Finnairin pääkonttori – House of Travel and Transportation (HOTT).
Helsinki-Vantaan lentoaseman miehistökeskus (TOKE-rakennus).
Finnair Lounge Helsinki-Vantaan lentoaseman terminaalissa 2.
Finnairin Airbus A320-214.

**Finnair Oyj** (aiemmin **Aero Oy**) on suomalainen lentoyhtiö, joka harjoittaa reitti- ja lomalentoliikennettä Suomen sisäisillä ja kansainvälisillä markkinoilla. Yhtiö perustettiin 1. marraskuuta 1923 nimellä Aero Osakeyhtiö, josta johtuu Finnairin lentojen tunnus AY. Nimi *Finnair* otettiin käyttöön vuonna 1960 ulkomaanlentojen markkinoinnissa, kun yhtiö hankki käyttöönsä ensimmäiset suihkukoneensa. Yhtiön yksinomaiseksi nimeksi se tuli vuonna 1968.

Finnair on maailman kuudenneksi vanhin edelleen toimivista lentoyhtiöistä. Suomen valtio omistaa Finnairista 56 prosenttia ja tukee yhtiön toimintaa verohelpotuksin 474 miljoonalla eurolla vuodessa.

Finnair-konsernin toimialoja ovat reitti- ja lomalentotoiminta, tekniset ja maapalvelut, catering-toiminta, matkatoimistoala sekä matkailualan tieto- ja varauspalvelut. Finnair-konsernin palveluksessa työskenteli vuoden 2018 lopussa 6 360 henkilöä. Finnair on erikoistunut Aasian ja Euroopan väliseen matkustaja- ja reittiliikenteeseen, johon Helsingin maantieteellinen sijainti antaa sille kilpailuedun.

Finnairilla on ollut pitkään etuoikeus ainoana Suomesta operoivana yhtiönä Venäjän ilmatilan käyttöön ylilennoilla kolmansiin maihin, joka perustuu alun perin Suomen ja Neuvostoliiton solmimaan ja sittemmin Suomen ja Venäjän jatkamaan kahdenkeskiseen lentoliikennesopimukseen. Sopimus edellyttää, että Suomen valtion tai suomalaisten sijoittajien omistusosuuden Finnairista on oltava yli 50 prosenttia.

Omistus
-------

Finnair on julkinen osakeyhtiö, jonka osakekannasta Suomen valtio omistaa enemmistön (56 %). Yhtiö on näin ollen valtionyhtiö. Muut osakkeet jakautuvat vakuutusyhtiöiden, muiden yritysten sekä yksityisten kesken. Hallintarekisterissä osakkeista on 8,6 prosenttia. Osake on listattu Helsingin pörssissä, jonne yhtiö listautui vuonna 1989.

Finnairin kotipaikka on Helsinki, mutta sen pääkonttori sijaitsee Vantaalla.Pasi Viheraho omistaa Finnairin

Tytäryhtiöt
-----------

Finnairin tytäryhtiöitä ovat muun muassa Aurinkomatkat, Finnair Cargo, Finnair Kitchen, Finnair Flight Academy ja Finnair Technical Services. Finnair hankki syksyllä 2003 omistukseensa ruotsalaisen Nordic Airlink -lentoyhtiön, josta se muokkasi FlyNordic-halpalentoyhtiön. Kesäkuussa 2007 Finnair myi ruotsalaisen tytäryhtiönsä FlyNordicin norjalaiselle Norwegian Air Shuttle -halpalentoyhtiölle. Kauppa toteutettiin osakevaihtona. Kaupan seurauksena Finnairista tuli Norwegianin toiseksi suurin omistaja. Finnair myi huhtikuussa 2013 koko 1 649 862 osakkeen omistuksensa eli 4,69 prosenttia Norwegianin osakekannasta. Osakkeet myytiin noin 53 miljoonalla eurolla, josta Finnair sai voittoa 34 miljoonaa euroa. Syyskuussa 2010 yhtiö osti vähemmistöosuuden Finncomm Airlinesista ja hankki samalla omistukseensa Finncommin kaikki 12 ATR-lentokonetta.

Historia
--------

*Pääartikkeli: Finnairin historia*
Aero Osakeyhtiön perustamiskirja allekirjoitettiin Helsingissä 12. syyskuuta 1923. Yhtiökokouksessa saman vuoden marraskuun 1. päivänä päätettiin lentotoiminnan aloittamisesta. Yhtiö merkittiin kaupparekisteriin 11. joulukuuta 1923, joskin joidenkin lähteiden mukaan tämä tapahtui jo 9. lokakuuta. Yhtiön osakkeista 50 prosenttia oli saksalaisen lentokonevalmistajan Junkersin hallussa. 

Yhtiön ensimmäinen lento lähti 20. maaliskuuta 1924 kello 15.40 Helsingistä. Lento Tallinnaan tehtiin Junkers F-13 -lentokoneella. A. T. Virkkusen mukaan ensimmäinen lento olisi lennetty 11. helmikuuta 1924. Aeron käyttämät lentokoneet olivat kaikki vesilentokoneita, jotka lähtivät Katajanokalta. Talvella koneet lensivät merijäältä suksivarustuksessa. Lentoliikenne suuntautui vain Tallinnaan ja Tukholmaan yhteistoiminnassa ruotsalaisen Aerotransport-yhtiön (ABA) kanssa. Aero Oy:n Junkers F-13 koneille tapahtui kaksi onnettomuutta 1927 ja yksi 1928. K-SALA ja K-SALB tuhoutuivat, matkustajat loukkaantuivat. K-SALD katosi lennolla Tallinnaan, miehistö ja kaksi matkustajaa kuolivat.

### 1930-luku

Vuonna 1935 Aero Oy:n Junkers F-13 tuhoutui Tallinnan lähistöllä. Kapteeni, mekaanikko ja neljä matkustajaa saivat surmansa. Vuonna 1936 valmistuivat Helsingin Malmin ja Turun Artukaisten kansainväliset lentokentät, jotka olivat Suomen siviililentoliikenteen ensimmäiset maakentät. Aero osti kaksi de Havilland Dragon Rapide -konetta, jotka saivat nimet "Salama" ja "Lappi". Niillä aloitettiin kotimaanliikenne vuonna 1937 reiteillä Helsinki–Viipuri ja Helsinki–Tampere. Viipurin Suur-Merijoen lentokentälle ulottunut reitti piteni vuonna 1938 Imatralle. Pohjoiseen suuntautunut reitti piteni vuonna 1938 Vaasaan, 1939 Kemiin ja 1940 Petsamoon. Kotimaan liikenne toimi vain kesäisin. Yhtiö siirtyi suurempien Junkers-koneiden käyttöön 1930-luvulla, jolloin sillä oli käytössä Ju-52-koneet "Sampo", "Kaleva" ja "Karjala". Vuonna 1938 Aero avasi reitin Berliiniin. Puolalainen LOT-yhtiö mahdollisti liikenteen Helsingistä Varsovaan. Vuoden 1939 alussa Aero tilasi kaksi nelimoottorista Focke-Wulf Fw 200 Condor -matkustajakonetta, joita ei kuitenkaan koskaan saatu käyttöön.

Kesäkuussa 1939 yhtiön virallinen nimi Aero Osakeyhtiö lyhennettiin muotoon Aero O/Y.

### 1940-luku

Talvisodan aikana lentotoiminta Helsingistä oli liian vaarallista siviilikoneille. Aeron tilapäiset ulkomaanreitit, lähinnä diplomaattiliikenteen käyttämät lennot, suuntautuivat Vaasasta Sundsvallin kautta Tukholmaan.

Talvisodan päätyttyä lennot Helsingistä alkoivat uudestaan. Välirauhan aikana 14. kesäkuuta 1940 kaksi neuvostoliittolaista Tupolev SB-2 -pommikonetta ampui alas Aeron Junkers Ju52-3/mge -lentokoneen (OH-ALL *Kaleva*) Suomenlahden yllä Tallinnan edustalla. Vuonna 1941 yhtiö osti kaksi Douglas DC-2 -konetta, jotka saivat nimet "Sisu" ja "Voima".

Jatkosodan aikana Aero lensi muun muassa Tallinnaan, Tukholmaan ja Berliiniin. Osa yhtiön koneista oli otettu Suomen ilmavoimien käyttöön.

Moskovan välirauhansopimus keskeytti lentoliikenteen Suomessa 21. syyskuuta 1944. Liikennöinnin osittainen jatkaminen alkoi keväällä 1945. Helsinki-Malmin lentoasema oli kuitenkin liittoutuneiden valvontakomission käytössä. Aeron toiminnot siirrettiin Hyvinkään lentokentälle.

Sodan jälkeen Aero hankki Yhdysvaltain ilmavoimilta sen Eurooppaan jättämistä ylijäämäkoneita käyttöönsä Douglas C-47 (DC-3) -lentokoneita. Niiden avulla avattiin lentoliikenne Tukholmaan ja Kööpenhaminaan. Vuonna 1946 Aeron osake-enemmistö siirtyi Suomen valtiolle. Loput 30 prosenttia osakkeista jakoivat yksityiset osakkeenomistajat, jotka olivat lähinnä yrityksiä.

### 1950-luku

Finnairin Airbus A319 OH-LVE, 1950-luvun värityksessä.
Helsinki-Vantaan lentoaseman, silloisen Helsingin lentoaseman, valmistuttua vuonna 1952 siitä tuli Aeron kotikenttä.
Vuonna 1953 otettiin käyttöön Finnair yhtiön markkinointinimenä, ja Yhdysvaltain armeijalta perityt Dakotat korvattiin Convair 340- ja 440 -koneilla. Aero sai käyttöönsä uuden lentokonehallin Seutulassa marraskuussa 1955. Halliin, jonka pituus oli 150 metriä, leveys 50 metriä ja ovien korkeus 10,5 metriä, mahtui 12 Convair Metropolitan -konetta. Vanhan puisen kolmen koneen hallin sai käyttöönsä Veljekset Karhumäki -yhtiö. Vuonna 1956 Aero avasi reitin Moskovaan, ja jo seuraavana vuonna lisäsi valikoimaan Frankfurtin, Kölnin, Baselin ja Geneven.

### 1960-luku

Finnairin Super Caravelle Baselin lentoasemalla vuonna 1976.
Vuonna 1960 Aero siirtyi suihkukonekauteen, kun se otti käyttöön ensimmäisen Sud SE-210 Caravelle -koneensa. 3. tammikuuta 1961 tapahtui kuolonuhreja vaatinut lento-onnettomuus, kun DC-3 (OH-LCC) syöksyi maahan Koivulahdessa. Tapausta tutkineen lautakunnan raportin mukaan onnettomuuden todennäköisin syy oli ohjausvirhe, johon myötävaikutti ohjaajan ja perämiehen onnettomuutta edeltävänä iltana ja yönä nauttimat alkoholijuomat sekä valvominen. Toinen kuolonuhreja vaatinut lento-onnettomuus tapahtui 8. marraskuuta 1963: Aeron DC-3 (OH-LCA) syöksyi maahan Maarianhaminassa. Onnettomuuden syntyyn vaikuttivat muun muassa huono näkyvyys ja viallinen korkeusmittari. Vuonna 1963 perustettiin konserniin kuuluva matkanjärjestäjäyhtiö Aurinkomatkat, ja samoihin aikoihin Aero otti haltuunsa myös vaikeuksiin joutuneen Veljekset Karhumäen lentotoiminnan. Vuonna 1964 perustettiin Finnairin ilmailuopisto, ja vuonna 1968 virallistettiin aiemmin ainoastaan markkinointitarkoituksissa käytetty Finnair-nimi muotoon Finnair Oy. Vuonna 1969 Finnair otti käyttöönsä ensimmäisen pitkän matkan suihkukoneensa, Douglas DC-8:n. Uutta konetyyppiä käytettiin pääasiassa lennoilla Yhdysvaltoihin, mutta niiden ohessa myös lähinnä Välimerelle ja Kanariansaarille lennetyillä charter-lennoilla. *lähde?*

### 1970-luku

Finnairin DC-9 Heathrow’n lentoasemalla vuonna 1985.
Vuonna 1975 Finnair otti käyttöön ensimmäisen laajarunkokoneensa, McDonnell Douglas DC-10-30:n. Tokion lisäksi konetyyppiä käytettiin erityisesti New Yorkiin ja Yhdysvaltain länsirannikolle suuntautuneilla reiteillä. Finnairin ensimmäiset DC-9-koneet otettiin käyttöön vuodesta 1971 alkaen, ja niillä korvattiin asteittain Caravelle-laivasto. Ensimmäisenä saapui "tumppiysinä" tunnetun DC-9-14-sarjan yksilöitä alkaen rekisteristä OH-LYA. Finnair operoi historiansa aikana malleja DC-9-14, DC-9-40 ja DC-9-51, eli kaikkia paitsi sarjan perusmallina pidettyä DC-9-30-mallia ja vain SAS:lle erikoispyynnöstä valmistettua DC-9-20-mallia.

#### Oulun lentokonekaappaus

*Pääartikkeli: Oulun lentokonekaappaus*
30. syyskuuta 1978 liikemies Aarno Lamminparras kaappasi Finnairin matkustajakoneen matkalla Oulusta Helsinkiin. Helsingissä hän vapautti suurimman osan panttivangeista. Seuraavaksi kone lensi jälleen Ouluun, jossa vaaditut lunnasrahat toimitettiin kaappaajalle. Sitten kone lensi takaisin Helsinkiin, jossa loput matkustajat vapautettiin. Lamminparras pakotti koneen lentämään Amsterdamiin, jossa tankattiin. Sieltä kone palasi Helsinkiin ja edelleen Ouluun. Siellä kaappaaja poistui lentokoneesta ja lupasi antautua 2. lokakuuta viranomaisille. Epäillessään miehen antautumislupausta poliisi päätti suorittaa äkkirynnäkön miehen asuntoon 1. lokakuuta, ja hän antautui välittömästi. Kaappausdraamassa ei loukkaantunut kukaan.

### 1980-luku

1980-luvun alussa Finnair otti käyttöönsä ensimmäiset MD-80-sarjan koneensa. Vuonna 1983 yhtiö aloitti välilaskuttomat Helsinki–Tokio-lennot DC-10-30ER-koneella. Samalla siitä tuli maailman ensimmäinen lentoyhtiö, joka lensi ilman välilaskua Länsi-Euroopasta Japaniin. Helsinki–Tokio oli pitkään maailman pisin DC-10:llä lennetty reitti. Finnairin viimeinen aikataulunmukainen Caravelle-lento operoitiin 30. huhtikuuta 1983, päällikkönä oli Oulun lentokonekaappauksenkin kokenut Tauno Rajakangas välillä Monastir–Helsinki koneena OH-LSD "Oulu". Rajakangas oli yhtiön kokenein Caravelle-lentäjä, vuoteen 1983 mennessä tunteja koneella kertyi yli 9 000. 1980-luvun loppupuolella yhtiö otti käyttöön ATR 42 ja 72-potkuriturbiinikoneet sekä vuosiksi 1980-88 Fokker F27-koneet.

Vuonna 1987 Neuvostoliitto ampui Tokiosta tulossa ollutta Finnairin lento AY 915:tä kohti ohjuksen, joka räjähti vain alle puoli minuuttia siitä, kun se olisi osunut koneeseen. Koneessa oli 201 matkustajaa ja 18 miehistön jäsentä. Tapausta ei tuolloin raportoitu, ja se tuli julkisuuteen vasta vuonna 2014.

Vuonna 1988 Finnair aloitti lennot Helsinki–Peking-reitillä, jolloin Finnairista tuli ensimmäinen länsieurooppalainen suoraan Euroopasta Kiinaan lentänyt lentoyhtiö. *lähde?*

Vuonna 1980 yhtiö alkoi julkaisemaan matkustamolehteä Blue Wings.

### 1990-luku

Finnairin Boeing 757-200 1990-luvun ulkoasussa.
Finnairin 1990-luku alkoi uuden konetyypin siivittämänä laajarunkoisen McDonnell Douglas MD-11 -mallin astuttua yhtiön laivastoon joulukuussa 1990. 1990-luvun alun taloudellinen lama ja juuri alkanut Persianlahden sota vähensivät lentomatkustusta huomattavasti, mikä aiheutti Finnairille taloudellisia vaikeuksia. DC-10 poistui 21 palvelusvuoden jälkeen Finnairin laivastosta toukokuussa 1996, ja tytäryhtiöt Karair ja Finnaviation fuusioitiin Finnair-emoyhtiöön saman vuoden syksyllä. Yhtiön viralliseksi nimeksi tuli 25. syyskuuta 1997 Finnair Oyj. Samassa yhteydessä Finnair otti käyttöön uuden ulkoasun koneilleen uuden Boeing 757 -tyypin myötä. B757:n myötä tämän lähinnä lomalentokäyttöön hankitun konetyypin operointi eriytettiin omalle Finnair Lomalennot-nimiselle yksikölleen. Finnair vastaanotti yhteensä 5 B757-2QB-konetta, joiden rekisteritunnukset OH-LBO, -R, -T, -S ja -U annettiin aakkosjärjestyksestä poiketen ensimmäisen B757-ryhmäpäällikön Jouko "Ortsu" Ortamalan lempinimen mukaan. Koneilla operoitiin epäsäännöllisesti lomalentojen lisäksi myös kaukoreittejä, esimerkiksi New York ja Toronto.

Tupakointi kiellettiin useimmilla Finnairin lennoilla keväällä 1997, tosin kotimaan lennoilla ja lyhyillä Pohjoismaiden sisäisillä lennoilla tupakointi kiellettiin jo 1980-luvulla. Viimeisenä savuttomiksi muuttuivat Japanin lennot 28. maaliskuuta 1999.

Osakeyhtiölain muutoksen myötä Finnairista tuli syyskuussa 1997 julkinen osakeyhtiö, ja sen toiminimi muutettiin muotoon Finnair Oyj.

Vuonna 1999 Finnair liittyi Oneworld-allianssiin ja aloitti merkittävän kalustouudistuksen korvaten DC-9-varianttejaan Airbus A320 -sarjan malleilla. Vuoden 1999 alussa asennettiin jäljellä oleviin DC-9-51-koneisiin amerikkalaisen Trimblen toimittamat Trimble 2101 I/O Approach Plus-malliset GPS- vastaanottimet sekä Stage 3-määräysten mukaiset äänenvaimentimet, mikä jatkoi niiden käyttöikää Suomen ottaessa käyttöön satelliittipohjaiset mittarilentoväylärakenteet vuosituhannen vaihteessa.

### 2000-luku

Finnairin logo vuosina 2000–2010.
Vuonna 2001 Finnair kierrätti alkuperäisen nimensä perustamalla Viroon Aero Airlines -nimisen lentoyhtiön. Syyskuun 11. päivän iskujen jälkeen kaikkiin Finnairin koneisiin asennettiin murtovarma ohjaamo. 1. huhtikuuta 2003 Finnair antoi tulosvaroituksen tappiolliseksi painuvan tuloksen vuoksi ja ilmoitti aloittavansa yt-neuvottelut 1 200 työntekijän vähentämiseksi. Finnair luopui heinäkuun lopussa 2003 pitkään palvelleista DC-9-lentokoneistaan, jotka siirtyivät Guatemalaan ja Ukrainaan Khors Airille. Viimeisen lennon operoi vuoronumerolla AY 389 Kuusamosta Kajaanin kautta Helsinkiin OH-LYX päällikkönään ryhmäpäällikkö Juha Tiilikka. Lennolla oli kutsuvieraita matkustamossa ja ohjaamossa, muun muassa yhtiön ensimmäisen DC-9-lennon koko miehistö. Vuonna 2004 Finnair osti Ruotsissa toimivan Nordic Airlink -nimisen pienen lentoyhtiön, joka muutettiin FlyNordic-nimiseksi halpalentokonseptilla toimivaksi reittilentoyhtiöksi pääpaikkanaan Arlandan lentoasema Tukholmassa. 

Yhtiö ilmoitti maaliskuussa 2006 lopettavansa niin sanottujen äkkilähtö-lentojen myynnin. Äkkilähdöt olivat lentoja, jotka yhtiö myi edullisesti muutamaa vuorokautta ennen lähtöpäivää täyttääkseen lentojen kaikki paikat. Viikoittain vaihtuneet ja tiistaisin myyntiin tulleet lähdöt olivat aikanaan Finnairin suosituin verkkopalvelu, joka oli käytössä kuusi vuotta. Vuonna 2006 Finnair luopui MD-80-laivastostaan 23 palvelusvuoden jälkeen. Viimeisen lennon operoi OH-LPC 3.7.2006. Kapteenina toimi ryhmäpäällikkö Markku Arjamaa, ja perämiehenä kapteeni Juha Korhonen, jotka jäivät lennon jälkeen eläkkeelle. Kone toimitettiin yhtiölle 1996. Täten DC-9:n ja sen jatkokehitelmien aika yhtiössä kesti 35 vuotta (1971–2006). Finnair myi ruotsalaisen tytäryhtiönsä FlyNordicin norjalaiselle halpalentoyhtiölle Norwegian Air Shuttlelle heinäkuussa 2007. Vastineeksi Finnair sai noin viisi prosenttia Norwegianin osakkeista. Vuonna 2008 Finnairin tytäryhtiö Aero Airlines AS lopetti toimintansa. *lähde?*

AEA:n tekemän tutkimukseen mukaan Finnair oli vuonna 2007 Euroopan viidenneksi täsmällisin lentoyhtiö Turkish Airlinesin kanssa 83,6 täsmällisyysprosentilla. Aikataulujaan paremmin pitivät (paremmuusjärjestyksessä) ČSA, Brussels Airlines, Malév ja Austrian Airlines. Vuonna 2013 Finnairin kaikista lennoista 89 prosenttia saapui aikataulussa.

16. marraskuuta 2009 alkoi Finnairin lentäjien lakko vastauksena yhtiön toimille kannattavuuden parantamiseksi. Kiistanaiheisiin sisältyi lentäjien työtehtävien ulkoistaminen. Lakosta aiheutui kannattavuuttaan menettäneelle lentoyhtiölle miljoonien eurojen vahingot. Lakko päättyi kahdessa päivässä, kun osapuolet pääsivät sopimukseen palkanalennuksista ja tuottavuutta lisäävistä työehdoista.
Matkustamohenkilökunnan ja tekniikan väen palkkoja alennettiin sopimuksella yhteensä 26 miljoonalla eurolla. Myös yhtiön johto laski palkkaansa viisi prosenttia.

Toimitusjohtaja Jukka Hienosen ilmoitettua erostaan elokuussa 2009 yrityksen johtoryhmän 18 jäsenelle ja avainhenkilöksi määritellylle luvattiin yhteensä 2,8 miljoonaa euroa, mikäli he jatkavat yhtiössä myös toimitusjohtajan vaihdosta seuraavan kauden. Avainhenkilöistä neljä erosi myöhemmin sitouttamisajan umpeuduttua.

### 2010-luku

30. marraskuuta 2010 alkaneen Finnairin matkustamohenkilökunnan lakon yhteydessä yhtiön toimitusjohtaja Mika Vehviläinen – vedoten lentoliikenteen kilpailutilanteeseen ja kulutasoon – katsoi, että työntekijöiden tulisi tinkiä työehdoistaan tai muuten työtä jouduttaisiin siirtämään halvan työvoiman maihin.

Keväällä 2011 yhtiössä tapahtui runsaasti johtajavaihdoksia. Nokian maailmanlaajuisesta viestinnästä vastannut Arja Suominen siirtyi Finnairin palvelukseen, kun viestintäjohtajana toiminut Christer Haglund siirtyi Suomen Messujen toimitusjohtajaksi. Haglund kuului siihen 18 hengen joukkoon, jolle Finnairin hallitus maksoi ylimääräisen bonuksen sitouttaakseen avainhenkilöitä pysymään Finnairin palveluksessa toimitusjohtajavaihdoksen ylimenokauden.

Sitouttamisbonuksia koskevan uutisoinnin yhteydessä Iltalehti listasi myös vuoden 2008 osalta joidenkin Finnairin johtoon kuuluneiden ansiot, jotka sisälsivät edellisvuoden tulokseen perustuvia kannustinpalkkioita. Vuoden 2008 ansiot eivät tosin liittyneet sitouttamisbonuksiin. Haglundin kokonaisansiot vuonna 2008 olivat 366 575 euroa.
Sijoittajasuhteiden johtaja Taneli Hassinen siirtyi SRV:n viestintä- ja markkinointijohtajaksi maaliskuussa 2011, jatkoi teologian opintojaan ja päätyi myöhemmin papiksi. Varatoimitusjohtaja Lasse Heinonen erosi Finnairin palveluksesta toukokuun puolivälissä 2011 ja siirtyi Tiedon talous- ja rahoitusjohtajaksi. Heinosen kokonaisansiot vuonna 2008 olivat 422 000 euroa.

Kataisen hallituksen omistajaohjauksesta vastaava ministeri Heidi Hautala ilmoitti 15. maaliskuuta 2012 vaativansa Finnairin hallituksen stay-bonuksista päättäneiden jäsenten eroa. Helsingin Sanomat oli samana päivänä uutisoinut toimitusjohtaja Mika Vehviläisen saaneen toimitusjohtajana aloittaessaan 180 000 euron allekirjoitusbonuksen kompensaationa edelliseen työsuhteeseen liittyneiden kannustinpalkkioiden menettämiselle.

Finnair ilmoitti 11. huhtikuuta 2012 aikeistaan ulkoistaa moottori- ja laitehuollot. Finnair ja sveitsiläinen SR Technics ovat allekirjoittaneet aiesopimuksen, jonka mukaan Finnair hankkii koneiden moottori- ja laitehuoltopalveluja sveitsiläisyhtiöltä. Yhteistyö SR Technicsin kanssa tarkoittaa käytännössä Finnairin oman moottorihuoltotoiminnan lopettamista ja laitehuoltotoiminnan sopeuttamista. Laite- ja moottorihuollon ulkoistaminen on osa säästösuunnitelmaa, joka tähtää 140 miljoonan euron säästöihin. 17. huhtikuuta 2012 Finnair aloitti henkilöstön kanssa yhteistoimintaneuvottelut näistä suunnitelmista ja heinäkuun alussa päättyneiden neuvottelujen lopputuloksena Finnair ilmoitti irtisanovansa 280 työntekijää laite- ja moottorihuollosta. Kaikkiaan huollossa työskenteli tuolloin 350 ihmistä. 

Finnair operoi 19. tammikuuta 2014 viimeisen B757-200-lentonsa välillä Fuerteventura–Helsinki, kapteenina toimi jo Caravellessa uransa aloittanut Mauri Pänkäläinen, joka oli lennon jälkeen eläkkeelle jäädessään 61-vuotiaana yhtiön kokeneimpia lentäjiä yli 25 000 tunnin lentokokemuksellaan. Myös Pänkäläisen kokonaisura palvelusvuosissa mitattuna on yhtiön historian pisimpiä, ja B757-ryhmässä hän toimi lähes koneen koko käyttöhistorian ajan, vuodesta 1998. Finnair Flight Academy tarjosi konetyypin poiston jälkeen elämyslentoja suurelle yleisölle B757-simulaattorillaan, yleisöä lennättivät muun muassa Pänkäläinen ja silloinen ryhmäpäällikkö Ari Jaala. B757-laivastoa on korvattu A321-231- eli A321ER-konetyypillä, jonka yksilöitä yhtiö vastaanotti vuosina 2014–2018 (OH-LZG .. OH-LZU). Koneissa on uudet moottorit, siivenkärkievät (sharklet), lisäpolttoainesäiliöt ja uusittu ohjaamoavioniikka, mutta mm. viihdejärjestelmästä on luovuttu painon säästämiseksi.

Finnairin Airbus A340 -kone Unikko-kuosissa
Finnair aikoo hankkia vuosina 2015–2023 käyttöönsä 19 pitkän toimintamatkan Airbus A350 XWB -lentokonetta, joista se sai ensimmäisen käyttöönsä 7. lokakuuta 2015. Heinäkuussa 2016 Finnair ilmoitti tuovansa langattoman verkkoyhteyden koko kaukoliikenteen laivastoonsa toukokuussa 2017. Vuonna 2017 yhtiö uudisti myös lentojensa numeroinnin. Moni aiempi numero oli ollut käytössä yhtiön historian alusta saakka.

### 2020-luku

2020-luvun alussa Finnairin strategia perustui pitkälle Aasian-liikenteeseen. Lentäessään Venäjän ilmatilan yli Finnairilla oli kilpailijoitaan lyhyemmät reitit moniin Aasian kohteisiin. Koneet pystyivät lentämään edestakaisin yhden vuorokauden aikana, mikä piti koneiden ja henkilökunnan käyttöasteet ja tehokkuuden korkeina. Samalla Aasiasta tuotiin asiakkaita Finnairin Euroopan-lennoille. Tältä strategialta ja kilpailuedulta putosi pohja, kun Venäjä hyökkäsi Ukrainaan ja lentoliikenne Venäjän yli loppui. Venäjän ilmatilan sulkeutumisen takia esimerkiksi Helsingin ja Tokion välinen suora lento piteni yhdeksästä yli 13 tuntiin. Sen jälkeen Finnair alkoi myydä kapasiteettiaan muille yhtiöille ("wet lease"). Finnair myös ryhtyi yhteistyöhön Qatar Airwaysin kanssa. Finnair sopi aloittavansa päivittäiset lennot Helsingistä, Kööpenhaminasta ja Tukholmasta Qatar Airwaysin kotikentälle Dohaan. Qatar Airways puolestaan lopettanee omat lentonsa Pohjoismaisiin pääkaupunkeihin. Qatar Airwaysin omistaa Qatarin hallinto, joka on ollut esillä ihmisoikeusloukkauksista, joita se on kohdistanut mm. maassaan työskentelevään siirtotyövoimaan.  Finnair lopetti reittilennot Helsingistä Tampereelle ja Turkuun toukokuussa 2023. Reitit ovat olleet 2020-luvulla aiemminkin tauolla, ja loppuaikoina kumpaankin kohteeseen lennettiin vain kaksi vuoroa päivässä. Vielä 2000-luvulla kumpaakin reittiä on operoitu jopa suihkukonekalustolla.

Pääjohtajat ja toimitusjohtajat
-------------------------------

* 1923–1929 Bruno Lucander
* 1929–1945 Gunnar Ståhle
* 1946–1947 vt. pääjohtajat C. J. Ehrnrooth ja Uolevi Raade
* 1947–1960 Leonard Grandell
* 1960–1987 Gunnar Korhonen, toimitusjohtaja, sitten hallituksen päätoiminen puheenjohtaja
* 1985–1990 Risto Ojanen, toimitusjohtaja
* 1987–1998 Antti Potila, pääjohtaja
* 1999–2005 Keijo Suila, pääjohtaja
* 2006–2010 Jukka Hienonen, toimitusjohtaja
* 2010–2013 Mika Vehviläinen
* 2013–2018 Pekka Vauramo
* 2019– Topi Manner

Laivasto
--------

### Nykyinen laivasto

*Pääartikkeli: Luettelo Aero Oy:n ja Finnairin lentokalustosta#Finnairin nykyinen kalusto.*
Norran operoima Finnairin ATR 72-500 (OH-ATE) uusissa väreissä laskeutumassa Joensuun lentoasemalle.
Finnairin Boeing 757-200 (OH-LBR) vanhassa värityksessä laskeutumassa Lanzarotelle.
Finnairin Airbus A321-231 uusissa väreissä.
Finnairin Airbus A340-300-kone laskeutumassa.

Finnairin nykyinen laivasto| Konetyyppi | Paikkaluku | Lukumäärä | Tilauksia | Käyttötarkoitus |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Airbus A319 | 138 | 5 |  | Loma-, Euroopan ja kotimaan liikenne |
| Airbus A320 | 165/174 | 10 |  | Loma-, Euroopan ja kotimaan liikenne |
| Airbus A321 | 196/209 | 2 |  | Loma-, Euroopan ja kotimaan liikenne |
| Airbus A321-231 (32B) | 209 | 13 |  | Loma-, Euroopan ja kotimaan liikenne. |
| Airbus A330-300 E | 289/263
279 Premium Economy | 8 |  | Euroopan ja mannertenvälinen liikenne |
| Airbus A350-900XWB | 297/336
278/321 Premium Economy | 17 | 2 | Euroopan ja mannertenvälinen liikenne |
| Embraer ERJ-190 | 100 | 12 |  | Euroopan ja kotimaan liikenne, liikennöi Nordic Regional Airlines. |
| ATR 72-500 | 68–72 | 12 |  | Euroopan ja kotimaan liikenne, liikennöi Nordic Regional Airlines. |
| **Yhteensä** |  | 79 | 2 |  |

Finnairin operoiman laivaston keski-ikä oli kesäkuussa 2021 11,5 vuotta.

Yhtiö ilmoitti helmikuussa 2022 luopuvansa neljästä vanhimmasta A321-211 koneesta.

Finnairilla on sitova tilaus 19 Airbus A350 -koneen hankinnasta. Uudet A350-koneet liittyivät Finnairin kaukoliikennelaivastoon loppuvuodesta 2015, ja ne korvasivat Airbus A340-300 -koneet.

Vuosina 2013–2014 toimitetut Airbus A321-231 -koneet tulivat pääasiassa käyttöön Finnairin lomalennoilla, ja ne korvasivat ikääntyneet Boeing 757 -koneet. A321-231-koneita voidaan käyttää tarvittaessa myös reittikohteisiin Euroopassa. Ensimmäinen A321-231-kone toimitettiin vuonna 2013 syyskuussa. Viimeinen Boeing 757 -kone poistui laivastosta 19. tammikuuta 2014. Viimeinen A340-kone poistettiin käytöstä 1. helmikuuta 2017.

### Historiallinen lentokalusto

*Pääartikkeli: Aero Oy:n ja Finnairin historiallinen lentokalusto*
Aero Oy:n ja sittemmin Finnairin historiallinen lentokalusto Haapavaaran (1998) mukaan:

|  |
| --- |
| **Aeron/Finnairin historiallinen lentokalusto** |
| Konetyyppi | Koneiden lukumäärä enimmillään | Käytössä vuosina | Lisätietoja |
| Junkers F 13 | 1 | 1924–1934 |  |
| Junkers G 24 | 1 | 1926–1934 |  |
| Junkers Ju 52/3m | 4 | 1932–1948 |  |
| de Havilland D.H.89 Dragon Rapide | 2 | 1937–1943 |  |
| Douglas DC-2 | 2 | 1941–1947 |  |
| Douglas DC-3 | 10 | 1947–1969 |  |
| Convair CV 340/440 Metropolitan | 9 | 1953–1979 |  |
| Sud Aviation Caravelle I/III | 4 | 1960–1963 |  |
| Sud Aviation Super Caravelle | 10 | 1964–1982 |  |
| Douglas DC-8-62 | 3 | 1969–1986 |  |
| Douglas DC-9-10 | 9 | 1971–1988 |  |
| Douglas DC-9-51 | 12 | 1976–2004 |  |
| Douglas DC-9-41 | 5 | 1981–1996 |  |
| Douglas DC-9-82 | 10 | 1982–2006 |  |
| Douglas DC-9-83 | 12 | 1985–2006 |  |
| Douglas DC-9-87 | 3 | 1975–2000 |  |
| Douglas DC-10-30 | 5 | 1974–1995 |  |
| McDonnell-Douglas MD-11 | 4 | 1990–2010 |  |
| Fokker F.27 | 3 | 1980–1987 |  |
| ATR 42 | 5 | 1986–1989 |  |
| ATR 72 | 9 | 1989– N/A |  |
| Airbus A300 | 2 | 1987–1997 |  |
| Saab 340 | 6/7 | 1986–1999 |  |
| Boeing 757-200 | 7 | 1997–2014 |  |
| Airbus A340 | 7 | 2006–2018 |  |
| Airbus A321-211 | 4 | 1999–2022 |  |

Kohteet
-------

Finnairin heinäkuussa 2015 käyttöönotettu Airbus A350 XWB-tyypin lentokone.
Finnair A350 Premium Economy -matkustamoFinnair A350 Economy -matkustamo
Finnair A350 Business -matkustamo.
Finnair lentää säännöllisesti reittilentoja Aasiaan, Eurooppaan, Lähi-itään sekä Pohjois-Amerikkaan. Nykyään Finnairin reittilennot operoidaan pääsääntöisesti Helsinki-Vantaan lentoaseman kautta. Osaa Finnairin myymistä lennoista lentää suomalainen Nordic Regional Airlines. Finnair lentää myös lomalentoja, joiden määrä vaihtelee vuodenajasta riippuen.

### Suomi Suomi

* Helsinki, Ivalo, Kittilä, Kuopio, Kuusamo, Maarianhamina, Oulu, Rovaniemi, Vaasa, Joensuu, Jyväskylä, Kajaani, Kokkola-Pietarsaari, Kemi-Tornio.

### Eurooppa

* Alankomaat Alankomaat: Amsterdam
* Belgia Belgia: Bryssel
* Espanja Espanja: Alicante, Barcelona, Lanzarote, Gran Canaria, Madrid, Malaga, Palma de Mallorca, Teneriffa
* Yhdistynyt kuningaskunta Iso-Britannia: Edinburgh, Lontoo, Manchester
* Irlanti Irlanti: Dublin
* Islanti: Reykjavik
* Italia Italia: Milano-Linate, Milano-Malpensa, Rooma, Venetsia, Napoli, Verona, Bolonga
* Itävalta Itävalta: Innsbruck, Salzburg, Wien
* Kreikka Kreikka: Hania, Heraklion, Kos, Rodos
* Kroatia Kroatia: Dubrovnik, Zagreb
* Latvia Latvia: Riika
* Liettua Liettua: Vilna
* Norja Norja: Oslo, Bergen, Trondheim, Tromssa
* Portugali Portugali: Lissabon, Madeira (Funchal)
* Puola Puola: Gdansk, Krakova, Varsova, Wroclaw
* Ranska Ranska: Nizza, Pariisi
* Ruotsi Ruotsi: Göteborg, Visby, Tukholma-Arlanda, Tukholma-Bromma
* Saksa Saksa: Berliini, Düsseldorf, Frankfurt, Hampuri, München
* Slovenia Slovenia: Ljubljana
* Sveitsi Sveitsi: Geneve, Zürich
* Tanska Tanska:Kööpenhamina, Billund
* Tšekki Tšekki: Praha
* Turkki Turkki: Alanya, Antalya, Gazipasa
* Unkari Unkari: Budapest
* Viro Viro: Tallinna, Tartto

Lähde:

### Aasia ja Tyynenmeren alue

* Hongkong Hongkong: Hongkong
* Intia Intia: Delhi
* Japani Japani: Tokio Haneda, Tokio Narita, Osaka Kansai
* Kiina Kiina: Shanghai
* Etelä-Korea Etelä-Korea: Soul
* Singapore Singapore: Singapore
* Thaimaa Thaimaa: Bangkok, Phuket

Lähde:

### Pohjois-Amerikka

* Yhdysvallat Yhdysvallat: Chicago, Los Angeles, Miami, New York, Dallas, Seattle

Lähde:

### Lähi-itä

* Arabiemiraatit Yhdistyneet arabiemiirikunnat: Dubai
* Qatar Qatar: Doha, Lennot Dohaan Helsingistä, Tukholmasta ja Kööpenhaminasta.

Lähde:

Onnettomuudet
-------------

Finnairilla on ollut historiansa aikana kolme matkustajien kuolemiin johtanutta onnettomuutta, jotka kaikki tapahtuivat yhtiön toimiessa Aero-nimellä. Ensimmäinen tapahtui välirauhan aikana kesäkuussa 1940 Suomenlahdella, kun Neuvostoliiton ilmavoimat ampui alas matkustajalentokone Kalevan. Myöhemmät onnettomuudet olivat Koivulahden lentoturma vuonna 1961 ja Maarianhaminan lentoturma vuonna 1963.

Palkinnot ja tunnustukset
-------------------------

Vuonna 2017 Finnair listattiin eurooppalaisyhtiöistä kahdeksanneksi täsmällisimmäksi lentoyhtiöksi.

Vuonna 2018 Finnair valittiin Pohjois-Euroopan parhaaksi lentoyhtiöksi yhdeksättä vuotta peräkkäin.

Vuonna 2019 Finnair listattiin saksalaisen lento-onnettomuustutkintatoimiston (JACDEC) tilastoissa maailman turvallisimmaksi lentoyhtiöksi. Vuonna 2021 Finnair oli samassa tilastossa viidenneksi turvallisin kaikkiaan sadasta vertaillusta yhtiöstä .

Skytraxin vertailussa Finnairin palvelutasolle on myönnetty neljä tähteä viidestä .

Katso myös
----------

* Luettelo Aero Oy:n ja Finnairin lentokalustosta

Lähteet
-------

* Historia Finnair Oyj.  Arkistoitu 29.6.2007. Viitattu 7.6.2007.
* Haapavaara, Heikki: *Aika lentää. Finnair 75*. Finnair Oyj, 1998. ISBN 951-98041-0-2.
* Hengi, B. I.: *Airlines Worldwide*. Leicester: Midland, 2000. ISBN 1-85780-103-2. (englanniksi)
* Hirvonen, Pauli: *Selvä nousuun Caravelle*. Helsinki: Kustannusosakeyhtiö Otava, 1958.
* Virkkunen, A. T.: *Lentämään! Lentoaapinen ilmailun harrastajille*. Helsinki: Kustannusosakeyhtiö Otava, 1943.
* Wegg, John: *Finnair. The Art of Flying since 1923*. Finnair Oy, 1983. ISBN 951-99450-3-2. (englanniksi)

### Viitteet

1. 1 2 3 4 5 6 7 8  Finnair Oyj *Yritys- ja yhteisötietojärjestelmä*. Helsinki:  Patentti- ja rekisterihallitus, Verohallinto. Viitattu 20.7.2023.
2. ↑  Finnairin nykyaikainen laivasto *Finnair (finnair.com)*. Viitattu 21.3.2019.
3. 1 2 3 4 5 6 7 8 9  Finnair, Taloudellinen tieto 2018 (Finnairin tilinpäätöksen 2018 taloudelliset tiedot) *investors.finnair.com*. Viitattu 13.11.2019.
4. ↑  Sanna Suvanto-Harsaae on Finnairin hallituksen uusi puheenjohtaja - varapuheenjohtajaksi Montie Brewer *lentoposti.fi*.  24.3.2023. Viitattu 21.1.2024.
5. 1 2 3 4  Finnair Oyj (hakutermi: "0108023-3") *Virre*. Helsinki:  Patentti- ja rekisterihallitus. Viitattu 20.7.2023.
6. ↑  Wegg 1983, s. 111.
7. ↑  Finnair-nimi täyttää 50 vuotta  27.3.2003. Finnair Oyj.  Arkistoitu 24.9.2015. Viitattu 31.12.2021.
8. 1 2  Hänninen, Jyri: Sipilä harkitsee myllerrystä valtion omistajapolitiikkaan *Yle Uutiset*.  9.5.2016. Viitattu 9.5.2016.
9. ↑  Lentoliikenne | Finnair sai viime vuonna lähes 500 miljoonan veroedut – tällaisia veroetuja lentoyhtiöt saavat *Helsingin Sanomat*.  18.8.2023. Viitattu 2.9.2023.
10. 1 2  Finnair vuosikertomus 2016 (PDF) Finnair Oyj. Viitattu 18.2.2017.
11. 1 2  Osakkeenomistajat  30.12.2016. Finnair Oyj. Viitattu 6.1.2017.
12. ↑  Yhteystiedot Finnair Oyj. Viitattu 4.4.2014.
13. 1 2  Wegg 1983, s. 21.
14. 1 2 3  Finnairin historia Finnair Oyj. Viitattu 17.6.2007.
15. ↑  Wegg 1983, s. 23.
16. ↑  Haapavaara 1998, s. 12.
17. ↑  Virkkunen 1943, s. 161.
18. ↑  Virkkunen 1943, s. 162.
19. ↑  Helsingin Sanomat 29. toukokuuta 1927, 17. marraskuuta 1927 ja 11. heinäkuuta 1928
20. ↑  Helsingin Sanomat 10. lokakuuta 1935
21. ↑  Haapavaara 1998, s. 37.
22. ↑  *Helsingin Sanomat*, 29.11.1955, s. 10.
23. ↑  DC-3 tyyppisen lentokoneen OH-LCC maahan syöksyminen Koivulahdella 3.1.1961 (PDF) (s. 24, Onnettomuuden todennäköinen syy)  22.6.1961. Helsinki:  Kulkulaitosten ja yleisten töiden ministeriö.  Arkistoitu 27.9.2011. Viitattu 16.10.2009.
24. ↑  DC-3 tyyppisen lentokoneen OH-LCA maahansyöksy Maarianhaminan lentokentän lähellä 8.11.1963 (PDF) (s. 23-24, Onnettomuuden syy tutkijalautakunnan käsityksen mukaan)  29.1.1964. Helsinki:  Kulkulaitosten ja yleisten töiden ministeriö.  Arkistoitu 9.10.2006. Viitattu 17.10.2009.
25. 1 2  Finnair Fleet Details and History *Planespotters.net*. Viitattu 9.6.2021.
26. ↑  Hurja viesti Finnairin kapteenilta 1978: "Meidät on...kaapattu" *Uusi Suomi*.  19.12.2013. Viitattu 18.3.2019.
27. ↑  Tolvanen, Heikki: "Höyry-" ja Super Caravelle.  *Liikennelentäjä*, 2009, 1. vsk, s. 24–28.  Suomen Lentäjäliitto. Artikkelin verkkoversio (PDF).
28. ↑  Ann-Mari Huhtanen: Perhana, se tulee suoraan kohti. Jouluna 1987 Finnairin lento AY 915 oli matkalla Tokiosta Helsinkiin, kun Huippuvuorten kohdalla konetta lähestyi ohjus.  *Helsingin Sanomat*, 7.9.2014, s. C 6–8.  Sanoma Oyj.
29. ↑  Finnairin 30-vuotias Blue Wings yksi maailman vanhimmista inflight-lehdistä *Taloussanomat*.  17.5.2010.  Arkistoitu 16.9.2014. Viitattu 16.9.2014.
30. ↑  Juutinen, Tapio: Kokoelmat kertovat 7/2014: Finnairin viimeinen DC-10 ja jäähyväismatka maailman ympäri toukokuussa 1996 (PDF)  Heinäkuu 2014. Suomen Ilmailumuseo. Viitattu 11.10.2016.
31. ↑  Tolvanen, Heikki: Lentäjien työkaluja – Boeing 757-200.  *Liikennelentäjä*, 22.11.2019, 4. vsk, s. 16–21.  Suomen Lentäjäliitto. Artikkelin verkkoversio. Viitattu 15.4.2021.
32. ↑  Finnair täysin savuttomaksi *MTV Uutiset*.  18.1.1999. Viitattu 19.4.2018.
33. ↑  *Finnair DC9-51 flight manual*, s. 1.11. Finnair, 2003.
34. ↑  Finnair laskee koneidensa melutasoa *Yle Uutiset*.  23.2.1999. Viitattu 10.9.2018.
35. ↑  Liljeblom, Eva: *Mitä Missä Milloin 2004*, s. 217. Kustannusosakeyhtiö Otava, 2003. ISBN 951-1-18590-X.
36. ↑  Finnair luopuu DC9-kalustosta *lentoposti.fi*.  16.6.2003. Viitattu 1.10.2017.
37. ↑  Tervo, Tomi: Erään kaunokaisen viimeinen työpäivä.  *Liikennelentäjä*, 2006, 4. vsk, s. 32–34.  Suomen Lentäjäliitto. Artikkelin verkkoversio (PDF).
38. ↑  Vuosikertomus 2013 Finnair Group. Viitattu 4.4.2014.
39. ↑  Aamun lakkotapaamisesta ei tuloksia *Yle Uutiset*.  16.11.2009. Viitattu 10.8.2015.
40. ↑  Lentäjälakko ohi: Finnair lentää jo keskiviikkona *Yle Uutiset*.  17.11.2009. Viitattu 10.8.2015.
41. 1 2 3  Jaakkonen, Pasi; Rimaila, Elisa: Finnairin salainen ohjelma tyrmistyttää: "Miten tämä on mahdollista?" *Ilta-Sanomat*.  10.3.2012. Viitattu 10.8.2015.
42. ↑  Rossi, Juhana: Finnairin Vehviläinen: Harkitsemme työn siirtämistä ulkomaille *Helsingin Sanomat*.  30.11.2010. Viitattu 3.12.2010.
43. ↑  Pappi voi olla opportunisti, sanoo Taneli Hassinen *Helsingin seurakunnat*. Viitattu 3.10.2023.
44. ↑  He saavat potkut Finnairin hallituksesta *Taloussanomat*.  15.3.2012.  Arkistoitu 15.3.2012. Viitattu 15.10.2013.
45. ↑  Sajari, Petri: Finnair maksoi Vehviläiselle korvauksen menetetyistä palkkioista *Helsingin Sanomat*.  15.3.2012. Viitattu 15.10.2013.
46. ↑  Finnair irtisanoo lähes 300 moottori- ja laitehuollosta *Helsingin Sanomat*.  4.7.2012.  Arkistoitu 7.7.2012. Viitattu 4.7.2012.
47. ↑  Kaksi eläkeläistä – Kone ja kapteeni *Finavia*.  14.2.2014. Viitattu 16.10.2018.
48. ↑  Suomen Ilmailumuseon elämyslentoja nyt myös Finnairin Flight Academyn Boeing 757-simulaattorilla *lentoposti.fi*.  13.3.2015. Viitattu 16.10.2018.
49. ↑  Lavas, Ilkka: Lentosimulaattori Boeing 757 testissä *City*.  14.5.2015. Viitattu 16.10.2018.
50. ↑  Raivio, Jyri: Outo lintu – Finnairin uusin Airbus ei pärjää suorituskyvyssä edeltäjälleen *Suomen Kuvalehti*.  9.9.2013. Otava. Viitattu 16.10.2018.
51. ↑  Finnairin koko kaukoliikennelaivastossa langaton verkkoyhteys toukokuussa 2017  8.7.2016. Finnair Oyj.  Arkistoitu 19.7.2016. Viitattu 18.8.2016.
52. ↑  Finnair muuttaa lentojensa numerointia aikataulukauden vaihtuessa | lentoposti.fi *www.lentoposti.fi*.  28.10.2017. Viitattu 21.1.2024.
53. ↑  HS-analyysi | Finnair aloittaa strategisen yhteistyön Qatar Airwaysin kanssa – mitä kaikkea sopimus tarkoittaa? *Helsingin Sanomat*.  31.8.2022. Viitattu 31.8.2022.
54. ↑  Finnair lopettaa lennot Tampereelle ja Turkuun *Yle Uutiset*.  5.4.2023. Viitattu 5.4.2023.
55. ↑  HEL89p2 *departedflights.com*. Viitattu 5.4.2023.
56. ↑  HS Turku | Finnairin mukaan Turun-lentojen päästöt olivat täysin järjettömät – Pormestari tyrmää yhtiön perustelut *Helsingin Sanomat*.  13.4.2023. Viitattu 13.4.2023.
57. ↑  Raivio, Jyri: Finnair ja Vehviläisen lähtö: Kuinka pörssiyhtiön toimitusjohtajaa ei pidä vaihtaa *Suomen Kuvalehti*.  28.1.2013. Otava. Viitattu 21.3.2019.
58. 1 2  Finnair
59. ↑  Finnair Oyj: Toimitusjohtaja Mika Vehviläinen jättää Finnairin *Nasdaq Nordic*.  28.1.2013. Viitattu 30.1.2013.
60. ↑  Lehtonen, Marko-Oskari: Finnairin uusi toimitusjohtaja on Topi Manner - siirtyy tehtävään Nordean johtoryhmästä *Iltalehti*.  4.9.2018. Viitattu 4.9.2019.
61. ↑  Finnairin laivasto *Finnair*.  1.12.2017. Viitattu 1.12.2017.
62. ↑  Finnair hyvästelee neljä Airbus A321 "zulukonetta" *Finnair*.  23.2.2022. Viitattu 27.2.2022.
63. ↑  Nieminen, Iiro-Matti: Finnair ostaa lisää Airbus A350 -matkustajakoneita *Yle Uutiset*.  3.12.2014. Viitattu 16.12.2015.
64. ↑  Finnair saa tänään uuden koneen lomareiteille – katso kuvat ja tiedot! *Ilta-Sanomat*.  6.9.2013. Viitattu 19.1.2014.
65. ↑  Viimeinen nelimoottorisen Airbus A340 -koneen lento Finnairin väreissä on ohi *lentoposti.fi*.  1.2.2017. Viitattu 2.2.2017.
66. ↑  Haapavaara 1998, s. 126–127.
67. ↑  Suomi *Finnair*.  28.4.2021. Viitattu 9.5.2021.
68. ↑  Finnair tekee paluun kotimaan reiteille - voitti Traficomin kilpailutuksen kaikilla viidellä reitillä | lentoposti.fi *www.lentoposti.fi*.  6.9.2022. Viitattu 6.9.2022.
69. ↑  Eurooppa *Finnair*.  5.11.2020. Viitattu 12.4.2023.
70. ↑  Aasia ja Australia *Finnair*.  5.11.2020. Viitattu 12.4.2023.
71. ↑  Amerikat *Finnair*. Viitattu 9.5.2021.
72. ↑  Finnair NW22 Intercontinental Changes: Qatar Additions *AeroRoutes*. Viitattu 18.10.2022. (englanniksi)
73. ↑  Lähi-Itä *Finnair*.  24.11.2020. Viitattu 12.4.2023.
74. ↑  OAG: AirBaltic maailman täsmällisin lentoyhtiö – Finnair mainline-luokassa sijalla 15 *lentoposti.fi*.  8.1.2018. Viitattu 21.4.2018.
75. ↑  Jääskeläinen, Henni: Parhaat lentoyhtiöt palkittiin – Finnair jälleen Pohjois-Euroopan paras *Kauppalehti*.  17.7.2018. Viitattu 20.3.2019.
76. ↑  JACDEC SAFETY ANALYSIS AIRLINE RISK RANKING 2019 (PDF) *JACDEC*. Viitattu 20.3.2019. (englanniksi)
77. ↑
78. ↑  Finnair is certified as a 4-Star Airline *Skytrax*. Viitattu 14.3.2022. (englanniksi)
79. ↑  Explaining World Airline Star Rating levels *Skytrax*. Viitattu 14.3.2022. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Finnair**.
* Finnairin verkkosivut
* Finnair Groupin verkkosivut
* Konttinen, Matti: Finnair on kuluttajariitalautakunnan vakioasiakas – joka kymmenes valitus koskee sinivalkoisia siipiä *Yle Uutiset*.  28.9.2017. Helsinki:  Yleisradio Oy. Viitattu 18.7.2022.

Oneworldiin kuuluvat lentoyhtiöt
Alaska Airlines | American Airlines | British Airways | Cathay Pacific | Finnair | Iberia | Japan Airlines | Malaysia Airlines | Qantas | Qatar Airways | Royal Air Maroc | Royal Jordanian | S7 Airlines | SriLankan Airlines

**Oneworld Connect:** Fiji Airways

**Entiset jäsenet:** Aer Lingus | Air Berlin | Canadian Airlines | LATAM | Malév | Mexicana

Eurooppalaisten lentoyhtiöiden yhteistyöjärjestön (AEA) jäsenet

* Aegean Airlines
* AirBaltic
* Air France
* Air Malta
* Austrian Airlines
* Brussels Airlines
* Cargolux
* Croatia Airlines
* EAT Leipzig
* Finnair
* Icelandair
* KLM
* LOT Polish Airlines
* Lufthansa
* Luxair
* Meridiana
* Scandinavian Airlines
* Swiss
* TAP Portugal
* TAROM
* TNT Airways
* Turkish Airlines
* Ukraine International Airlines


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Suomi Suomen valtio-omisteiset yhtiöt |
| --- |
|  |
| Erityistehtävät | 
* A-Kruunu
* Alko
* Business Finland
* Cinia (77,5 %)
* CSC – Tieteen tietotekniikan keskus (70,0 %)
* DigiFinland (33,46 %)
* FinnHEMS
* Finnpilot Pilotage
* Finnvera
* FVR - Suomen rokotetutkimus (51,0 %)
* Gasonia
* Governia
* Hansel (65,0 %)
* HAUS kehittämiskeskus
* Hevosopisto (25,0 %)
* Ilmastorahasto
* Itärata (51,0 %)
* Kuntarahoitus (16,0 %)
* Liikenteenohjausyhtiö Fintraffic
* Maakuntien tilakeskus
* OHY Arsenal
* Oppiva Invest
* Solidium
* STUK International
* Suomen Erillisverkot
* Suomen Ilmailuopisto (98 %)
* Suomen Malmijalostus
* Suomen Teollisuussijoitus
* Suomi-rata (51,0 %)
* Teknologian tutkimuskeskus VTT
* Teollisen yhteistyön rahasto (96,04 %)
* Turun Tunnin Juna (51,0 %)
* Työkanava
* Veikkaus
* Yleisradio

 |
|  |
| Strateginenintressi | 
* Arctia
* Boreal Kasvinjalostus (65,0 %)
* Finavia
* Fingrid (36,9 %)
* Gasgrid Finland
* Gasum
* Leijona Catering
* Motiva
* Neova (50,1 %)
* Patria (50,1 %)
* Posti Group
* Suomen Lauttaliikenne
* Suomen Siemenperunakeskus (22,0 %)
* Suomen Viljava
* Tapio
* VR-Yhtymä

 |
|  |
| Sijoitusintressi | 
* Edita Group
* Finnair (55,8 %)
* Fortum (51,26 %)
* Kemijoki (50,1 %)
* Neste (44,22 %)
* SSAB (6,3 %)
* Suomen Rahapaja

 |
|  |
| Solidium | 
* Anora Group (19,4 %)
* Elisa (10,0 %)
* Kemira (5,0 %)
* Konecranes (11,1 %)
* Mandatum (6,6 %)
* Metso (14,9 %)
* Nokia (5,8 %)
* Nokian Renkaat (10,10 %)
* Outokumpu (15,5 %)
* Sampo (6,6 %)
* Stora Enso (10,7 %)
* Tieto-Evry (10,9 %)
* Valmet (10,1 %)

 |
|  |
| Päivitetty: 29. tammikuuta 2024 |

 |

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
 Valtioneuvoston kanslia |
| --- |
|  |
| Ministerit | 
* Pääministeri
* Eurooppa- ja omistajaohjausministeri

 |  |
|  |
| Virkamiehet | 
* Valtiosihteeri
* Alivaltiosihteeri
* Ammattiministeri

 |
|  |
| Osastot | 
* EU-asioiden osasto
* Omistajaohjausosasto
* Viestintäosasto
* Strategiaosasto
* Hallintoyksikkö

 |
|  |
| Hallinto | 

|  |  |
| --- | --- |
| Tehtävät | 
* Arvonimet
* Kansalliset merkkivuodet
* Kunniamerkit
* Puoluetuki
* Valtiolliset hautajaiset

 |
|  |
| Virastot | 
* Valtioneuvoston oikeuskansleri

 |
|  |
| Yhtiöt ja liikelaitokset | 
* Arctia Oy
* Boreal Kasvinjalostus Oy
* Edita Group Oyj
* Finavia Oyj
* Finnair Oyj
* Finnpilot Pilotage Oy
* Fortum Oyj
* Gasonia Oy
* Gasum Oy
* Governia Oy
* Kemijoki Oy
* Leijona Catering Oy
* Motiva Oy
* Neova Oy
* Patria Oyj
* Posti Group Oyj
* Solidium Oy
* Suomen Erillisverkot Oy
* Suomen Ilmailuopisto Oy
* Suomen Lauttaliikenne Oy
* Suomen Malmijalostus Oy
* Suomen Rahapaja Oy
* Suomen Viljava Oy
* Tapio Oy
* Veikkaus Oy
* VR-Yhtymä Oyj
* Senaatti-kiinteistöt

 |
|  |
| Toimielimet | 
* Hallituksen iltakoulu
* Ministerivaliokunta
* Team Finland
* Valtioneuvoston tilannekeskus

 |

 |
|  |
| Toimitilat | 
* Valtioneuvoston linna
* Säätytalo
* Valtioneuvoston juhlahuoneisto
* Kesäranta
* Königstedtin kartano
* Arppeanum

 |
|  |
| Muuta | 
* Hallituksen esitys
* Valtioneuvoston periaatepäätös

 |

 |

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
	+ 2
* VIAF
	+ 2

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Saksa
* Suomi (KANTO)
	+ 2
* Yhdysvallat

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Yle

 |

 |