**Arbeidernes ungdomsfylking** (lyh. **AUF**) on Norjan työväenpuolueen nuorisojärjestö. Se on noin 7 500 jäsenellään (2020) Norjan suurin poliittinen nuorisojärjestö. AUF perustettiin nykyisessä muodossaan vuonna 1927, kun *Venstrekommunistisk Ungdomsfylking* ja *Norges sosialistiske ungdomsforbund* yhdistyivät.*lähde?* Työväenpuolueella oli kuitenkin oma nuorisojärjestö jo vuodesta 1903.

Monista AUF:n puheenjohtajista on myöhemmin tullut merkittäviä poliittisia vaikuttajia. Esimerkiksi Norjan entinen pääministeri ja Naton entinen pääsihteeri Jens Stoltenberg toimi AUF:n puheenjohtajana vuosina 1985–1989. AUF:n johdossa on ollut vuodesta 2020 Astrid Hoem.

Historia
--------

AUF:n jäseniä osallistumassa kesäleirille Tanskassa vuonna 1947.
Työväenpuolueelle perustettiin nuorisoliitto jo vuonna 1903. Nykyisen AUF:n katsotaan syntyneen vuonna 1927, kun työväenpuolue ja siitä vuonna 1921 irtautunut maltillisempi sosiaalidemokraattinen työväenpuolue uudelleenyhdistyivät ja niiden nuorisoliitot yhdistettiin.

AUF oli kasvoi voimakkaasti 1930-luvulla, ja vuonna 1938 sillä oli 33 000 jäsentä. Natsi-Saksan miehitetettyä Norjan sekä työväenpuolue että sen nuorisojärjestö olivat kiellettyinä vuosina 1940–1945. Monet AUF:n jäsenet osallistuivat vastarintatoimintaan. Sodan jälkeen AUF kasvoi entisestään, ja sillä oli hetkellisesti jopa 50 000 jäsentä.

1950-luvulla nuorisojärjestö noudatti melko tarkasti työväenpuolueen linjaa, mutta 1960-luvulla sen jäsenistö alkoi painottua opiskelijoihin, ja "vuoden 1968 sukupolvi" alkoi vaatia emopuolueeltaan radikaalimpaa politiikkaa, etenkin ulkopolitiikan saralla. AUF vastusti Vietnamin sotaa ja Norjan Nato-jäsenyyttä sekä tuki palestiinalaisia. 1970-luvun alussa AUF vastusti Norjan liittymistä Euroopan yhteisöön, ja kun jäsenyys torjuttiin kansanäänestyksessä 1972, jäsenyyttä kannattanut työväenpuolueen pääministeri Trygve Bratteli erosi.

1970-luvun puolivälistä lähtien AUF lähentyi taas työväenpuoluetta, osittain koska molemmat olivat heikentyneet ja tarvitsivat toisiaan (työväenpuolue oli menettänyt kannatusta uudelle sosialistiselle vasemmistopuolueelle ja AUF sen nuorisojärjestölle SU:lle). Myöhemmin pitkäaikaisena pääministerinä toimineen Jens Stoltenbergin johtaessa AUF:ää 1980-luvun lopulla luovuttiin jopa Naton vastustamisesta (Stoltenbergistä itsestään tuli myöhemmin Naton pääsihteeri).

1990-luvulla AUF alkoi ajaa ympäristöasioita huomattavasti ponnekkaammin kuin työväenpuolue, ja tämä ero on siitä lähtien leimannut nuorisojärjestön ja emopuolueen suhteita. Vuoden 1994 kansanäänestyksessä AUF vastusti jälleen EU-jäsenyyttä, ja jäsenyyttä ajanut emopuolue kärsi taas tappion.

AUF juhlimassa työväenpuolueen vaalivoittoa lokakuussa 2021.
Vuonna 1995 paljastui, että AUF:n Oslon-paikallisosasto oli vääristellyt jäsenmääriään saadakseen enemmän rahallista tukea. Paljastuksen jälkeen asiaa alettiin tutkia laajemmin ja vastaavanlaisia käytäntöjä paljastui muistakin nuorisojärjestöistä, mutta vain AUF:n osalta ne johtivat tuomioihin.

Utøya
-----

Utøyan kesäleirin osallistujia vuonna 2018.
AUF sai vuonna 1950 lahjoituksena Oslon luoteispuolella Tyrifjorden-järvessä sijaitsevan Utøyan saaren, jossa se on siitä lähtien järjestänyt koulutuksia ja leirejä.

### Heinäkuun 2011 terrori-isku

*Pääartikkeli: Norjan iskut 2011*
AUF:n kesäleiri vuonna 2011 joutui äärioikeistolaisen terrori-iskun kohteeksi, ja saarella kuoli ammuskelussa 69 ihmistä sekä loukkaantui 66, pääosin nuoria AUF:n jäseniä.

AUF on kuitenkin jatkanut kesäleirien järjestämistä Utøyalla, jonne on pystytetty iskun uhreja kunnioittava muistomerkki. Vuonna 2021 kaksi terrori-iskusta selviytynyttä, Tonje Brenna ja Jan Christian Vestre, nousi ministereiksi Støren hallitukseen. Myös nykyinen AUF:n puheenjohtaja Astrid Hoem oli Utøyalla iskun aikana

Johtajat
--------


|  |  |
| --- | --- |
| 
* Trygve Bratteli (1945–1946)
* Rolf Åkervik (1946–1949)
* Frank Andersen (1949–1952)
* Ivar Mathiesen (1952–1955)
* Reidar Hirsti (1955–1958)
* Bjartmar Gjerde (1958–1961)
* Reiulf Steen (1961–1964)
* Ola Teigen (1964–1969)
* Hans Raastad (1969–1971)
* Bjørn Tore Godal (1971–1973)
* Rune Gerhardsen (1973–1975)
* Sissel Rønbeck (1975–1977)
* Thorbjørn Jagland (1977–1981)

 | 
* Egil Knudsen (1981–1985)
* Jens Stoltenberg (1985–1989)
* Turid Birkeland (1989–1992)
* Trond Giske (1992–1996)
* Anniken Huitfeldt (1996–2000)
* Eva Kristin Hansen (2000–2002)
* Gry Larsen (2002–2006)
* Martin Henriksen (2006–2010)
* Eskil Pedersen (2010–2014)
* Mani Hussaini (2014–2018)
* Ina Libak (2018–2020)
* Astrid Hoem (2020–)

 |

Lähteet
-------

1. 1 2  Nøttveit, Andrea Rygg: Alle ungdomspartia mista medlemmar i 2020 – AUF og Raud Ungdom mista flest *Framtida*.  24.3.2021. Viitattu 9.1.2022. (norjaksi)
2. 1 2 3 4 5 6 7  Halvorse, Terje & Notaker, Hallvard: AUF *Store norske leksikon*.  8.7.2021. Viitattu 9.1.2022. (norjaksi)
3. 1 2 3  Halvorsen, Terje: Utøya *Store norske leksikon*.  13.7.2021. Viitattu 9.1.2022. (norjaksi)
4. ↑  Frenker, Clarence: Här är Norges nya regering *SVT Nyheter*.  14.10.2021. Viitattu 9.1.2022. (ruotsiksi)
5. ↑  Fält, Erica: AUF-ledaren Astrid Hoem överlevde Utøya *Aftonbladet*.  21.7.2021. Viitattu 9.1.2022. (ruotsiksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Järjestön kotisivut (norjaksi)

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Arbeidernes ungdomsfylking** Wikimedia Commonsissa

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Yhdysvallat

 |

 |

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Norjalaiset poliittiset nuorisojärjestöt |
| --- |
|  |
| Suurkäräjäpuolueiden nuorisojärjestöt | 
* Arbeidernes ungdomsfylking
* Unge Høyre
* Fremskrittspartiets Ungdom
* Senterungdommen
* Unge Venstre
* Kristelig Folkepartis Ungdom
* Sosialistisk Ungdom
* Rød Ungdom
* Grønn Ungdom

 |

 |