**Veikko Aulis Kairento** (s. 6. toukokuuta 1943 Oulu) on suomalainen seiväshyppääjä ja pitkäaikainen SUL:n hyppylajien valmentaja. Koulutukseltaan hän on liikunnanopettaja. Hän edusti urheilu-urallaan Kemin Kuntoa ja vuodesta 1968 HKV:tä.

Aulis Kairento oli aktiiviaikanaan liki parikymmentä vuotta Suomen parhaita seiväshyppääjiä: hän oli vuosien 1960–1976 Kalevan kisoissa joka vuosi joko mitaleilla tai pisteillä. Myös hänen isänsä monikertainen Kalevan-kisamitalisti Veikko Kairento – ennätys bambuseipäällä 390 – sekä setänsä Leo Kairento – ennätys 403 – olivat 1940-luvulla olleet lajin suomalaisia huippuja.

Aulis Kairento aloitti kilpailemisen jo kouluaikana Kemissä ja oli pian ylivoimainen omassa lajissaan. Hänellä oli Suomen alle 12-vuotiaiden ikäkausiennätys vuodelta 1955 tuloksella 290 cm, kun virallisia tilastoja alettiin pitää vuonna 1969. Hänen uransa SM- ja maaottelutasolla alkoi alle 17-vuotiaana. Junioreitten Suomen mestaruuksia hänellä on seitsemän.

Vuonna 1961 Kairento hyppäsi terässeipäällä Oulussa alle 19-vuotiaiden Euroopan ennätykseksi tuloksen 442 cm, joka jäi ikuisesti historiaan, koska terässeipään korvasi myöhemmin lasikuituseiväs. Lasikuidun tuloa seipäisiin Aulis Kairento kuvaa havainnollisesti:

> »Katselin Oslossa 1961, kun John Uelses, silloinen hallin ME-mies, keinahteli aurinkolasit päässä ja valkoiset teipit ranteessa paikalle, hyppäsi 25 metrin vauhdilla ja neljän metrin otteella 460. Oma otteeni oli terässeipäällä 425. Uelses seiväs taipui luokille, mies lensi kädet yhdessä kuin leppäkeihäs kasan taakse. Suomi-poika ihaili, että on kova jätkä ...» 
> 
> 

Suomeen saatiin silloisen seiväsvalmentaja Valto Oleniuksen ansiosta vuonna 1961 ensimmäiset lasikuituseipäät ja seuraavana vuonna useampia ns. viiden metrin seipäitä. Suomalaiset hyppääjät saavuttivat tällöin kansainvälisen tason seiväshypyssä Pentti Nikulan johdolla. Aulis Kairento oli mukana tässä kehityksessä, vaikka ei vielä aivan heti kansallisessa kärjessä. Aulis Kairento voitti Suomen mestaruutensa vuoden 1965 Kalevan kisoissa. Samana vuonna menestystä tuli myös Pohjoismaiden mestaruuden ja Eurooppa cupin semifinaalivoiton muodossa. Hänet valittiin kyseisenä vuonna 1965 myös kotiseutunsa Lapin parhaaksi urheilijaksi. Seuraavana vuonna eli 1966 hän hyppäsi Suomen ennätyksen tasan 5 metriä. Oman ennätyksensä 502 cm hän hyppäsi v. 1967. Maaotteluedustuksia Kairennolla kertyi kaikkiaan 14, joissa hän saavutti viisi voittoa.

Aulis Kairento hyppäsi uransa alkuaikoina myös korkeutta ja saavutti kierähdystyylillä tuloksen 206 cm, joka oli aikanaan nuorten Suomen ennätys. SM-pronssia hän saavutti korkeushypyssä vuonna 1961.

Nuoruusvuosinaan Kairento pelasi sarjatasolla myös koripalloa ja jääpalloa. Hänen monipuolisuudestaan urheilijana kertoo se, että hän oli mukana siinä Kemin lyseon pesäpallojoukkueessa, joka voitti 1961 oppikoulu-cupin Suomen mestaruuden.

Aulis Kairento valmistui voimistelunopettajaksi Helsingin yliopistosta 1965. Varsinaisen elämäntyönsä hän teki liikunnan lehtorina Espoossa ja Oulussa. Lisäksi hän on asunut myös Yhdysvalloissa. Aulis Kairento toimi SUL:n seiväshypyn lajivalmentajana 39 vuoden ajan aina Pekingin kisoihin 2008 asti. Hänen henkilökohtaisina valmennettavinaan ovat olleet muiden muassa olympiahopean saavuttanut Antti Kalliomäki sekä olympiaosanottajat Heikki Vääräniemi ja Asko Peltoniemi.

Saavutuksia
-----------

* Suomen mestari seiväshypyssä 1965
* Pohjoismaiden mestaruus seiväshypyssä 1965
* SM-pronssia seiväshypyssä 1968, 1970 ja 1971
* SM-pronssia korkeushypyssä 1961

Lähteet
-------

* Aulis Kairento Tilastopaja (vaatii kirjautumisen, maksullinen palvelu).

### Viitteet

1. ↑  Track and Field Statistics - Aulis Kairento brinkster.net. Viitattu 21.4.2022. (englanniksi)
2. 1 2  Kemin lyseolaisten elämäntarinoita - Aulis Kairento Kemi:  Kemin lyseo. Viitattu 16.1.2010. [vanhentunut linkki]
3. ↑  Salo, Urho: "Valmennustoiminta", *Suomi voittoon - kansa liikkumaan*, s. 236. Helsinki: SUL Julkaisut Oy, 2006. ISBN 951-98952-2-1.
4. ↑  Jarno Koivunen valittiin naisten seiväshypyn lajivalmentajaksi (Uutiset) *Verkkojulkaisu "SUL ajankohtaista"*.  18.8.2008. SUL.  Arkistoitu 4.3.2016. Viitattu 16.1.2010.