Norjan väestötiheys kunnittain.
Norjan väestönkasvu vuosittain (tuhatta henkeä):
  luonnollinen väestönkasvu (syntyneiden enemmyys)
  kokonaiskasvu (syntyneiden enemmyys + nettomaahanmuutto).
Norjassa asuvat ulkomailla syntyneet syntymämaan mukaan vuonna 2009.
Bokmålin (sinisellä) ja nynorskin (punaisella) käyttö Norjan kunnissa. Osa kunnista on kielimuodoltaan neutraaleja (keltaisella).
Norjan väestöpyramidi 1.1.2011.
**Norjan väestö** tarkoittaa Norjan alueella asuvia Ihmisiä. Vuoden 2015 alussa Norjassa oli 5 165 802 asukasta. Vuonna 2012 asukkaista 546 732 oli ulkomaalaisia.

Vuonna 2014 maassa oli lähes 760 000 maahanmuuttajaa. Suurin osa maahanmuuttajista on tullut Puolasta, Ruotsista, Pakistanista, Irakista ja Somaliasta. 33 prosenttia maahanmuuttajista on saanut Norjan kansalaisuuden.

Norjalaisten kielet
-------------------

*Pääartikkeli: Norjan kielipolitiikka*
Norjassa on yksi virallinen kieli (norja) ja kolme vähemmistökieltä (saame, kveeni ja romani). Huippuvuorilla puhutaan myös venäjää ja puolaa, mutta niillä ei ole virallista asemaa.

### Norjan kieli

Norjan kielestä käytetään kahta kirjoitusmuotoa, kirjanorjaa (bokmål) ja uusnorjaa (nynorsk). Vuonna 1996 julkaistussa kyselytutkimuksessa 7,5 prosenttia sanoi käyttävänsä nynorskia pääasiallisena kielenään yksityiselämässään, ja näiden lisäksi 5 prosenttia käytti vaihtelevasti nynorskia ja bokmålia. Kielen käyttö on vahvasti aluesidonnaista: vuonna 1991 peruskoululaisista oli nynorskinkielisiä Sognin ja Fjordanen läänissä 96 prosenttia ja Telemarkissa 20 prosenttia, mutta Hedmarkissa vain 0,2 prosenttia. Aikoinaan molemmat kielet yritettiin yhdistää luomalla samnorsk, mutta siitä ei koskaan tullut laajasti käytettyä. Høgnorsk on nynorskin muoto, jossa on säilynyt enemmän vanhoja vaikutteita, mutta silläkin on vain vähän käyttäjiä.

### Saamelaiskielet

Saame on virallinen kieli Koutokeinon, Kaarasjoen, Kåfjordin, Lavangenin, Uuniemen, Porsangin, Tenon, Tysfjordin ja Snåsan kunnissa. Norjassa puhutaan kolmea saamenkieltä: pohjoissaamea, eteläsaamea ja luulajansaamea. Kveeni ja kaksi eri romanikieltä mainitaan Norjan kielipolitiikan määrittelyssä suojeltavina ja elvytettävinä kielinä.

### Kveeni

Kveeniä eli ruijan murteita puhuvat kveenit Tromsan- ja Finnmarkin lääneissä. Kielellä on Norjassa noin 6 500 puhujaa. Kuten saamelaiskielienkin puhujiin, myös kveeneihin kohdistettiin norjalaistamistoimia. Samoin kuin saame, kieli alkoi elpyä 1970-luvulla ja vuodesta 2006 lähtien kieltä on voinut opiskella Tromssan yliopistossa. Kveeni on virallinen kieli Porsangissa.

### Romanin kieli

Romanin kieltä puhuvat Norjassa asuvat romanit. Romanin kielellä on noin 6 500 puhujaa Norjassa ja se jakautuu neljään murteeseen, tavringerin, vlaxin, skandiromaanin ja rodin murteisiin. Rodi on muodostunut norjan kielestä jossa on suuri määrä lainasanoja romanin kielestä. Romanit eivät ole keskittyneet mihinkään osaan maata vaan ovat hajautuneet ympäri sitä, lähinnä suuriin asutuskeskuksiin.

Uskonnot
--------

Noin 69,9 prosenttia väestöstä kuului vuonna 2018 evankelis-luterilaiseen Norjan kirkkoon. Muiden kristillisten uskontokuntien edustajia on 6,9 prosenttia, muslimeja 3,3 prosenttia ja muita uskontoja 0,8 prosenttia väestöstä. Uskontokuntiin kuulumattomia on 19,2 prosenttia väestöstä. Vain 20 prosenttia pitää Jumalaa tärkeässä asemassa elämässään, mikä on Euroopan alimpia lukuja. 32 prosenttia norjalaisista ilmoitti kyselytutkimuksessa uskovansa Jumalaan, 47 prosenttia uskoi johonkin korkeampaan voimaan ja 17 prosenttia ilmoitti ettei usko kumpaakaan edellisistä.

Kouluttautuminen
----------------

Oppivelvollisuus kestää Norjassa kymmenen vuotta. Maan väestörakenteen takia 40 prosenttia kouluista on niin pieniä, että niissä on yhdysluokkia. Kuntien velvollisuus on tarjota iltapäivähoitoa neljän alimman luokan oppilaille. 16–19-vuotiailla on oikeus opiskelupaikkaan ammatillisessa tai yliopistoon valmentavassa oppilaitoksessa.

Norjalaisten muuttoliikkeet
---------------------------

1800-luvun loppupuolella ja 1900-luvun alkupuolella oli laaja muuttoliike Norjasta muihin maihin, erityisesti Yhdysvaltoihin. Maastamuutto saavutti huippunsa 1860-luvun puolivälissä, jolloin yli kaksi kolmasosaa maan luonnollisesta väestönkasvusta, tai noin 10-15% väestöstä, jätti Norjan. Maastamuutto pysyi korkeana ensimmäiseen maailmansotaan saakka ja pysähtyi vasta 1930-luvun talouskriisiin. 1960-luvun lopulta lähtien Norjassa on ollut olennaisesti nettomaahanmuuttoa, joka oli noin 1% maan väestöstä 1970-luvulla ja 1980-luvun alkupuolella. Koska syntyvyys syntyperältään norjalaisten keskuudessa on laskenut, maahanmuuton aiheuttaman väestönkasvun kokonaisosuus on noussut merkittävästi niin, että se on tällä hetkellä 35-40%. 1960-luvulla alkoi saapua yhä enemmän siirtolaisia Etelä-Euroopasta, Aasiasta, Afrikasta ja Etelä-Amerikasta, ja suurin osa heistä asettui Osloon tai sen ympäristöön. Vuonna 1975 Norja otti käyttöön virallisen maahanmuuttokiellon, joka on edelleen voimassa. Kielto ei kuitenkaan koske erikseen määriteltyjä pakolaisryhmiä eikä turvapaikanhakijoita. Näille ryhmille on olemassa vuosittaiset kiintiöt, ja suurin osa heistä tulee entisen Jugoslavian alueelta, Pakistanista, Vietnamista, Iranista ja Turkista. Lisäksi sallitaan jonkin verran pelivaraa perheiden yhdistämistä varten.

Väestönkehitys
--------------

Väestön väheneminen vuosien 1300 ja 1500 välillä johtui pääasiassa siitä, että Musta surma tuli Norjaan vuonna 1349.

| Vuosi | Väkiluku |
| --- | --- |
| 1000 | 150 000 |
| 1300 | 375 000 |
| 1500 | 170 000 |
| 1665 | 440 000 |
| 1769 | 723 618 |
| 1801 | 883 603 |
| 1825 | 1 051 318 |
| 1835 | 1 194 827 |
| 1855 | 1 490 047 |
| 1875 | 1 813 424 |
| 1900 | 2 240 032 |
| 1910 | 2 391 782 |
| 1920 | 2 649 775 |
| 1930 | 2 814 194 |
| 1940 | 2 953 028 |
| 1942 | 3 009 000 |
| 1946 | 3 156 950 |
| 1950 | 3 278 546 |
| 1955 | 3 408 161 |
| 1960 | 3 570 554 |
| 1965 | 3 708 609 |
| 1970 | 3 866 468 |
| 1975 | 3 997 525 |
| 1980 | 4 078 900 |
| 1985 | 4 145 845 |
| 1990 | 4 233 116 |
| 1995 | 4 348 410 |
| 2000 | 4 478 497 |
| 2005 | 4 631 800 |
| 2010 | 4 858 200 |
| 2011 | 4 973 029 |
| 2012 | 5 002 942 |
| 1.4.2013 | 5 067 709 |

Sukupuolijakauma
----------------

Arvioitu sukupuolijakauma vuonna 2011:

* syntymä: 1,05 miestä/nainen
* alle 15 vuotta: 1,04 miestä/nainen
* 15–64 vuotta: 1,02 miestä/nainen
* yli 64 vuotta: 0,78 miestä/nainen
* koko väestö: 0,98 miestä/nainen

Ikä
---

### Elinikä

Vastasyntyneen lapsen eliniänodote (2011)

* pojat: 79,0 vuotta
* tytöt: 83,5 vuotta

### Mediaani-ikä

Mediaani-ikä vuonna 2013 (arvio):

* Koko väestö: 40,6 vuotta
* miehet: 39,7 vuotta
* naiset: 41,4 vuotta

### Ikäjakauma

Väestön keski-ikä on 39 vuotta. Luku kuitenkin vaihtelee paljon maan eri osissa. 26 prosenttia norjalaisista on alle 20-vuotiaita, 61 prosenttia 20–66-vuotiaita ja 13 prosenttia yli 66-vuotiaita.

#### Ikäjakauman kehitys

##### 1860

* 0–14 vuotta: 35,9 % (miehet 288 510; naiset 28 249)
* 15–64 vuotta: 58,0 % (miehet 446 391; naiset 472 405)
* Yli 64 vuotta: 6,1 % (miehet 42 130; naiset 53 840)

##### 1910

* 0–14 vuotta: 35,0 % (miehet 423 253; naiset 408 204)
* 15–64 vuotta: 57,3 % (miehet 640 835; naiset 722 443)
* Yli 64 vuotta: 7,7 % (miehet 82 312; naiset 99 905)

##### 1960

* 0–14 vuotta: 26,0 % (miehet 476 748; naiset 452 559)
* 15–64 vuotta: 63,0 % (miehet 1 125 525; naiset 1 123 206)
* Yli 64 vuotta: 11,0 % (miehet 175 485; naiset 214 184)

##### 2010

* 0–14 vuotta: 18,9 % (miehet 470 253; naiset 447 472)
* 15–64 vuotta: 66,2 % (miehet 1 641 821; naiset 1 575 980)
* Yli 64 vuotta: 14,9 % (miehet 314 678; naiset 407 995)

Kansallisuudet
--------------

| Sija | Alkuperämaa | Väkiluku (2012) |
| --- | --- | --- |
| 1. | Puola Puola | 72 103 |
| 2. | Ruotsi Ruotsi | 36 578 |
| 3. | Pakistan Pakistan | 32 737 |
| 4. | Somalia Somalia | 29 395 |
| 5. | Irak Irak | 28 935 |
| 6. | Saksa Saksa | 25 683 |
| 7. | Liettua Liettua | 23 941 |
| 8. | Vietnam Vietnam | 20 871 |
| 9. | Tanska Tanska | 19 823 |
| 10. | Iran Iran | 17 913 |
| 11. | Venäjä Venäjä | 16 833 |
| 12. | Turkki Turkki | 16 742 |
| 13. | Filippiinit Filippiinit | 16 431 |
| 14. | Bosnia ja Hertsegovina Bosnia ja Hertsegovina | 16 338 |
| 15. | Thaimaa Thaimaa | 14 398 |

Syntyneisyys
------------

1,88 syntymää/nainen (2011) Laskua

| 1968-1969 | 1971-1975 | 1976-1980 | 1981-1985 | 1986-1990 | 1991-1995 | 1996-2000 | 2001-2005 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2,72 | 2,24 | 1,77 | 1,68 | 1,82 | 1,88 | 1,85 | 1,80 | 1,84 | 1,90 | 1,90 | 1,96 | 1,98 | 1,95 | 1,88 |

Lähteet
-------

1. 1 2
2. ↑
3. 1 2 3  Suomen suurlähetystö, Oslo: Yhteiskunta, kulttuuri ja media *finland.no*.
4. ↑  Olaf Almenningen: Nynorsk i Noreg i dag (s. 39 ja 41) *Språknytt*.  1996.
5. ↑  Norjan ev.lut. kirkon jäsentilasto 14.5.2019 Statistics Norway
6. ↑  Members of Christian communities outside the Church of Norway. 3.12.2019 Statistics Norway
7. ↑  Members of religious and life stance communities outside the Church of Norway, by religion/life stance. 3.12.2019 Statistics Norway
8. ↑  Special Eurobarometer, biotechnology, page 204 (PDF) *ec.europa.eu*.  Fieldwork: Jan-Feb 2010.
9. ↑  The Norwegian Education System Ministry of Education and Research.
10. ↑  Upper Secondary Education and Training Ministry of Education and Research
11. ↑  Geir Thorsnæs: Siirtolaisuus *Tutustu Norjaan*.  7.9.2009. Norjan suurlähetystö, Helsinki.  [vanhentunut linkki]
12. ↑  SSB temaside om befolkning  lest på nett 18.1.2013
13. ↑  Focus on population (1.10.2011 arvo) Statistic Norway. Viitattu 22.12.2011. (englanniksi)
14. ↑  Statistisk sentralbyrå: Vi blir 5 millioner innbyggere 19. mars 2012
15. ↑  Folkemengd og kvartalsvise befolkningsendringar, 1. kvartal 2013 y. Viitattu 8.7.2013. (norjaksi)
16. ↑  CIA - The World Factbook *cia.gov*.  Arkistoitu 6.5.2020. Viitattu 1.5.2013.
17. ↑   (Arkistoitu – Internet Archive)
18. ↑  Immigrants and Norwegian-born to immigrant parents
19. ↑  Innvandrarbefolkninga og personar med annan innvandringsbakgrunn, etter innvandringskategori, kjønn og landbakgrunn. 1. januar 2001 *Statistics Norway*.
20. ↑  SUOMEN SUURLÄHETYSTÖ, Oslo: Yhteiskunta, kulttuuri ja media *finland.no*.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Norjan väestö** Wikimedia Commonsissa