recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Näkymä Temppelivuoren huipulta Raisionlahden suuntaan maaliskuussa 2017.
**Upalingon Temppelivuori** on Raisionlahden rannalla Raisiossa sijaitseva kallioalue ja näköalapaikka. Kallio kohoaa lähes 40 metriä merenpinnasta.

Alue on ollut mahdollisesti asuttu 1200-luvulla, ja vielä 1980-luvulla alueella on ollut hevosia 

Temppelivuoren sisällä toimi ennen Raision jätevedenpuhdistamo. Se oli harvinaisuus, sillä 1997 maanalaisia vedenpuhdistamoita oli vain muutamalla paikkakunnalla Suomessa. Nykyään tiloissa toimii motocrossrata.

Kallion huipulle johtaa kaksi uikkupolkua*selvennä*.

Kasvillisuus
------------

Temppelivuoren rannat ovat reheviä, niissä kasvaa paikon metsävaahteraa, tuomea sekä tervaleppää, ja joitakin metsätammen yksilöitä. Alueella kasvaa merisuolaketta, jota kasvaa vain merenrannoilla.

Alueen kasvillisuus kallion yläosissa on sekametsää ja paikoin lehtoa, varsinkin uikkupolun alussa on metsätammi sekä muita lehtopuita kuten metsävaahteraa. Aluskavillisuudessa on taikinanmarjaa, tuomea ja suokasveja kuten suovehka.

Lähteet
-------

* (Arkistoitu – Internet Archive)

### Viitteet

1. ↑  Temppelivuori Karttapaikassa *kansalaisen.karttapaikka.fi*. Maanmittauslaitos. Viitattu 1.6.2016.
2. ↑  Raisionjokilaakson luonnonsuojeluyhdistys ry *www.raisionjoki.fi*.  Arkistoitu 13.8.2016. Viitattu 8.6.2016.
Magerøya  
Magerøy, Magerøy, MáhkarávjuView and modify data on Wikidata Magerøyan saarta Eurooppatieltä 69

|  |  |
| --- | --- |
| Sijainti | 
71°03′02″N, 25°41′54″E, NordkappFinnmarkin lääniNorja |
| Vesialue | 
Pohjoinen jäämeriView and modify data on Wikidata  |
| Korkein kohta | 
417 mView and modify data on Wikidata  |
| Pinta-ala | 
440 km² |

Väestö| Kieli | 
norja |

Karttamuokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa WikidataaTietolaatikon dokumentaatioNäytä Wikidatasta tulevat arvot

**Magerøya** on saari Nordkappin kunnassa Finnmarkin läänissä Pohjois-Norjassa.

Lukuun ottamatta muutamia vaivaiskoivumetsiköitä, saari on puutonta tundraa, jonka maisemia hallitsevat jyrkät rantakalliot ja sisämaan kallioiset vuoret ja jyrkänteet. Saaren korkein kohta on 417 metriä merenpinnan yläpuolella, ja sen kuuluisin nähtävyys ja suosituin matkailukohde on saaren pohjoisrannalla sijaitseva Nordkappin kalliojyrkänne.

Saarella vierailee vuosittain tuhansittain matkailijoita, ja lisääntyneen matkailun vuoksi saarelle rakennettiin vuosina 1993–1999 Nordkappin tunneli (norj. *Nordkapptunnelen*), joka on osa eurooppatietä E69. Tunnelin pituus on 6,87 kilometriä, ja sen syvin kohta on 212 metriä merenpinnan alapuolella.

Hurtigrutenin matkustajalautat rantautuvat Honningsvågin satamassa. Satama ja saarta ympäröivä vesialue eivät jäädy talviaikana lämpimien merivirtojen vuoksi.

Nordkappin jyrkänne

Aiheesta muualla
----------------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Magerøya**.
* Website Skarsvåg and Northcape
* Picture fra Skarsvåg and Northcape
**Velipekka Nummikoski** (s. 10. helmikuuta 1962) on ollut Raha-automaattiyhdistyksen toimitusjohtaja. Hän aloitti tehtävässä huhtikuussa 2012 edeltäjänsä Sinikka Mönkäreen jäätyä eläkkeelle. Nummikosken taival toimitusjohtajana päättyi vuoden 2016 lopussa, kun Raha-automaattiyhdistys yhdistettiin Veikkauksen ja Fintoton kanssa uudeksi rahapeliyritykseksi nimeltään Veikkaus Oy. 

Ennen siirtymistään RAY:hyn Nummikoski toimi kesäkuusta 2011 pääministeri Jyrki Kataisen valtiosihteerinä. Hän oli Kataisen valtiosihteeri myös tämän valtiovarainministeriaikana vuosina 2007–2011. Nummikoski valmistui Turun yliopistosta vuonna 1987 valtiotieteen maisteriksi pääaineenaan sosiaalipolitiikka. Puoluetaustaltaan hän on kokoomuslainen.

Nummikoski on työskennellyt urallaan myös muun muassa Elisa Oyj:n ja Oy Radiolinja Ab:n viestintäjohtajana vuosina 2000–2007, kokoomuksen eduskuntaryhmän tiedotussihteerinä ja pääsihteerinä sekä monen ministerin erityisavustajana. Vuosina 1990–1994 hän avusti Ilkka Kanervaa tämän toimiessa ministerinä valtioneuvoston kansliassa, liikenneministerinä ja työministerinä, vuosina 1994–1995 Olli-Pekka Heinosta tämän toimiessa opetusministerinä ja vuosina 1997 sekä 1999–2000 Sauli Niinistöä tämän toimiessa valtiovarainministerinä.

Nummikosken luottamustehtäviin ovat kuuluneet muun muassa Kansaneläkelaitoksen hallituksen puheenjohtajuus, jossa tehtävässä hän toimi vuosina 2008–2012, ja Yleisradion hallituksen jäsenyys.

Lähteet
-------

1. ↑  Velipekka Nummikoski aloitti RAY:n toimitusjohtajana *Ray.fi*.  2.4.2012. Raha-automaattiyhdistys.  Arkistoitu 2.1.2017. Viitattu 3.4.2012.
2. ↑  Nummikoski, Velipekka (Mr) (PDF) *Oecd.org*. OECD. Viitattu 3.4.2012. (englanniksi)
3. ↑  Velipekka Nummikoski Kataisen valtiosihteeriksi *HS.fi*.  14.6.2007. Viitattu 29.9.2010. [vanhentunut linkki]
4. ↑  Kataisen valtiosihteeri valittiin RAY:n johtoon *HS.fi*.  17.6.2011. Viitattu 23.6.2011. [vanhentunut linkki]
5. ↑  Velipekka Nummikoski pääministerin valtiosihteeriksi *vn.fi*.  22.6.2011. Valtioneuvosto. Viitattu 23.6.2011. [vanhentunut linkki]
6. ↑  Kelan hallituksen esittely (pdf) *Kela.fi*. Kansaneläkelaitos.  Arkistoitu 4.6.2011. Viitattu 29.9.2010.
7. ↑   Ilkka Kanerva *Suomen ministerit*. Valtioneuvosto. Viitattu 29.9.2010.
8. ↑   Olli-Pekka Heinonen *Suomen ministerit*. Valtioneuvosto. Viitattu 29.9.2010.
9. ↑   Sauli Niinistö *Suomen ministerit*. Valtioneuvosto. Viitattu 29.9.2010.
10. ↑  Nummikoski Kelan hallituksen puheenjohtajaksi *Taloussanomat*.  14.12.2007. Viitattu 29.9.2010.
11. ↑  Kelan hallituksen puheenjohtaja vaihtuu *kela.fi*.  21.12.2011. Kansaneläkelaitos. Viitattu 3.4.2012. [vanhentunut linkki]
Magen David Adom - Punainen Daavidinkilpi
MDAn moottoripyöräambulanssi Jerusalemin Vanhassa Kaupungissa
**Magen David Adom** (hepr. ‏מגן דוד אדום‎‎, "Punainen Daavidinkilpi", usein käännetty "Punainen Daavidintähti") on Israelissa toimiva, Punaista Ristiä ja Punaista Puolikuuta vastaava kansallinen järjestö, perustettu 1930. Se antaa lääketieteellistä apua hätätapauksissa ja hoitaa ambulanssi- sekä veripalvelua. Punaisen Ristin kansainvälinen komitea ICRC hyväksyi kesäkuussa 2006 **Magen David Adom**in Israelin viralliseksi apujärjestöksi Geneven sopimusten tuomine velvoitteineen, sekä Punaisen Ristin ja Punaisen Puolikuun yhdistysten kansainvälisen liiton (IFRC) jäseneksi. Järjestön tunnus on punainen daavidintähti.

Perustaminen
------------

Magen David Adom sai alkunsa vuonna 1930, jolloin perustettiin Tel Avivin paikallisosasto. Sitä seurasivat Jerusalemin ja Haifan osastot, ja viisi vuotta myöhemmin järjestö laajeni maata kattavaksi lääkintäapua tarjoavaksi järjestöksi. Vuonna 1950 knesset hyväksyi lain, joka virallisti MDAn aseman Israelin kansallisena kriisi- ja pelastuspalvelujärjestönä.

Lisää aiheesta
--------------

* MDAn verkkosivut englanniksi (Arkistoitu – Internet Archive)
* MDAn verkkosivut hepreaksi
* Artikkeli MDAsta ICRC:n verkkosivuilla
* AFMDA American Friends of Magen David Adom
* United Kingdom Friends of the MDA (Arkistoitu – Internet Archive)
**Suujärv** (myös *Listaku Soojärv, Metsajärv*) on Virossa Võrumaalla Võrun kunnan Listakun kylässä sijaitseva järvi. Kaakkois-Virolaisessa vesistö- ja maastonimistössä *suu* tarkoittaa suota.

Maantietoa
----------

Järvi on 710 metriä pitkä, 285 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 8,1 hehtaaria. Se sijaitsee pari kilometriä Kääpan taajamasta koilliseen metsässä ja se on pitkä luode-kaakko- suuntainen järvi. Sen syvyys on 6,2 metriä ja keskisyvyys on 2,0 metriä. Siinä ei ole saaria. Järven rannat ovat koillisessa avosuota ja lounaassa soistunutta metsämaata (Arosuu). Se on autio eikä sinne tule tietä.

Luontoarvoja ja luokittelu
--------------------------

Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) (vir. *Veepoliitika Raamdirektiivi, (VRD)*) luokituksen (VRD 4) mukaan veden kovuuden osalta pehmeävetinen järvi, jonka vedenväri on tumma (vir. *pehme- ja tumedaveeline järv*). Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti sekä pehmeävetiseksi että miksotrofiseksi järveksi (vir. *pehmeveeline miksotroofne tai pehmeveeline segatoiteline*, PM). Silloin veden kalkkipitoisuus on pieni, mutta samalla sen ravinnepitoisuudet ja humuspitoisuudet ovat korkeat.

Avosoinen ranta ja vesikasvillisuus on voinut vaikeuttaa pinta-alan määritystä, koska sen alaksi mainitaan myös 7,7 hehtaaria.

Vesistösuhteita
---------------

Suurjärv kuuluu Sandisuu peakraavin valuma-alueeseen, jossa Sandisuu peakraavi on Võhandu jõen sivu-uoma. Peakraavia kutsutaan toisinaan myös Paidra peakraaviksi. Muut ojat tuovat vain hieman vettä järveen, jolloin veden vaihtuvuus riippuu enimmäkseen sadannasta. Järven vesi vaihtuu laskennallisesti noin kaksi kertaa vuodessa eli sen viipymä on 183 vuorokautta. Järven valuma-alueen pinta-ala on 2,0 neliökilometriä. Peakraavi on johdettu kolmen kilometrin päässä Võhandu jõgeen. Võhandu jõgi laskee Kuumajärveen, joka on Peipsijärven keskiosan nimi. Peipsijärven alue muodostaa Narvanjoen vesistöalueen keskiosan. Peipsijärven pohjoispäästä alkava laskujoki Narvanjoki jatkaa vesireittiä pohjoiseen päin ja laskee lopuksi Suomenlahteen.

Huomautuksia
------------

1. 1 2  Kohteen ympäristön kasvillisuutta, asutusta ja nimistöä on tarkistettu Internetin Google-, Bing- tai Yandex-karttapalvelusta käyttäen järven koordinaatteja.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13  Keskkonnaregister: Suurjärv (Listaku) (VEE2128600) *Keskonnainfo*. Tallinna, Viro:  Keskkonnaministeerium. Viitattu 24.9.2020. (viroksi)
2. 1 2  Tamre, Ruta (toim.): *Eesti järvede nimestik*. Tallinna, Viro: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus, 2006. ISBN 978-9985-881-40-8. Teoksen verkkoversio (PDF) (viitattu 24.9.2020). (viroksi) (Arkistoitu – Internet Archive)
3. ↑  Suujärv (Listaku Suujärv, Listaku Soojärv, Metsajärv), kalapeedia.ee, viitattu 25.9.2020
**Temporaali** on sijamuoto, joka ilmaisee aikaa. Unkarin kielessä sen pääte on *-kor*. Esimerkiksi *hétkor* ("seitsemältä"), *hét órakor* ("kello seitsemän"), *éjfélkor* ("keskiyöllä") ja *karácsonykor* ("jouluna").

Suomen kielessä on temporaalia vastaava johdannaistyyppi, jonka pääte on yksikössä *-lloin/-llöin*, monikkomuotoja ei käytetä. Sitä käytetään vain muutamista pronomineista, eikä sitä yleensä ole pidetty sijamuotona vaan adverbityyppinä.

Esimerkkejä
-----------

* milloin
* jolloin
* tällöin
* silloin
* tuolloin
* muulloin
* taannoin?
* muinoin?

Sijamuodot
abessiivi • ablatiivi • absolutiivi • adessiivi • adverbiaali • akkusatiivi • allatiivi • benefaktiivi • datiivi • delatiivi • distributiivi • eksessiivi • ekvatiivi • elatiivi • ergatiivi • essiivi • finaali • formaali • genetiivi • illatiivi • inessiivi • instruktiivi • instrumentaali • kausaali • kausatiivi • komitatiivi • komparatiivi • latiivi • lokatiivi • modaali • multiplikatiivi • nominatiivi • oppositiivi • partitiivi • prepositionaali • prolatiivi • separatiivi • situatiivi • sosiatiivi • sublatiivi • superessiivi • superlatiivi • temporaali • temporaalinen distributiivi • terminatiivi • translatiivi • vokatiivi
**Lawrence Gordon Tesler** (24. huhtikuuta 1945 Bronx, New York, New York, Yhdysvallat – 16. helmikuuta 2020 Portola Valley, Kalifornia, Yhdysvallat) oli yhdysvaltalainen tietoteknologian kehittäjä, joka työskenteli ihmisen ja tietokoneen vuorovaikutuksen parissa. Teslerin työnantajia olivat Xerox PARC, Apple, Amazon ja Yahoo!

PARC-tutkimuskeskuksessa Teslerin työhön kuului Smalltalk, ensimmäinen dynaaminen oliokeskeinen ohjelmointikieli, ja Gypsy, ensimmäinen tekstinkäsittelyohjelma, jolla oli graafinen käyttöliittymä Xerox Alto - tietokoneelle. Tesler kehitti yhdessä kollegansa Tim Mottin kanssa idean kopioi ja liitä -toiminnosta ja ajatuksen käyttäjävirheistä riippumattomasta (modeless) ohjelmistosta. Ollessaan Applen palveluksessa Tesler kehitti Apple Lisa -tietokonemallia ja Apple Newton -sovellusta sekä osallistui Pascal-kielestä johdetun objektiorientoituneen Object Pascalin kehittämiseen ja sen käyttämiseen sovellusohjelmoinnin työvälinesarjoissa, mukaan lukien MacApp.

Aiheesta muualla
----------------

* Larry Teslerin kotisivu (Arkistoitu – Internet Archive)
* Larry Teslerin muistokirjoitus Helsingin Sanomissa

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Saksa

 |

 |
Community District 10
**Manhattan Community District 10** on New Yorkin Manhattanin saaren hallinnollinen osa-alue (Community District), johon kuuluu Harlemin keskeinen osa. Alue tunnetaan mustien kaupunginosana: Vuoden 2000 väestönlaskennassa 77,3 prosenttia asukkaista laskettiin mustiin tai afroamerikkalaisiin, ja vain kaksi prosenttia valkoisiin ei-latinalaisamerikkalaisiin.

Vuonna 2000 alueella asui 107 109 henkeä. Sen väkiluku oli kasvanut kymmenessä vuodessa 7,6 prosenttia. Ulkomailla syntyneitä oli 17,8 %, heistä 40 % oli syntynyt Latinalaisessa Amerikassa, 23,2 % Afrikassa. Yleisin syntymäpaikka ulkomaalaisilla oli Dominikaaninen tasavalta.

Lähteet
-------

1. ↑  Manhattan Community District 10 New York City Department of City Planning.  Arkistoitu 25.8.2014. Viitattu 27.2.2008.

Aiheesta muualla
----------------

* Kaupunginosvaltuuston kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)

Manhattanin aluejako
**Alue 1** : 
Tribeca ja Lower Manhattan
  

**Alue 2** : 
Greenwich Village, NoHo, SoHo ja Little Italy
  

**Alue 3** : 
Tompkins Square, East Village, Lower East Side, Chinatown, Two Bridges
  

**Alue 4** : 
Hell’s Kitchen, Chelsea
  

**Alue 5** : 
Midtown
  

**Alue 6** : 
Stuyvesant Town, Tudor City, Turtle Bay, Peter Cooper Village, Murray Hill, Gramercy Park, Kips Bay ja Sutton Place
  

**Alue 7** : 
Manhattan Valley, Upper West Side ja Lincoln Square
  

**Alue 8** : 
Upper East Side, Lenox Hill, Yorkville ja Roosevelt Island
  

**Alue 9** : 
Hamilton Heights, Manhattanville ja Morningside Heights
  

**Alue 10** : 
Harlem ja Polo Grounds
  

**Alue 11** : 
East Harlem, El Barrio/Spanish Harlem, Ward's ja Randall's Island
  

**Alue 12** : 
Inwood, Hudson Heights ja Washington Heights
**Larry the Cable Guy** (oikea nimi **Daniel Lawrence "Dan" Whitney**, s. 17. helmikuuta 1963 Pawnee City, Nebraska) on yhdysvaltalainen koomikko ja näyttelijä. Larry the Cable Guy on kansanomainen jokamies, joka pukeutuu baseball-lippikseen ja puhuu paksulla etelävaltojen aksentilla.

Daniel Whitney aloitti stand up -koomikon uransa vielä oikealla nimellään vuonna 1986 ja siirtyi päätoimiseksi koomikoksi kaksi vuotta myöhemmin. Larry the Cable Guy -hahmon Whitney kehitti vuonna 1991, luopuen pian muista rooleistaan. Suureen suosioon hän nousi vuonna 2000 liityttyään *Blue Collar Comedy Tourille* kollegansa ja ystävänsä Jeff Foxworthyn kanssa. Larryn vuonna 2005 julkaisemaa komediaäänilevyä *The Right to Bare Arms* myytiin enemmän kuin yhtäkään komedialevyä Yhdysvalloissa 30 vuoteen.

Whitney asuu Orlandossa, Floridassa vaimonsa ja kahden lapsensa kanssa.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Larry the Cable Guy Biography *Biography.com*.  Arkistoitu 2.2.2016. Viitattu 15.5.2012. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Larry the Cable Guy Internet Movie Databasessa. (englanniksi)

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Espanja
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Yhdysvallat
* Puola

 |
|  |
| Taiteenala | 
* Grammy Awards
* MusicBrainz

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Deutsche Synchronkartei
* Elonet

 |
|  |
| Muut | 
* Europeana
* IdRef

 |

 |
**Manhattan Community District 11** on New Yorkin Manhattanin saaren hallinnollinen osa-alue (Community District), johon kuuluu Harlemin itäinen osa. Alue tunnetaan mustien ja latinalaisamerikkalaisten kaupunginosana: Vuoden 2000 väestönlaskennassa 35 prosenttia asukkaista laskettiin mustiin tai afroamerikkalaisiin, ja 52 prosenttia latinalaisamerikkalaisiin.

Vuonna 2000 alueella asui 117 743 henkeä. Sen väkiluku oli kasvanut kymmenessä vuodessa 7,6 prosenttia. Ulkomailla syntyineitä oli noin neljännes, heistä 68,5% oli syntynyt Latinalaisessa Amerikassa, 7% Afrikassa. Yleisin syntymäpaikka ulkomaalaisilla oli Meksiko.

Lähteet
-------

1. ↑  Manhattan Community District 11 New York City Department of City Planning.  Arkistoitu 28.9.2013. Viitattu 27.2.2008.

Aiheesta muualla
----------------

* Kaupunginosavaltuuston kotisivu

Manhattanin aluejako
**Alue 1** : 
Tribeca ja Lower Manhattan
  

**Alue 2** : 
Greenwich Village, NoHo, SoHo ja Little Italy
  

**Alue 3** : 
Tompkins Square, East Village, Lower East Side, Chinatown, Two Bridges
  

**Alue 4** : 
Hell’s Kitchen, Chelsea
  

**Alue 5** : 
Midtown
  

**Alue 6** : 
Stuyvesant Town, Tudor City, Turtle Bay, Peter Cooper Village, Murray Hill, Gramercy Park, Kips Bay ja Sutton Place
  

**Alue 7** : 
Manhattan Valley, Upper West Side ja Lincoln Square
  

**Alue 8** : 
Upper East Side, Lenox Hill, Yorkville ja Roosevelt Island
  

**Alue 9** : 
Hamilton Heights, Manhattanville ja Morningside Heights
  

**Alue 10** : 
Harlem ja Polo Grounds
  

**Alue 11** : 
East Harlem, El Barrio/Spanish Harlem, Ward's ja Randall's Island
  

**Alue 12** : 
Inwood, Hudson Heights ja Washington Heights
**Andrés Scotti Ponce de León** (s. 14. joulukuuta 1975 Montevideo, Uruguay) on uruguaylainen jalkapalloilija. Hän edustaa Nacional -seuraa ja on pelipaikaltaan puolustaja.

Seurajoukkueura
---------------

Scotti aloitti ammattilaisuransa vuonna 1996 Central Españolin joukkueessa. Tämän jälkeen hän pelasi kahdessa chileläisessä seurassa ja vuonna 2000 siirtyi Meksikon 1. divisioonan joukkueeseen Puebla FC.

Vuonna 2003 Scotti muutti Venäjään, jossa hän pelasi kolme vuotta Rubin Kazanissa. Scotti lainattiin Argentinos Juniorsiin vuonna 2007 ja tammikuussa 2010 hän siirtyi Colo-Colon joukkueeseen.

Maajoukkueura
-------------

Scotti pelasi Uruguayn maajoukkueessa Copa América 2007:ssä ja hänet valittiin myös jalkapallon MM-kisoihin 2010.

Uruguayn joukkue – Jalkapallon MM-kilpailut 2010
1 Muslera |
2 Lugano |
3 Godín |
4 Fucile |
5 Gargano |
6 Victorino |
7 Cavani |
8 Eguren |
9 Suárez |
10 Forlán |
11 Á. Pereira |
12 Castillo |
13 Abreu |
14 Lodeiro |
15 Pérez |
16 M. Pereira |
17 Arévalo |
18 González |
19 Scotti |
20 Á. Fernández |
21 S. Fernández |
22 Cáceres |
23 Silva |
valmentaja Tabárez

Uruguayn joukkue – Maanosaliittojen cup 2013
1 Muslera |
2 Lugano |
3 Godín |
4 Coates |
5 Gargano |
6 Hernández |
7 Rodríguez |
8 Eguren |
9 Suárez |
10 Forlán |
11 Á. Pereira |
12 Castillo |
13 Aguirregaray |
14 Lodeiro |
15 Pérez |
16 M. Pereira |
17 Arévalo |
18 Ramírez |
19 Scotti |
20 González |
21 Cavani |
22 Cáceres |
23 Silva |
valmentaja Tabárez
**Barmat** on Oulussa vuonna 1982 perustettu sekakuoro. Siihen kuuluu noin 20 mies- ja naislaulajaa.

Kuoron johtajina ovat toimineet aluksi Sami Itkonen, sitten Veijo Kuosmanen, Olli Roman (1988–1989 ja 1991–2002) , Ulla Niemi (1989–1991) ja Kari Kuivamäki. Kuoro on kehittänyt ilmaisuaan myös tanssija-koreografien Maria Littowin, Tapani Launosen sekä Anna-Kaisa Järven kanssa. Sävellyksiä Barmoille ovat tehneet Oliver Kohlenberg ja Tapio Lappalainen.

Kuoron nimi tarkoittaa paarmoja.

Historiaa
---------

Sekakuoro Barmat perustettiin Oulussa vuonna 1982 ja koostui alkujaan noin kolmestakymmenestä Sami Itkosen (1950–2012) ja Leena Viitasen tuttavapiiriin kuuluneesta harrastajasta. He olivat laulaneet yhdessä Oulun Työväen Näyttämön musiikkinäytelmässä ja halusivat jatkaa yhteistyötään aluksi Rauhanjuna-tapahtuman yhteydessä. Vuodesta 1988 kuoro toimi yhdistyksenä, mutta päätti olla liittymättä mihinkään kuoroliittoon. Vuosina 1995–2002 Barmat toimi Kiiminkijoen opiston kuorona.

Barmat on konsertoinut lähinnä Oulussa. Julkisten konserttien lisäksi kuoro on esiintynyt Oulun ja naapurikuntien yksityistilaisuuksissa, kulttuuritapahtumissa ja laitosvierailuilla. Kuoro on tehnyt yhteistyötä muun muassa Oulun kaupunginteatterin, Oulun ylioppilasteatterin ja tanssiorkesteri Pajatson kanssa. Vuonna 1998 esitti kommentoivaa alttaritaulua haukiputaalaisen Nurkkanäyttämön näytelmässä *Rakas pappimme*. Tampereen Sävel -tapahtumaan Barmat on osallistunut vuosina 1992 ja 1995. Kesällä 1998 kuoro vieraili Viron Pärnussa pidetyillä kansainvälisillä kuorofestivaaleilla ja kesällä 2002 kuorotapahtumassa *Ton i Norden – Pohjolan sävel* Norjan Tromssassa.

Kuoron ohjelmistossa on ollut teemakokonaisuuksia, kuten *Saamelaissarja* (1989), *Tahiti-sarja* (1990), *Intiaanisarja* (1992) ja *Katri Valan runot* (2001).

Diskografia
-----------

* *Suuri Vaellus – The Great Migration*, 2000, johtajana Olli Roman.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5  Barmat (Lähteinä mm. Aalto, Maija: "Barmat rakentaa uutta kuoroperinnettä". *Kansan Tahto* 17.1.1996, ja
Hirvelä, Hannu: "Kuorolaulua kylmässä". *Kaleva* 20.5.2002.) *Pohjoista musiikkia -sivusto*. Oulun kaupunki. Viitattu 6.3.2018.
2. 1 2  Barmat-kuoro laulaa tangoja uusina sovituksina.  *Helsingin Sanomat*, 19.5.1995.
3. ↑  Sikojen rakkaus, Draamallinen viihdekonsertti Kemin kaupunginteatteri.  Arkistoitu 7.3.2018. Viitattu 6.3.2018.
Allectuksen kuva kolikossa.
**Allectus** (k. 296) oli roomalainen usurpaattori, joka hallitsi Britanniassa ja Pohjois-Galliassa vuosina 293–296. 

Alkujaan Allectus oli usurpaattori Carausiuksen valtionvarainhoitaja. Länsi-Rooman *caesar* Constantius I Chlorus valtasi kuitenkin Carausiuksen hallitsemat alueet Galliassa ja alkoi piirittää usurpaattoria Gesoriacumissa eli Bononiassa. Allectus murhasi Carausiuksen ja julistautui itse keisariksi. Allectuksen hallituskaudesta ei tiedetä paljoakaan. Hänen lyömiään rahoja on löytynyt Britanniasta ja Gallian pohjoisosista. 

Vuoden 296 syyskuussa Constantius hyökkäsi Allectusta vastaan Bononiasta käsin. Huono sää myöhästytti kuitenkin hänen laivastoaan. Toinen laivasto, jota johti pretoriaaniprefekti Asclepiodotus pääsi perille. Allectus kärsi tappion Constantiuksen joukkoja vastaan ja hän kuoli taistelussa.

Aiheesta muualla
----------------

* Roman Emperors – Allectus

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä:**Carausius** | **Rooman keisari** | Seuraaja:**Diocletianus ja Maximianus** |

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* VIAF
	+ 2
	+ 3
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Norja
* Saksa
* Israel
* Yhdysvallat
* Puola

 |

 |
Veikko Myller: *Tapio Rautavaaran muistomerkki* (2000).
**Tapio Rautavaaran muistomerkki** eli **Kulkurin uni** on Helsingin Oulunkylässä sijaitseva, kuvanveistäjä Veikko Myllerin toteuttama muistomerkki laulaja-urheilija Tapio Rautavaaralle. Osin näköispatsaana toteutettu muistomerkki sijaitsee puistomaisella Oulunkylän torilla ja se on pystytetty vuonna 2000.

Muistomerkki muodostuu kahdesta nurmikolle ilman erillistä jalustaa sijoitetusta pronssiveistoksesta, joista toinen on Rautavaaran luonnollista kokoa suurempi näköispatsas ja toinen kuuden metrin päähän sijoitettu, noin puolitoista metriä korkea joutsen. Rautavaara on kuvattu verryttelypukuun (ns. Suomi-verkkareihin) pukeutuneena, soittamassa kitaraa ja katselemassa joutsenta. Teos viittaa Rautavaaran vuonna 1950 levyttämään suosittuun iskelmään "Kulkuri ja joutsen" ja sen innoittajana ovat myös Rautavaarasta 1940- ja 1950-luvulla julkaistut lehtikuvat. Teoksen yhteyteen on sijoitettu pronssilaatta, jossa mainitaan Rautavaaran urheilijana voittamat arvokisojen kultamitalit.

Muistomerkin teetti Tapio Rautavaara -seura, joka käynnisti hankkeen vuonna 1996. Seuran puheenjohtajana toimi tuolloin Tapio Rautavaaran tytär Leena Rautavaara. Muistomerkki tilattiin kuvanveistäjä Veikko Mylleriltä, jolta vaadittiin ehdottomasti näköispatsasta abstraktin taideteoksen sijaan. Myllerin aiemmin toteuttama täysin abstrakti Risto Rytin muistomerkki oli nostattanut suuren julkisen kiistan, mutta Rautavaaran patsaan kohdalla ei käynyt samoin. Muistomerkki sijoitettiin Oulunkylään, jossa Rautavaara oli asunut suuren osan elämästään. Teos paljastettiin 18. kesäkuuta 2000 ja lahjoitettiin samalla Helsingin kaupungille. Oulunkylän Patolassa on myös Tapio Rautavaaran puisto.

Lähteet
-------

1. 1 2  Tuuli Lähdesmäki: *Kuohahdus Suomen kansan sydämestä – Henkilömonumentti diskursiivisena ilmiönä 1900-luvun lopun Suomessa*, s. 30–31, 173, 421. Nykykulttuurin tutkimuskeskuksen julkaisuja 94. Jyväskylän yliopisto, Jyväskylä 2007. Teoksen verkkoversio
2. 1 2  Antero Rautio: *Löytöretki muistomerkeille – Pääkaupunkiseudun julkiset teokset*, s. 250. Edita, Helsinki 2006.
3. ↑  Tiina Kuivalainen: "Tänä päivänä tältä paikalta ylös näkee kauas", s. 51 teoksessa *Veikko Myller – kuvanveistäjä*. Parvs, Helsinki 2016.
4. ↑  Tapio Rautavaaran muistomerkki / Kulkurin uni (Arkistoitu – Internet Archive) Helsingin taidemuseon Julkiset veistokset -tietokanta. Viitattu 25.5.2018.
**Barkerintalo** on Tampereen vanhin vakituisessa asuntokäytössä oleva rakennus ja kaikkiaan kolmanneksi vanhin rakennus Tampereen keskustassa Vanhan kirkon ja sen kellotapulin jälkeen. Puuvillatehtaankadun ja Näsilinnankadun kulmassa sijaitseva hirsitalo valmistui vuonna 1837.

Talon piirsi Finlaysonin puuvillatehtaan rakentamista johtanut muurarimestari Erik Johan Wennerqvist. Talo on saanut nimensä britti John Barkerin mukaan. Hän tuli Tampereelle valvomaan Finlaysonin *Kuusivooninkisen* rakentamista mutta jäi kaupunkiin ja osti tontin silloisen kaupunkialueen äärimmäisestä luoteiskulmasta. Barker kuitenkin riitautui Finlaysonin johdon kanssa ja muutti Turkuun vuonna 1843 perustaen sinne oman puuvillatehtaan. Finlayson lunasti talon ja käytti sitä virkailijoidensa työsuhdeasuntona. Taloa laajennettiin ensin 1888 ja toisen kerran 1909. 1970-luvulla laaditun uuden asemakaavan vuoksi iso osa talon entisestä puutarhasta otettiin naapuruston uusien kerrostalojen parkkipaikoiksi mutta itse rakennus säästettiin. Siitä oli tarkoitus tulla Finlaysonin työterveyshuollon ja henkilöstöpalvelujen tila. 1980-luvulla tekstiilikauppa alkoi käydä huonosti kannattavaksi ja Finlayson supisti toimintojaan. Samassa yhteydessä yhtiö myös luopui tarpeettomaksi katsomastaan kiinteistöomaisuudesta. 1987 perustettiin Barkerintalosta, Vanhasta postitalosta ja niiden väliin jäävästä Pikkutalosta Asunto Oy Nääsvillat, joka hallinnoi talojen yhteensä 11 asuntoa. Rakennukset on suojeltu.

Lähteet
-------

* *Tamperelainen* 19.8.2017, s. 6–7.

### Viitteet

1. ↑  *Tampereen kantakaupungin rakennuskulttuuri 1998*, s. 13, 30. Tampere: Tampereen kaupungin kaavoitusyksikkö, 1998. ISBN 951-609-076-1.
*Tämä artikkeli kertoo vuonna 1953 syntyneestä jalkapalloilijasta. Vuonna 1947 syntyneestä jalkapalloilijasta kertoo artikkeli Tapio Raatikainen.*

**Tapio "Ekku" Raatikainen** (s. 28. tammikuuta 1953 Kokkola) on suomalainen entinen jalkapalloilija ja jalkapallovalmentaja. Nykyään hän toimii pelaaja-agenttina.

Pelaajaurallaan Raatikainen edusti Kokkolan Palloveikkoja sekä Pietarsaaren Jaroa. Hän pelasi SM-sarjaa KPV:ssa vuodet 1971–1980. 

Veikkausliigassa Raatikainen toimi KPV:n valmentajana vuonna 1990 ja FC Jazzin valmentajana 1998. Jazzin valmentajan paikalta vuonna hänet erotettiin vain seitsemän pelatun ottelun jälkeen. 

Lopetettuaan valmentajana vuonna 1998 Raatikainen siirtyi pelaaja-agentiksi. Hän edustaa useita suomalaisia huippupelaajia, muun muassa Teemu Pukkia.  

Tapio "Ekku" Raatikainen sekoitetaan usein samaan aikaan pelanneeseen vuonna 1947 syntyneeseen kokkolalaiseen jalkapalloilijaan Tapio "Pippana" Raatikaiseen.

Lähteet
-------

* Veikkausliiga/Tilastohistoria

1. ↑  9 kysymystä jalkapalloagentti Tapio Raatikaiselle  25.7.2008. Urheiluviikko.  Arkistoitu 5.3.2016. Viitattu 6.9.2012.
2. ↑  Teemu Pukki on jo yli miljoonan arvoinen  27.8.2011. MTV3. Viitattu 6.9.2012.
3. ↑  Kalahallin hiekalta nurmikenttien valtiaaksi  25.9.2009. YLE Keski-Pohjanmaa. Viitattu 6.9.2012. [vanhentunut linkki]
*Tämä artikkeli käsittelee kylää Enontekiöllä. Sanan muista merkityksistä katso Vuontisjärvi (täsmennyssivu).*
Vuontisjärveä
**Vuontisjärvi** (pohjoissaameksi *Vuottesjávri*) on kylä Enontekiön kunnassa. Se sijaitsee samannimisen järven rannalla noin 17 kilometriä itään Enontekiön kirkonkylästä Hetasta, tien nro 956 varrella.

Kylän historiaa
---------------

Vuontisjärvi tuli aikoinaan tunnetuksi "Rovan Nikun" (Niilo Uollonpoika Keskitalon) ansiosta vuonna 1861. Rovan Niku oli 1800-luvun puolivälin paikkeilla Vuontisjärvellä elänyt karjatilallinen/maanviljelijä. Niku oli kaivanut tulvaveden tasaamiseksi pienen ojan, joka murtui veden voimasta. Tämän seurauksena järven pinta laski yli kuusi metriä ja syntyi uusi laskujoki. Vesi vei mennessään runsaasti hiekkamaata sekä niittylatoja ja ikihonkia. Tämä oli suuri menetys kalastuksesta ja viljelystä elävälle kylälle, ja puhutti kyläläisiä pitkään. Tapahtumasta kerrotaan Samuli Paulaharjun kirjassa *Vanhaa Lappia ja Peräpohjolaa* (1923).

Naapurikylät ja vesistöt
------------------------

Vuontisjärven naapurikyliä ovat Peltovuoma idässä ja Hetta lännessä. Kylään kuuluvat läheisesti seuraavat vesistöt: Vuontisjärvi, Vuontisjoki, Pöyrisjoki ja Markkajoki. Kylän lähialueella on myös muita merkittäviä jokia kuten Käkkälö- ja Ounasjoki.

Matkailu ja palvelut
--------------------

Vuontisjärven kylästä lähtee patikkapolku Pöyrisjoen varteen. Pöyrisjokea alas melovat päätyvät myös Vuontisjärven kylälle. Talvella on tarjolla moottorikelkkavuokrausta. Moottorikelkkareitti Hetta–Kittilä kulkee kylän lävitse. Levin rinteet ovat 100 kilometrin ja Pallastunturit alle 60 kilometrin päässä. Enontekiön lentokentälle on kylältä matkaa 25 kilometriä.

Matkailijoille vuokrataan entisen kyläkoulun tiloja. Kylän alueella Vuontisjärven uimarannalla on mutterikota ja -rantasauna, joita vuokrataan myös matkailijoille ja retkeilijöille. Kylässä on myös taksi, korjaamo, safariyritys, maaseutumatkailuun soveltuvia majoituspalveluita.

Kylän asukkaat
--------------

Talouksia Vuontisjärven kylässä on 60.

Kylän asutus on helminauhamaista, joskin keskellä kylää, alkuperäisellä kyläalueella asutus on tiheämpää. Asuinrakennukset ovat omakotitaloja. Kylän läheisyydessä on myös paljon loma-asutusta, joka vilkastuttaa kylän toimintaa kesällä ja lomien aikana.

Kyläläiset saavat toimeentulonsa maa-, poro- ja luontaistaloudesta sekä palvelusektorilta.

Tapahtumat
----------

Vuontisjärvellä järjestettiin viides Maailman kylät -tapahtuma 4.–6. heinäkuuta 2008.

Aiheesta muualla
----------------

* Vuontisjärven kylän sivut (Arkistoitu – Internet Archive)
* "Paa luukku, paa luukku", huusi Rovan Nikun rengillensä - mutta vedentuloa oli mahdotonta estää. Vuontisjärven kummallinen vedenpaisumus, Seura, 11.03.1936, nro 11, s. 21, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Kim Simonsson, *Temppeli*, 2011.
**Temppeli** on Kim Simonssonin veistos Turun Kupittaanpuistossa. Se on moniosainen reliefi pienen muuntamorakennuksen ulkoseinissä. Muuntamo sijaitsee Uudenmaankadun ja Kupittaankadun kulmassa. Teos paljastettiin Turun kulttuuripääkaupunkivuonna 2011.

Turku Energian muuntamorakennus on muuttunut valkoisten keramiikkatiilien myötä "temppeliksi", jonka sisäänkäyntiä vartioivat vakavat pikkulapset. Uudenmaankadun puoleisella seinällä enkelityttö suojelee tienkäyttäjiä. Teoksen muita aiheita ovat koirat ja peurat. Taideteos on yksi *Savi kaupungissa* -hankkeen kolmesta julkisesta taideteoksesta Turussa. Muut teokset ovat Pekka Paikkarin *Iglu* Puutorilla ja Karin Widnäsin *Kimono* Aurajokirannan vedenpuhdistamossa.

Muuntamorakennuksen seiniin tehtiin vuonna 1996 graffititaidetta osana kaupungin taidemuseon ympäristötaideprojektia, mutta 15 vuoden jälkeen maalaukset olivat kärsineet siinä määrin vaurioita, että muuntamon pintaan tilattiin kulttuuripääkaupunkivuodeksi uusi teos.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Temppeli (Arkistoitu – Internet Archive), Turun museokeskus. Viitattu 17.7.2014.
2. ↑  Savi kaupungissa - Iglu, Temppeli ja Kimono, Turku 2011 -sivusto. Viitattu 23.9.2014.
3. ↑  Temppeli-teosta turmeltiin – sähköjakelukeskuksen vartijat menettivät jalkansa, Turun Sanomat 12.7.2011. Viitattu 5.12.2015.
**Merirokko** (*Amphibalanus improvisus* tai *Balanus improvisus*) on ainoa Itämeren pohjoisosassa esiintyvä siimajalkainen äyriäinen.

Merirokko on varhaisimpia tunnettuja Itämereen saapuneita vieraslajeja. Ensimmäiset havainnot ovat 1840-luvulta. Sen maantieteellistä alkuperää ei varmuudella tunneta, joskin Amerikkaa on pidetty todennäköisenä lähtöalueena. Se on todennäköisesti levinnyt alueelta toiselle vesiliikenteen avulla laivojen ja veneiden pohjassa. Merirokon laivojen pohjiin kiinnittyminen aiheuttaa myös haittoja laivaliikenteelle erityisesti kustannusten nousuna.

Toukkavaiheen läpikäytyään merirokko kiinnittyy pysyvästi kiinteään alustaan kuten kallioon, kiveen, simpukan kuoreen (usein elävään sinisimpukkaan) ja myös ihmisen tekemiin rakenteisiin kuten laitureihin, poijuihin ja alusten pohjiin. Alustaan kiinnittynyt valkoinen, kartiomainen kalkkikuori on yleensä alle 1 cm halkaisijaltaan.

Merirokko on hermafrodiitti ja voi siis toimia sekä koiraana että naaraana.

Merirokko viihtyy erityisesti murtovesissä, Itämeren ulkopuolella yleensä jokien estuaareissa. Laivoihin kiinnittyneenä se on levinnyt laajasti ympäri maailman lauhkeisiin vesiin. Se on levinnyt myös Kaspianmereen.

Suomessa merirokko leviää koko ajan pohjoisemmaksi. 2011 oli ensimmäinen kesä jolloin se saavutti Vaasan korkeuden.*lähde?*

Lähteet
-------

1. 1 2  *Amphibalanus improvisus* WoRMS World Register of Marine Species
2. 1 2  Merirokko *Luontoportti.com*. Viitattu 3.6.2014.
3. ↑  Merirokko *Itämeriportaali*.  19.5.2010.  Arkistoitu 16.7.2014. Viitattu 3.6.2014.

Aiheesta muualla
----------------

* Bay barnacle (Arkistoitu – Internet Archive). frammandearter.se (englanniksi)
* Bay barnacle Aquascope (vattenkikaren.se) (englanniksi)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Taksonitunnisteet | 
* Wikidata: Q2378433
* Wikispecies: Balanus improvisus
* ADW: Balanus\_improvisus
* EoL: 339617
* EPPO: BALSIM
* EUNIS: 26218
* Fossilworks: 302464
* GBIF: 2115717
* iNaturalist: 296100
* IRMNG: 11029962
* ITIS: 89622
* NCBI: 164413
* uBio: 4776746
* WoRMS: 106218
* ZooBank: 21D0EB7F-D6D4-4B7B-AC16-FA0EE1C43F44

 |

 |
**Temppeli D** on nimitys, jota käytetään eräästä antiikin aikaisesta kreikkalaisesta temppelistä Selinuksessa Sisiliassa Italiassa. Sen kohdejumaluutta ei tunneta varmuudella, mutta sen arvellaan olleen omistettu Afroditelle. Epävarmuudesta johtuen rakennus tunnetaan tutkimuksessa perinteisesti kirjainnimellään.

Temppelin pohjapiirros.
Temppeli D rakennettiin arkaaisella kaudella noin vuonna 540 eaa. Temppeli sijaitsi Selinuksen akropoliilla eli yläkaupungin alueella ja oli sen temppeleistä pohjoisin. Temppeli edusti doorilaista tyyliä. Siinä oli lyhyillä sivuilla kuusi ja pitkillä sivuilla 13 pylvästä, joiden korkeus oli noin 7,5 metriä. Temppelin stylobaatin koko oli noin 24 × 56 metriä.

Temppelissä oli julkisivussa prostyyli portiikki ja sisällä pronaos, pitkänomainen naos eli cella ja adyton. Temppelin alttari, joka oli itse temppeliä vanhempi, sijaitsi heti sen kaakkoiskulmassa. Siitä voidaan päätellä, että temppeli oli rakennettu varhaisemman temppelin paikalle, ja alttari oli peräisin vanhemmasta temppelistä.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Stillwell, Richard & MacDonald, William L. & McAllister, Marian Holland (toim.): "SELINUS (Selinunte) Trapani, Sicily", *The Princeton Encyclopedia of Classical Sites*. Princeton, N. J.: Princeton University Press, 1976. Teoksen verkkoversio.
2. ↑  *DK Eyewitness Travel Guide: Sicily*, s. 104. Dorling Kindersley Ltd, 2011. ISBN 1405369574. Teoksen verkkoversio.
3. ↑  Cartwright, Mark: Selinus *Ancient History Encyclopedia*. Viitattu 22.10.2018.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Temppeli D** Wikimedia Commonsissa
**Temppeli O** on nimitys, jota käytetään eräästä antiikin aikaisesta kreikkalaisesta temppelistä Selinuksessa Sisiliassa Italiassa. Sen kohdejumaluutta ei tunneta varmuudella, mutta sen arvellaan olleen omistettu Artemiille. Epävarmuudesta johtuen rakennus tunnetaan tutkimuksessa perinteisesti kirjainnimellään.

Temppelin pohjapiirros.
Temppeli O rakennettiin arkaaisen kauden lopulla noin vuonna 490–480 eaa. Se sijaitsi Selinuksen akropoliilla eli yläkaupungin alueella ja oli sen temppeleistä eteläisin. Temppeli on lähes samanlainen kuin heti sen pohjoispuolella sijaitseva niin kutsuttu Temppeli A. Se edusti doorilaista tyyliä, ja siinä oli lyhyillä sivuilla kuusi ja pitkillä sivuilla 14 pylvästä. Pylväiden korkeus oli noin 6,2 metriä. Sisällä temppelissä oli pronaos, naos eli cella, jossa oli myös adyton, sekä opisthodomos.

Keskiajalla temppelirakennuksen jäänteet olivat osana paikalle rakennettua linnoitusta Temppelin A raunioiden ohella.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Stillwell, Richard & MacDonald, William L. & McAllister, Marian Holland (toim.): "SELINUS (Selinunte) Trapani, Sicily", *The Princeton Encyclopedia of Classical Sites*. Princeton, N. J.: Princeton University Press, 1976. Teoksen verkkoversio.
2. ↑  *DK Eyewitness Travel Guide: Sicily*, s. 104. Dorling Kindersley Ltd, 2011. ISBN 1405369574. Teoksen verkkoversio.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Temppeli O** Wikimedia Commonsissa
**Velluanjoki** on noin kymmenen kilometrin pituinen joki Uudessakaupungissa Varsinais-Suomessa. Velluanjoki on Vakka-Suomen alueen joista pienin ja sen pudotuskorkeus on 5,7 metriä. Joki saa alkunsa Laitilan eteläosan suoalueilta. Se kulkee aluksi Pehdonjoki-nimisenä ja laskee Saaristomereen Lautvesi-nimisen merenlahden kohdalla.

Valuma-alue
-----------

Velluanjoen valuma-alueen koko on 149 km² ja sen järvisyys on 2,8 %, metsäisyys 73 % ja peltojen osuus 19 %. Turvemaata ei valuma-alueeseen kuulu. Valuma-alueen suurimmat järvet ovat Laitilassa sijaitseva 100 hehtaarin Vallijärvi ja 57 hehtaarin Pehtjärvi. Valuma-alueeseen ei kuulu säännösteltyjä järviä. Valuma-alueen korkeus on suurimmaksi osaksi alle 30 metriä merenpinnasta, mutta valuma-alueen koillisosassa maa nousee yli 40 metriin. Korkein kohta 56 metriä sijaitsee Tulejärven lähellä. Velluanjoen valuma-alueen tunnus on 82.068.

Vesistön tila
-------------

Velluanjoen vesi on käyttökelpoisuudeltaan tyydyttävä ja joella ei ole merkittäviä pistekuormittajia.

Lähteet
-------

1. 1 2  Valuma-alueiden kuvaus – Velluanjoki (pdf) *Tulvariskien alustava arviointi Vakka-Suomen alueella*.  1.4.2011. Varsinais-Suomen ELY-keskus. Viitattu 14.1.2012.
2. 1 2  Vakka-Suomen joet (pdf) *Vesien tila -esitesarja 2007-2008*. Lounais-Suomen ympäristökeskus. Viitattu 13.1.2012.

Aiheesta muualla
----------------

* Velluanjoen valuma-alue (82.068) *Järviwiki*. Suomen ympäristökeskus. Viitattu 13.1.2012.
Thomas Katter
**Thomas Mikael Katter** (13. joulukuuta 1959 – 9. helmikuuta 2010) oli suomenruotsalainen muusikko, säveltäjä ja sovittaja.

Tausta
------

Katterin isä oli urheilija, olympiapronssivoittaja Berndt Katter (1932–2014) ja äiti Stina Katter (o.s. Sandell, 1933–1983).

Katterilla on kaksi lasta, Martin Michael Alexander Katter (s. 1987) sekä Johanna Fredrika Emilia Katter (s. 1989).

Ura
---

Katter oli ammatiltaan kitaransoitonopettaja, säveltäjä sekä musiikkisovittaja. Levyjä Katter on sovittanut noin 25 kappaletta (2008) vuodesta 1986 lähtien, sekä ollut aktiivisesti mukana muun muassa lasten laulukilpailuissa kapellimestarina vuosina 1990-luvulla.

Katter esiintyi pianistina sekä kitaransoittajana ja laulajana useasti. Hän on ollut muun muassa ruotsalaisen lauluartistin Alf Robertsonin konserttipianistina, säestänyt konsertissa ruotsalaista Thore Skogmania sekä myös Lill Lindforsia. Hän on soittanut myös lähes kaikilla Ruotsin sekä Viron ja Suomen välillä kulkevilla laivoilla. Soitettuaan useissa eri yhtyeissä vuodesta 1986, Katter siirtyi esiintymään yksin vuonna 2001.

Katterin säveltämistä teoksista parhaiten menestyneet ovat Euroviisujen Suomen karsinnan toisen sijan vuonna 1990 saavuttanut "Jag tror på friheten" ("Uskon vapauteen"), esittäjänä Susanne Sonntag, sanoittaja Henrik Svahn, sekä samana vuonna MTV3:n järjestämässä joululaulukilpailussa erikoismaininnan saanut "Joulupukin rekiretki". MTV3:n kilpailusäännöissä toivottiin sekä sävelmää että tekstiä, mutta Katter lähetti instrumentaaliteoksen, joka poikkeuksena hyväksyttiin, ja äänitettiin kahtena eri versiona myöhemmin julkaistulle *Joululaulu 90* -äänilevylle (MTVLP 026). Sävelmästä tuli myös kilpailun "tunnari".

Katterin sovittama "Det finns så många sköna människor" ("On niin paljon ihania ihmisiä") voitti Tenavatähti-kilpailun 1991 Christopher Rombergin esittämänä. Katter myös sovitti kilpailulevyn *Stanna hos mig* (*Pysy luonain*) kahdestatoista sävelmästä yksitoista. Yhden sovituksista teki edesmennyt kapellimestari Jaakko Salo. Tenavatähti-kokoelmalevy, Tenavatähti 1991, jossa Rombergin laulama sekä Katterin sovittama voitokas sävelmä julkaistiin, saavutti kultalevyn.

Vuoden 1995 Syksyn Sävel -kilpailussa Katterin sekä Mika Brushanen sävelmä "Allt ordnar sig" ("Kaikki järjestyy") saavutti viidennen sijan. Esittäjänä Greger.

Katterilla on Teosto-merkinnöissä yli 90 sävelmää tai sovitusta. Katter jatkoi esiintymisiään, musiikin sovitustöitä sekä kitaransoitonopetusta Etelä-Suomessa kuolemaansa asti.

Lähteet
-------

1. ↑

Aiheesta muualla
----------------

* Katteria edustavan Scendraget-ohjelmatoimiston sivusto
* Thomas Katterin sävellystuotanto Suomen äänitearkistossa (1901–1999)
* Thomas Katterin sanoitustuotanto Suomen äänitearkistossa (1901–1999)
* Thomas Katterin sovitustuotanto Suomen äänitearkistossa (1901–1999)
* (Arkistoitu – Internet Archive)

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Suomi (KANTO)

 |
|  |
| Muut | 
* Europeana

 |

 |
**Peder Anker** (8. joulukuuta 1749 – 10. joulukuuta 1824) oli norjalainen kamariherra, kartanonomistaja, Eidsvollin kansalliskokousedustaja ja maansa ensimmäinen pääministeri Tukholmassa Ruotsi-Norja-unionin aikana.

Ankerin suku oli aikansa merkittävimpiä norjalaisia liikemiessukuja, jonka muita edustajia olivat hänen serkkunsa Carsten Anker ja Peter Anker. Peder oli eräs rautatie- ja puunkuljetusalan päätoimijoita. Hän omisti Bogstadin kartanon ja Bærumin tehtaat, rautatehtaita Mossissa ja Hakadalissa ja paljon metsää. Hän oli myös tärkeässä tielaitoksen virassa (norj. *generalveiintendant*) ja toimi armeijan kenraalisotakomissaarina 1788. Hän oli myös aktiivinen aikansa tärkeissä yhdistyksissä, esimerkiksi isänmaallisessa *Norges Vel* -yhdistyksessä.

Eidsvollin kansalliskokousedustus
---------------------------------

Kielin rauhan jälkeen tammikuussa 1814 Anker näki välittömän tarpeen siirtyä Ruotsi-unioniin. Eidsvollin kansalliskokouksessa hän oli yhdessä vävynsä kreivi Herman Wedel-Jarlsbergin kanssa niin sanotun unionipuolueen keulahahmoja. Huolimatta tästä oppositioon jääneestä kannastaan hänet valittiin kansalliskokouksen ensimmäiseksi puheenjohtajaksi. Jälkikäteen asiaa on spekuloitu, että puheenjohtajaksi haluttiin aluksi opposition edustaja, jotta tärkeiden asioiden tullessa päätettäviksi, olisi puheenjohtajan vuoro siirtynyt unionipuolueen vastustajan itsenäisyyspuolueen haltuun.

Norjan ensimmäinen pääministeri 1814–1822
-----------------------------------------

Anker ei tullut valituksi Stortingiin syksyllä 1814, mutta sen sijaan hänet valittiin maan ensimmäiseksi pääministeriksi Tukholmaan, edustamaan Norjaa Ruotsi-Norja-unionissa. Tässä roolissa Anker toimi pääasiassa välittäjänä kruununprinssi Kaarle Juhanan ja vävypoikansa kreivi Wedel-Jarlsbergin välillä, joka oli Norjassa toimivan hallituksen keulahahmoja.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Peder Anker *www.eidsvoll1814.no*. Viitattu 25.1.2008. (norjaksi)


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Norja
* Saksa
* Yhdysvallat

 |
|  |
| Taiteenala | 
* KulturNav

 |
|  |
| Muut | 
* IdRef

 |

 |
**Trivendra Singh Rawat** (s. 20. joulukuuta 1960) on intialainen poliitikko, joka toimi Uttarakhandin pääministerinä vuosina 2017–2021. Hän edustaa Intian kansanpuoluetta (BJP).

Rawat syntyi perheensä yhdeksäntenä lapsena Khairasainin kylässä. Hänen isänsä oli ammattisotilas. Rawat liittyi 19-vuotiaana hindunationalistisen vapaaehtoisjärjestö Rashtriya Swayamsevak Sanghin (RSS) jäseneksi. 25-vuotiaana hänestä tuli RSS:n täyspäiväinen vapaaehtoistyöntekijä (*pracharak*) Dehradunin kaupungissa. Vaikutettuaan neljätoista vuotta RSS:n sisällä hänet valittiin Intian kansanpuolueen Uttar Pradeshin yksikön organisaatiosihteeriksi. Hänet äänestettiin vuonna 2002 lainsäätäjäksi Uttarakhandin osavaltioparlamenttiin ensimmäisen kerran ja toiselle kaudelle vuonna 2007. Toisella kaudellaan hänet nimitettiin osavaltion maatalousministeriksi. Puolue ylensi hänet vuonna 2013 kansalliseksi sihteeriksi. Vuotta myöhemmin hän avusti Amit Shahia puolueen parlamenttivaalityössä Uttar Pradeshin osavaltiossa.

Sukunsa sotilastaustan vuoksi Rawat on toiminut aktiivisesti useissa järjestöissä, jotka pyrkivät lisäämään sotilaiden ja heidän läheistensä hyvinvointia. Hänellä on useita ystäviä armeijan henkilökunnan keskuudessa. Intian kansanpuolueen voitettua Uttarakhandin osavaltiovaaleissa vuonna 2017 hänet valittiin osavaltion pääministeriksi. BJP sai 57 paikkaa 70:stä. Pääministerin paikkaa tavoitteli puolueen sisältä myös Satpal Maharaj ja Prakash Pant, jotka taipuivat kuitenkin tukemaan Rawatia yhdessä Amit Shahin ja RSS:n kanssa.

Vuonna 2019 Rawat aiheutti kohua väittämällä lehmän olevan maailman ainoa eläin, joka hengittää happea sisään ja ulos. Hän myös ylisti lehmän maidon ja virtsan "parantavia vaikutuksia" ja väitti, että lehmää hieromalla voi parantaa hengitysoireita. Pääministerin toimiston virkamies puolusti Rawatia väittämällä, että hän vain puki sanoiksi yleisen paikallisen uskomuksen. Vuonna 2021 hän erosi tehtävästään osavaltiopääministerinä vuotta ennen kautensa virallista päättymispäivää. Uttarakhandin BJP:n osavaltioyksikkö oli ilmaissut tyytymättömyyttä Rawatiin puoluejohdolle ja RSS:lle. Kriitikoiden mukaan seuraavien vaalien voittaminen Rawatin johdolla olisi haasteellista.

Lähteet
-------

1. ↑  Chief Minister's Profile *cm.uk.gov.in*.  Arkistoitu 23.11.2020. Viitattu 11.5.2021.
2. ↑  Trivendra Singh Rawat, an RSS 'pracharak' who struck it rich in politics *Times of India*.  17.3.2017. Viitattu 5.10.2020.
3. 1 2  Who is Trivendra Singh Rawat? *Indian Express*.  18.3.2017. Viitattu 5.10.2020.
4. ↑  Dubey, Amit Kumar: Uttarakhand gets another CM Rawat: Trivendra Singh to take over today, promises corruption-free govt *India Today*.  18.3.2017. Viitattu 5.10.2020.
5. ↑  Cows Exhale Oxygen, Says Uttarakhand Chief Minister Trivendra Singh Rawat *NDTV*.  26.7.2019. Viitattu 5.10.2020.
6. ↑  Verma, Lalmani: Trivendra Singh Rawat quits as Uttarakhand CM, says collective decision taken in Delhi *Indian Express*.  10.3.2021. Viitattu 11.5.2021.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Trivendra Singh Rawat** Wikimedia Commonsissa