Alueelle on rakennettu luonnonpuisto *Bosco delle Querce*, Seveso-katastrofin jälkeen. Se on pahimmin saastuneella A-vyöhykkeellä jonne on haudattu kaksi säiliötä, jotka on täytetty saastuneella materiaalilla.
TCDD on PCB:tä vaarallisempi dioksiini.
**Seveson onnettomuus** oli Italian Sevesossa 10. heinäkuuta 1976 kello 12.37 tapahtunut räjähdysonnettomuus, jossa kemiantehdas ICMESA:n rakennus-B:ssä olevasta kemiallisesta reaktorista vapautui venttiilin avauduttua huonojen turvajärjestelyjen takia ilmaan 6 tonnia kemikaaleja, josta 1 kg oli dioksiini TCDD:tä. TCDD on yksi voimakkaimmista synteettisistä myrkyistä ja karsinogeeni.

Ihmisiä ei kuollut välittömään dioksiinimyrkytykseen, mutta dioksiini tappoi tuhansia eläimiä. Ihmisille aiheutui klooriakneksi kutsuttuja iho-oireita, ja lapsia joutui sairaalaan. Vuonna 1978 alueella piti teurastaa 80 000 eläintä, jottei TCDD siirtyisi ravintoketjuihin. Vuonna 2009 tehdyn tutkimuksen mukaan eräät syövät ovat alueella lisääntyneet.

Kemiantehtaan lähialue evakuoitiin ja aidattiin. Viisi ICMESA:n työntekijää asetettiin syytteeseen. Saksalainen kemisti Jörg Sambeth oli tehnyt tehtaalle korjaussuunnitelman ennen katastrofia, mutta sitä ei toteutettu suunnitellussa muodossa. Tehtaan alkuperäiset rakennussuunnitelmat olivat myös toiset kuin miten tehdas lopulta toteutettiin; alkuperäiset suunnitelmat oli hylätty niiden kalleuden vuoksi.

Tehtaan alueelta kuorittiin pois saastunut maa, joka haudattiin eristyksiin syvälle maahan.

Terroristijärjestö Prima Linea murhasi 5. helmikuuta 1980 Monzassa ICMESA:n Seveson tehtaan tuotantopäällikön, insinööri Paolo Paolettin, ja selitti teon terveydenhuoltoa edistäväksi toimenpiteeksi.

Katso myös
----------

* Bhopalin onnettomuus

Lähteet
-------

1. ↑  Hyvä tietää dioksiineista *Terveyden ja hyvinvoinnin laitos*.  7.4.2008.  Arkistoitu 18.7.2011. Viitattu 16.04.2018.  **Web archive 2011**
2. ↑  Lukinmaa, Pirjo-Liisa & Sahlberg, Carin & Alaluusua, Satu: Dioksiinin ja sen kaltaisten aineiden toksiset vaikutukset kehittyvään hampaaseen.  *Duodecim*, 2007, s. 663–671.  Kustannus Oy Duodecim. Artikkelin verkkoversio. Viitattu 16.04.2018.
3. ↑  Wilskman, Siru: *Kalan käytön, kalan sisältämien n-3-rasvahappojen ja ympäristömyrkkyjen yhteys masennuksen esiintymiseen – tuloksia kalastajatutkimuksesta*, s. 24–25. Pro gradu -tutkielma. Itä-Suomen yliopisto, Terveystieteiden tiedekunta.
4. 1 2 3 4  Peltonen, Timo: Seveson syyllinen ja syntipukki *Helsingin Sanomat*.  9.3.2011. Viitattu 16.04.2018.
5. ↑  Wipf H.K. & Schmid J.: Seveso – An Environmental Assessment *Springer*.  1983. Viitattu 16.04.2018 (englanniksi) .
6. ↑  Zavoli, Sergio: *La notte della Repubblica*, s. 376–377. Mondadori, 2015 (1992) 14. p.. (italiaksi)
7. ↑  Associazione italiana vittime del terrorismo e dell’eversione contro l’ordinamento costituzionale dello stato (AIVITER): Casa della Memoria – Paolo Paoletti *casamemoriamilano.eu*.  Arkistoitu 30.11.2018. Viitattu 30.11.2018 (italiaksi).

Aiheesta muualla
----------------

* Härkönen, Elina: Jushtshenkon myrkytyksestä lisätietoa dioksinien riskiarviointiin.  *Kemia*, 2005, 32. vsk, nro 1, s. 6–8.  Kempulssi Oy. Artikkelin verkkoversio. Viitattu 16.04.2018.  (Arkistoitu – Internet Archive)
* Duocemin: Mistä niitä dioksiineja oikein tulee?
* Clinical Toxicology – Seveso: The Tragedy Lingers On (englanniksi)