recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Bungo-Ōno** (jap. 豊後大野市, *Bungo-Ōno-shi*) on Japanin kaupunki Kyūshūn saarella Ōitan prefektuurissa. Se sijaitsee sisämaassa prefektuurin eteläosassa Ōnojoen keski- ja yläjuoksulla Ōitan suurkaupungin eteläpuolella. Kaupungin maasto on kumpuilevaa ja se on kaikista ilmansuunnista vuorten ympäröimä; etelässä se nousee Kyūshūvuorille ja lännessä Ason kalderan aluskukkuloille. Bungo-Ōnossa on 35 558 asukasta (elokuussa 2019) ja sen pinta-ala on 603,14 neliökilometriä.

Edo-kaudella Ōnojoen varsi toimi Okan daimiokunnan vilja-aittana, jonne rakennettiin 1600-luvulla kaksi kastelukanavaa. Bungo-Ōnon ydinaluetta on entinen Mien maaseutukaupunki, joka kehittyi historiallisesti postiasemana (*shukuba*) ja markkinapaikkana. Nykyinen Bungo-Ōnon kaupunki on hallinnollisena yksikkönä uusi: se perustettiin vuonna 2005, kun Mien, Asajin, Inukain, Ogatan ja Ōnon maaseutukaupungit sekä Chitosen ja Kiyokawan kyläkunnat liitettiin yhteen. Kaupungin nähtävyyksiin kuuluvat muun muassa useat suuret, historialliset kallioveistokset, kuten Sugaon kivibuddhat.

Kaupunkia palvelee JR Kyūshūn Hōhi-päälinja.

Kuvia
-----

* Fukō-jin kalliobuddhaFukō-jin kalliobuddha
* Todorobashin siltaTodorobashin silta
* Ogata-sanjaOgata-sanja

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  豊後大野市の概要 Bungo Ono City. Viitattu 19.9.2019.
2. 1 2  人口・世帯数・高齢者人口 Bungo Ono City. Viitattu 19.9.2019.
3. 1 2  市章・市民憲章・市花・市木 Bungo Ono City. Viitattu 19.9.2019.
4. 1 2 3  ブリタニカ国際大百科事典 小項目事典: 豊後大野市 Kotobank. Viitattu 19.9.2019.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Bungo-Ōno** Wikimedia Commonsissa

* Kaupungin internetsivut (japaniksi)

  


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Ōitan prefektuuri |
| --- |
|  |
| Kaupungit | 
* Beppu
* Bungo-Ōno
* Bungo-Takada
* Hita
* Kitsuki
* Kunisaki
* Nakatsu
* Ōita (pääkaupunki)
* Saiki
* Taketa
* Tsukumi
* Usa
* Usuki
* Yufu

 |  |
|  |
| Kunnat piirikunnittain | **Hayamin piirikunta** (Hiji) · **Higashi-Kunisakin piirikunta** (Himeshima) · **Kusun piirikunta** (Kokonoe · Kusu) |

 |
**Svolvær** on Norjan Lofooteilla Austvågøyn saarella sijaitseva Våganin kunnan keskustaajama ja Lofoottien epävirallinen "pääkaupunki". Svolvær sai kaupunkioikeudet vuonna 1996. Vuonna 2012 Svolværissa oli noin 4 200 asukasta.

Lofast-tietunneliyhteys Lofooteilta mantereelle avattiin vuonna 2007, ja siitä asti Svolværiin on päässyt autolla Evenesistä alle 2,5 tunnissa. Svolvær on myös pysähdyspaikka Hurtigruten-laivareitillä. Svolværin lentoasema on toinen Lofoottien kahdesta pienestä lentokentästä.

Turistit aloittavat usein Lofootteihin tutustumisensa Svolværista, koska sinne on suora autolauttayhteys mantereelta Skutvikista. Lauttayhteys vie noin kaksi tuntia. Lofooteille on myös kolme muuta autolauttayhteyttä: Etelässä neljän tunnin lauttamatka mantereelta Bodøstä Moskenesiin sekä pohjoisessa Vesterålenin puolella 25 minuutin lauttayhteys Melbusta Fiskebøliin ja Kaljordista Hanøyhyn.

Svolværin talot ovat tyypillisiä norjalaisia, kaksikerroksisia, koristeellisia ja värikkäitä. Kylä on ollut taiteilijoiden suosiossa ja siellä toimii edelleen useita taidegallerioita.

Svolværin kirkon ovat suunnitelleet arkkitehdit Harald Sund ja August Nielsen. Se valmistui vuonna 1934. Kirkossa on 450 istumapaikkaa ja siellä järjestetään usein konsertteja.

Media
-----

Svolværissä on paikallislehti *Våganavisan* toimitus.

* KatunäkymääKatunäkymää
* Kalan kuivaustaKalan kuivausta
* Svolværin kirkkoSvolværin kirkko
* LamholmenLamholmen

Media
-----

Sanomalehti Lofotposten ilmestyy neljästi viikossa.

Lähteet
-------

1. 1 2  Svolvær (Vågan) citypopulation.de. Viitattu 9.9.2013.
2. ↑  Evensberget, Snorre; Rekiaro, Ilkka, käänt.: *Norja*, s. 204. Helsinki: WSOY, 2004. ISBN 951-0-29327-X.
3. ↑  Getting to Lofoten and around Visit Norway. Viitattu 9.9.2013.
4. ↑  Region Lofoten politi.no. Viitattu 9.9.2013. [vanhentunut linkki]
5. ↑  Svolvær kirke Lofotatedralen.no. Viitattu 9.9.2013.

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Svolvær**.
**Seututie 307** on Etelä-Pirkanmaalla sijaitseva seututie, joka kulkee Valkeakoskelta Pälkäneelle. Tien pituus on 18 kilometriä.

Reitti
------

Tie alkaa Valkeakosken keskustasta seututien 310 risteyksestä. Se kulkee itäkaakkoon melko suoraan Mallasveden eteläpuolitse kunnes tekee Tykölässä mutkan koillista kohti hieman ennen Valkeakosken ja Pälkäneen kunnanrajaa. Tie nousee Murronmäen päälle ja laskee Mallasveden Ruotsilanselän rantaan. Tie päätyy Pälkäneen Harhalassa valtatien 12 risteykseen. Tykölässä tiestä erkanee yhdystie 3073, joka yhtyy entisen Hauhon kunnan alueella Hämeenlinnan ja Pälkäneen väliseen kantatiehen 57.

Liikennemäärät
--------------

Vuonna 2021 tien keskimääräinen vuorokausiliikenne (KVL) oli 1 400–2 000 ajoneuvoa vuorokaudessa. Valkeakosken keskustan ja Tykölän välillä liikenne oli 2 000 ajoneuvoa vuorokaudessa ja Tykölän ja Harhalan välillä 1 400 ajoneuvoa vuorokaudessa.

Lähteet
-------

1. 1 2  Suomen Väylät -karttapalvelu (Valinta: Tieosoiteverkko, hallinnollinen luokka) Väylävirasto. Viitattu 26.8.2023.
2. 1 2  Valkeakoski (tien alkupiste) (sijainti maastokartalla) *Karttapaikka*. Helsinki:  Maanmittauslaitos. Viitattu 26.8.2023.
3. ↑  Suomen Väylät -karttapalvelu (Valinta: Liikennemäärät 2021) Väylävirasto. Viitattu 26.8.2023.
Richards vuonna 1993.
**Michael Richards** (s. 24. heinäkuuta 1949 Culver City, Kalifornia, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Richards oli jo nuorena kiinnostunut näyttelemisestä. Hänestä tulikin näyttelijä, kunnes Vietnamin sodan aikana hänet lähetettiin Länsi-Saksaan. Länsi-Saksasta palattuaan hän jatkoi näyttelemistä. Hänen suuria esikuviaan olivat Jacques Tati ja Charlie Chaplin, jotka tunnettiin fyysisen komedian taitajina.

Vuonna 1989 hän esiintyi *The Today Show*'ssa ja hänen esityksensä vakuutti Jerry Seinfeldin. Seinfeld kysyi, josko Richardsilla olisi kiinnostusta *Seinfeld*-sarjaa kohtaan. Richards oli kiinnostunut, koska hän pääsi näyttelemään juuri sellaista roolia, missä tarvitsi käyttää fyysisen komiikan taitoja. Richards sai roolin sarjasta ja näytteli siinä Jerryn omituista naapuria, Cosmo Krameria. Hän sopi rooliinsa täydellisesti ja sai jopa kolme Emmy-palkintoa, enemmän kuin kukaan muu *Seinfeldin* näyttelijöistä.

*Seinfeldin* jälkeen hän tuotti ja näytteli *The Michael Richards Show*'ssa, mutta se ei odotuksista huolimatta menestynyt laisinkaan. Vain muutaman jakson jälkeen se lopetettiin, ja sen jälkeen Richards on esiintynyt vain harvoissa ohjelmissa ja elokuvissa. Richards on eronnut ja hänellä on avioliitostaan yksi lapsi.

17. marraskuuta 2006 Richards herjasi stand up -esityksensä aikana mustaa häirikköä yleisössä rasistisin sanoin, mistä nousi Yhdysvalloissa suuri häly. Hän pahoitteli tapahtunutta *Late Show with David Lettermanissa* muutaman päivän kuluttua. Richards on kertonut pitävänsä itseään uskonnoltaan juutalaisena vaikka ei olekaan muodollisesti kääntynyt juutalaiseksi eikä ole syntyperältään juutalainen.

Lähteet
-------

* Michael Richards Internet Movie Databasessa. (englanniksi)

### Viitteet

1. ↑  'Seinfeld' Star Michael Richards Apologizes on 'Letterman' for Racial Slurs  21.11.2006. FOX News. Viitattu 21. heinäkuuta 2007. (englanniksi)
2. ↑  Andrew Gumbel: Racism in comedy: Kramer's sense of humour failure  22.11.2006. Independent News and Media Limited.  Arkistoitu 13.6.2007. Viitattu 21. heinäkuuta 2007. (englanniksi)
3. ↑  Michael Richards Clarifies Claim About Being Jewish *Fox News*.  28.11.2006. Viitattu 10.11.2017. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Michael Richards** Wikimedia Commonsissa

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Israel
* Yhdysvallat
* Alankomaat

 |
|  |
| Muut | 
* IdRef

 |

 |
Kulltorpin entisen kunnan sijainti Västbon kihlakunnassa.
Lampi Store Mossen kansallispuistossa.
**Kulltorp** on taajama Ruotsissa nykyisen Gnosjön kunnan alueella Jönköpingin läänissä ja Smålandin maakunnassa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 334 asukasta.

Kulltorp on myös entinen kunta, joka sijaitsi Finnvedenin alueella Västbon kihlakunnassa. Vuodesta 1971 lähtien sen alue on ollut jaettuna Gnosjön kunnan ja Värnamon kunnan kesken. Entisen kunnan pinta-ala on 94,13 neliökilometriä, josta 90,11 neliökilometriä on maata. Vuonna 2000 siellä oli 1 659 asukasta, joista 1 262 asui Gnosjön kunnan puolella. Entisen kunnan alueella sijaitsevia taajamia ovat Kulltorpin lisäksi Lanna ja Törestorp.

Kulltorpissa sijaitsee Kulltorpin kirkko ja Villin lännen aiheinen huvipuisto High Chaparral. Alueen itäosassa on suuria soita, ja sinne on perustettu Store Mossen kansallispuisto.

Kuntajaon kehitys
-----------------

Kulltorpin pitäjä on perustettu jo keskiajalla.

Vuoden 1862 kuntauudistuksessa pitäjän kirkolliset tehtävät siirrettiin Kulltorpin seurakunnalle ja maalliset tehtävät Kulltorpin kunnalle, joka oli kuntamuodoltaan maalaiskunta. Kunta jaettiin vuonna 1952, jolloin osa siitä liitettiin Gnosjöhön ja osa Bredarydin. Vuonna 1971 Bredaryd liitettiin Värnamon kuntaan. Kulltorpin seurakunta on edelleen olemassa ja se kuuluu osin Gnosjön ja osin Värnamon kuntaan.

Väestönkehitys
--------------


| Kulltorpin taajaman väestönkehitys 1960–2010 |
| --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1960 |    | 233 |
| 1965 |    | 233 |
| 1970 |    | 262 |
| 1975 |    | 297 |
| 1980 |    | 311 |
| 1990 |    | 348 |
| 1995 |    | 343 |
| 2000 |    | 336 |
| 2005 |    | 327 |
| 2010 |    | 334 |
| Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB). |

Lähteet
-------

1. 1 2  Tätorter 2010, korrigerad version 2012-11-14 (PDF) *MI38 Småorter och tätorter*.  14.11.2012. Statistiska centralbyrån. Viitattu 23.11.2012. (ruotsiksi)
2. ↑  Befolkning i tätorter 1960-2010 (XLS)  29.5.2012. Statistiska centralbyrån. Viitattu 12.12.2012. (ruotsiksi)

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.  –  sv:Kulltorp, sv:Kulltorps socken, sv:Kulltorps församling
**Mentana** on kunta Italiassa Latiumin alueella olevassa Rooman metropolikaupungissa. Se sijaitsee noin 20 kilometriä Roomasta koilliseen.

Historiaa
---------

Antiikin aikaan se tunnettiin nimellä Nomentum. 

3. marraskuuta 1867 Mentanassa käytiin Mentanan taistelu, jossa Garibaldin johtamat joukot ottivat yhteen Kirkkovaltion ja Ranskan joukkoja vastaan. Garibaldin joukot hävisivät taistelun. Nykyään kaupungissa on museo johon on kerätty esineistöä Garibaldista.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Mentana** Wikimedia Commonsissa

Lähteet
-------

1. 1 2 3  www.tuttitalia.it
2. ↑  Kunnan historia (Arkistoitu – Internet Archive)

Rooman metropolikaupunki
Affile | Agosta | Albano Laziale | Allumiere | Anguillara Sabazia | Anticoli Corrado | Anzio | Arcinazzo Romano | Ardea | Ariccia | Arsoli | Artena | Bellegra | Bracciano | Camerata Nuova | Campagnano di Roma | Canale Monterano | Canterano | Capena | Capranica Prenestina | Carpineto Romano | Casape | Castel Gandolfo | Castel Madama | Castel San Pietro Romano | Castelnuovo di Porto | Cave | Cerreto Laziale | Cervara di Roma | Cerveteri | Ciampino | Ciciliano | Cineto Romano | Civitavecchia | Civitella San Paolo | Colleferro | Colonna | Fiano Romano | Filacciano | Fiumicino | Fonte Nuova | Formello | Frascati | Gallicano nel Lazio | Gavignano | Genazzano | Genzano di Roma | Gerano | Gorga | Grottaferrata | Guidonia Montecelio | Jenne | Labico | Ladispoli | Lanuvio | Lariano | Licenza | Magliano Romano | Mandela | Manziana | Marano Equo | Marcellina | Marino | Mazzano Romano | Mentana | Monte Compatri | Monte Porzio Catone | Monteflavio | Montelanico | Montelibretti | Monterotondo | Montorio Romano | Moricone | Morlupo | Nazzano | Nemi | Nerola | Nettuno | Olevano Romano | Palestrina | Palombara Sabina | Percile | Pisoniano | Poli | Pomezia | Ponzano Romano | Riano | Rignano Flaminio | Riofreddo | Rocca Canterano | Rocca Priora | Rocca Santo Stefano | Rocca di Cave | Rocca di Papa | Roccagiovine | Roiate | Rooma | Roviano | Sacrofano | Sambuci | San Cesareo | San Gregorio da Sassola | San Polo dei Cavalieri | San Vito Romano | Sant’Angelo Romano | Sant’Oreste | Santa Marinella | Saracinesco | Segni | Subiaco | Tivoli | Tolfa | Torrita Tiberina | Trevignano Romano | Vallepietra | Vallinfreda | Valmontone | Velletri | Vicovaro | Vivaro Romano | Zagarolo
*Tämä artikkeli käsittelee 1800-luvulla elänyttä kuubalaista kapinallista. Kuuban presidentistä katso Carlos Manuel de Céspedes y Quesada.*

**Carlos Manuel de Céspedes** (18. huhtikuuta 1819 – 27. huhtikuuta 1874) oli kuubalainen itsenäisyysliikkeen johtaja ja plantaasinomistaja. Céspedes aloitti kapinan, joka johti kymmenvuotiseen sotaan Kuuban Espanjalaista siirtomaahallintoa vastaan. Céspedes päätyi lopulta espanjalaisten vangiksi ja hänet teloitettiin vuonna 1874.

Elämäkerta
----------

Céspedes syntyi 18. huhtikuuta 1819 Bayamossa ja kävi koulunsa Havannassa. Hän kiinnostui jo nuorena Espanjan siirtomaahallinnon vastaisesta politiikasta. 10. lokakuuta 1868 Céspedes käynnisti niin kutsutun Grito de Yaran, eli kymmenen vuotta jatkuneen sodan siirtomaahallintoa vastaan. Céspedes vapautti omistamansa plantaasin orj
at ja värväsi heidät joukkoihinsa. Myöhemmin hänen armeijaansa liittyi myös alueen muita plantaasinomistajia.

Vuonna 1869 Céspedes muodosti väliaikaishallituksen ja oli mukana kirjoittamassa uutta perustuslakia. Hän otti käyttöön myös monia uudistuksia, kuten vapaakaupan, tasa-arvoisen verotuksen ja yleisen äänioikeuden. Céspedesin yhtenä päätavoitteena oli myös orjuuden lakkauttaminen, mutta ajatus herätti vastustusta itsenäisyysliikkeen sisällä. Joukko muita itsenäisyysliikkeen vaikuttajia syöksi Céspedesin asemastaan vuonna 1873, ja hän siirtyi maan alle. Espanjalaiset saivat vangittua hänen seuraavana vuonna, ja hänet teloitettiin 27. huhtikuuta 1874.

Lähteet
-------

1. 1 2  Monica A. Rankin: *Encyclopedia of Latin America Volume III: Search for National Identity*, s. 55. Facts on File, 2010. ISBN 978-0-8160-7359-7. (englanniksi)


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Espanja
* Ranska
* BnF data
* Argentiina
* Katalonia
* Saksa
* Israel
* Yhdysvallat
* Tšekki
* Alankomaat
* Portugali
* Vatikaani

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Deutsche Biographie

 |
|  |
| Muut | 
* Europeana
* SNAC
* IdRef

 |

 |
Wiljo Saaristo
Apteekkineuvos **Wiljo August Saaristo** (11. tammikuuta 1904 Viipuri – 11. tammikuuta 1979 Kotka) oli suomalainen apteekkialan vaikuttaja ja tunnettu lohiperhojen sitoja.

Perhetausta
-----------

Wiljo Saariston vanhemmat olivat viipurilainen tehtailija August Saaristo ja Anna Saaristo (o.s. Väisänen). Wiljo Saaristo oli naimisissa vuodesta 1938 farmaseutti Elsa Saariston (o.s. Karppinen) kanssa.

Opinnot
-------

Suoritettuaan keskikoulun Viipurin reaalikoulussa Saaristo meni vuonna 1923 harjoittelijaksi Punaisen lähteen torin apteekkiin Viipurissa. Kolmivuotisen harjoittelun jälkeen hän alkoi opiskella farmasiaa Helsingin yliopistossa ja valmistui farmaseutiksi 1928 ja proviisoriksi 1937.

Ura
---

Opiskeluaikanaan ja sen jälkeen Saaristo työskenteli lähinnä Koillismaan, Lapin ja Itä-Suomen apteekeissa, mikä antoi mahdollisuuden harrastaa kalastusta ja metsästystä. Jatkosodan aikana hän oli Äänislinnan apteekinhoitajana. Vuonna 1946 Saaristo sai Ivalon apteekin apteekkioikeuden. Tämän jälkeen hän toimi apteekkarina Ilomantsissa vuodesta 1952, kunnes muutti 1962 Kotkaan huolehtimaan Kotkan 1. apteekista eli Kauppatorin apteekista.

Wiljo Saaristo toimi muun muassa Pharmakon Oy:n, Lääketukku Oy:n ja Tamron hallintoneuvostoissa ja Suomen Hypoteekkiyhdistyksen johtokunnan jäsenenä. Apteekkineuvoksen arvon hän sai 1968.

Harrastukset
------------

Saariston harrastuksiin sisältyi lohiperhojen sidonta ja perhokalastus. Innostus lohenongintaan ja perhokalastukseen alkoi Saariston työskennellessä Hyrynsalmen apteekissa 1927. Sysäyksen lohiperhojen sitomiseen antoi tapaaminen Kajaani-yhtiön ylimetsänhoitajan Oskari Röngän kanssa 1930. Tukeutuen Röngän oppeihin ja William Walleniuksen vuonna 1923 julkaisemaan *Urheilukalastajan käsikirjaan* sekä muuhun lohiperhokirjallisuuteen Saaristo kouluttautui taitavaksi perhojen sitojaksi, joka teki myös omia muunnoksia ja perhomalleja. Hän oli monen suomalaisen perhokalastajan oppi-isä ja innoittaja.

Saariston suunnittelemia runkorakenteita on esitelty klassisia lohiperhoja esittelevässä kirjassa *Farlows Salmon Flies*.

Lähteet
-------

* Huovinen, Maarit: Wiljo Saariston muistelmat 1–6. (Apteekki ja vapaa-aika 2/85–3/85, 3/86–4/86, 1/87)
* Kettunen, Matti: Wiljo Saaristo. Teoksessa Syrjänen, Lauri & Kanerva, Pertti: Wanhat suomalaiset lohiperhot. (WSOY 1993)
* Saaristo, Wiljo: Lohiperhokirjallisuus. (Urheilukalastaja 3/1967)
* Tyrkkö, Maarit: Tyttö ja nauhuri. (WSOY 2014, s. 356–357)
* Tyrkkö, Maarit: Presidentti ja toimittaja. (WSOY 2016, s. 51, 113, 346–347.)

### Viitteet

1. 1 2 3 4  Huovinen 1985.
2. ↑  Kettunen 1993.
3. ↑  Saaristo 1967.
4. ↑  Pertsan porinat, Erä, viitattu 21.9.2019
**Metatutkimus** eli **kokoomatutkimus** eli **koontitutkimus** tarkoittaa aiempien tutkimusten pohjalta tehtyä synteesiä. Yksinkertaisimmillaan se vain tuottaa painotetun keskiarvon aiemmista tutkimuksista. Näin tulos perustuu aiempien tutkimusten datan yhdisteeseen ja on siten periaatteessa luotettavampi kuin mikään niistä yksinään.

Metatutkimusta varten kootaan aiheesta tehtyjä tutkimuksia koskevia aiempia artikkeleita. Metatutkimuksen keskeinen ongelma on olennaisten artikkelien ja luotettavan tiedon löytäminen. Tutkimuksen aloittamisen ensimmäinen vaihe on tutkimusongelman määrittäminen ja jäsentäminen. Sen jälkeen etsitään ja kootaan artikkelit. Eri näkemysten mukaan valintakriteerit on tehtävä joko ennen artikkelien kokoamista tai kriteerit muotoutuvat kokoamisen aikana, niin että materiaalia kootaan mahdollisimman paljon. Ne luetaan ja niistä karsitaan pois epäolennaiset. Valinta voidaan tehdä myös otannalla. Valintakriteerien määrittämiseksi voidaan määritellä avainkäsitteet, ja artikkelien haku tehdään hakuohjelmilla. Kolmas vaihe on artikkelien analysointi.

Meta-analyysin tarkoituksena on, että teksteillä saadaan aiheeseen eri näkökulmia ja että koottuna yhteen ne edustavat samaa aluetta.

Meta-analyysi on tyypillinen kirjallisuuskatsaus, mutta systemaattisen kirjallisuuskatsauksen voi tehdä myös ilman tilastollisia menetelmiä.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Koskinen, Rauno: Teoreettisen tutkimuksen metodologia *edu.helsinki.fi*.  2.3.2005. Helsinki. Viitattu 20.2.3009. [vanhentunut linkki]
**Metsolan koulu** on noin 60 oppilaan alakoulu Kurikassa, entisen Jalasjärven kunnan Jokipiin kylässä, valtatie 3:n varrella. Koulunjohtajana toimii Arto Putkonen. Koulu aloitti toimintansa kansakouluna vuonna 1920.

Historiaa
---------

Metsolan kansakoulu alkoi vuonna 1904 aloittaneen Harrin koulun jälkeen toisena kouluna Jalasjärven Kurikan puoleisissa kylissä. Metsolaa kävivät Jokipiin, Paidannevan, Kettukylän ja Kivistön lapset. Koulutaloksi ostettiin nimismies Petterssonin leskeltä entinen kruununvoudin virkatalo. Ensimmäinen opettaja oli Multialta tullut Edvard Lemponen, joka työskenteli Metsolan koulussa kunnes jäi eläkkeelle vuonna 1951. Hänen vaimonsa Signe opetti tyttöjen käsitöitä koko tämän ajan. Vuonna 1926 alkaneen alakoulun ensimmäinen opettaja oli Siiri Autionmäki ja hänen jälkeensä Rauha Kataja.

Uusi kivinen koulurakennus valmistui samalle tontille kolmostien varteen vuonna 1953. Samoihin aikoihin uusiksi opettajiksi tulivat aviopari Kalle ja Martta Keskinen sekä kolmanneksi Ritva Kangas (myöhemmin Kalliokoski), kunnes oppilasmäärä väheni niin että syksyllä 1957 palattiin kahden opettajan malliin. 1960-luvun alussa aloitti uusi opettajapariskunta, Veli-Matti ja Hilkka Rajala, jotka tekivät koulussa 30 vuoden uran.

Pienimmillään Metsolan koulun oppilasmäärä oli peruskouluun siirtymisen jälkeen vuosina 1980–1984, vain nelisenkymmentä oppilasta. Vanha puukoulu voitiin antaa kansalaisopiston käyttöön.

Lähteet
-------

1. ↑  Jokipii: Asuminen *Jalasjärven kylät*.  Arkistoitu 26.1.2022. Viitattu 4.3.2022.
2. ↑  Metsolan koulu yleisesti *Kurikan kaupunki*. Viitattu 4.3.2022.
3. 1 2 3 4  Hongisto, Jouko: "Metsolan koulun vaiheita vuosilta 1920–1995", s. 78–83 teoksessa Vierikko, Virve ym.: *Jokipii: kirja kotikylästämme*. Jalasjärvi: Jokipiin kylän kirjatoimikunta, 1996. ISBN 952-90-8024-7.
**Rivian EDV** (*Electric Delivery Van*, suom. *sähkötoimituspakettiauto*) on yhdysvaltalaisen Rivianin verkkokauppayhtiö Amazonille valmistama täyssähköinen jakelupakettiauto. Se käyttää Rvianin omaa RCV-pohjalevyä, joka on jo käytössä Rivianin R1T ja R1S -malleissa. Autoja valmistetaan pakettien toimitukseen kolmena erikokoisena mallina: **EDV-500**, **EDV-700** ja **EDV-900**.

Historia
--------

Helmikuussa 2019 Amazon ilmoitti johtavansa 700 miljoonan dollarin sijoitusta Rivianiin. Myöhemmin kerrottiin, että Amazon tilaa 100 000 täyssähköistä jakeluautoa, joista ensimmäisten piti tulla käyttöön vuonna 2021.

Ajonauvon prototyyppiä testattiin lukuisissa Yhdysvaltain kaupungeissa vuoden 2021 aikana ja joulukuussa samana vuonna ensimmäinen tuotantoajoneuvo valmistui. Käyttöönotto Amazonissa alkoi heinäkuussa 2022 ja marraskuuhun 2022 mennessä tuhat ajoneuvoa oli toimitettu. Vuonna 2023 kerrottiin Rivianin aloittaneen Amazonin kanssa tehdyn yksinoikeussopimuksen purkamisen, koska Amazon olikin todellisuudessa tilannut vain 10 000 ajoneuvoa. Näin Rivian saisi myydä EDV:itä myös muille yrityksille.

Lähteet
-------

1. ↑  Amazon Buys In to Rivian Electric-Truck Startup, Has Reportedly Ordered 100,000 Delivery Vans *Car and Driver*.  19.9.2019. Viitattu 6.9.2023. (englanniksi)
2. ↑  Emma Roth: Amazon and Rivian’s exclusive deal for electric vans might not last much longer *The Verge*.  13.3.2023. Viitattu 6.9.2023. (englanniksi)

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.   
Alkuperäinen artikkeli: en:Rivian EDV
Pedri Shemeikka vuonna 1907. (Valokuva Samuli Paulaharju.)
**Pedri (Petri) Iivananpoika Shemeikka** (1825 Suistamo – 11. huhtikuuta 1915 Tuupovaara) oli karjalainen runonlaulaja. Shemeikka tunnettiin ennen kaikkea *peuravirsien* taitajana, ja häntä sanottiin viimeiseksi suureksi runonlaulajaksi. Hän lauloi arkistojen nauhoitteille runoja. Hän syntyi Suistamolla ja asui Tuupovaaran Öllölässä, Pohjois-Karjalassa. 

Shemeikalle on omistettu Sortavalassa sijaitseva Alpo Sailon veistos *Runonlaulajan patsas*. Shemeikan muistomerkki on myös Öllölässä Pörtsämön erämaakalmistossa. Samuli Paulaharju valokuvasi Shemeikkaa Öllölässä.

Pedri Shemeikan päivää vietetään vuosittain 1. heinäkuuta Koskenniskan myllykievarimuseolla.

Lähteet
-------

* Timonen, Senni: "Shemeikka, Pedri (1825–1915)", *Suomen kansallisbiografia, osa 8*, s. 859–860. Helsinki: Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2006. ISBN 951-746-449-5. / Teoksen verkkoversio.
* Öllölä Tuupovaaran sivuilla.

### Viitteet

1. ↑  Pohjois-Karjalan kesätapahtumat. (Arkistoitu – Internet Archive)

Aiheesta muualla
----------------

* Iivo Härkönen : Petri Shemeikan hautapaikkaa katsomassa, Helsingin Sanomat Viikkoliite, 22.10.1933, nro 43, s. 1, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Taiteenala | 
* MusicBrainz

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Kansallisbiografia
* Biografiasampo

 |

 |
**Mikko Samuli Jokela** (s. 15. lokakuuta 1947 Laihia) on suomalainen diplomaatti ja virkamies. Hän työskenteli vuosina 2010–2012 eläkkeelle jäämiseensä saakka ulkoasiainministeriön protokollapäällikkönä. Vuosina 2005–2010 Jokela oli Suomen Alankomaiden suurlähettiläs.

Jokela astui ulkoasiainministeriön palvelukseen vuonna 1976 ja työskenteli muun muassa ulkoministerin ja valtiosihteerin virkamiessihteerinä sekä eri tehtävissä kauppapoliittisella ja poliittisella osastolla muun muassa tutkimus- ja suunnitteluyksikön päällikkönä. Jokela työskenteli myös Bonnin, Budapestin, Tukholman suurlähetystöissä sekä pääkonsulina Hampurissa (2001–2005). Vuosina 2005–2010 Jokela toimi Suomen Alankomaiden suurlähettiläänä Haagissa. Hän edusti samalla Suomea YK:n Kemiallisten aseiden kieltojärjestössä (OPCW), joka sijaitsee myös Haagissa. 

Jokela aloitti ulkoministeriössä protokollapäällikkönä 1. helmikuuta 2010. Hän jäi tehtävästä eläkkeelle vuonna 2012. Koulutukseltaan Jokela on yhteiskuntatieteiden maisteri Tampereen yliopistosta 1976. Hänen puolisonsa vuodesta 1970 on maanviljelijä, yhteiskuntatieteiden maisteri Raija-Liisa Havusela.

Lähteet
-------

1. 1 2  Lasse Pajala, John Lagerbohm, Ulla Strengell-Silainen (toim.): *Kuka kukin on 2011*, s. 297. Helsinki: Otava, 2011. ISBN 978-951-1-24712-8.
2. 1 2 3  Kauppi, Julin, Tuunanen ja Jokela uusiksi osasto- ja apulaisosastopäälliköiksi  18.6.2009. Ulkoasiainministeriö.  Arkistoitu 9.9.2017. Viitattu 29.7.2015.
3. ↑  Tiina Myllyntausta ulkoministeriön protokollapäälliköksi *Yle Uutiset*.  4.4.2012. Viitattu 29.7.2015.
**Gianmarco Tamberi** (s. 1. kesäkuuta 1992 Civitanova Marche) on italialainen korkeushyppääjä. Tamberia valmentaa hänen isänsä Marco Tamberi, joka oli urallaan myös korkeushyppääjä ja Italian sisäratojen ennätyksen haltija.

Tallinnan alle 20-vuotiaiden EM-kisoissa 2011 Tamberi saavutti pronssia. Hän sijoittui viidenneksi Helsingin EM-kilpailuissa 2012, mutta karsiutui loppukilpailusta Lontoon olympialaisissa. Göteborgin EM-hallikilpailuissa 2013 hän oli viides ja Zürichin EM-kisoissa 2014 seitsemäs. Prahan sisäratojen EM-kilpailuissa 2015 hän sijoittui seitsemänneksi ja Pekingin MM-kilpailuissa 2015 kahdeksanneksi. Vuoden 2016 sisäratojen MM-kilpailuista hän voitti kultaa tuloksella 236. Amsterdamin EM-kilpailuissa 2016 Tamberi voitti kultaa tuloksella 232.

Hän karsiutui loppukilpailusta Lontoon MM-kilpailuissa 2017 ja sijoittui neljänneksi Berliinin EM-kilpailuissa 2018. Hän voitti sisäratojen Euroopan-mestaruuden Glasgow'ssa 2019 tuloksella 232. Vuoden 2019 Dohan MM-kilpailuissa hän oli kahdeksas. Hän saavutti hopeaa Toruńin EM-hallikilpailuissa 2021 tuloksella 235. Tokion olympialaisissa 2021 Tamberi jakoi olympiakullan samalla tuloksella 237  Mutaz Essa Barshimin kanssa. Hän saavutti Belgradin MM-hallikilpailuissa 2022 pronssia tuloksella 231.  Elokuussa 2022 hän voitti kultaa Münchenin EM-kilpailuissa tuloksella 230. Eugenen MM-kilpailuissa 2022 hän oli neljäs tuloksella 233. Vuonna 2023 Tamberi voitti uransa ensimmäisen maailmanmestaruuden Budapestin MM-kilpailussa tuloksella 236.

Tamberi on voittanut Italian mestaruuden ulkoradoilla vuosina 2012, 2014, 2016, 2018, 2020 ja 2022 sekä sisäradoilla 2016, 2019 ja 2021.

Tamberin ennätys ulkoradoilla on vuonna 2016 Monacossa hypätty 239, joka on myös Italian ennätys. Helmikuussa 2016 Tamberi hyppäsi sisäratojen Italian ennätystuloksen 238.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Gianmarco Tamberi European Athletics. Viitattu 5.2.2016. (englanniksi)
2. ↑  Gianmarco Tamberi Federazione Italiana di Atletica Leggera (FIDAL). Viitattu 5.2.2016. (italiaksi)
3. 1 2 3 4  Gianmarco Tamberi *Tilastopaja*. Viitattu 15.4.2022. (englanniksi)
4. ↑  The XXXII Olympic Games (Athletics) *worldathletics.org*. Viitattu 1.8.2021. (englanniksi)
5. ↑  Gianmarco Tamberi Kansainvälinen yleisurheiluliitto.  (englanniksi)
6. ↑  italian tamberi wins thrilling world championship high jump final *reuters.com*. Viitattu 23.8.2023. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Gianmarco Tamberi** Wikimedia Commonsissa

* Gianmarco Tamberi *Olympedia*.  (englanniksi)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt Muokkaa Wikidatassa | 
* World Athletics
* Tilastopaja 🔒

 |

 |
**Massino Visconti** on kunta Pohjois-Italiassa Novaran maakunnassa Piemonten alueella. Massino Viscontin naapurikunnat ovat Armeno, Brovello-Carpugnino, Lesa ja Nebbiuno.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Massino Visconti Tuttitalia. Viitattu 20.12.2016. (italiaksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Massino Visconti** Wikimedia Commonsissa

Novaran maakunta
Agrate Conturbia | Ameno | Armeno | Arona | Barengo | Bellinzago Novarese | Biandrate | Boca | Bogogno | Bolzano Novarese | Borgo Ticino | Borgolavezzaro | Borgomanero | Briga Novarese | Briona | Caltignaga | Cameri | Carpignano Sesia | Casalbeltrame | Casaleggio Novara | Casalino | Casalvolone | Castellazzo Novarese | Castelletto sopra Ticino | Cavaglietto | Cavaglio d’Agogna | Cavallirio | Cerano | Colazza | Comignago | Cressa | Cureggio | Divignano | Dormelletto | Fara Novarese | Fontaneto d’Agogna | Galliate | Garbagna Novarese | Gargallo | Gattico | Ghemme | Gozzano | Granozzo con Monticello | Grignasco | Invorio | Landiona | Lesa | Maggiora | Mandello Vitta | Marano Ticino | Massino Visconti | Meina | Mezzomerico | Miasino | Momo | Nebbiuno | Nibbiola | Novara | Oleggio | Oleggio Castello | Orta San Giulio | Paruzzaro | Pella | Pettenasco | Pisano | Pogno | Pombia | Prato Sesia | Recetto | Romagnano Sesia | Romentino | San Maurizio d’Opaglio | San Nazzaro Sesia | San Pietro Mosezzo | Sillavengo | Sizzano | Soriso | Sozzago | Suno | Terdobbiate | Tornaco | Trecate | Vaprio d’Agogna | Varallo Pombia | Veruno | Vespolate | Vicolungo | Vinzaglio
**Gozzano** on kunta Pohjois-Italiassa Novaran maakunnassa Piemonten alueella. Gozzanon naapurikunnat ovat Bolzano Novarese, Borgomanero, Briga Novarese, Gargallo, Invorio, Orta San Giulio, Pogno, San Maurizio d'Opaglio ja Soriso.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Gozzano Tuttitalia. Viitattu 31.01.2017. (italiaksi)

Novaran maakunta
Agrate Conturbia | Ameno | Armeno | Arona | Barengo | Bellinzago Novarese | Biandrate | Boca | Bogogno | Bolzano Novarese | Borgo Ticino | Borgolavezzaro | Borgomanero | Briga Novarese | Briona | Caltignaga | Cameri | Carpignano Sesia | Casalbeltrame | Casaleggio Novara | Casalino | Casalvolone | Castellazzo Novarese | Castelletto sopra Ticino | Cavaglietto | Cavaglio d’Agogna | Cavallirio | Cerano | Colazza | Comignago | Cressa | Cureggio | Divignano | Dormelletto | Fara Novarese | Fontaneto d’Agogna | Galliate | Garbagna Novarese | Gargallo | Gattico | Ghemme | Gozzano | Granozzo con Monticello | Grignasco | Invorio | Landiona | Lesa | Maggiora | Mandello Vitta | Marano Ticino | Massino Visconti | Meina | Mezzomerico | Miasino | Momo | Nebbiuno | Nibbiola | Novara | Oleggio | Oleggio Castello | Orta San Giulio | Paruzzaro | Pella | Pettenasco | Pisano | Pogno | Pombia | Prato Sesia | Recetto | Romagnano Sesia | Romentino | San Maurizio d’Opaglio | San Nazzaro Sesia | San Pietro Mosezzo | Sillavengo | Sizzano | Soriso | Sozzago | Suno | Terdobbiate | Tornaco | Trecate | Vaprio d’Agogna | Varallo Pombia | Veruno | Vespolate | Vicolungo | Vinzaglio
**Piombino** on Tyrrhenanmeren rantakaupunki Toscanassa Elban saaren kohdalla. Se kuuluu Livornon maakuntaan. Kaupunki on toiminut satamana jo etruskien aikana, jolloin se kuului Populonian kaupunkivaltioon. Kaupungin nimikin tarkoittaa *pientä Populoniaa*. Nykyään on päinvastoin: Populonia kuuluu Piombinon kuntaan.

Historiaa
---------

Tuhatluvulta alkaen Piombino kuului Pisan tasavaltaan. 1800-luvulla alue liitettiin Toscanan suurherttuakuntaan. Toisen maailmansodan loppuvaiheessa se kävi kiivasta vastarintataistelua Saksaa vastaan.

Lähteet
-------

1. 1 2  Istat - Istituto Nazionale di Statistica: Altitudini dei comuni tramite DEM *Italian kuntien pinta-alat ja korkeus merenpinnasta*. Viitattu 2.7.2017. (italiaksi)
2. ↑  Istat - Istituto Nazionale di Statistica: Demographic Balance for the year 2015 and Resident Population from on 31st December *Italian tilastokeskuksen väestötilasto alueittain, maakunnittain ja kunnittain*.  Arkistoitu 16.10.2017. Viitattu 2.7.2017. (englanniksi)
3. 1 2  Piombino Travel Guide Virtual Turist.  Arkistoitu 14.5.2013. Viitattu 18.3.2013. (englanniksi)

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Piombino**.
Livornon maakunta
Bibbona | Campiglia Marittima | Campo nell’Elba | Capoliveri | Capraia Isola | Castagneto Carducci | Cecina | Collesalvetti | Livorno | Marciana | Marciana Marina | Piombino | Porto Azzurro | Portoferraio | Rio Marina | Rio nell’Elba | Rosignano Marittimo | San Vincenzo | Sassetta | Suvereto
**Aosta** (ransk. *Aoste*) on kaupunki Italiassa Aostanlaaksossa Italian Alpeilla. Aosta on pinta-alaltaan 21,37 neliökilometriä ja siellä on 35 049 asukasta (2010). Se on Aostan laakson merkittävin kaupunki muttei maakuntansa pääkaupunki, sillä pääkaupungin tehtäviä hoitavat maakunta ja sen kunnat yhdessä.

Aostaan perustettiin vuonna 25 eaa. roomalainen siirtokunta *Augusta Praetoria*. Keskiajalla kaupunki nousi tärkeäksi paikkakunnaksi Via Francigenan varrella, ja 1000-luvulla se siirtyi Savoijin kuningashuoneen haltuun seuraten sen historiaa.

Kaupungin nähtävyyksiin kuuluvat roomalainen Augustuksen kaari, kaupunginportti Porta Praetoria ensimmäiseltä vuosisadalta, Roomalainen teatteri, Aostan katedraali alun perin 300-luvulta ja Sant'Orson kirkko. Useita torneja kaupungin roomalaisista muureista on säilynyt.

Lähteet
-------

1. ↑  Il Sindaco Comune di Aosta.  Arkistoitu 2.12.2008. Viitattu 14. kesäkuuta 2008. (italiaksi)
2. ↑  Bilancio demografico anno 2010 e popolazione residente al 31 Dicembre / Comune: Aosta ISTAT. Viitattu 23.10.2011.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Aosta** Wikimedia Commonsissa

Aostanlaakso
Allein | Antey-Saint-André | Aosta | Arnad | Arvier | Avise | Ayas | Aymavilles | Bard | Bionaz | Brissogne | Brusson | Challand-Saint-Anselme | Challand-Saint-Victor | Chambave | Chamois | Champdepraz | Champorcher | Charvensod | Châtillon | Cogne | Courmayeur | Donnas | Doues | Émarèse | Étroubles | Fénis | Fontainemore | Gaby | Gignod | Gressan | Gressoney-La-Trinité | Gressoney-Saint-Jean | Hône | Introd | Issime | Issogne | Jovençan | La Magdeleine | La Salle | La Thuile | Lillianes | Montjovet | Morgex | Nus | Ollomont | Oyace | Perloz | Pollein | Pont-Saint-Martin | Pontboset | Pontey | Pré-Saint-Didier | Quart | Rhêmes-Notre-Dame | Rhêmes-Saint-Georges | Roisan | Saint-Christophe | Saint-Denis | Saint-Marcel | Saint-Nicolas | Saint-Oyen | Saint-Pierre | Saint-Rhémy-en-Bosses | Saint-Vincent | Sarre | Torgnon | Valgrisenche | Valpelline | Valsavarenche | Valtournenche | Verrayes | Verrès | Villeneuve
**La Spezia** (liguuriksi *A Spèza*) on kaupunki Italiassa Ligurian alueella La Spezian maakunnassa. Se on maakunnan pääkaupunki. La Speziassa oli vuoden 2017 alussa 93 678 vakinaista asukasta, ja sen pinta-ala on noin 51 neliökilometriä. Kaupunki sijaitsee Ligurianmereen kuuluvan La Spezian lahden rannalla.

Kaupungissa on alueen keskeinen kauppa- ja sotasatama sekä Italian laajin sotatarviketuotannon keskittymä*lähde?*.

Historia
--------

Kaupungin alueella on ollut asutusta aina esihistorialliselta ajalta alkaen, jo ennen Rooman myyttistä perustamista. 

Brittiläinen runoilija Percy Bysshe Shelley asui elämänsä loppuvaiheet kaupungissa ja hukkui lähistöllä tapahtuneessa veneonnettomuudessa vuonna 1822. Tämä on johtanut La Spezian lahden ranskankieliseen nimitykseen Runoilijoiden lahti (*le Golfe des Poètes*).*lähde?*

Kaupungin satama oli toisessa maailmansodassa niemimaan suuri sotasatama ja keskeinen osa saksalaisten ja italialaisten yhdessä rakentamaa puolustuslinjaa.

Lähteet
-------

1. 1 2  Istat - Istituto Nazionale di Statistica: Altitudini dei comuni tramite DEM (zip) *Italian kuntien pinta-alat ja korkeus merenpinnasta*. Viitattu 10.9.2017. (italiaksi)
2. ↑  Istat - Istituto Nazionale di Statistica: Bilancio demografico anno 2017 (dati provvisori) *Italian tilastokeskuksen väestötilasto alueittain, maakunnittain ja kunnittain (alustava)*. Viitattu 10.9.2017. (englanniksi)
3. 1 2 3  Italy: Liguria Citypopulation.de. Viitattu 30.9.2016.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **La Spezia** Wikimedia Commonsissa

* Kaupungin internetsivut (italiaksi)
* Welcome to La Spezia Italianvisits.com (englanniksi)

La Spezia Runoilijoiden lahdelta kuvattuna
Galleria Spallanzani
La Spezian maakunta
Ameglia | Arcola | Beverino | Bolano | Bonassola | Borghetto di Vara | Brugnato | Calice al Cornoviglio | Carro | Carrodano | Castelnuovo Magra | Deiva Marina | Follo | Framura | La Spezia | Lerici | Levanto | Maissana | Monterosso al Mare | Ortonovo | Pignone | Porto Venere | Riccò del Golfo di Spezia | Riomaggiore | Rocchetta di Vara | Santo Stefano di Magra | Sarzana | Sesta Godano | Varese Ligure | Vernazza | Vezzano Ligure | Zignago
William Stainton Moses**William Stainton Moses** (5. marraskuuta 1839 – 5. syyskuuta 1892) oli Englannin kirkon pappi, joka tuli tunnetuksi spiritualismin edistäjänä. Hän uskoi itse välittävänsä henkien sanomaa automaattikirjoituksen kautta. 

Lapsena Moses käveli unissaan, ja hänen väitetään kirjoittaneen luokkansa parhaan esseen unitilassa. Hänen väitettiin myöhemmin luoneen automaattikirjoituksena spiritualismin suuren klassikkoteoksen *Spirit Teachings* -kirjan. Moses kertoi olleensa automaattikirjoituksen aikana ruumiista irtautuneessa tilassa. Häneltä ilmestyi myös muita kirjoja.

Oxfordin Exeter Collegesta valmistunut Moses toimi English Masterina Lontoon University Collegessa aina vuoteen 1889.

Lähteet
-------

1. ↑  William Stainton Moses Biography (Arkistoitu – Internet Archive)
2. ↑  Spirit Teachings by Stainton Moses
3. ↑  An Interview with The Rev. William Stainton Moses by Michael E. Tymn[vanhentunut linkki]


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Norja
* Saksa
* Israel
* Yhdysvallat
* Japani
* Kreikka
* Alankomaat
* Vatikaani

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Trove

 |
|  |
| Muut | 
* SNAC
* IdRef

 |

 |
**Laajasalon opisto** on Helsingissä sijaitseva, käytännönläheisistä viestinnän ja taiteen alan koulutuksista tunnettu kansanopisto. Tämä maan johtava media-alan oppilaitos sijaitsee Yliskylän osa-alueella Laajasalossa. Opisto perustettiin Sörnäisissä vuonna 1907. Vuonna 1954 toiminta siirrettiin Laajasaloon. Opiston rehtorina toimii Juha Matti Holopainen.

Opintotarjonta
--------------

Laajasalon opisto tarjoaa useita eri ammatillisia, viestinnän, taiteen ja yhteiskunnallisen alan kursseja sekä eri alojen lyhytkursseja ja suomen kielen opetusta. Opistossa voi hankkia valmiuksia jatkokoulutuksiin tai työllistyä eri aloille yhteiskunnassa. Koulutukset ovat vapaasta sivistystyöstä annetun lain mukaisia. 2000-luvulla viestinnän koulutuksen tarjontaa on laajennettu vastaamaan digitalisoitumiseen ja mediamaailman murrokseen. Opiston arvopohja nojaa kristillisen ihmiskäsityksen moderniin tulkintaan ja ihmisten tasa-arvoiseen kohtaamiseen.

Tunnettuja opistossa opiskelleita
---------------------------------

Mediataitoja Laajasalossa ovat opiskelleet muun muassa Ylen toimitusjohtaja Merja Ylä-Anttila, radiojuontaja Niko Nousiainen, Miss Suomi 2017 Michaela Söderholm, rapartisti Ville Galle, dekkaristi ja rikostoimittaja Harri Nykänen, televisioesiintyjät Katja Ståhl, Esko Eerikäinen ja Tuomas Enbuske, urheilutoimittajat Jussi Eskola, Niki Juusela ja Kimmo Porttila sekä kansanedustajina toimineet Jaana Pelkonen ja Jani Toivola, joka on myös opettanut opistossa ja ollut aloittamassa sen näyttelijäntyön linjaa.*lähde?*

Lähteet
-------

1. 1 2  Historia *laajasalonopisto.fi*. Viitattu 15.9.2021.
2. ↑  Laajasalon opisto – Käytännönläheistä viestinnän ja taiteen koulutusta *laajasalonopisto.fi*. Viitattu 23.6.2022.
3. ↑  Laajasalon opisto | kansanopistolinjoja Helsingissä *www.studentum.fi*. Viitattu 23.6.2022.
4. ↑  Toiminta ja strategia – Laajasalon opisto *laajasalonopisto.fi*. Viitattu 24.6.2022.
5. ↑  Historia – Laajasalon opisto *laajasalonopisto.fi*. Viitattu 24.6.2022.

Aiheesta muualla
----------------

* Viralliset sivut
**Orange** (oksitaaniksi *Aurenja*) on kaupunki ja kunta Vauclusen departementissä eteläisessä Ranskassa. Kaupungissa on 29 859 asukasta (2006) ja se sijaitsee 21 kilometriä Avignonista pohjoiseen. Orange on keskilämpötilaltaan Ranskan lämpimin kaupunki.

Orange on tunnettu roomalaisesta arkkitehtuuristaan. Kaupungissa on Euroopan parhaiten säilynyt roomalainen teatteri ja loistava riemukaari, jotka molemmat rakennettiin keisari Augustuksen aikana. Riemukaari, teatteri ja sen ympäristö kuuluvat UNESCOn maailmanperintöluetteloon.

Historia
--------

Roomalainen Orangen kaupunki perustettiin vuonna 35 eaa. nimellä Arausio (koko nimeltään *Colonia Julia Firma Secundanorum Arausio*). Aiemmin paikalla oli sijainnut kelttiläinen asutuskeskus ja paikalla oli käyty taistelu, joka tunnetaan yleisesti nimellä Arausion taistelu, kahden roomalaisen armeijan sekä germaanisten kimbrien ja teutonien heimon välillä vuonna 105 eaa.

Kaupunki kukoisti, vaikka visigootit ryöstivät sen vuonna 412. Orangesta tuli piispan istuin 300-luvulla. Kaupungissa on pidetty kaksi kirkolliskokousta: vuonna 441 ja 529. Jälkimmäinen oli merkittävä, sillä se tuomitsi pelagiolaisuuden harhaoppiseksi.

Orangen Baux'n kreivit saavuttivat täyden itsenäisyyden, kun Arlesin kuningaskunta hajosi 1033. Orange oli pieni ruhtinaskunta Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan lääninä 1100-luvulla. Nassaun kreivi Vilhelm I Oranialainen peri vuonna 1544 tittelin Oranian prinssi Orangen kreivikunta siirtyi Orangen suvun haltuun (kts. Orania-Nassau-suku). Tämän takia Orange oli protestanttien puolella uskonsodissa, joiden aikana kaupunki vahingoittui pahasti.

Orange oli Nassaun omistuksessa, kunnes Ranskan kuninkaan Ludvig XIV:n joukot valtasivat kaupungin 1672 Ranskan ja Hollannin välisen sodan aikana. Lopullisesti kaupunki luovutettiin Ranskalle 1713 Utrechtin rauhassa, joka päätti Ludvig XIV:n sodat.

Lähteet
-------

1. ↑  Résultats du recensement de la population 2006 Institut National de la Statistique et des Études Économiques. Viitattu 3. elokuuta 2009. (ranskaksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Orange** Wikimedia Commonsissa

* Provencen nähtävyydet (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
* Orangen turismisivut (englanniksi) (ranskaksi) (japaniksi)
Fentermiini
**Fentermiini** (2-metyyli-1-fenyylipropaani-2-amiini) on ruokahalua alentava lääkeaine. Se on kemiallisesti amfetamiinin ja fenetyyliamiinin johdos. Fentermiini sai Yhdysvalloissa FDA:n hyväksynnän ruokahalua hillitsevänä lääkeaineena 1959. Fentermiinin kemiallinen kaava on C10H15N, moolimassa 149,23 g/mol ja CAS-numero 122-09-8.

Fentermiinin ja fenfluramiinin/deksfenfluramiinin sekoitusta kutsutaan "fen-pheniksi". Vuonna 1992 julkaistun tutkimuksen mukaan tämä yhdistelmä tehosi ylipainoon paremmin kuin laihdutuskuuri. Sen kuitenkin havaittiin altistavan sydänläpän vaurioitumiselle, ja FDA:n kehotuksesta aine vedettiin markkinoilta syksyllä 1997. Fentermiini metaboloituu maksassa.

Fentermiinin käytöstä Suomessa
------------------------------

Fentermiiniä on ollut saatavilla useimmissa maissa. Suomessa tätä ainetta on ollut saatavilla lääkereseptillä nimellä *Mirapront*. Sen valmistaja oli Novo Industri. Fentermiinin käyttöön liittyy kuitenkin riippuvuuspotentiaali.

Suomessa tätä lääkettä annosteltiin ionivaihtajaan sidottuna olevina kapseleina. Siten niiden imeytyminen elimistöön hidastui sekä tasaantui. Vuorokausiannostus oli 1-2 kapselia á 15mg vaikuttavaa ainetta, jolloin enimmäisenä vuorokausiannostuksena (max. dos.) oli 30 mg/vrk. Niiden annosvahvuus oli 15 mg/kapseli.

Tämän lääkeaineen ainoa käyttöaihe oli obesiteetin eli liikalihavuuden hoito. Fentermiinin käyttöön sisältyi useita varovaisuusmääräyksiä.

Fentermiinin käytön mahdolliset sivuvaikutukset
-----------------------------------------------

Mahdollisia sivuvaikutuksia ovat myös kohonnut verenpaine, takykardia, levottomuus tai unettomuus. Yliannostusoireisiin kuuluvat mm. levottomuus, aggressiivisuus, pahoinvointi, oksentelu, epäsäännöllinen sydämentykytys ja vapina.

Lähteet
-------

1. ↑  Lääkevalmisteet 1976 - Pharmaca Fennica 76: s. 76 & 741
2. 1 2  Lääkevalmisteet 1976 - Pharmaca Fennica 76: s. 740-741

* Lääkevalmisteet 1976 - Pharmaca Fennica 1976 (PF76). Lääketeollisuusyhdistys ry. ja Lääketuojat ry. Helsinki. Painopaikka Länsi-Suomi Oy, Rauma, 1976. Isbn-tunnusta ei ole.

Aiheesta muualla
----------------

* PubChem
* DrugBank

Fenetyyliamiinit eli fenyylietyyliamiinit

|  |  |
| --- | --- |
| Amfetamiinit | 3C-E |
4-FMP |
4-MTA |
Alfametyylidopamiini |
Amfetamiini |
Bentsfetamiini |
Bromo-DragonFLY |
Deksamfetamiini |
Dimetoksiamfetamiini |
DOB |
DOC |
DOI |
DOM |
Efedriini |
Fenfluramiini |
Katiini |
Levoamfetamiini |
Levometamfetamiini |
Lisdeksamfetamiini |
MBDB |
MDA |
MDE |
MDMA |
Metamfetamiini |
PMA |
Pseudoefedriini |
Tranyylisypromiini |
| Katekoliamiinit | Adrenaliini | 
Dopamiini |
Metyylidopa |
Noradrenaliini |
| Katinonit | 4-bromimetkatinoni |
Bupropioni |
Katinoni |
Mefedroni |
Metkatinoni |
Dimetyylikatinoni |
| Muut | 2C-B | 
2C-B-FLY |
2CBFly-NBOMe |
2C-C |
2C-D |
2C-E |
2C-F |
2C-I |
2C-N |
2C-SE |
2C-T |
2C-T-2 |
2C-T-4 |
2C-T-7 |
2C-T-8 |
2C-T-21 |
2C-TFM |
25C-NBOMe |
25I-NB34MD |
25I-NBF |
25I-NBMD |
25I-NBOMe |
25P-NBOMe |
25TFM-NBOMe |
Allyylieskaliini |
Eskaliini |
Fenformiini |
Fentermiini | 
HOT-7 |
Meskaliini | 
Metyylifenidaatti |
Synefriini |
Trifluorimeskaliini |
Tyramiini |
**Fisher King** on Terry Gilliamin ohjaama vuonna 1991 ensi-iltansa saanut draamakomedia. Sen pääosissa ovat Jeff Bridges, Robin Williams, Mercedes Ruehl ja Amanda Plummer. Elokuvan nimi tulee Graalin maljaan liittyvästä Kalastajakuninkaan legendasta Kuningas Arthurin tarinoista.

Elokuva oli ehdolla muun muassa viiteen Oscariin ja Golden Globeen. Mercedes Ruehl voitti sekä parhaan naissivuosan Oscarin että Globen. Lisäksi Robin Williams sai parhaan miespääosapalkinnon Golden Globen kategoriassa komedia- tai musikaalielokuvat.

Juoni
-----

Jack Lucas (Jeff Briges) on kyyninen ja pöyhkeä radion puheohjelman isäntä, joka masentuu lähes itsemurhan partaalle, kun hänen kommenttinsa ohjelmassa saavat psykoottisen soittajan tekemään manhattanilaisessa baarissa massamurhan.

Kolme vuotta myöhemmin Lucasin kimppuun hyökätään. Mielisairas koditon mies nimeltä Parry (Robin Williams) pelastaa Lucasin. Parry on etsimässä Graalin maljaa ja yrittää saada Lucasin mukaan auttamaan häntä. Parry tarvitsee Lucasin apua paitsi etsinnöissä, myös pelottavan hallusinaation, Punaisen ritarin karkottamisessa. Lucas suhtautuu ehdotukseen kielteisesti.

Lucasin ohjelmaan oli soittanut psykoottinen henkilö, joka oli luullut Lucasin kannustavan häntä verilöylyyn. Parry oli nähnyt massamurhan ja vaimonsa kuoleman. Kuultuaan tästä Lucasissa herää vastuuntunto ja hän päättää auttaa etsinnöissä.

Näyttelijät
-----------

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  Jeff Bridges  | … |  Jack Lucas 
  |
|  Robin Williams  | … |  Parry 
  |
|  Mercedes Ruehl  | … |  Anne Napolitano 
  |
|  Amanda Plummer  | … |  Lydia Sinclair 
  |
|  David Hyde Pierce  | … |  Lou Rosen
  |
|  Michael Jeter  | … |  Koditon cabaret-laulaja
  |

Palkintoja
----------

### Oscarit

* Paras naissivuosa: Mercedes Ruehl

Ehdokkaana:

* Paras miespääosa: Robin Williams
* Paras alkuperäiskäsikirjoitus: Richard LaGravenese
* Paras lavastus: Mel Bourne, Cindy Carr
* Paras elokuvamusiikki: George Fenton

### BAFTAt

Ehdokkaana:

* Paras naissivuosa: Amanda Plummer
* Paras alkuperäiskäsikirjoitus: Richard LaGravenese

### Golden Globet

* Paras miespääosa komediassa tai musikaalissa: Robin Williams
* Paras naissivuosa: Mercedes Ruehl

Ehdokkaana:

* Paras komedia tai musikaali
* Paras miespääosa komediassa tai musikaalissa: Jeff Bridges
* Paras ohjaaja: Terry Gilliam

### Muita tunnustuksia

*The New York Timesin* kriitikot valitsivat *Fisher Kingin* vuonna 2004 yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta elokuvasta.

Lähteet
-------

1. ↑  The Best 1,000 Movies Ever Made. (Perustuu teokseen *The New York Times Guide to the Best 1,000 Movies Ever Made*, St. Martin's Griffin 2004.) *The New York Times*.  Arkistoitu 11.7.2016. Viitattu 2.7.2016. (englanniksi)