*Tämä artikkeli käsittelee entistä Aunuksen Karjalan kuntaa. Nykyistä Karjalan tasavallan kuntaa käsittelee artikkeli Porajärvi.*
Repolan ja Porajärven kunnat kartalla vihreällä 1920-luvulla.
**Porajärvi** (karj. Porarvi, ven. Поросозеро, *Porosozero*) on entinen kunta Aunuksen Karjalassa Venäjän keisarikunnassa. Porajärven kunta käsitti Suunujoen vesistöalueen pohjoisosan Suomen rajalta ja kuului Aunuksen kuvernementin Poventsan kihlakuntaan. Porajärven naapurikuntia olivat Poventsan kihlakunnan alueella Repola, Paatene, Mäntyselkä ja Lintujärvi sekä Suomen puolella Suojärvi ja Ilomantsi. Kunnan pinta-ala oli noin 10 000 km² ja vuonna 1918 siellä oli noin 2 300 asukasta.

Historia
--------

Porajärven kunta perustettiin vuonna 1873. Porajärvi kuului alueeseen, joka tuli 1800-luvulla tunnetuksi elinvoimaisesta runonlauluperinteestä. Heimosotien aikana Porajärvi äänesti Suomeen liittymisen puolesta ja liittyi Suomeen vuonna 1919. Vuonna 1920 solmitussa Tarton rauhassa Suomi luovutti Porajärven ja Repolan Neuvosto-Venäjälle.

Porajärven kunta lakkautettiin 1920-luvun alussa ja liitettiin Petrovskin piiriin, jossa siitä muodostettiin kolme kyläneuvostoa. Porajärven kyläneuvostoon kuuluvat kylät olivat Porajärven lisäksi: Hinkerinvaara, Kostamus, Kuutamalahti, Poikki ja Palvajärvi sekä Valasmon tehdas. Vuonna 1926 kyläneuvostossa oli 626 asukasta, joista karjalaisia oli 556, venäläisiä 52, suomalaisia 13 ja muita viisi. Lupasalmen kyläneuvostoon kuuluvat kylät olivat Lupasalmen lisäksi: Saari, Pusamalahti ja Soimivaara. Vuonna 1926 kyläneuvostossa oli 536 asukasta, joista karjalaisia 531, venäläisiä kolme ja suomalaisia kaksi. Klyyssinvaaran kyläneuvostoon kuuluvat kylät olivat Klyyssinvaaran lisäksi: Vitsavaara, Himola, Lautavaara, Roikonniemi, Sianvaara ja Uskali sekä Roikonniemen metsätorppa. Vuonna 1926 kyläneuvostossa oli 695 asukasta, joista karjalaisia 681, suomalaisia 11 ja venäläisiä kolme.

Jatkosodan aikana Porajärven alue oli Suomen miehittämä vuosina 1941–1944.

Nykyisin entisen Porajärven kunnan eteläosa kuuluu Suojärven piirin Porajärven kuntaan ja pohjoisosa jakautuu Mujejärven piiriin kuuluviin Lentieran ja Sukkajärven kuntiin.

Katso myös
----------

* Kalevalan kansallinen piiri

Lähteet
-------

1. ↑  *Otavan iso tietosanakirja, osa 5*, s. 448 jälkeinen Itä-Karjalan kartta. Helsinki: Otava, 1933.
2. ↑  *Pieni tietosanakirja*, s. 889-890. Helsinki: Otava, 1927. Projekt Runeber - Pieni tietosanakirja (viitattu 30.11.2010).
3. ↑  Karjalan ASNT:n Tilastohallinto/Igor Sergeev: Karjalan ASNT:n asuttujen paikkojen luettelo (Vuoden 1926 väestönlaskun aineiston mukaan) Suomen Sukututkimusseura.  Arkistoitu 21.10.2013. Viitattu 30.11.2010.

Itä-Karjalan entiset kunnat ja kaupungit

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Vienan Karjala | 

|  |  |
| --- | --- |
| Kemin kihlakunta | Jyskyjärvi • Kantalahti • Kemi (kaupunki) • Kieretti • Kiestinki • Kontokki • Kouta • Kuolisma • Laapina • Njuhtša • Oulanka • Paanajärvi • Pistojärvi • Ponkama • Solokka • Sorokka • Suiku • Suikujärvi • Suma • Tunkua • Uhtua • Usmana • Vitsataipale • Voijärvi • Vojatšu • Vuokkiniemi |

 |
| Aunuksen Karjala | 

|  |  |
| --- | --- |
| Poventsan kihlakunta | Danilova • Kiimasjärvi • Lindjärvi • Mäntyselkä • Paatene • Petrovski Jam • Porajärvi • Poventsa (kaupunki) • Repola • Rimoila • Rukajärvi • Sunku |
| Petroskoin kihlakunta | Ahnus • Jallahti • Latva • Munjärvi • Kentjärvi • Kontupohja • Petroskoi (kaupunki) • Pyhäjärvi • Soutjärvi • Suoju • Suurlahti • Säämäjärvi • Tipinitsa • Tiudia • Tolvoja |
| Aunuksen kihlakunta | Aunus (kaupunki) • Kotkatjärvi • Mätässyvä • Nekkula • Riipuskala • Tulemajärvi • Vaaseni • Vieljärvi • Vitele |

 |