**Sōryū** (jap. 蒼龍) oli keisarillisen Japanin laivaston vuonna 1937 palvelukseenotettu lentotukialus toisessa maailmansodassa. Alukselta toimineet lentokoneet hyökkäsivät Pearl Harboriin, Wakensaarelle ja Darwiniin. Alus osallistui myös iskuun Intian valtamerelle ennen kohtalokasta Midwayn taistelua kesäkuussa 1942.

Valmistus
---------

Alus oli toinen kahdesta vuosien 1931–1932 laivaston täydennysohjelman suuresta lentotukialuksesta. Alus tilattiin vuoden 1934 hankinnoissa Kuren laivastontelakalta, missä köli laskettiin 20. marraskuuta 1934. Alus laskettiin vesille vuotta myöhemmin 23. joulukuuta ja valmistui 29. joulukuuta 1937. Poiketen keisarillisen Japanin laivaston aiemmista lentotukialuksista, jotka olivat taisteluristeilijöistä muutettuja, *Sōryū* suunniteltiin alusta alkaen lentotukialukseksi. Siinä oli otettu huomioon kevyestä lentotukialuksesta *Ryūjōsta* saadut kokemukset.

Palvelus
--------

Aluksen päälliköksi nimitettiin 25. marraskuuta 1940 Kosaka Kanae. Alus liitettiin 10. huhtikuuta 1941 keisarillisen Japanin laivaston 1. ilma-armeijan 2. lentotukialusviirikköön. Alus liitettiin 10. heinäkuuta FU-operaatioiden (10.-30. heinäkuuta) FU-GO-saattajaosastoon, minkä vuoksi alus lähti Jokosukasta *Hiryūn* kanssa. Viirikkö saapui 14. heinäkuuta Makolle ja edelleen 16. heinäkuuta Samahiin. Viirikön lentokoneita siirrettiin maatukikohtiin maihinnousun aikana.

Alus lähti 25. heinäkuuta Samahista *Hiryūn*, 7. risteilijäviirikön ja 23. hävittäjäviirikön kanssa. Osasto suojasi Saigoniin matkannutta 39 aluksen joukkojenkuljetussaattuetta. Saattueen kaukosuojana oli Japanin 3. laivaston lippulaiva *Ashigara* ja kevyt risteilijä *Nagaran* johtaman 5. hävittäjälaivueen viisi hävittäjää. Joukot nousivat 28. heinäkuuta maihin kohtaamatta vastarintaa lähellä Saigonia. Suojausosasto pysähtyi Condorissa ja St. Jamesissa ennen saapumistaan Samahiin 1. elokuuta ja 7. elokuuta Kagoshimaan, jossa *Sōryūsta* tehtiin 2. lentotukialusviirikön lippulaiva. Alus viipui Kyushun vesillä kuukauden loppuun.

Alus lähti 6. syyskuuta Kagoshimasta Tokionlahdelle ja saapui kaksi päivää myöhemmin Jokosukaan. Ennen siirtoaan kuivatelakalle alus luovutti 22. syyskuuta lippulaivan tehtävät *Hiryūlle*. Aluksen päälliköksi nimitettiin 6. lokakuuta Yanigimoto Ryusaku. Alus vapautui telakalta 8. lokakuuta.

Alus lähti 24. lokakuuta Jokosukasta ja saapui kaksi päivää myöhemmin Kagoshimaan, jossa se vastaanotti lippulaivan tehtävät *Hiryūlta*. Alus lähti 18. marraskuuta viirikkönsä kanssa Hitokappunlahdelle, jonne se saapui 22. marraskuuta.

### Hyökkäys Pearl Harboriin

Vara-amiraali Chuichi Nagumon johtama laivasto-osasto, johon kuuluivat 1. 2. ja 5. lentotukialusviiriköt saattajineen, lähti 26. marraskuuta Hittokappunlahdelta Havaijin operaatioon. Osaston tankkaamiseksi järjestettiin kaksi tankkausosastoa, jotka liittyivät osastoon.

*Sōryū* osallistui Pearl Harboriin tehtyyn hyökkäykseen. Alukselta nousi 7. joulukuuta kaksi hyökkäysaaltoa Yhdysvaltain laivastotukikohtaan. Ensimmäisen aallon maaleina olivat panssaripommein *USS Nevada*, *USS Tennessee* ja *USS West Virginia* sekä torpedoin *USS Utah*, *USS California* ja *USS Raleigh*. Koneet iskivät myös Berbers Pointin lentotukikohtaan. Toisen aallon kohteina olivat *California* ja *Raleigh*, Kaneohe Bayn lentotukikohta sekä telakka.

Alus erkani muusta takaisin Japanin kotisaarille palaavasta laivasto-osastosta 16. joulukuuta. Sen lentokoneet hyökkäsivät *Hiryūn* lentokoneiden kanssa Waken saarta vastaan. Saari antautui viisi päivää hyökkäyksen alkamisen jälkeen.

### Uppoaminen

Alus otti osaa Midwayn taisteluun. Neljä ensimmäistä Yhdysvaltain laivaston ilmavoimien tekemää hyökkäystä onnistuttiin torjumaan, mutta välittömästi tämän jälkeen syöksypommittajat iskivät tukialuksen kimppuun. *Sōryūun* osui kolme 500 kilon panssaripommia keskelle lentokantta juuri, kun kansi oli täynnä lähtövalmiita pommittajia. Alus syttyi palamaan ja sammutustyö osoittautui toivottomaksi.

Alus upposi 4. kesäkuuta 1942 ja vei mukanaan yli 700 miestä ja päällikkönsä, joka kieltäytyi pelastuksesta upseerinkunniansa nimessä. Se poistettiin alusluettelosta 10. elokuuta.

Lähteet
-------

1. 1 2  nishida[vanhentunut linkki]
2. 1 2 3 4 5  combinedfleet.com


|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Edeltäjä:***Ryūjō*** | **Keisarillisen Japanin laivaston lentotukialusluokat** | Seuraaja:***Hiryū*** |

Keisarillisen Japanin laivaston alusluokat toisessa maailmansodassa

|  |  |
| --- | --- |
| Lentotukialukset | AkagiSC • KagaSC • SōryūS • HiryūS • Shōkaku • ­HiyōC • TaihōS • ­Unryū • ShinanoSC |
| Kevyet lentotukialukset | HōshōS • RyūjōS • ZuihōC • RyūhōSC • ­ChitoseC • IbukiSCK |
| Saattuetukialukset | TaiyōC • KaiyōSC • Shin’yōSC • ShimanemaruC • AkitsumaruC • YamashiomaruC • KumanomaruC |
| Taistelulaivat | Kongō • Fusō • Ise • Nagato • Yamato |
| Raskaat risteilijät | Furutaka • Aoba • Myōkō • Takao • Mogami • Tone • IbukiK |
| Kevyet risteilijät | Tenryū • Kuma • Nagara • YūbariS • Sendai • Katori • Agano • ŌyodoS |
| Hävittäjät | Minekaze • Kamikaze • Mutsuki • Fubuki • Akatsuki • Hatsuharu • Shiratsuyu • Asashio • Kagerō • ShimakazeS • Yūgumo • Akizuki • Matsu • Tachibana • Momi • Wakatake |
| Torpedoveneet | Chidori • Ōtori |
| Sukellusveneet | I-51S • I-52S • Ro-57 • Ro-29 • Ro-60 • I-1 • I-153 • I-156 • I-121 • I-64 • I-165 • I-5S • I-168 • I-6S • Ro-33 • I-7 • I-174 • I-16 • I-9 • I-15 • Ro-100 • I-176 • Ro-35 • I-40 • I-12S • I-46 • I-52 • I-54 • I-361 • I-351 • I-13 • I-373 • I-400 • I-201 • Ha-101 • Ha-201 |
| Sukellusveneiden emälaivat | Jingei |
| Tykkiveneet | SagaS • AtakaS • TobaS • Seta • Hashidate • Atami • Fushimi • KotakaS • OkitsuSC • KaratsuS • MaikoS • NarumiS • SumaS • TataraS |
| Saattajat | Shimushu • Etorofu • Mikura • Ukuru • C • D • IoshimaC |

|  |
| --- |
| S: ainoa laatuaan • C: valmistettu jonkin muun aluksen rungolle • K: kesken sodan päättyessä |