recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Lamminkoski** on kylä Kuivasjärven eteläpuolella ja Linnanjärven länsi- ja pohjoispuolella Pirkanmaalla Parkanon keskustan pohjoispuolella valtatien 3 varrella ja Tampere–Seinäjoki -oikoradan välittömässä läheisyydessä. Kylä sijaitsee noin 10 kilometriä Parkanon keskustasta pohjoiseen ja noin 13 kilometriä länteen Kihniön keskustaajamasta.  Lamminkosken rautatieliikennepaikka sijaitsee kylän itäpuolella.

Lamminkosken alueen vesistöt
----------------------------

Lamminkosken kylän läpi virtaa Kuivasjoki ja kylän keskeltä löytyy Niemenlampi. Joki jatkuu Ruonanlampeen asti Ruonanjokena ja siitä eteenpäin Jarvanjokena kohti Linnanjärveä. Kylän alueeseen kuuluu myös Kivilammen metsätien päästä löytyvä Kivilampi.

Toimintaa kylällä
-----------------

Kylällä toimii Lamminkosken kyläseura ry joka ylläpitää nuotiopaikkoja ja uimarantaa, sekä järjestää erilaisia tapahtumia vuosittain. Kylältä löytyy myös teollisuutta, Luoman Oy Voman saha.

Viitteet
--------

1. ↑  Lamminkosken uimaranta kunnostettiin talkoilla *Ylä-Satakunta lehti*.  19.7.2020. Viitattu 24.11.2022.
2. ↑  Lensu, Hanna: Luoman perheyhtiö käynnisti vuosia seisoneen sahan – "Pikkutukkien käyttäjät monelle integraatille myrkkyä" *Maaseudun Tulevaisuus*.  20.9.2017. Viitattu 24.11.2022.
3. ↑  Luoman Oy investoi Parkanon sahaansa 1,5 miljoonaa euroa *Ylä-Satakunta lehti*.  24.3.2020. Viitattu 24.11.2022.

Aiheesta muualla
----------------

* Parkanon kylät, Lamminkosken kyläseura: Lamminkoski
**Ammattikasvatusfilosofia** on ammattikasvatuksen osa-alue, joka tutkii ja tarkastelee ammattikasvatukseen liittyviä filosofisia kysymyksiä. Ammattikasvatus tieteenä on määritelty kasvatustieteen yhdeksi osa-alueeksi. Siten ammattikasvatusfilosofia liittyy myös yleiseen kasvatusfilosofiaan. 

Ammattikasvatusfilosofia jaetaan ammattikasvatuksen tieteenfilosofiaan ja ammattikasvatuksen filosofiaan. Näistä edellinen tutkii ammattikasvatusta tieteenä ja siihen liittyviä tieteenfilosofisia ongelmia. Jälkimmäiseen kuuluvat ammattikasvatukseen liittyvät filosofiset ongelmat, jotka voidaan jaotella esimerkiksi yleisen filosofian perusteella ontologisiin, tieto-opillisiin, eettisiin ja esteettisiin kysymyksiin.

Ammattikasvatus tieteenä ja yliopistollisena oppiaineena on nuorta. Sen myötä myös ammattikasvatusfilosofian tutkimus on ollut vähäistä. Suomen kielellä yleisesityksen aiheesta ovat kirjoittaneet Markku Tuominen ja Jari Wihersaari, *Ammattikasvatusfilosofia* (2006, OKKA-säätiö).

Lähteet
-------

1. ↑  Markku Tuominen: Ammattikasvatusfilosofia. 2006. OKKA-säätiön ja Tampereen yliopiston Ammattikasvatuksen tutkimus- ja koulutuskeskuksen julkaisuja. UAS Journal.  Arkistoitu 26.2.2014. Viitattu 22.2.2014.

Aiheesta muualla
----------------

*
**Uraani-lyijy-ajoitus** (U-Pb-ajoitus) on eräs pisimpään käytettyjä ja tarkimpia kivinäytteiden radiometrisiä iänmääritysmenetelmiä. U-Pb-menetelmällä voidaan ajoittaa näytteitä, joiden ikä vaihtelee yhdestä miljoonasta neljään ja puoleen miljardiin vuoteen. Ajoituksen tyypillinen virhe on 0,1–1 %. Ajoituksessa käytetään tavallisimmin zirkonia, mutta menetelmä sopii myös muutamille muille mineraaleille kuten monatsiitille, titaniitille sekä baddeleyiitille.

Tausta
------

Uraani-lyijy-menetelmä perustuu kahteen erilaiseen hajoamisreittiin. Ensimmäisessä hajoamiskaskadissa uraani-238 hajoaa lyijy-206:ksi puoliintumisajan ollessa 4,47 miljardia vuotta. Toisessa uraani-235 hajoaa lyijy-207:ksi puoliintumisajalla 704 miljoonaa vuotta. Mikäli ajoituksessa huomioidaan vain toinen näistä reiteistä, sanotaan kyseessä olevan **uraani-lyijy-isokronimenetelmän**. Zirkoni on otollinen näytemineraali, sillä zirkonikiteiden muodostuessa uraaniatomit sopivat hyvin kidehilaan, mutta lyijy ajautuu tehokkaasti sieltä pois. Siksi voidaan olettaa, ettei tällaisissa kiteissä alun perin ollut lainkaan lyijyä, vaan kaikki siinä oleva lyijy on syntynyt uraanin hajotessa kiteen jo muodostuttua. Zirkoni on myös kemiallisesti ja mekaanisesti hyvin kestävää ainetta, joten kiteet eivät vahingoitu ympäristöoloista helposti. Sen sulamispiste, 900 °C, on korkeampi kuin monilla kivilaaduilla, jolloin edes ympäröivän kallion sulaminen ei välttämättä haittaa ajoitusta.

Menetelmä
---------

Kahden erilaisen ja toisistaan riippumattoman hajoamisreitin ansiosta näytteen ikä voidaan määrittää kahdella eri tavalla. Ratkaisemalla hajoamiseen kulunut aika *t* joko näytteestä mitatun 206Pb/238U suhteen avulla

{\displaystyle {\frac {{}^{206}Pb}{{}^{238}U}}=e^{\lambda \_{238}t}-1}
tai näytteen 207Pb/235U suhteen avulla

{\displaystyle {\frac {{}^{207}Pb}{{}^{235}U}}=e^{\lambda \_{235}t}-1}.
Tässä *λ238* ja λ235 ovat uraani-isotooppien hajoamisvakiot. Koska kummassakin tapauksessa aika on luonnollisesti sama, nämä suhteet voidaan ilmaista toistensa funktiona. Tulokseksi saadaan niin kutsuttu **konkordia-käyrä**. Tähän kuvaajaan verrataan käytännössä tehtyä mittausta. Koska käytännössä lyijyä on usein päässyt näytteestä vuotamaan, todellisia mitattuja Pb/U-suhteita vastaavat pisteet sijoittuvat jonkin verran konkordia-käyrän alapuolelle. Kun ajoitus tehdään usean näytteen perusteella saadaan joukko mittauspisteitä, joiden kautta voidaan piirtää suora, joka leikkaa konkordia-käyrää kahdesti: ylempänä ja alempana. Tällaisessa tilanteessa suoran ja konkordia-käyrän ylempi leikkauskohta ilmaisee kiteen todellisen iän ja alempi leikkauskohta ajan, jolloin lyijyä on alkanut vuotaa.

Lähteet
-------

1. ↑   (Arkistoitu – Internet Archive)

Aiheesta muualla
----------------

* New Accurate Uranium/Lead Dating Technique For Earth's Largest Extinction (englanniksi)
* Wilde et al. (2001) *Evidence from detrital zircons for the existence of continental crust and oceans on the Earth 4.4 Gyr ago*. Nature vol. 409, 175 (englanniksi)
* Esimerkki todellisen kide-esiintymän ajoituksesta konkordia-käyrän avulla (englanniksi)
**Ruslan Oleksandrovytš Strilets** (ukr. Руслан Олександрович Стрілець; s. 30. kesäkuuta 1984) on ukrainalainen poliitikko, joka on toiminut Ukrainan ympäristönsuojelu- ja luonnonvaraministerinä vuodesta 2022 lähtien.

Strilets syntyi Dnipropetrovskissa. Hän on opiskellut kansainvälistä taloustiedettä Dnipropetrovskin kansallisessa yliopistossa, oikeustiedettä Dnipropetrovskin valtiollisessa sisäasiain yliopistossa, ekologiaa ja ympäristönsuojelua Prydniprovskan yhdyskuntasuunnittelun ja arkkitehtuurin valtionakatemiassa sekä hallintotieteitä ja johtamista Dnipropetrovskin alueen julkishallintoinstituutissa. Vuosina 2007–2019 hän työskenteli Dnipropetrovskin aluehallinnossa. Vuosina 2019–2020 hän toim Ukrainan energia- ja ympäristönsuojeluministeriön jätehuolto-, ympäristöturvallisuus- ja kiertotalousosaston varajohtajana. Vuonna 2020 hänet nimitettiin digitaalikehityksestä, digitaalisesta muutoksesta ja digitalisaatiosta vastaavaksi ympäristönsuojelu- ja luonnonvara-asiain varaministeriksi. Marraskuussa 2021 hänet nimitettiin virkaatekeväksi ympäristönsuojelu- ja luonnonvaraministeriksi, ja huhtikuussa 2022 hänet nimitettiin varsinaiseksi ministeriksi.

Lähteet
-------

1. ↑  Стрілець Руслан Олександрович *kmu.gov.ua*.  Arkistoitu 22.2.2023. Viitattu 22.2.2023. (ukrainaksi)
2. ↑  Стрілець Руслан Олександрович *LB.ua*.  Arkistoitu 22.2.2023. Viitattu 22.2.2023. (ukrainaksi)
3. ↑  Стрілець Руслан Олександрович *ПолітХаб*.  Arkistoitu 22.2.2023. Viitattu 22.2.2023. (ukrainaksi)
**Yrjö Eerik Lagerspetz** (s. 5. maaliskuuta 1956 Helsinki) on suomalainen käytännöllisen filosofian professori Turun yliopistossa.

Lagerspetz valmistui filosofian kandidaatiksi Turun yliopistosta vuonna 1984. Hän opiskeli vuosina 1985–1986 Oxfordin yliopistossa ja väitteli valtiotieteiden tohtoriksi Turun yliopistossa vuonna 1989 väitöskirjalla *A Conventionalist Theory of Institutions*. Lagerspetz työskenteli uransa alkuvaiheessa Turun yliopiston assistenttina (1985–1987), Suomen Akatemian nuorempana tutkijana (1987–1990) ja Turun yliopiston yliassistenttina (1992–1994). Vuonna 1994 hänestä tuli yhteiskuntafilosofian dosentti.

Vuosina 1994–2004 Lagerspetz oli käytännöllisen filosofian professori Jyväskylän yliopiston ja vuodesta 2004 Turun yliopistossa. Hän toimi Suomen Akatemian varttuneena tutkijana vuosina 1998–1999 ja 2005–2006. Suomalaisen Tiedeakatemian jäseneksi hänet hyväksyttiin vuonna 2006.

Eerik Lagerspetzin vanhemmat olivat eläintieteen emeritusprofessori Kari Lagerspetz ja psykologian professori Kirsti Lagerspetz (o.s. Ahlman). Sosiologian professori Mikko Lagerspetz, pianisti Juhani Lagerspetz ja filosofi Olli Lagerspetz ovat hänen veljiään. Hänen äidinisänsä oli filosofi Erik Ahlman.

Teoksia
-------

* *The Opposite Mirrors: an essay on the conventionalist theory of institutions*. Dordrecht: Kluwer Academic Publishers, 1995. ISBN 0-7923-3325-X.
* *Maailmanpolitiikan moraali*. Yhdessä Heikki Patomäen ja Juha Räikän kanssa. Helsinki: Edita, 1996. ISBN 951-37-1859-x.
* *Oikeusajattelun vuosisata*. Turku: Areopagus, 2009. ISBN 978-952-99791-3-4.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  *Kuka kukin on 2011*, s. 470. Helsinki: Otava. ISBN 978-951-1-24712-8.


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Norja
* Ranska
* BnF data
* Israel
* Suomi (KANTO)
* Yhdysvallat
* Tšekki
* Alankomaat

 |
|  |
| Muut | 
* IdRef

 |

 |
Yrityksen **substanssiarvo** tarkoittaa nettoarvoa, joka saadaan vähentämällä yrityksen varoista sen velat. Substanssiarvo lasketaan käyttäen omaisuuden käypiä arvoja.

Osakkeen substanssiarvo tarkoittaa osuutta, joka yrityksen substanssiarvosta kuuluu yhdelle osakkeelle.

Substanssiarvoa laskettaessa yrityksen omaisuuserille ja veloille määrätään erillisarvot, jotka lasketaan yhteen ja päädytään yrityksen substanssiarvoon. Käytännössä substanssiarvo määritetään yrityksen taseen tai välitaseen perusteella. Taseen erät arvostetaan uudelleen käypiä arvoja (markkina-arvoja) vastaaviin arvoihin. Substanssiarvon ulkopuolelle jäävät aineettomat tuotannontekijät (goodwill-tekijät).

**Likvidaatioarvo** on substanssiarvon erityistapaus. Likvidaatioarvo lasketaan käyttäen arvoja, jotka yrityksen omaisuudesta saataisiin, jos omaisuus realisoitaisiin (muutettaisiin rahaksi).

Lähteet
-------

1. 1 2 3  *Taloustiedon taloussanasto*. Hakusanat substanssiarvo, likvidaatioarvo. Taloustieto r.y. 1987.


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Osakemarkkinat |
| --- |
|  |
| Osake | 
* Arvo-osuus
* Osake
* Osakeanti
* Osakelaji
* Osinko

 |
|  |
| Osallistujat | 
* Analyytikko
* Liikkeeseenlaskija
* Listaamaton yhtiö
* Listayhtiö
* Pörssi
* Pörssiyhtiö
* Sijoittaja

 |
|  |
| Kaupankäynti | 
* Lyhyeksi myynti
* Osakkeiden takaisinosto
* Päiväkauppa

 |
|  |
| Osakkeen arvo | 
* Efektiivinen tuotto
* Kokonaistuotto
* Markkina-arvo
* Osakekohtainen tulos
* Substanssiarvo

 |
|  |
| Tunnusluvut | 
* Maksuvalmius
* Velkaantumisaste
* Omavaraisuusaste
* Osinkosuhde
* Osinkotuotto
* P/B-luku
* P/E-luku
* P/S-luku
* Sijoitetun pääoman tuotto

 |
|  |
| Osakestrategioita | 
* Arvo-osake
* Kasvuosake

 |
|  |
| Osaketeorioita | 
* Elliottin aaltoteoria
* Fundamenttianalyysi
* Tekninen analyysi

 |
|  |
| Katso myös | 
* Arvo-osuustili
* Likviditeetti
* Optio
* Osakeindeksi
* Pääomatulo
* Sijoitusrahasto

 |

 |
**Ruslan Olehovytš Ponomarov** (ukr. Руслан Олегович Пономарьов, s. 11. lokakuuta 1983 Horlivka, Ukrainan SNT) on ukrainalainen shakin suurmestari ja entinen FIDE:n maailmanmestari.

Suurmestarin arvon Ponomarov varmisti aikoinaan nuorimpana maailmassa, 14 vuoden ja 17 päivän ikäisenä.

FIDE:n maailmanmestaruuden Ponomarov saavutti 2002, kun hän kukisti Moskovassa pelatussa knock-out-turnauksen loppuottelussa maanmiehensä Vasyl Ivantšukin pistein 4½–2½. Metropol-hotellissa pelattu finaali oli yksipuolinen näytelmä. Ensimmäisessä pelissä Ivantšuk pelasi hermostuneesti ja hävisi nopeasti. Seuraavissa peleissä hänen ei onnistunut viimeistellä lupaavia asemia. Ottelu ratkesi käytännössä viidennessä pelissä, jossa Ivantšukin selvä etu karkasi ja Ponomarov nousi voittoon. Nuori mestari hyötyi FIDE:n turnauksissa tuolloin käytetystä nopeasta pelirytmistä, mutta hän osoitti myös hallitsevansa hyvin pelin kaikki osa-alueet.

Ponomarovin piti pelata Prahan sopimuksen mukaisesti FIDE:n MM-ottelu Garri Kasparovia vastaan 2003. Ottelu kariutui, koska Ponomarov ja hänen silloinen managerinsa Silvio Danailov eivät allekirjoittaneet sopimusta. Ponomarov menetti tittelinsä 2004, kun Rustam Kasymdžanov voitti FIDE:n knock-out-turnauksen. Vuonna 2005 Ponomariov saavutti tiettävästi viimeisen ihmisen voiton huipputason tietokoneohjelmasta turnausolosuhteissa.

Vuonna 2011 Ponomarov voitti Ukrainan mestaruuden.

Lähteet
-------

1. ↑  FIDE Chess Profile FIDE. Viitattu 28.1.2014.
2. 1 2  Ruslan Ponomariov uusi mestari.  *Helsingin Sanomat*, 25.1.2002.
3. ↑  Kasparov: no laughing matter!  28.08.2003. Chessbase. Viitattu 12.02.2008. (englanniksi)
4. ↑  Ruslan Ponomariov vs Fritz (Computer) (2005) Puttin' on the Fritz *www.chessgames.com*. Viitattu 17.4.2023.
5. ↑  Doggers, Peter: Ponomariov wins Ukrainian Championship convincingly  22.6.2011. ChessVibes.  Arkistoitu 25.6.2011. Viitattu 23.6.2011. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Ruslan Ponomarov**.
* FIDE-kortti: Ruslan Ponomarov (englanniksi)
* Ruslan Ponomarov ChessGames.com-sivustolla (englanniksi)

Shakin maailmanmestarit

|  |  |
| --- | --- |
| Kiistattomat (1886–1993): | 
* Steinitz
* Lasker
* Capablanca
* Euwe
* Alehin
* Smyslov
* Tal
* Botvinnik
* Petrosjan
* Spasski
* Fischer
* Karpov
* Kasparov

 |
| FIDE:n maailmanmestarit 1993–2006: | 
* Halifman
* Ponomarov
* Kasymdžanov
* Topalov

 |
| PCA:n maailmanmestarit 1993–2006: | 
* Kasparov
* Kramnik

 |
| Yhdistymisen jälkeen 2006 alkaen: | 
* Kramnik
* Anand
* Carlsen
* Ding

 |



|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Yhdysvallat

 |

 |
Sergei Surovikin
**Sergei Vladimirovitš Surovikin** (ven. Серге́й Влади́мирович Сурови́кин; s. 11. lokakuuta 1966 Novosibirsk) on venäläinen kenraali. Hänellä on Venäjän federaation sankarin arvonimi. Vuodesta 2017 lähtien hän on ollut Venäjän ilma- ja avaruusvoimien komentaja.

Neuvostoliiton vallankaappausyrityksen (1991) aikaan Surovikinin komentamat joukot ampuivat neuvostojärjestelmää vastustaneita mielenosoittajia Moskovassa. Kolme mielenosoittajaa kuoli, ja Surovikin joutui pidätetyksi, mutta hänet vapautettiin noin puoli vuotta myöhemmin. Vuonna 1995 Surovikin sai tuomion laittomasta asekaupasta, mutta tuomio kumottiin myöhemmin. Vuonna 2004 häntä syytettiin alaistensa pahoinpitelemisestä.

Surovikin on palvellut suurimman osan urastaan jalkaväessä. Vuonna 2017 hän oli venäläisjoukkojen komentaja Syyriassa ensimmäisen kerran. Vuonna 2020 Human Rights Watch nimesi hänet yhdeksi sotilasjohtajista, joiden komennuksessa Syyrian ihmisoikeusrikokset voitiin tehdä. Syyrian lisäksi Surovikinilla on armeijakokemusta Afganistanista, Tšetšeniasta sekä Tadžikistanista.

Sergei Surovikin, 2022
8. lokakuuta 2022 Venäjän puolustusministeriö ilmoitti Surovikinin nimityksestä Ukrainan sodan komentajaksi. Hän oli jo kesästä 2022 saakka ollut vastuussa Venäjän joukoista Etelä-Ukrainan alueella. Nimitys koko sodan komentajaksi seurasi Venäjän armeijan Ukrainassa kärsimiä vakavia tappioita, jotka olivat herättäneet avointa kritiikkiä sodanjohtoa kohtaan. Wagner-ryhmän omistaja Jevgeni Prigožinin luonnehdinnan mukaan Surovikin on "Venäjän armeijan ammattitaitoisin komentaja". Sotilasanalyytikko Michael Kofman on todennut Surovikinin tulleen tunnetuksi "melko häikäilemättömänä komentajana." Jo tammikuussa 2023 kenraali Valeri Gerasimov otti paikan uutena Ukrainan operaation johtajana ja Surovikinista tuli hänen apulaisjohtajansa.

Lähteet
-------

1. ↑  Aaltio, Anton: "Ei pidä ihmiselämää juuri minään" – tällainen on Venäjän uusi häikäilemätön sotajohtaja "Kenraali Harmageddon" 11.10.2022. MTV Uutiset.
2. 1 2 3 4 5  Jokinen, Matilda: Venäjä nimitti julmuudestaan tunnetun kenraalin hyökkäys­sodan johtajaksi 9.10.2022. Helsingin Sanomat.
3. 1 2  Abbasi, Hyder: Russia appoints new overall commander for its military in Ukraine 8.10.2022. NBC News. Arkistoitu
4. 1 2  Who is Surovikin, Russia’s new commander for the war in Ukraine? 9.10.2022. Al Jazeera.

	* Ex-commander of Russian troops in Syria to head Russian Aerospace Forces 29.11.2017. TASS. Arkistoitu
5. ↑  Heiskanen, Heikki: Analyysi: Vastuu Ukrainan sodasta kiertää Venäjän sotilasjohdossa kuin kuuma peruna 12.1.2023. Yle.


|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Saksa

 |

 |
**Tukialus Linssi** oli Merenkulkulaitoksen omistama merenmittaustukialus. Se valmistui Rauma-Repola Oy:n Savonlinnan telakalta keväällä 1979. Alus oli suunniteltu toimimaan sisävesillä, Saimaan mittauksia suorittavan 2. merenmittausretkikunnan tukialuksena. 

Aluksen mitat olivat 41 x 6 x 1,8 metriä ja sen uppoama 440 tonnia; koneistona oli kaksi dieselkäyttöistä kansiperämoottoria, teholtaan 180 hevosvoimaa. Aluksessa oli piirustussali, majoitustilat noin 36 hengelle, sauna, keittiö, pesula, ruokailutilat ja korjaamot. Keulassa oli 2,5 tonnin hydraulinen nosturi mittausveneiden moottoreille ym. raskaille esineille. Aluksessa oli biologinen vedenpuhdistamo ja sen varastot oli mitoitettu kuukauden itsenäiseen toimintaan. 

Linssi ei mahtunut Heinäveden reitin kanavien läpi. Tätä ja muita sisävesistöjen merenmittauksien tukemista varten rakennettiin tukialus Sesta. 

Alus oli valmistuessaan tarpeellinen parannus, koska sitä ennen oli sisävesien mittaustukialuksina ollut kaksi vanhaa majakkalaivaa: höyrykäyttöinen Pauha (ex Storbrotten)ja mittausveneiden hinaama Vuolle (ex Relandersgrund, ex Reserv I, ex Varamajakka I).

Linssin korvasi pienempi ja nopeampi katamaraanityyppinen merenmittausalus Kaiku.

Lähteet
-------

* Visa Auvinen, toimittanut (1983): Leijonalippu merellä. ISBN 951-95781-1-0.
*Tämä artikkeli kertoo jääpallovalmentajasta. Teatteriohjaajasta katso artikkeli Timo Tiusanen.*

**Timo Tiusanen** (s. 1965 Oulu) on suomalainen jääpallovalmentaja. Hän toimii Bandyliigassa pelaavan Oulun Luistinseuran päävalmentajana. Tiusanen on valmentanut myös Suomen juniorimaajoukkueita.

Tiusanen toimi Suomen jääpallomaajoukkueen apuvalmentajana vuoden 2004 MM-kisoissa, jolloin Suomi voitti toistaiseksi ainoan maailmanmestaruutensa. Vuonna 2008 hänet valittiin Suomessa vuoden jääpallovalmentajaksi.

Kesäkuussa 2021 Tiusanen palasi maajoukkueen valmennusryhmään.

Saavutukset valmentajana
------------------------

* MM-kultaa: 2004
* SM-kultaa: 2001, 2003, 2008
* SM-hopeaa: 2000, 2002, 2004, 2006
* SM-pronssia: 2005

Lähteet
-------

* *Jääpallokirja 2009*, Suomen Jääpalloliitto.

### Viitteet

1. ↑

  

Suomen joukkue – Jääpallon MM-kilpailut 2004
1 Pasi Hiekkanen |
2 Petteri Lampinen |
3 Ville Aaltonen |
4 Kimmo Huotelin |
5 Markus Hiukka |
6 Vesa Vuokila |
7 Sami Laakkonen |
8 Samuli Niskanen |
9 Ari Holopainen |
10 Janne Väkiparta |
11 Mikko Aarni |
12 Timo Oksanen |
13 Mika Mutikainen |
14 Jarno Väkiparta |
15 Marko Miinala |
16 Iivo Wegelius |
Valmentaja: Esko Tammilehto
Valmentaja: Timo Tiusanen
**Tobias Ludvigsson** (s. 22. helmikuuta 1991 Jonsbo, Jönköpingin lääni) on ruotsalainen maantiepyöräilijä. Hän aloitti ammattilaisuransa Argos/Giant-Shimano / Team Giant-Alpecin -tallissa 2012–2016, edusti vuosina 2017–2022 FDJ/Groupama-FDJ-joukkuetta ja on vuodesta 2023 ajanut Q36.5 Pro Cycling Team -tallissa. Hän on kilpaillut myös maastopyöräilyssä.

Ludvigsson johti Italian ympäriajossa 2016 nuorten kilpailua etappien 1–3 jälkeen.

Saavutuksia
-----------

Lähteet: Pro Cycling Statsa, Cycling Archives

### Maastopyöräily

2008
Maastoajon ja aika-ajon junioreiden Ruotsin-mestaruus
Joukkueviestin miesten Ruotsin-mestaruus
### Maantiepyöräily

2008
Aika-ajon junioreiden Ruotsin-mestaruus
2009
Aika-ajon junioreiden Ruotsin-mestaruus
MM-kilpailut, junioreiden maantieajossa kahdeksas
2011
Tour de Normandie, prologin voitto
Thüringen-Rundfahrt (alle 23-v. kilpailu), 4. etapin voitto
2012
Tour of Hainan, kokonaiskilpailussa kolmas
2013
Driedaagse van West-Vlaanderen, kokonaiskilpailussa toinen, nuorten kilpailun voitto
Circuit de la Sarthe, kokonaiskilpailussa kolmas, nuorten kilpailun voitto
2014
Etoile de Bessèges, kokonaiskilpailun ja 5. etapin (aika-ajo) voitto
2016
Espanjan ympäriajo, 19. etapilla (aika-ajo) kolmas
2017
Aika-ajon Ruotsin-mestaruus
2018
Aika-ajon Ruotsin-mestaruus
2019
Etoile de Bessèges, kokonaiskilpailussa toinen
Aika-ajon Ruotsin-mestaruus

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Tobias Ludvigsson *Pro Cycling Stats*. Viitattu 1.1.2023. (englanniksi)
2. 1 2  Tobias Ludvigsson *cyclingarchives.com*. Viitattu 21.4.2018. (englanniksi)
3. ↑  Classifiche *giroditalia.it*. Viitattu 10.5.2016. (italiaksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Virallinen sivusto (ruotsiksi)
**Timo Tolvanen** (s. 8. marraskuuta 1977) on uransa kauteen 2015–16 lopettanut suomalainen lentopalloilija. Tolvanen pelasi urallaan ennätykselliset 706 ottelua kotimaisessa lentopalloliigassa voittaen viidesti Suomen mestaruuden. Hän edusti lentopalloliigassa Kuopion KuPS-Volleyta, Salon Piivolleyta, Pielaveden Sampoa ja Kuopion LEKA Volleyta. Ura päättyi Sammossa, jossa Tolvanen pelasi eniten kausia urallaan. Liberona pelannut Tolvanen valittiin neljästi lentopalloliigan tähdistökentälliseen*lähde?*.

Tolvanen valmensi kaudella 2016–17 lentopallon naisten 1-sarjassa Puijo Wolleyta. Kaudella 2017-18 hän on Sampo Volleyn päävalmentaja miesten Mestaruusliigassa.*lähde?*

Ura
---

Tolvanen aloitti pääsarjauransa Keski-Savon Paterin riveissä kaudella 1996–97. Paterista hänen tiensä vei Kuopion KuPS-Volleyhin, jonka riveissä Tolvanen juhli kahdesti mestaruutta vuosina 1998 ja 2000. KuPS-Volleyn ajauduttua konkurssiin Tolvanen siirtyi salolaisen Piivolleyn riveihin ja saavutti Suomen Cupin hopean.*lähde?*

Salon Piivolleysta Tolvasen tie vei Pielaveden Sampoon, josta muodostui hänelle pitkäaikainen luottoseura. Ensimmäisellä Sampo-kaudellaan Tolvanen juhli SM-pronssia. Sittemmin pronssi kirkastui kahdeksi Suomen mestaruudeksi vuosina 2004 ja 2005. Kolmivuotisen taipaleen jälkeen Tolvanen haki uralleen uusia haasteita siirtyen silloin 1-sarjassa pelanneeseen Kempeleen Lentopalloon yhdessä Sampon passarin Aki Riihimäen kanssa. Kempeleläisseura nousi kauden päätteeksi lentopalloliigaan, minkä jälkeen Tolvanen palasi takaisin Sampoon, jossa hän voitti vielä useita SM-mitaleja. Kaudella 2008-09 Tolvanen voitti uransa viidennen Suomen mestaruuden.*lähde?*

Lokakuussa 2013 Tolvasesta tuli kolmas pelaaja, joka saavutti lentopallon Mestaruusliigassa 600 ottelua Aki Riihimäen ja Sami Juvosen jälkeen. Runsaat kolme vuotta myöhemmin Tolvasesta tuli eniten (694) mestaruusliiga otteluja pelannut pelaaja. Huhtikuussa 2016 Tolvanen ilmoitti lopettavansa 706 ottelua lentopalloliigassa käsittäneen uransa. Tästä päivää myöhemmin naisten 1-sarjassa pelaava kuopiolainen Puijo Wolley uutisoi tehneensä Tolvasen kanssa 1+1-vuotisen sopimuksen.

A-maajoukkue
------------

Vuosien 2000–2005 aikana Tolvanen pelasi Suomen A-maajoukkueessa yhteensä 68 A-maaottelua. Tolvanen palasi maajoukkueryhmään kesäksi 2014 ja oli mukana Suomen vuoden 2014 MM-kisajoukkueessa.*lähde?*

Saavutukset
-----------

### Henkilökohtaiset

* SM-liigan tähtiseitsikossa 2000, 2001, 2003, 2005
* Kuukauden pelaaja SM-liigassa 2005 ja 2008

### Joukkueessa

* 5 SM-kultaa
* 4 SM-hopeaa
* 1 SM-pronssi
* 5 Suomen Cupin mestaruutta
* 5 Suomen Cupin hopeaa

Lähteet
-------

1. 1 2  Lentopalloliigan ennätysmies vaihtaa kentän laidalle *Yle Urheilu*. Viitattu 30.4.2016.
2. ↑  Tolvaselle 600 liigaottelua *mestaruusliiga.fi*.
3. ↑  Timo Tolvasesta eniten mestaruusliiga otteluja pelannut pelaaja
4. ↑  Kaikkien aikojen liigapelaaja halusi lopettaa huipulla *Savon Sanomat*. Viitattu 25.4.2016.
**Uusikylä** (myös *Malnova*, *Vattula*; ven. Малиновка, *Malinovka*) on entinen inkerinsuomalaisten asuttama kylä nykyisen Pietarin kaupungin alueella. 

Kylä sijaitsi Ohtajokeen laskeneen Malinovka-joen suussa nykyisten Peredovikov-kadun ja Udarnikov-prospektin kulmassa. Se mainitaan suomalaisen Pyhän Marian seurakunnan kirkonkirjoissa ensimmäisen kerran vuonna 1749. Kylä hävisi 1970-luvulla Orskoin ja Ruutmyllyn asuinalueen rakentamisen yhteydessä. Samaan aikaan peitettiin Malinovka-joki. Nykyään Malinovkaksi kutsutaan Udarnikov, Industrialnyi ja Entuziastov -prospektien sekä Ohtajoen rajoittamaa aluetta.

Pietarin alueella on myös toinen Uusikylä (ven. *Novaja*). Se sijaitsee Ohtajoen oikealla rannalla Piskarjovski-prospektin päässä.

Lähteet
-------

1. ↑  EKI kohanimeandmebaasi *eki.ee*. Viitattu 18.10.2015.
2. ↑  *Keski-Inkeri: kylä ja tiekartta (seurakuntaluettelo)*. Ingriainfo oy, 1993. ISBN 951-96326-1-1.
3. 1 2  Ehrström, Eric Gustaf: *Historisk beskrifning öfwer S:t Catharina och S:t Maria församlingar, eller swenska och finska församlingarna i S:t Petersburg*, s. 183. Åbo: Frenckell, 1829.
4. 1 2  Entsiklopedija Sankt-Peterburga: Malinovka *encspb.ru*. Viitattu 4.1.2010. (venäjäksi)
5. ↑  Postanovlenije Pravitelstva Sankt-Peterburga ot 6 fevralja 2006 goda N 117: O Rejestre nazvani objektov gorodskoi sredy.
**Timo Tyrväinen** (s. 2. elokuuta 1951 Helsinki) on kansantaloustieteilijä ja muusikko, koulutukseltaan valtiotieteen tohtori. Hän oli Aktian pääekonomisti helmikuuhun 2014 saakka ja sittemmin Aktian johtava neuvonantaja. Lisäksi Tyrväinen on Taloustieteellisen yhdistyksen puheenjohtaja. Tyrväinen lukeutuu monine TV- ja muine mediaesiintymisineen Suomen tunnetuimpiin ekonomisteihin. Climate Leadership Council nimitti Timo Tyrväisen pääekonomistikseen helmikuussa 2017.*lähde?*

Tyrväisen isä oli oopperalaulaja Veikko Tyrväinen. Timo Tyrväinen opiskeli Helsingin konservatoriossa 1970-luvulla pääaineenaan laulu ja sivuaineena klassinen kitara. Tyrväinen perusti vuonna 1975 vaimonsa Anja Tyrväisen kanssa lauluyhtyeen Taljanka. Se on julkaissut 11 albumia, joilla on suuri joukko Tyrväisen sanoituksia, sävellyksiä ja sovituksia.

Tyrväinen työskenteli Aktia-pankin pääekonomistina vuosina 1998–2014. Sitä ennen hän toimi  Suomen Pankissa vuodesta 1975, OECD:ssä Pariisissa 1982–1983 ja 1993–1994, London School of Economicsissa 1989 ja Espanjan keskuspankissa 1997–1998.

Timo Tyrväinen on jäsenenä eurooppalaisten pääekonomistien ryhmässä (European Council of Economists) ja amerikkalaisessa NABE:ssa (National Association for Business Economics). Taloustieteellisen yhdistyksen puheenjohtajana hän toimi 2009–2010.

Tyrväinen on luennoinut muun muassas Sitran, LIFIMin, Helsingin kauppakorkeakoulun ja Oulun yliopiston johtajakoulutusohjelmissa.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5 6  Kaivanto, Petri: Tiedemies ja taiteilija.  *Selvis*, 2010, nro 2.  Elvis ry. Artikkelin verkkoversio. Viitattu 11.11.2012.  (Arkistoitu – Internet Archive)
2. ↑  Raeste, Juha-Pekka: Aktian ekonomisti Timo Tyrväinen saa seuraajan Suomen Pankista. *Helsingin Sanomat*.  3.2.2014. Viitattu 4.4.2014.


|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Suomi (KANTO)

 |

 |
Tobias Matthay noin vuonna 1913
**Tobias Matthay** (19. helmikuuta 1858 Lontoo – 15. joulukuuta 1945 High Marley) oli brittiläinen pianisti, musiikkipedagogi ja säveltäjä.

Matthay syntyi saksalaisille vanhemmille. Matthay opiskeli Royal Academy of Musicissa, jossa myös työskenteli vuosina 1876–1925. Hän perusti 1900-luvun alussa myös oman pianokoulunsa. Matthaylla oli monia tunnetuiksi tulleita oppilaita, kuten Myra Hess, Irene Scharrer, Clifford Curzon ja Moura Lympany. Matthay sai kansainvälistä huomiota pedagogisilla kirjoillaan, joihin kuuluivat *The Act of Touch in All Its Diversity* (1903), *The First Principles of Pianoforte Playing* (1905), *Relaxation Studies* (1908), *Musical Interpretation* (1913) ja *On Method in Teaching* (1921).

1920–1930-luvuilla Matthay johti yhdysvaltalaista kesäkoulua, jonka toiminnan pohjalta perustettiin American Matthay Association (Yhdysvaltain Matthay-yhdistys) vuonna 1925.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5  Tobias Matthay Britannica
2. 1 2 3 4  History of the Association American Matthay Association

Aiheesta muualla
----------------

* IMSLP: nuotteja

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Norja
* Espanja
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Israel
* Yhdysvallat
* Japani
* Australia
* Kreikka
* Alankomaat
* Puola
* Portugali
* Vatikaani

 |
|  |
| Tieteilijät | 
* CiNii

 |
|  |
| Taiteenala | 
* MusicBrainz

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Deutsche Biographie
* Trove

 |
|  |
| Muut | 
* Europeana
* SNAC
* IdRef

 |

 |
**Timo Turunen** (s. 2. marraskuuta 1964 Varkaus) on suomalainen entinen jääkiekkoilija ja nykyinen jääkiekkovalmentaja. Turunen on Varkauden Kiekkoseuran kasvatti ja pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän aloitti pelinsä aikuisten sarjoissa Joensuun Kiekkopoikien riveissä I-divisioonassa kaudella 1984–1985. Kaudelle 1987–1988 Turunen siirtyi yhden kauden ajaksi II-divisioonaan kasvattajaseuransa Varkauden Kiekkoseuran riveihin, josta palasi seuraavaksi kaudeksi Joensuuhun. Kaudella 1989–1990 Turunen pelasi ainoan kautensa SM-liigassa JoKP:n mukana ja jatkoi uraansa putoamisen jälkeen seuraavalla kaudella vielä yhdeksän pelin verran I-divisioonassa ennen lopettamistaan.

Pelaajauran jälkeen Turunen siirtyi valmennustehtäviin ja debytoi Joensuussa Mestis-joukkueen apuvalmentajana syksyllä 2006. Kahden Joensuun vuoden jälkeen Turunen siirtyi apuvalmentajaksi Mikkelin Jukureihin ja palasi sieltä seuraavalle kaudelle takaisin Joensuuhun. Pesti Joensuussa jäi yhden kauden mittaiseksi ja kaudelle 2010–2011 Turunen palasi takaisin apuvalmentajaksi Mikkeliin. Tällä erää Turunen toimi Jukureiden apuvalmentajana kuuden kauden ajan, ennen siirtymistään Hämeenlinnaan HPK:n liigajoukkueen apuvalmentajaksi kauden 2016–2017 alusta. Kaudesta 2021–2022 alkaen hän on toiminut Porin Ässien kehitysvalmentajana.

Lähteet
-------

1. ↑  Timo Turunen *Elite Prospects*. Everysport Media Group AB.  (englanniksi)

Ässät – SM-liiga
6 Joensuu (**C**) |
7 Vuori |
8 Zábranský |
10 Virtanen |
15 Karnaranta |
16 Noiva |
20 Talaja |
21 Matinmikko |
23 Graber |
26 Ojantakanen |
29 Hämeenaho |
34 Heimosalmi |
35 Rovio |
36 Kaarlehto |
37 Määttä |
38 Hellman |
40 Lefebvre |
41 Rubin |
44 Järvinen |
49 Viirret |
51 Salmela |
61 Viitala |
66 Riekkinen |
70 M. Davidsson |
71 J. Davidsson |
73 Erholtz |
78 Fabre |
86 Knihti |
87 Myllymaa |
93 Vanhatalo |
-- Ylitalo  

Valmentajat Härkälä – Turunen – Vidman – Rosendahl
**Tobias Eberhard** (s. 12. tammikuuta 1985 Saalfelden) on itävaltalainen ampumahiihtäjä, joka edustaa HSV Saalfeldeniä. Myös hänen veljensä Julian Eberhard on ampumahiihtäjä.

Eberhard debytoi ampumahiihdon maailmancupissa vuonna 2006 Kontiolahdella sijoittumalla sprintin 88:nneksi. Ensimmäiset maailmancupin pisteensä Eberhard saavutti vuonna 2007 Pokljukan sprintissä Sloveniassa sijoittuessaan sijalle 20. Eberhardin paras sijoitus maailmancupissa on yhdeksäs, jonka hän on saavuttanut kahdesti. Ensimmäinen yhdeksäs sija tuli Oberhofin sprintistä vuodelta 2009 ja toinen Antholz-Anterselvan yhteislähtökilpailusta samalta vuodelta.

Eberhard on osallistunut kaksiin nuorten MM-kisoihin, joissa hänen paras sijoituksensa on kuudes vuodelta 2006 Presque Islestä. Eberhard on voittanut myös Euroopan-mestaruuskultaa Ridnaunin sprintistä vuodelta 2011 sekä EM-pronssia neljää vuotta aiemmin Banskosta.

Lähteet
-------

* Tobias Eberhard Kansainvälinen ampumahiihtoliitto (IBU).  (englanniksi)

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
**Timo Varpio** (s. 1970) on suomalainen televisiokäsikirjoittaja. Hän on kirjoittanut 2023 Ylellä esitetyn *Pohjoisen tähti* -tv-sarjan. Muita Varpion kirjoittamia sarjoja ovat mm. *Downshiftaajat* (2015) *Roba* (2012, 2015), *Helppo elämä* (2009–2010), *Uudisraivaaja* (2006), *Kultakuume.com* *(2001)* ja *Isänmaan toivot* (1998–2002).

Varpio on käsikirjoittanut nuorena myös sarjakuvia.

Filmografia ja palkinnot
------------------------

Varpio on käsikirjoittanut muun muassa seuraavat sarjat:

* *Isänmaan toivot* (1998–2002) Venla- ja Telvis-palkinto
* *Kultakuume.com* (2001) Venla- ja Telvis-palkinto
* *Uudisraivaaja* (2006) Prix Europa -palkinto
* *Roba* (2012, 2015) Venla-palkinto.
* *Downshiftaajat* (2015 1.kausi)
* *Pohjoisen tähti* (2023)

Yksi tekijöistä
* *Kotikatu* (2001–2002)
* *Sairaskertomuksia* (2004),
* *Me Stallarit* (2004)
* *Skene* (2004)
* *Osasto 5* (2005)
* *Helppo elämä* (2009–2010)

Lähteet
-------

1. ↑  Timo Varpio Elonetissä.

Aiheesta muualla
----------------

* Timo Varpio Internet Movie Databasessa. (englanniksi)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt Muokkaa Wikidatassa | 
* Elonet

 |

 |
**Guugu yimithirr** on yksi Australian aboriginaalien käyttämistä kielistä. Se kuuluu pama-nyungalaisten kielten kielikuntaan noin 240 muun kielen kanssa. Kieli tunnettiin jo vuonna 1770, ja James Cook sekä Joseph Banks tekivät siitä muistiinpanoja.
Kielellä on nykyisin 780 puhujaa (vuoden 2008 väestönlaskenta). Lapset eivät enää opi puhumaan sitä, vaikka ymmärtävätkin vähän. Kieltä puhutaan ainoastaan Queenslandin Hopevalessa.

Englannin kielen sanan *kangaroo* (kenguru) uskotaan tulevan tästä kielestä. Tämän vuoksi kieli on yksi tunnetuimmista ja tutkituimmista aboriginaalien kielistä.*lähde?*

Antropologi John B. Haviland ja kielitieteilijä Stephen Levinson ovat havainneet että kielessä ei ole lainkaan omaan positioon verrattavia paikkojen ilmauksia kuten "vasen", "oikea", "edessä" tai "takana". Kielessä suunnat on ilmaistava absoluuttisilla suunnilla kuten "itään" tai "eteläinen". Tämä erikoisuus johti tutkimusprojektiin, jossa vastaavia kieliä löydettiin muitakin eri puolilta maailmaa.

Lähteet
-------

1. ↑  Guugu Yimidhirr – Pama Language Centre *pamalanguagecentre.org.au*.  Arkistoitu 20.9.2016. Viitattu 16.9.2016.
2. ↑  Guguyimidjir *ethnologue.com*.
3. ↑  kangaroo The Free Dictionary By Farlex.
4. ↑  Deutscher, Guy: Does Your Language Shape How You Think? *The New York Times*.  26.8.2010. Viitattu 18.11.2017. (englanniksi)
**Elias Svante Kurikka** (11. helmikuuta 1894 Kuortane – 21. elokuuta 1984 Alavus) oli suomalainen yrittäjä, yritysjohtaja ja kauppaneuvos. 

Kurikka perusti Alavuden Puunjalostustehdas Oy:n yhdessä Vihtori Peltosen ja Esa Harjun kanssa Alavuden Rantatöysään kesäkuun 9. päivänä 1917. Nykyään se on Mattiovi Oy:n Alavuden tehdas, joka valmistaa sisäovia. Kurikka toimi yhtiön toimitusjohtajana yhtäjaksoisesti yli 60 vuotta 11. helmikuuta 1979 saakka. Lisäksi hän oli omistajana, hallituksen puheenjohtajana sekä toimitusjohtajana lukuisissa muissakin teollisuus- ja liikelaitoksissa. Näitä olivat muun muassa Suolahden Puu Oy, Vuokalan Saha Oy Savonranta, Kouran Höyrysaha Oy, Viitasaaren Saha Oy, Helsingin Puu Oy, Koskenkorvan Tiilitehdas Oy, Vaasan Laiva Oy Helsinki, Kurikan Laiva Oy Vaasa, Koskelan Puutavara Oy ja Oy Vaasa Wood Ab. KOP:n Alavuden konttorin valvojana hän toimi 35 vuotta. Hän toimi myös Etelä-Pohjanmaan Urheilijain Tukijat ry:ssä (EPUT), jonka perustajajäseniin hän kuului. 

Ollessaan liikematkoilla Karjalassa Svante Kurikka tutustui Kurkijoelta kotoisin olleeseen Maiju Kauppiin, jonka kanssa avioitui 1922. Avioliitosta syntyi kolme tytärtä: Kirsti, Eeva ja Arja. Lisäksi perheeseen kuului Svanten veljentytär Leena.

Kurikka sai kauppaneuvoksen arvon vuonna 1962 ja vuonna 1976 Valtakunnallisen Yrittäjäpalkinnon. Hän oli Suomen ensimmäinen kunniapuuseppä. Suomen kulttuurirahaston Etelä-Pohjanmaan rahaston nimikkorahastona toimii Svante Kurikan rahasto. Rahasto tukee Etelä-Pohjanmaan tieteellistä tutkimusta sekä Alavuden nuorison korkeakouluopintoja.

Katso myös
----------

* Heikki Kurikka

Lähteet
-------

1. ↑  Wester, Holger: Kauppaneuvos Svante Kurikka (1894–1984). *Suomen talouselämän vaikuttajat* -verkkojulkaisu (maksullinen). 5.9.2011. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura.

Aiheesta muualla
----------------

* Valtakunnallisen Yrittäjäpalkintojen saajat vuosina 1968–2008 (Arkistoitu – Internet Archive)
* Lisätietoa Svante Kurikasta ja Alavuden Puunjalostustehdas Oy:sta (Arkistoitu – Internet Archive)
* Biografiakeskus: Kauppaneuvokset
* Svante Kurikan rahasto

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt Muokkaa Wikidatassa | 
* Talousvaikuttajat
* Biografiasampo

 |

 |
Kuluttajan ja tuottajan ylijäämät näkyvät kuvassa värillisten alueiden pinta-aloina.
**Ylijäämä**-käsitettä käytetään kansantaloustieteessä useassa yhteydessä. Aikaisemmin käytettiin myös termejä kuluttajan korko ja tuottajan korko.

* **Kuluttajan ylijäämä** on se summa, jonka kuluttaja hyötyy ostaessaan hyödykkeen maksuhalukkuuttaan alhaisemmalla hinnalla.
* **Tuottajan ylijäämä** on se määrä rahaa, joka jää myyntihinnan ja tuottajalle sopivan matalimman mahdollisen hinnan väliin. Täydellisessä kilpailussa yritys tekee nollavoittoa, joten tuottajan ylijäämä valuu tuotannontekijöiden omistajille.
* Jos valtio puuttuu markkinoihin veron tai tukiaisen muodossa, syntyy myös **valtion ylijäämä**.

Ylijäämä voi tarkoittaa myös voittoa, joka syntyy tuottojen ylittäessä kulut.

Kuluttajan ylijäämä 100 %
-------------------------

Taloustieteilijä Brad DeLongin mukaan kuluttajan ylijäämä on tavallisissa (smithiläisissä) hyödykkeissä yleensä noin 100 % hinnan päälle, mutta "andreesseniläisissä" (informaatiotalouden) tuotteissa se on arviolta ainakin 500–1 000 %, koska vain aputuote myydään (ja lasketaan kansantuotteeseen). Tim Worstall arvioikin, että kun laskennallisesti (reaalinen) bruttokansantuote rikkaissa maissa 1900-luvulla on kahdeksankertaistunut onkin elintaso satakertaistunut. Esimerkiksi Uberin tuotteen kuluttajan ylijäämä onkin 160 %, eli kyydin arvo kuluttajalle on keskimäärin 260 % hinnasta.

Brynjolfsson ym. (2018) saivat tulokseksi, että yhdysvaltalaisille kuluttajille hakukoneiden arvo on vuodessa 17 000 dollaria, sähköpostin 8 400, digikarttojen 3 600, videostriimauksen 1 100 ja Facebookin vain 40–50 dollaria vuodessa. Luvut ovat mediaaneja, eli puolelle väestöä ne ovat tuota arvokkaampia. Tulos perustui etenkin kyselytutkimuksiin, mutta luotettavuutta tutkittiin todellisella kokeella, jossa käyttäjä luopui Facebookista tilapäisesti korvausta vastaan. Tuloksen mukaan digitaalihyödykkeet tuottavat valtavan kuluttajan ylijäämän. Tämä luku pitäisi lisätä kansantuotteeseen, jotta nähtäisiin todellisen hyvinvoinnin määrä.

Katso myös
----------

* Kysyntä ja tarjonta
* Rajakustannus ja rajahyöty
* Ylijäämä (voitto)

Lähteet
-------

1. ↑  James Bradford DeLong: AFTERNOON MUST-READ: TIM WORSTALL: FACEBOOK EXPLAINS WHY MARC ANDREESSEN AND LARRY SUMMERS DISAGREE *Grasping Reality*.  16.1.2015.
2. ↑  Tim Worstall: Freakonomics' Steven Levitt On How Inefficient Uber Really Is *Forbes*.  20.9.2016.
3. ↑  Erik Brynjolfsson, Felix Eggers, Avinash Gannamaneni: Using Massive Online Choice Experiments to Measure Changes in Well-being *NBER Working Papers*.  4/2018.
4. ↑  Tyler Cowen: The value of Facebook and other digital services *Marginal Revolution*.  18.4.2018.
**Talossa** on sekä Talossan kuningaskunnan (talossaksi *El Regipäts Talossan*) että Talossan tasavallan mikrovaltioista käytetty nimitys.

Talossan perusti 26. joulukuuta 1979 Ben Madison, tuolloin 13-vuotias Milwaukeen asukas, joka oli menettänyt äitinsä. Perustamishetkellä kuningaskunta käsitti Madisonin makuuhuoneen. Nimensä kuningaskunta sai, kun Madison sai tietää että suomen kielen sana *talossa* tarkoitti *sisällä talossa*.

Vuosien mittaan Talossan aluevaatimukset laajentuivat kattamaan lähes koko Milwaukeen East Siden, Ranskalle kuuluvan Cézembren saaren sekä suuren osan Antarktista, jolle Madison antoi nimeksi *Pengopäts*, talossan kielellä *Pingviinimaa*.

Madison ylläpiti mikrovaltiota nuoruusaikansa, jolloin sen asukaskunta koostui noin kymmenestä sukulaisesta ja tuttavasta. 1990-luvun puolivälissä sanomalehdissä, mukaan lukien New York Times sekä Wired, julkaistiin tarina Talossan mikrovaltiosta, ja Talossan internetsivuilla vieraili satoja tuhansia kävijöitä. Uutiset levisivät myös muihin maihin, ja niiden seurauksena useita kymmeniä ihmisiä haki mikrovaltion kansalaisuutta. Näihin aikoihin Madison myös esitti väitteen, että hän olisi mikrovaltio-käsitteen keksijä.

Vuosien 2003–2004 vaihteessa eräät kuningaskunnan kansalaisista alkoivat nähdä Madisonin sietämättömänä eksentrikkona ja autokraattina, kun tämä yritti häätää kansalaisen kuningaskunnasta tekaistuin syyttein. Chris Gruberin (myöhemmin Kane Gruber) johdolla osa kansalaisista perusti Talossan tasavallan 1. kesäkuuta 2004, johon oli vuoteen 2007 mennessä liittynyt 20 entistä kuningaskunnan kansalaista. Talossan kuningaskunta ei tunnusta Talossan tasavallan olemassaoloa, mutta osapuolten välillä on yhteistyö- ja ystävyyssopimus.

Madison jatkoi kuningaskunnan johdossa aina vuoteen 2005 saakka, jolloin hän itse luopui kansalaisuudestaan. Uudeksi kuninkaaksi valittiin hänen lapsenlapsensa Louis, joka kruunattiin mikrovalion kuninkaaksi 16. elokuuta 2005. Tri Gregory Rajala hoiti valtionpäämiehen tehtäviä Louisin kruunusta luopumisesta 29. marraskuuta 2006 alkaen. 14. maaliskuuta 2007 uudeksi kuninkaaksi äänestettiin John W. Woolley.

Vuoden 2009 alussa Talossan kuningaskunta ilmoitti jäsentensä lukumääräksi 120 henkilöä.

Aiheesta muualla
----------------

* The Kingdom of Talossa (englanniksi)
**Lasijyrkänne** (engl. *glass cliff*) tarkoittaa tilannetta, jossa nainen valitaan esimerkiksi johtajaksi olosuhteissa, joissa on mahdotonta onnistua. Nainen voidaan esimerkiksi palkata epävakaisiin tai kriisitilassa oleviin organisaatioihin. Lasijyrkänne on sukua sanalle lasikatto, jolla kuvataan naisen ylenemistä johtotehtäviin estävää vertaiskuvallista kattoa.

Termin alkuperä
---------------

Termin loivat 2005 Michelle Ryan ja Alexander Haslam kuvaamaan tilannetta, jossa naisia nostetaan vastuutehtäviin siinä vaiheessa kun toiminta on jo kriisissä tai epäonnistumassa. Yritys saa tällä henkilön jota käyttää syntipukkina, samalla kun se pystyy epäonnistumisesta huolimatta näyttämään progressiiviselta. Mikäli nainen onnistuu johtaessaan toimintaa, yritys on kauaskatseinen valittuaan oikean henkilön tehtävään. Onnistumiseen haasteena on myös usein se, että valituilta naisilta yleensä puuttuvat tarvittava kokemus ja verkostot.

Lähteet
-------

1. ↑  Joko tunnet lasijyrkänteen ja hyggen? Uusia sanoja syntyy kymmeniä vuodessa *Yle Uutiset*. Viitattu 26.4.2019.
2. ↑  Mäkipaakkanen, Katri: Glass cliff-ilmiö Suomessa – Tapaukset Merja Ailus ja Anneli Jäätteenmäki.  *Pro gradu*, 2016. Artikkelin verkkoversio.  fi
3. ↑  We Need To Be Careful When Talking About The Glass Cliff *Forbes*.  20.11.2018. Viitattu 26.4.2019.
4. ↑  Glass Cliff *Investopedia*. Viitattu 26.4.2019.

Aiheesta muualla
----------------

* Minna Kurki: Nainen lasikielekkeellä: Theresa May toteutti haaveensa – ja epäonnistui suurimmassa lupauksessaan  24.5.2019. Yle Uutiset.
Alfred Bryan, karikatyyri W. S. Penleystä Charleyn tätinä.
**Charleyn täti** (*Charley's Aunt*) on brittiläinen Brandon Thomasin kirjoittama farssi. 

*Charleyn täti* oli Brandon Thomasin tilaustyönä englantilaiselle maalaiskoomikolle W. S. Penleylle tekemä näytelmä. Thomas kirjoitti ensimmäisen version kahdessa kuukaudessa ja luki sen Penleylle, jota nauratti niin että hän putosi tuolilta ja jäi avuttomana lattialle makaamaan. Mutta lontoolaisia teatterinjohtajia ei näytelmä ilahduttanut yhtä paljon, vaan kaikki palauttivat sen. Penley ja Thomas olivat kuitenkin varmoja, että teatteriväki oli väärässä ja että näytelmä oli todellinen kultakaivos. He hankkivat rahoittajia ja alkoivat esittää näytelmää maaseudulla. *Charleyn täti* sai kantaesityksensä helmikuussa 1892 Bury St. Edmundsissa Suffolkissa noin 150 km Lontoosta pohjoiseen. Näytelmä oli todellakin menestys.

Joulukuussa 1892 heidän onnistui saada näytelmä Lontooseen Royalty Theatreen, josta se siirtyi suurempaan Globe-teatteriin. *Charleyn täti* oli yleisömenestys, ja sitä esitettiin loppuunmyydyille katsomoille neljä vuotta. Lokakuussa 1893 se sai ensiesityksensä Yhdysvalloissa Standard Theatressa New Yorkissa, ja "tätinä" oli Etienne Giradot. Näytelmän pohjalta tehtiin ensimmäinen elokuva 1925, ja siinä oli pääosassa Charlie Chaplinin veli Sydney Chaplin. Sen jälkeen on tehty useita elokuvaversioita.

Näytelmä on käännetty lukemattomille kielille. Suomeksi se ilmestyi painettuna 1906 Yrjö Weilinin kustantamana.

Tapahtumat
----------

Ylioppilas Charley ja hänen hyvä ystävänsä Jack ovat rakastuneet saituri Mr. Spettiguen kahteen holhokkiin. Jotta he voisivat seurustella rauhassa tyttöjen kanssa, he taivuttelivat lordi Babberlyn pukeutumaan Charleyn tädiksi, joka on tullut käymään Brasiliasta ("sieltä missä asuu apinoita") ja voisi toimia "esiliinana". Mutta Mr. Spettigue rakastuu valetätiin – ja samassa tuleekin paikalle oikea täti...

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.   
Alkuperäinen artikkeli: sv:Charleys Tant
**Epäilty** on perustelluista syistä rangaistavaan tekoon syylliseksi oletettu henkilö. Samaan esitutkintaan voi liittyä useita epäiltyjä ja heidän lukumääränsä voi muuttua esitutkinnan kuluessa. Epäilty saattaa tutkinnassa osoittautua syyttömäksi, jolloin hän lakkaa olemasta epäilty. Toisaalta todistajana kuullusta henkilöstä saattaa tulla epäilty. Esitutkinnalle on tyypillistä, että asianosaisten asema voi muuttua esitutkinnan edistyessä ja asema selkeytyy vasta siirryttäessä syyteharkintaan ja oikeudenkäyntiin. Rikoksesta ilmiannetusta ei automaattisesti tule epäiltyä, vaan asiassa pitää olla ilmiannon uskottavaksi tekeviä seikkoja. Nimetön ilmianto ei tee kenestäkään epäiltyä.[1] Epäiltyä koskee syyttömyysolettama eli häntä pidetään syyttömänä mahdolliseen tuomioon saakka.

Esitutkinnan aikana epäillyllä on asianosaisen asema. Kuulusteltavalle on ennen kuulustelua ilmoitettava hänen asemansa prosessissa (epäilty vai todistaja), mistä häntä epäillään ja myös aseman muuttumisesta. Epäillyllä ei ole velvollisuutta antaa lausumaa esitutkinnassa, hänellä ei ole tunnustuspakkoa ja häntä ei rangaista, vaikka hän poikkeaisi totuudesta. Epäilty on velvollinen ilmoittamaan vain oikeat henkilötietonsa. Epäillyllä on oikeus jo esitutkinnan aikana käyttää avustajaa ja valmistella puolustustaan.[1]

Lähteet
-------

1. 1 2  *Encyclopædia iuridica fennica,* Suomalainen lakimiesyhdistys 1994–1999, ISBN 951-855-135-9, osa IV palstat 58–59.