Puhuttua hollantia
**Hollannin kieli** (*Nederlandse taal*, suom. *alankomaan kieli*) on indoeurooppalaisen kielikunnan germaanisen haaran länsigermaaniseen ryhmään kuuluva kieli. Se on läheistä sukua muille länsigermaanisille kielille eli englannille, saksalle ja friisiille ja kaukaisempaa sukua pohjoisgermaanisille kielille.

Hollannista on kehittynyt myös muutamia pidgin- ja kreolikieliä kuten esimerkiksi petjo. Hollannin kieltä tutkiva kieliteteen ala on nederlandistiikka.

Alueellinen sijoittuminen
-------------------------

Hollantia käytetään Alankomaissa ja sen entisissä siirtomaissa, kuten Surinamessa, sekä sen merentakaisilla alueilla Arubassa, Curaçaossa, Sint Maartenilla, Bonairessa, Sabassa ja Sint Eustatiuksella, sekä Belgiassa. Hollannin kieli on kyseisissä maissa virallinen kieli. Se oli myös Etelä-Afrikan virallinen kieli vuoteen 1961 asti. Hollannin puhujia on myös maissa, joihin on muuttanut paljon alankomaalaisia ja flaamilaisia siirtolaisia, kuten Kanadassa, Australiassa, Uudessa-Seelannissa ja Yhdysvalloissa. Virallista koulussa opetettavaa ja viranomaisten käyttämää kieltä kutsutaan nimellä *Standaardnederlands* tai *Algemeen Nederlands*.

Hollannin läheisimmät sukukielet ovat Alankomaiden pohjoisessa Friisinmaan provinssissa ja Pohjanmeren Friiseinsaarilla puhuttu friisin kieli, Etelä-Afrikassa puhuttu afrikaans ja Saksan pohjoisosissa puhuttu alasaksin murre (*Plattdüütsch*).

Murteet
-------

Murteiltaan hollanti jaetaan kolmeen pääryhmään: keskiset pohjois- keskiset etelä- ja pohjoismurteet. Kaksi ensimmäistä sijoittuvat maantieteellisesti siten, että keskisiä pohjoismurteita puhutaan pääsääntöisesti Alankomaissa ja keskeisiä etelämurteita Belgiassa.

### Flaami

Belgian pohjoisosassa Flanderissa puhutaan hollannin kielen murretta tai murteita. Kirjakielenä siellä on sama hollannin kieli kuin Alankomaissa. Suomessa on aiemmin kutsuttu Flanderin asukkaiden puhumaa kieltä flaamiksi, mutta Kotimaisten kielten keskuksen nimistöneuvonta suosittelee *flaamin kieli* -termin jättämistä historiallisiin yhteyksiin. Flaami ei myöskään ole missään virallisena kielenä. Belgian perustuslaki (art. 1–4) käyttää kielestä nimitystä hollanti, mutta sitä puhuvat belgialaiset muodostavat flaamilaisen yhteisön.

Flaami tarkoittaa myös Belgian Flanderin alueen asukasta.

### Muut

Alankomaiden koillisosassa on laaja Hollannin alasaksin murrealue, joka käsittää lähes kokonaan Groningenin, Drenthen ja Overijsselin provinssit. Sen eteläpuolella, osin myös Saksan puolella, puhutaan pienellä alueella Zuid-Geldersin murretta. Alankomaiden länsiosassa puhutaan hollannin murretta ja lounaassa lähellä Belgian rajaa zeelandin murretta. Alankomaiden eteläosissa puhutaan kahta murretta, brabantin murretta ja limburgin murretta, joiden alueet jatkuvat Flanderiin asti. Limburgin murretta puhutaan näistä idempänä, Saksan rajan tuntumassa. Flanderin länsiosissa puhutaan länsiflaamia ja itäflaamia. Lisäksi on huomionarvoista, että hollannin murre (Hollands) on eri asia kuin hollannin kieli eikä kieli ole kehittynyt pelkästään murteen pohjalta.

Hollannin alasaksilla ja limburgilla on Alankomaissa alueellisia kieliä tai vähemmistökieliä koskevassa eurooppalaisessa peruskirjassa määritelty oikeudellinen asema alueellisina kielinä, minkä vuoksi jotkut pitävät niitä murteiden sijaan erillisinä kielinä.

Kielioppi
---------

*Pääartikkeli: Hollannin kielioppi*
Hollannin kielioppi on hyvin samanlaista kuin monissa muissakin germaanisissa kielissä. Esimerkiksi substantiivit jaetaan kahteen kieliopilliseen sukuun (yhteinen suku ja neutri).

Kielen perussanajärjestys on SVO eli subjekti–verbi–objekti.

Ääntäminen
----------

*Pääartikkeli: Hollannin fonologia*
### Konsonantit

|  | Labiaali | Alveolaari | Palataali | Velaari | Glottaali |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| **Nasaali** | m | n |  | ŋ |  |
| **Klusiili** | p | b | t | d |  | k |  |
| **Frikatiivi** | f | v | s | z |  | x | ɣ | h |
| **Lateraali** |  | l |  |  |  |
| **Tremulantti** |  | r |  |  |  |
| **Puolivokaali** | ʋ |  | j |  |  |

Lähde:

### Vokaalit

|  | Etinen | Keskinen | Takainen |
| --- | --- | --- | --- |
| **Suppea** | iː | yː |  | uː |
| **Lähes suppea** | ɪ | ʏ |  |  |
| **Puolisuppea** | eː | øː |  | oː |
| **Keskivokaali** |  | ə |  |
| **Puoliavoin** | ɛ |  | ɔ |
| **Avoin** |  | aː | ɑ |

Lähde:

Kirjakieli
----------

*Pääartikkeli: Hollannin kielen aakkoset*
Kieltä kirjoitetaan latinalaisin aakkosin. Raamattu käännettiin kokonaisuudessaan hollanniksi vuonna 1525.

Kielinäyte
----------

»Alle mensen worden vrij en gelijk in waardigheid en rechten geboren. Zij zijn begiftigd met verstand en geweten, en behoren zich jegens elkander in een geest van broederschap te gedragen. »

Suomeksi:  
»Kaikki ihmiset syntyvät vapaina ja tasavertaisina arvoltaan ja oikeuksiltaan. Heille on annettu järki ja omatunto, ja heidän on toimittava toisiaan kohtaan veljeyden hengessä.»

(YK:n ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen 1. artikla)

Virallinen asema maittain
-------------------------

| Valtio | Väkiluku | Puhujien määrä äidinkielenä | Äidinkielisten osuus väestöstä | Asema |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  Alankomaat  (hollanti) | 17 116 000 | 15 449 000 | 90 % | de facto & de jure kansallinen kieli |
|  Belgia (hollanti) | 11 303 000 | 6 215 000 | 55 % | de jure kansallinen kieli |
|  Suriname  (hollanti) | 540 000 | 325 000 | 60 % | de jure kansallinen kieli |
| **Yhteensä** | 82 834 000 | 29 069 000 |  |

Koska hollanti on virallinen kieli Alankomaissa ja Belgiassa, kieli on automaattisesti virallinen kieli myös Euroopan unionissa.

Katso myös
----------

* Muinaishollanti

Lähteet
-------

1. ↑  Waar wij voor staan *Taalunie*. Viitattu 26.8.2023. (hollanniksi)
2. 1 2  Dutch *Ethnologue*.  2023. Viitattu 26.8.2023. (englanniksi)
3. 1 2  Glottolog 4.8 - Dutch *glottolog.org*. Viitattu 26.8.2023.
4. ↑  Alatalo, Susanna: *Wienin yliopiston suomen kielen opiskelijoiden oppimismotivaatio*. Jyväskylän yliopiston Humanistisen tiedekunnan Suomen kielen laitos, 2005.
5. ↑  Team *nederlandistik.univie.ac.at*. Viitattu 9.11.2023. (saksaksi)
6. ↑  Dutch language | Definition, Origin, History, Countries, Examples, & Facts *Encyclopædia Britannica*.  2023. Viitattu 26.8.2023. (englanniksi)
7. ↑  De trouwe Finlandvaarder Simon van der Woude en zijn 'Barsingerhorn' *Nederlandse Vereniging in Finland*.  2006.  Arkistoitu 2012. Viitattu 26.8.2023. (hollanniksi)
8. ↑  Samaa sukua, eri maata: flaami vai hollanti *Kielikello*.  2000. Viitattu 26.8.2023.
9. ↑  The Belgian Constitution (pdf) *Belgian House of Representatives*.  2021. Viitattu 26.8.2023. (englanniksi)
10. ↑  Fleming and Walloon | History, Language & Culture *Encyclopædia Britannica*.  2023. Viitattu 26.8.2023. (englanniksi)
11. ↑  The Basics of Dutch Grammar *FutureLearn*. Viitattu 31.8.2023. (englanniksi)
12. 1 2 3  Dutch *languagesgulper.com*. Viitattu 31.8.2023.
13. ↑  Dutch Linguistics: Syntax - Word order *ucl.ac.uk*.  2023. Viitattu 31.8.2023. (englanniksi)
14. ↑  ScriptSource - Dutch written with Latin script *scriptsource.org*.  2023. Viitattu 26.8.2023. (englanniksi)
15. ↑  Dutch in Netherlands *Joshua Project*.  2023. Viitattu 26.8.2023. (englanniksi)
16. ↑  Yhdistyneiden kansakuntien ihmisoikeusvaltuutetun toimisto
17. ↑  Languages, multilingualism, language rules *European Union*.  2023. Viitattu 26.8.2023. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

WikipediaWikipedia
***Hollanninkielinen*** Wikipedia, vapaa tietosanakirja

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Hollannin kieli**.
* Dutch 101 Learn Dutch online (englanniksi)
* Onze Taal - hollannin kielenhuoltoon ym. kieleen liittyviin asioihin keskittyvä yhdistys
* Taalthuis Nederlands - Ilmainen hollannin kielen online-kurssi englanniksi.
* Wikisanakirja: Hollannin verbin taivutustaulukko jossa esiintyvät kaikki verbin taivutusmuodot

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Germaaniset kielet |
| --- |
|  |
| Länsigermaaniset kielet | 
* afrikaans
* alasaksa
* englanti
* friisi
	+ itäfriisi
	+ länsifriisi
	+ pohjoisfriisi
* hollanti
* jiddiš
* limburg
* luxemburg
* saksa
	+ baijeri
	+ elsassi
	+ kölsch
	+ pennsylvaniansaksa
* skotti
* wymysorys
* yola†

 |
|  |
| Pohjoisgermaaniset eli skandinaaviset kielet | 
* fääri
* islanti
* norja
	+ kirjanorja
	+ uusnorja
* norni†
* ruotsi
	+ älvdalska
* tanska

 |
|  |
| Itägermaaniset kielet | 
* burgundi†
* gootti†
	+ Krimin gootti†
* vandaali†

 |
|  |
| † kuollut kieli |

 |

Euroopan unionin lippuEuroopan unionin viralliset kielet
bulgaria · englanti · espanja · hollanti · iiri · italia · kreikka · kroatia · latvia · liettua · malta · portugali · puola · ranska · romania · ruotsi · saksa · slovakki · sloveeni · suomi · tanska · tšekki · unkari · viro