Vasarin galleria 

---

Taiteilijat, jotka ovat mukana Giorgio Vasarin kirjassa Taiteilijaelämänkertoja (1550).
 Taiteilijat, jotka ovat mukana Giorgio Vasarin kirjassa *Taiteilijaelämänkertoja* (1550). 

OSA I 

Cimabue  
Arnolfo di Lapo  
Nicola Pisano  
Giovanni Pisano  
Andrea Tafi (taiteilija)  
Giotto  
Pietro Lorenzetti (Pietro Laurati)  
Andrea Pisano  
Buonamico Buffalmacco  
Ambrogio Lorenzetti (Ambruogio Laurati)  
Pietro Cavallini  
Simone Martini  
Taddeo Gaddi  
Andrea Orcagna (Andrea di Cione)  
Agnolo Gaddi  
Duccio di Buoninsegna  
Gherardo Starnina  
Lorenzo Monaco  
Taddeo Bartoli

OSA II 

Jacopo della Quercia  
Nanni di Banco  
Luca della Robbia  
Paolo Uccello  
Lorenzo Ghiberti  
Masolino da Panicale  
Masaccio  
Filippo Brunelleschi  
Donatello  
Giuliano da Maiano  
Piero della Francesca  
Fra Angelico  
Leon Battista Alberti  
Antonello da Messina  
Alessio Baldovinetti  
Fra Filippo Lippi  
Andrea del Castagno  
Domenico Veneziano  
Gentile da Fabriano  
Pisanello  
Benozzo Gozzoli  
Vecchietta (Francesco di Giorgio e di Lorenzo)  
Antonio Rossellino  
Bernardo Rossellino  
Desiderio da Settignano  
Mino da Fiesole  
Lorenzo Costa  
Ercole Ferrarese  
Jacopo Bellini  
Giovanni Bellini  
Gentile Bellini  
Cosimo Rosselli  
Antonio del Pollaiuolo  
Piero Pollaiuolo  
Sandro Botticelli  
Andrea del Verrocchio  
Andrea Mantegna  
Filippino Lippi  
Bernardino Pinturicchio  
Francesco Francia  
Pietro Perugino  
Luca Signorelli

OSA III 

Leonardo da Vinci  
Giorgione da Castelfranco  
Antonio da Correggio  
Piero di Cosimo  
Donato Bramante (Bramante da Urbino)  
Giuliano da Sangallo  
Antonio da Sangallo  
Rafael  
Giulio Romano  
Pontormo  
Andrea Sansovino  
Lorenzo di Credi  
Baldassare Peruzzi  
Andrea del Sarto  
Rosso Fiorentino  
Jacopo Palma  
Lorenzo Lotto  
Sebastiano del Piombo (Sebastiano Viniziano)  
Michelangelo Buonarroti

 

 

 

 

 

 

 

 

 

 

 

 

*Marian ilmestys* (*Annunciazione con i Santi Ansano e Massima*), tempera puulle, 1333
**Simone Martini** (n. 1284–1344) oli italialainen, Sienassa syntynyt taidemaalari. Hän oli merkittävä hahmo aikaisen italialaisen maalaustaiteen kehityksessä ja vaikutti suuresti kansainvälisen gotiikan kehitykseen. Martinia on pidetty Duccio di Buoninsegnan, aikansa johtavan sienalaisen maalarin, oppilaana. Martinin elämästä on jäänyt hyvin vähän tietoa, ja taidehistorioitsijat kiistelevät useiden hänen maalaustensa aitoudesta. Hän kuoli ollessaan Paavin hovin palveluksessa Avignonissa vuonna 1344.

Elämäkerta
----------

Martini oletetaan syntyneen Sienassa noin vuoden 1284 paikkeilla, koska Giorgio Vasari kertoo hänen kuolleen vuonna 1344 kuudenkymmenen vuoden ikäisenä. Ensimmäinen maininta Martinista liittyy *Maestà*-teokseen Sienan Palazzo Pubblicossa. Hän signeerasi teoksen vuonna 1315 ja se on hänen ensimmäinen signeerattu työnsä. Kuitenkin ennen tätä Martinin on täytynyt tehdä Assisin Pyhän Fransiskuksen basilikan alakirkon Pyhän Martinuksen kappelin freskot, luultavasti vuonna 1312. Martinin tehtävänä oli myös kappelin lasimaalaukset. Hän viimeisteli työnsä kappelissa vuonna 1317. Lisäksi Martini työskenteli vuonna 1317 Napolissa kuningas Robert Anjoulaiselle. Robert löi Martinin ritariksi heinäkuussa 1317 ja myönsi Martinille säännölliset vuosittaiset tulot taiteellisten saavutusten vuoksi. Martini oleskeli vuonna 1319 Pisassa ja vuonna 1320 Orvietossa. Vuonna 1321 hän sai Sienassa korvauksen *Maestàn* entisöinnistä.

Martini meni vuonna 1324 naimisiin Lippo Memmin sisaren Giovannan kanssa. Martini muutti vuonna 1340 Giovannan ja veljensä Donaton kanssa Avignoniin, jossa hän työskenteli paavin hovin palveluksessa. Martini kuoli Avignonissa vuonna 1344, mutta hänen hautajaisensa järjestettiin Sienassa.

Francesco Petrarca ystävystyi Martinin kanssa Avignonissa, ja kaksi hänen sonettiaan viittaavat Martinin runoilijalle maalaamaan muotokuvaan.

Tyyli
-----

Sienalaisen perinteen säilyttäjänä Martinin tyyli erosi firenzeläisen taiteen monumentaalisuudesta ja vakavuudesta: se tunnetaankin pehmeistä, tyylitellyistä ja koristeellisista piirteistään, linjojensa aaltoilevuudesta ja eleganssistaan. Hänen taiteensa on paljon velkaa ranskalaisille koristelluille käsikirjoituksille ja norsunluukaiverruksille, joista tuotiin esimerkkejä Sienaan pyhiinvaellusreitti Via Francigenan kautta 1300-luvulla. 

Lippo Memmin San Gimignanossa *Maesta*-teoksesta pian sen valmistumisen jälkeen tekemä kopio osoittaa, miten vahva vaikutus Martinin prototyypeillä oli muihin taiteilijoihin koko 1300-luvun ajan.

Tärkeimmät teokset
------------------

Martinin tärkeimpiä töitä ovat *Maestà* (1315), suuri fresko Sienan Palazzo Pubblicossa, *Tolousen pyhä Ludvig kruunaamassa kuningasta* (1317) Museo di Capodimontessa Napolissa, *Pyhän Katariinan polyptyykki* (1319) Pisassa, *Monaldeschi*-polyptyykki (1320) Orvietossa sekä *Neitsyt Marian ilmestys ja kaksi enkeliä* (1333) Uffizin galleriassa Firenzessä (alun perin Sienan tuomiokirkon Sant'Ansanon kappelista), ja lisäksi freskot Pyhän Fransiskuksen basilikassa Assisissa. Näiden lisäksi on säilynyt Palazzo Publicossa sijaitseva Guidoriccio da Foglianoa esittävä suuri fresko (1328). Martinin ajasta Avignonissa on todisteena Notre-Dame-des-Domes-kirkon portaaliin maalattujen freskojen jäännökset ja luonnokset.

Muita töitä
-----------

* Castiglione d'Orcia, Santo Stefanon kirkko, *Neitsyt Maria*

Lähteet
-------

* Semenzato, Camillo: *Kuvataide kautta aikojen*, s. 62–63. Helsinki: Otava, 1988. ISBN 951-1-09783-0.

### Viitteet

1. 1 2 3 4  Semenzato
2. ↑   Firenze ja Toscana, Tammi 2007

  

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Simone Martini**.

  

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.   
Alkuperäinen artikkeli: en:Simone Martini