, Ecuador, Egypti, Fidži, Grönlanti, Intia, Indonesia, Israel, Jordan, Kenia, Mauritius, Oman, Portugali, Somalia, Sri Lanka ja Jemen sekä alkuperältään tuntemattomana seuraavilla alueilla: Bouvet’nsaari, Guatemala, Palau ja Neitsytsaaret.

Etelämantereenkihu pesii kaikkialla Antarktiksen rannikoilla, etenkin Rossinmeren alueella. Muuttomatka talvehtimisalueelle suuntautuu pohjoiselle Tyynellemerelle ja Pohjois-Atlantille. Muuttomatka voi ulottua jopa Alaskaan tai Grönlantiin.

Etelämantereenkihu pesii melko vähälumisilla alueilla Antarktiksella. Sen ravintoa on pääasiassa kala, mutta se saalistaa myös pingviinejä ja yksinomaisesti niitä varsinkin jos pesintä sattuu pingviiniyhteiskunnan lähistölle.

Lajin kannan suuruudeksi arvioidaan 6 000–15 000 aikuista yksilöä, mutta arvio on hyvin epävarma. Myöskään kannan vakaudesta ei ole varmaa tietoa mutta sen oletetaan olevan vakaa.

Taksonomia
----------

IUCN sijoittaa lajin sukuun Catharacta (del Hoyo and Collar 2014). Isokihu, C. antarctica ja C. maccormicki (Sibley and Monroe 1990, 1993), jotka ovat koko alueella esiintyviä lajeja, pysyvät erillisinä lajeina, kun taas Christidis and Boles (1994) ja Turbott (1990) sisällyttävät lonnbergin ja antarctican isokihun alalajiksi ja AERC TAC (2003) sisällyttävät etelämantereenkihun isokihun alalajiksi.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5 6 7  BirdLife: *Stercorarius maccormicki* *IUCN Red List of Threatened Species. Version 3.1*.  2016. International Union for Conservation of Nature, IUCN, Iucnredlist.org. Viitattu 24.1.2017. (englanniksi)
2. ↑  Integrated Taxonomic Information System (ITIS): *Stercorarius maccormicki* (TSN 176801) *itis.gov*. Viitattu 24.1.2017. (englanniksi)
3. ↑  Birdlife.org viitattu 24.1.2017(englanniksi)


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Taksonitunnisteet | 
* Wikidata: Q571268
* Wikispecies: Stercorarius maccormicki
* ABA: soposk
* AFD: Stercorarius\_maccormicki
* Avibase: 7D1A9D5CCCDC597C
* BOLD: 91353
* CoL: 52D8M
* BOW: sopsku1
* eBird: sopsku1
* EoL: 45510692
* Euring: 5700
* Fauna Europaea: 558296
* Fossilworks: 372785
* GBIF: 2481616
* GNAB: south-polar-skua
* iNaturalist: 144296
* IRMNG: 11160084
* ITIS: 660062
* NatureServe: 2.101169
* NBN: NHMSYS0020552876
* NCBI: 395889
* Neotropical: sopsku1
* NZBO: south-polar-skua
* SeaLifeBase: 83701
* WoRMS: 422607
* Xeno-canto: Stercorarius-maccormicki

 |

 |
"**Lullaby of Broadway**" on Harry Warrenin säveltämä ja Al Dubinin sanoittama musiikkikappale vuoden 1934 elokuvasta *Valkoinen rapsodia* (engl. *Gold Diggers of 1935*). Kappaleen esitti elokuvassa Wini Shaw ja se palkittiin parhaan laulun Oscar-palkinnolla.

Elokuvan tuotantovaiheessa Warner Bros. -yhtiön Jack Warner ei pitänyt kappaleen sanoituksesta ja halusi, että melodia esitettäisiin toisilla sanoilla. Warren kieltäytyi vaihtamasta sanoitusta ja tarjoutui jopa säveltämään kokonaan uuden kappaleen uusilla sanoilla voidakseen pitää Dubinin sanoituksen "Lullaby of Broadwayn" melodiassa. Laulaja Al Jolson piti kappaleesta ja pyysi Warnerilta lupaa käyttää sitä omassa elokuvassaan *Casino de Paris* (engl. *Go into Your Dance*). *Valkoisen rapsodian* ohjaaja Busby Berkeley ei suostunut luopumaan kappaleesta, ja lopulta Warner suostui kappaleen käyttöön elokuvassa alkuperäisellä sanoituksella.

Lähteet
-------

1. 1 2  Furia, Philip & Patterson, Laurie: *The Songs of Hollywood*, s. 77–79. Oxford University Press, 2010. ISBN 978-0-19-533708-2. (englanniksi)
**Etelämäki** (ruots. *Sunnanberg*) on kylä Sauvon kunnassa Varsinais-Suomessa. Kylä sijaitsee kunnan kaakkoisosassa.

Etelämäen kylä rajautuu pohjoisessa Karimäkeen, idässä ja lännessä Taliin sekä etelässä Kimmolan, Vaanilan ja Kaukorannan merenranta-alueisiin. Kylän kantatilan rakennukset sijaitsevat kylän pohjoisreunassa kallioisen metsäalueen laitamilla. Kylän pellot sijaitsevat kyläalueen eteläosissa.

Historia
--------

Kylä on ruotsalaisen oikeuden kylänä perustettu 1200–1300-lukujen aikana, ja se on ollut ruotsinkieliseltä nimeltään Sunnanberg. Se kuului Ruonankartanon läänin alueeseen. Vuonna 1540 kylässä oli kaksi kruununtilaa, jotka yhdistyivät 1580-luvulla yksinäistilaksi. Kristiina Horn osti tilan rälssiksi vuonna 1647. Tila peruutettiin kruunulle 1680-luvulla ja määrättiin katselmuskirjurin palkkatilaksi. Vuonna 1795 tila ostettiin perinnöksi.

Vuosina 1772–1773 kylässä suoritettiin isojako. Siitä nähdään kylän kantatilan sijaitsevan yhä vanhalla kylätontilla.

Lähteet
-------

* Luoto, Jukka & Alifrosti, Kari: *Sauvon historia I*. Salo: Sauvon kunta, 1990. ISBN 952-90-2568-8.
* Saarento, Paula & Saukoniemi, Tellervo (toim.): *Sauvon kulttuurimaisema ja vanha rakennuskanta*. Saarijärvi: Sauvon kunta, Turun maakuntamuseo, Varsinais-Suomen liitto, 2008. ISBN 978-951-595-127-4.

Viitteet
--------

1. ↑  Sauvon historia I, s. 394.
2. ↑  Kansalaisen karttapaikka Maanmittauslaitos. Viitattu 14.2.2023.
3. 1 2 3  Sauvon kulttuurimaisema ja vanha rakennuskanta, s. 98.
4. ↑  Sauvon historia I, s. 360.
**Ylikiimingin kirjasto** on Oulussa, Ylikiimingin taajamassa sijaitsevan Ylikiimingin koulun yhteydessä toimiva yleinen kirjasto. Vuoden 2009 tapahtuneen kuntaliitoksen jälkeen kirjasto on toiminut Oulun kaupunginkirjaston sivukirjastona. Kirjasto sijaitsee Ylikiimingin koulun entisessä liikuntasalissa.

Kirjastotoiminnan Ylikiimingissä aloitti opettaja Hulda Santavuosi 1890-luvulla. Tarkka aloittamisaika on epäselvää, mutta vuodesta 1895 alkaen on kirjojen hankinta- ja lainaustietoja. Kuntakokous hyväksyi Ylikiimingin lainakirjaston säännöt vuonna 1913. Kirjaston toiminta virallistui ilmeisesti jo vuonna 1912, sillä kirjasto ilmoitti kyseisen vuoden perustamisvuodekseen Kansanvalistusseuralle tekemässään anomuksessaan vuonna 1938. 1920-luvulta peräisin olevan kirjastonhoitajan ja Pohjois-Suomen kirjastoneuvojan välisen kirjeenvaihdon perusteella kirjastotoiminnassa on ilmeisesti ollut katkoja.

Ensimmäinen virallinen kirjastonhoitajan toimi Ylikiimingin kirjastoon on julistettu haettavaksi vuonna 1937. Ensimmäiseksi kirjastonhoitajaksi valittiin Maria Pelkonen, joka toimi kirjastonhoitajana vuoteen 1940 saakka. Kirjasto toimi aluksi väliaikaisissa tiloissa, muun muassa Ylikiimingin kunnantalolla, kunnes 1960-luvulla se siirtyi vastaperustetun kansakoulurakennuksen tiloihin. Vuodesta 1987 kirjasto on toiminut vanhaan liikuntasaliin saneeratuissa tiloissa.

Kirjastolla on ollut useita sivutoimipisteitä, kyläkirjastoja. Kunnan ylläpitämiä koulujen yhteydessä toimineita kirjastoja on ollut Alavuoton, Jokikokon, Nuorittan, Vepsän, Yliperän ja Ylivuoton kouluilla. Nykyisin sivukirjastoja ei ole, viimeisenä lakkautettiin Nuorittan sivutoimipiste vuonna 2004, jolloin kirjastotoiminta sivukylillä siirtyi muista kunnista ostetun kirjastoautopalvelun piiriin.

Lähteet
-------

1. ↑  Ylikiimingin kirjasto ouka.fi. Viitattu 2.7.2021.
2. ↑  Ylikiimingin kirjasto *Kirjastohakemisto*. kirjastot.fi. Viitattu 2.7.2021.
3. ↑  Ylikiimingin kirjasto Outi-kirjastot, outi.finna.fi. Viitattu 2.7.2021.
4. 1 2 3  Arkistoitu kopioYlikiimingin kirjaston historiaa *kirjastovirma.fi*.  Arkistoitu 15.6.2021. Viitattu 2.7.2021.

Aiheesta muualla
----------------

* Anna Leppävuori (6.3.2015) Oululaiset alistuvat kirjastojen myllerrykseen – jopa kaupungin johdossa ihmetellään (yle.fi)
* Petri Hakkarainen (26.5.2003) Poh­joi­ses­sa ei hylätä kir­jas­toa (kaleva.fi)

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Perustiedot Wikidatassa: Ylikiimingin kirjasto (Q11902848)ohje |
| --- |
|  |
| esiintymä kohteesta | yleinen kirjasto |
|  |
| valtio | Suomi |
|  |
| sijaitsee hallinnollisessa yksikössä | Oulu |
|  |
| katuosoite | Koulurinne 3, 91300 Oulu |
|  |
| koordinaatit | 65°01′44″N 26°09′09″E﻿ / ﻿65.028942°N 26.152406°E﻿ / 65.028942; 26.152406 |
|  |
|  |

 |
**Viron NUTS-aluejako** on kolmetasoinen kansainvälisiin tilastointitarkoituksiin kehitetty aluejako. NUTS 1- ja NUTS 2 -tasoilla Viro ei jakaudu pienempiin yksikköihin ja NUTS 3 -tasolla Viro jakautuu viiteen yksikköön.

NUTS-koodit
-----------

EE0 Estonia
EE00 Estonia
EE001 Põhja-Eesti (Harjumaa)
EE004 Lääne-Eesti (Hiidenmaan maakunta, Läänemaa, Pärnumaa, Saarenmaan maakunta)
EE006 Kesk-Eesti (Järvamaa, Lääne-Virumaa, Raplamaa)
EE007 Kirde-Eesti (Ida-Virumaa)
EE008 Lõuna-Eesti (Jõgevamaa, Põlvamaa, Tartumaa, Valgamaa, Viljandimaa, Võrumaa)

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  |  |  |  |  |
| EE001 Põhja-Eesti
* Harjumaa
 | EE008 Lõuna-Eesti
* Jõgevamaa, Põlvamaa, Tartumaa, Valgamaa, Viljandimaa ja Võrumaa
 | EE007 Kirde-Eesti 
* Ida-Virumaa
 | EE004 Lääne-Eesti
* Hiidenmaan maakunta, Läänemaa, Pärnumaa ja Saarenmaan maakunta
 | EE006 Kesk-Eesti
* Järvamaa, Lääne-Virumaa ja Raplamaa
 |

Paikalliset hallinnolliset yksiköt
----------------------------------

*Pääartikkeli: Paikallinen hallinnollinen yksikkö*
NUTS-tasojen rinnalla Virossa on myös kaksi hallinnollisen yksikön (LAU) tasoa:

| Taso | Hallinnolliset yksiköt | # |
| --- | --- | --- |
| LAU 1 | Viron maakunnat (*Maakond*) | 15 |
| LAU 2 | Viron kunnat (*vald, linn*) | 79 |

Katso myös
----------

* Yhteinen tilastollisten alueyksiköiden nimikkeistö
**Lyyli Kyllikki Lehtiniemi-Sulasalmi**, taiteilijanimi **Lulu Paasipuro** (12. lokakuuta 1906 Helsinki – 12. joulukuuta 1969 Lahti) oli suomalainen iskelmälaulaja ja teatteri- ja elokuvanäyttelijä. Hän oli erityisen suosittu jatkosodan vuosina. 

Paasipuro näytteli 1920- ja 1930-luvuilla Elannon Näyttämöllä. Hän esiintyi ensimmäisen kerran jo 16-vuotiaana nimellä *Lulu Lehtiniemi* marraskuussa 1922 ensi-iltansa saaneessa näytelmässä *Eläviä kuvia*. Sotavuosina hän esiintyi rintamateattereissa muun muassa Äänislinnan Teatterissa ja asemiesilloissa. Hän esiintyi myös Aunuksen Radiossa ja hänet tunnettiin *Äänislinnan satakielenä*. 

Sodan jälkeen Lulu Paasipuro esiintyi Iloinen Teatteri -nimisessä Reino Palmrothin perustamassa revyyteatterissa. Palmrothin kirjoittamissa näytelmäteksteissä tehtiin pilaa aikakauden ilmiöille. Niinpä sisäministeriö kielsi 15. toukokuuta 1946 teatterin esitykset poliittisesti vääräoppisina.  Toiminta jatkui epäpoliittisemmin revyyteatteri Punaisessa Myllyssä, johon Paasipuro kuului vuosina 1945–1953. Hän kiersi esiintymässä myös kansanedustaja Janne Hakulisen johtaman Työväen ohjelmapalvelun taiteilijana yhdessä muun muassa Reino Helismaan kanssa. 

Elokuvanäyttelijänä Paasipuro oli elokuvissa Pimeänpirtin hävitys (1947), Pikajuna pohjoiseen (1947), Kilroy sen teki (1948), Hilja – maitotyttö (1953) ja Asessorin naishuolet (1958). Hän esiintyi myös lyhytelokuvassa Juhannusyö Kuusamossa (1948).

Lähteet
-------

1. 1 2 3  EloNet : Lulu Paasipuro
2. ↑  Uola, Mikko: *Unelma kommunistisesta Suomesta 1944–1953*, s. 183–184. Helsinki: Minerva Kustannus Oy, 2013. ISBN 978-952-492-768-0.

Aiheesta muualla
----------------

* Työväen ohjelmapalvelun taiteilijat esiintyvät Kuusamossa juhannuksena 1948. Elokuvassa (05:35) Reino Helismaa ja Lulu Paasipuro laulavat. Maininki Wilska lausuu humoreskeja. Tilaisuudessa valitaan myös Miss Rukatunturi. Ylen Elävä arkisto.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt Muokkaa Wikidatassa | 
* Elonet

 |

 |
*Tämä artikkeli käsittelee öljyseosta. Synthol on myös suuvesimerkki.*
**Synthol** tai **Pump N' Pose** on öljyseos, jota injektoidaan lihakseen, jolloin lihas kasvaa. Syntholin on kehittänyt saksalainen Chris Clark, joka halusi kehittää formebolonin vaikutusta kasvattaa lihasta pidempiaikaiseksi.

Koostumus
---------

Seoksessa on tavallisesti 85 % öljyä, 7,5 % lidokaiinia ja 7,5 % bentsyylialkoholia. Käytetty öljy on tavallisesti keskipitkä triglyseridi. Lidokaiini on seoksessa mukana särkylääkkeenä. Alkoholin tarkoituksena on steriloida seos.

Vaikutus
--------

Kun syntholia injektoidaan lihakseen, se kapseloituu lihaksen sisään lihassyiden väliin. Tällöin lihas laajenee välittömästi. Noin 30 % seoksesta metaboloituu suoraan elimistöön, jolloin noin 70 % jää lihakseen. Vaikutus kestää kolmesta viiteen vuoteen.

### Haittavaikutukset

Synthol aiheuttaa tulehdustilan lihakseen. Tulehdustilassa lihakseen voi muodostua paiseita. Nämä voidaan joutua poistamaan leikkauksessa. Nämä voi johtaa pahimmillaan raajan amputaatioon. Synthol voi vaikuttaa myös hermostoon. Pitkäaikainen käyttö johtaa lihaksen arpeutumiseen. Se voi myös aiheuttaa lihaksen epämuodostumia. Jos injektio tehdään väärin, öljyä voi joutua verenkiertoon, jolloin se voi aiheuttaa veritulpan.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Jeffrey R. Chamberlin: Synthol: The New Vice of Bodybuilding *The Sport Digest*. Viitattu 18.8.2019. (englanniksi)
2. 1 2  Pupka A, Sikora J, Mauricz J, Cios D ja Płonek T.: The usage of synthol in the body building.  *Polim Med*, 2009, 39. vsk, nro 1, s. 63-65.  (englanniksi)
3. 1 2  Ron Harris: Calf Implants And Synthol: Learn The Truth!  6. huhtikuuta 2015. Bodybuilding.com. Viitattu 18.8.2019. (englanniksi)
4. ↑  Suleiman Ghandourah, Markus J Hofer, Andreas Kießling, Bilal El-Zayat & Markus Dietmar Schofer: Painful muscle fibrosis following synthol injections in a bodybuilder: a case report.  *Journal of Medical Case Reports*, 20. elokuuta 2012, 2012. vsk, nro 6. Artikkelin verkkoversio. Viitattu 18.8.2019.  (englanniksi)