Koulukatu helmikuussa 2008.**Koulukadun kenttä** on Suomen ensimmäinen tekojäärata, joka sijaitsee Tampereen keskustassa, Kaakinmaan kaupunginosassa Koulukadun varrella. Tekojäärata rakennettiin vuonna 1956.

Historia
--------

Alun perin paikalla oli kolme Tampereen Tennisseuran tenniskenttää. Ilves sai Tennisseuralta luvan jäädyttää kentät talvisaikaan ja rakensi paikalle jääkiekkokentän harjoituksiaan ja otteluitaan varten loppuvuodesta 1934. Tuolloin kenttää ympäröi vain jääpallokentän kaltainen matala reunus, eikä katsomorakennelmiakaan ollut. Ilves ylläpiti kenttää ja myi jääaikaa myös muille seuroille. Kenttää kutsuttiin läheisen oppilaitoksen mukaan Talouskoulun tai kansanomaisemmin Soppakoulun kentäksi.

Varsinainen korkealaitainen kiekkokaukalo sekä katsomo rakennettiin Koulukadulle syksyllä 1945. Uusitun kentän avausottelu pelattiin 14. joulukuuta. Kentän äärelle mahtui aluksi 4 500 katsojaa. Koulukadun SM-sarjan-yleisöennätys on vuodelta 1964 ottelusta Tappara–TK-V, 10 655 katsojaa.

### Tekojäärata

Ilveksen Räshid Hakimsan ja Kooveen Heino Pulli Koulukadun tekojääradan ensimmäisessä ottelussa vuonna 1956.
Vuonna 1956 Koulukadulle rakennettiin Suomen ensimmäinen tekojäärata. Sitä olivat rakentamassa Tampereen kaupunki, paikallisten jääkiekkoseurojen pelaajat ja naapurissa sijainnut virvoitusjuomatehdas Pyynikki Oy, jonka kylmälaitteet huolehtivat kentän jäädytyksestä. Ensimmäinen ottelu pelattiin vuoden 1956 marraskuussa. Tilaisuus alkoi apulaiskaupunginjohtaja Erkki Lindforsin sekä keinojääratayhdistyksen puheenjohtaja Usko Teromaan sanoin, jota sitten seurasi ilotulitus. Pikasarjassa pelasivat keskenään paikalliset SM-joukkueet Ilves, Tappara ja Koovee. Avausmaalin tekojääradalla teki Ilveksen Hakimsan. Tappara palkittiin lopulta parhaana.

Tekojäällä on sanottu olleen ratkaiseva merkitys koko Suomen jääkiekkoilun ammattilaistumiselle, kun peli- ja harjoittelumahdollisuudet lisääntyivät kauden pidetessä ja jäävarmuuden parantuessa.

Vuosien varrella kentällä vieraili useita ulkomaalaisia joukkueita. Kanadan ja Neuvostoliiton maajoukkueiden vierailut keräsivät katsomoihin jopa yli 10 000 katsojaa.

Kun vahvat tamperelaisjoukkueet Ilves, Koovee ja Tappara siirtyivät vuonna 1965 valmistuneeseen Hakametsän jäähalliin, Koulukadulle jäivät pelaamaan alemmilla sarjatasoilla pelaavat joukkueet. Nykyään, kun Tampereelle on rakennettu useita jäähalleja, Koulukadun kenttä on etupäässä yleisöluistelukäytössä ja läheisten koulujen liikuntatuntien pitopaikkana.

Kentän viereisessä talossa toimi aikoinaan De Gamlas Hem -vanhainkoti, josta syntyivät termit "mummokori" ja "ylämummo", joka tarkoitti Pyhäjärven puoleisen maalin vasenta ylänurkkaa.

**Tuoreita tapahtumia**

Koovee järjesti Koulukadun kentällä 29. marraskuuta 2009 seuran 80-vuotisjuhlan, jonka ohjelmaan kuului mm. tamperelaisten jääkiekkolegendojen näytösottelu ja Suomi-sarjan ottelu KOOVEE–Nokian Pyry. Tapahtumaa seurasi 1 414 katsojaa.

Kirjallisuutta
--------------

* Kimmo Leinonen: *Koulukadun sankarit - Tampereen jääkiekkoilun historia 1928–1965*. Apali, 2014.

Aiheesta muualla
----------------

* Koulukadun kenttä ja tekojäärata
* "Suomen ensimmäinen keinojäärata avautui Tampereelle 1956" - Yle, Elävä Arkisto

Lähteet
-------

1. ↑  Matti Wacklin: *Sydämenasiana Ilves*, s. 23. Tampere: Ilves ry, 2006. ISBN 952-92-0783-2.
2. ↑  Jouni Valkeeniemi: Nostalgisesti Koulukadulla *Ilves.com*.  16.12.2005.  Arkistoitu 12.10.2008. Viitattu 14.2.2008.
3. ↑  Kausikertomus 1963-64: Mestaruus ratkesi vasta dramaattisessa uusintaottelussa *Tappara.fi*. Tamhockey Oy. Viitattu 6.4.2021.
4. 1 2 3 4  Kimmo Leinonen: *Koulukadun sankarit - Tampereen jääkiekkoilun historia 1928–1965*. Apali, 2014.
5. ↑  "Hakimsan teki ensimmäisen maalin keinojääradalla Tampereella" *flickr.com*.  1956. Viitattu 15.7.2023.
6. ↑  "Tampere taas edelläkävijänä - Keinojäärata vihittiin eilen" *flickr.com*.  1956. Viitattu 15.7.2023.
7. ↑  Tampereen keinojäärata avattiin - Tampere paras joukkue pikasarjassa. (s. 15) *Helsingin Sanomat*, 22.11.1956. HS Aikakone (tilaajille).
8. ↑  Matti Wacklin: *Sydämenasiana Ilves*, s. 53. Tampere: Ilves ry, 2006.
9. ↑  Juti nosti ylämummon kansan tietoisuuteen – näin termi syntyi Yle.fi.