recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Suomi yleisurheilun sisäratojen Euroopan-mestaruuskilpailuissa 1987** käsittelee Suomen joukkuetta yleisurheilun sisäratojen Euroopan-mestaruuskilpailuissa Liévinissä 1987.

Suomen yhdeksästä miehestä ja kolmesta naisesta koostunut joukkue saavutti kaksi mitalia ja kaksi kuudetta sijaa. Muutaman vuoden tauon jälkeen sisäratojen EM-kisoissa esiintynyt Arto Bryggare voitti uransa toisen mestaruuden. Sisko Hanhijoki (vielä tyttönimellään Markkanen) ylsi uransa ensimmäisissä EM-halleissa finaaliin 200 metrin juoksussa. Myöhemmin pituushyppääjänä paremmin tunnettu Ringa Ropo oli mukana korkeushypyssä.

Mitalistit
----------

| Mitali | Nimi | Laji |
| --- | --- | --- |
| **Kultaa** | Arto Bryggare | 60 metrin aitajuoksu |
| **Pronssia** | Ari Suhonen | 800 metrin juoksu |

Joukkue
-------

### Miehet

| Laji | Nimi | Sijoitus ja tulos |
| --- | --- | --- |
| **60 metriä** | Harri Nevavuo | alkuerässään viides (6,79) |
| Jouni Myllymäki | alkuerässään kuudes (6,84) |
| **800 metriä** | Ari Suhonen | loppukilpailussa kolmas (1.49,56) |
| **60 metrin aidat** | Arto Bryggare | loppukilpailussa ensimmäinen (7,59) |
| Mikael Ylöstalo | alkuerässään kolmas (7,91) |
| **seiväshyppy** | Asko Peltoniemi | kahdeksas (550) |
| Arto Peltoniemi | 13. (530) |
| Kimmo Pallonen | 14. (530) |
| **pituushyppy** | Jarmo Kärnä | kuudes (795) |

### Naiset

| Laji | Nimi | Sijoitus ja tulos |
| --- | --- | --- |
| **60 metriä** | Sisko Markkanen | alkuerässään neljäs (7,47) |
| **200 metriä** | Sisko Markkanen | loppukilpailussa kuudes (24,55) |
| **korkeushyppy** | Ringa Ropo | 12. (185) |
| **pituushyppy** | Arja Jussila | ilman tulosta |

Lähteet
-------

* Martiskainen, Seppo (toim.): *Suomi voittoon – kansa liikkumaan. Suomen yleisurheilun 100 vuotta*, s. 431. Yleisurheilun tukisäätiö, 2006. ISBN 951-98952-2-1.

### Viitteet


Suomi yleisurheilun sisäratojen Euroopan-mestaruuskilpailuissa
1967 • 
1969 • 
1970 • 
1971 • 
1972 • 
1973 • 
1974 • 
1975 • 
1976 • 
1977 • 
1978 • 
1979 • 
1980 • 
1981 • 
1982 • 
1983 • 
1984 • 
1985 • 
1986 • 
1987 • 
1988 • 
1989 • 
1990 • 
1992 • 
1994 • 
1996 • 
1998 • 
2000 • 
2002 • 
2005 • 
2007 • 
2009 • 
2011 • 
2013 • 
2015 • 
2017 •
2019
Etelänmunkkikasvusto kuvattuna Karlsruhen kasvitieteellisessä puutarhassa Saksassa.
**Etelänmunkki** (*Jasione laevis*) on kellokasvien (*Campanulaceae*) heimoon ja munkkien sukuun kuuluva ruohovartinen, monivuotinen kasvi.

Ulkonäkö ja koko
----------------

Löyhästi mätästävä etelänmunkki kasvaa 20–50 senttimetriä korkeaksi. Kasvi on kalju tai karvainen. Varret ovat pystyjä tai kohenevia ja yläosastaan lehdettömiä. Lehdet ovat tasasoukan suikeita tai kapean vastapuikeita, aaltolaitaisia, ehytlaitaisia tai harvaan matalahampaisia. Varsilehdet ovat kooltaan 15–50 mm pitkiä ja 2–8 mm leveitä. Pallomainen kukinto on tiheä, 2,5–3 cm leveä mykerömäinen sarja, jonka tyvellä on suomumaisia ylälehtiä. Verhiönliuskat ovat äimämäisiä. Teriö on 12–15 mm pitkä ja väriltään yleensä vaaleansininen, joskus valkoinen tai vaaleanpunainen. Teriönliuskat ovat aluksi yhdessä, tyvestä alkaen erityviä. Verhiön ja teriön torvi on suora, ja kukkien luotit pistävät piikkeinä esiin torvista. Suomessa etelänmunkki kukkii heinä-elokuussa. Hedelmä on kahdella kärkiraolla avautuva kota.

Levinneisyys
------------

Etelänmunkki on alkuperäislaji Keski-Euroopassa. Suomessa laji on hyvin harvinainen. Alun perin sitä on tavattu Suomessa Kuusamossa, jossa se on toisen maailmansodan aikainen sotatulokas. 2000-luvulla lajia on tavattu myös tulokkaana Länsi-Pirkanmaalla.

Elinympäristö
-------------

Suomessa etelänmunkkia on tavattu metsittyvällä niityllä.

Lähteet
-------

* *Retkeilykasvio*. Toim. Hämet-Ahti, Leena & Suominen, Juha & Ulvinen, Tauno & Uotila, Pertti. Luonnontieteellinen keskusmuseo, Kasvimuseo, Helsinki 1998. ISBN 951-45-8167-9

### Viitteet

1. 1 2 3 4  Retkeilykasvio 1998, s. 404.
2. ↑  Lampinen, R. Lahti, T. & & Heikkinen, M. 2012: Kasviatlas 2011: Etelänmunkin levinneisyys Suomessa. Helsingin Yliopisto, Luonnontieteellinen keskusmuseo, Helsinki. Viitattu 14.7.2012.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Etelänmunkki** Wikimedia Commonsissa

* Kasviatlas 2020: Etelänmunkin levinneisyys Suomessa.
* Puutarha.net: Etelänmunkki (*Jasione laevis*) (Arkistoitu – Internet Archive)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Taksonitunnisteet | 
* Wikidata: Q115280
* Wikispecies: Jasione laevis
* CoL: 3QM7V
* EoL: 5134662
* EPPO: IAILA
* EUNIS: 164870
* GBIF: 3165708
* iNaturalist: 340841
* IPNI: 142668-1
* NCBI: 239450
* Open Tree of Life: 117711
* Plant List: kew-351875
* POWO: urn:lsid:ipni.org:names:142668-1
* Tropicos: 5501659
* WFO: wfo-0000813793

 |

 |
**Donald Duck’s Playground** on Sierra On-Linen kehittämä ja U.S. Goldin vuonna 1984 Commodore 64:lle julkaisema opetuspeli. Peli perustuu Walt Disneyn tunnettuun animaatio- ja sarjakuvasankariin Aku Ankkaan. Peli käännettiin myös Atari ST:lle, Amigalle sekä MS-DOSille. Pelin pääsuunnittelija ja muusikko oli Al Lowe.

Pelaaja ottaa pelissä Aku Ankan roolin. Akun työnä on yksinkertaisesti kerätä niin paljon rahaa kuin mahdollista. Tehdäkseen tämän Aku voi hankkia itselleen töitä neljästä eri paikasta: vihanneskauppiaalta, rautatieltä, lelukaupasta tai lentokentältä. Kukin työ kestää pelaajan valinnan mukaan yhdestä kahdeksaan minuuttiin, jona aikana Akun on ansaittava mahdollisimman paljon rahaa.

Työpaikat
---------

Aku töissä rautatiellä pelin Commodore 64-versiossa.
Akulla on erilainen tehtävä joka työpaikassa. Hän ansaitsee tietyn summan rahaa jokaisesta suorittamastaan työstä; kun pelin vaikeusasteeksi on asetettu keskitaso, palkat tuplaantuvat, ja kun pelataan edistyneellä tasolla, palkat triplaantuvat.

VihanneskauppiaallaAkulle heitellään vihanneksia trukin perältä, ja hänen tehtävänään on lajitella vihannekset kolmeen laatikkoon. Yksi laatikoista on vesimeloneille, toinen kurpitsoille ja kolmas cantaloupemeloneille. Jokainen vihannes heitetään satunnaiselle etäisyydelle, jolloin Akun täytyy napata se ja laittaa se oikeaan laatikkoon. Akun epäonnistuessa vihanneksen kiinniottamisessa tai laittaessa vihannes väärään laatikkoon, se murskaantuu, eikä Aku saa rahaa. Aku ansaitsee yhden sentin kustakin oikein lajitellusta vihanneksesta.
LelukaupassaAkun tehtävänä on laittaa liukuhihnalta saamansa lelut oikeaan paikkaan leluhyllylle. Noin joka viidestoista sekunti juna ohittaa lelukaupan läheisellä rautatiellä. Mikäli leluhyllyn ovi on avoinna junan tärisyttäessä maata, hyllyltä putoaa leluja ja Aku menettää rahansa. Akun täytyykin sulkea leluhyllyn ovi junan lähestyessä. Aku ansaitsee 5 senttiä jokaisesta leluhyllylle oikein asettaneestaan lelusta.
RautatielläAku on kontrolloimassa rautatien ohjauspaneelia, joka säätelee rautatiellä olevia vaihteita. Akun täytyy käännellä vaihteita siten, että tavaravaunut voivat vastaanottaa lastinsa ja kuljettaa sen oikeaan kaupunkiin. Aku ansaitsee 15 senttiä jokaisesta perille kuljetetusta lastista.
LentokentälläAkun tehtävänä on lajitella liukuhihnalta saamiansa paketteja rahtiautoon, joka vie ne lentokoneeseen. Paketit on merkitty eri puolella Yhdysvaltoja sijaitsevien kaupunkien mukaan, joihin ne on määrä lennättää. Akun täytyy heittää kukin paketti ohi ajavan rahtiauton kyydissä olevaan tiettyyn laatikkoon. Lopuksi lentokone lähtee ja Akun täytyy lopettaa lajittelu. Aku ansaitsee 3 senttiä jokaisesta oikein lajitellusta paketista.

Leikkikenttä
------------

Aku voi ostaa kovalla työllä ansaitsemillaan rahoilla erilaisia leikkikentälle sijoitettavia esineitä, kuten tikapuita tai keinuja, sukulaispoikiensa Tupun, Hupun ja Lupun iloksi. Kukin esine voidaan sijoittaa tiettyyn paikkaan leikkikentälle. Ylittäessään rautatien, Aku kutsuu paikalle yhden ankanpojista, jolloin pelikontrolli siirtyy Akusta ankanpoikaan, joka voi leikkiä leikkikentällä.
**Matkatili** tai *matkapalvelutili* on laskutusratkaisu yrityksen matkatoimisto-ostoille. Se soveltuu yrityksen koko henkilöstön matkustamiseen ja selkeyttää yrityksen liikematkustamiseen liittyvien ostojen käsittelyä. Oman henkilöstön lisäksi matkatilin kautta voidaan laskuttaa myös ryhmä- tai vierasmatkat.

Matkatilin kautta laskutettaessa yrityksen työntekijöiden ei tarvitse antaa luottokorttinumeroitaan yrityksen sopimusmatkatoimistolle, ja lisäksi muistaa päivittää näitä tietoja, esimerkiksi voimassaoloajan muuttuessa tai korttinumeron vaihtuessa, mikäli kortti on esimerkiksi kadonnut tai varastettu.

Matkatilin laskutus
-------------------

Matkatilin koontilaskutus selkeyttää matkalaskutusta ja pienentää huomattavasti käsiteltävien laskujen määrää. 

Matkatoimisto laskuttaa yleensä kunkin matkan erikseen, mutta matkatilin laskun tullessa vain esimerkiksi kerran kuussa yritys saa maksuaikaa keskimäärin 30 päivää matkatoimisto-ostoilleen.

Matkatilitapahtumat voidaan yrityksen tarpeiden mukaan laskuttaa joko erikseen omana kokonaisuutenaan tai yhdessä korttiostojen kanssa. Kun matkatili- ja korttitapahtumat ovat matkustajan laskulla yhdessä, laskun tarkistaminen nopeutuu.

Tapahtumissa on mukana ns. rikastettua tietoa: muun muassa matkatoimiston saatenumero, kohdepaikka ja matkustuspäivä sekä ALV, joita tavallisessa luottokorttitapahtumassa ei ole.

Matkatilin rinnalle palveluun kuuluu myös yritysluottokortti.

Matkatilitapahtumat ja Matkalaskujärjestelmä
--------------------------------------------

Tapahtumien yhteydessä voidaan välittää yrityksen käyttämän matkalaskujärjestelmän mukainen matkustajan henkilönumero, jolloin tapahtumien kohdistus matkustajille on joustavaa. Kohdistustekijänä voidaan käyttää myös matkustajan nimeä, projektinumeroa tai vaikkapa osastoa/kustannuspaikkaa. Myös matkalaskujärjestelmään välitettävät tapahtumat sisältävät rikastetut tiedot.

Katso myös
----------

* American Express
* Diners Club
* Eurocard
* First Card

Aiheesta muualla
----------------

* American Express
* Diners Club
* Eurocard
* First Card
**Tatra T5C5** on ČKD Tatran valmistama niveletön raitiovaunumalli, jota valmistettiin Prahassa 1970-luvun lopusta 1980-luvun alkupuolelle. Koekappaleita kokeiltiin Prahassa ja Budapestissa vuonna 1978. Vaunut erosivat monin tavoin Tatran aiemmista tuotteista; merkittävimpänä erona kulkuneuvoa ohjattiin ajokahvasta polkimen asemesta. 322 raitiovaunua toimitettiin Budapestiin vuosina 1978-1984, ja 126 alkuperäistä vaunua oli yhä liikenteessä lokakuussa 2017. T5C5:ssä on kolme ovea molemmilla puolilla.

Uudistukset
-----------

Vuosina 2002-2004 80 T5C5-raitiovaunua peruskorjattiin laajasti: vanha mekaaninen tehonsäätö (vastuksia hyödyntänyt rinnankytketty ohjaus) korvattiin eristehiltatransistoreita (IGBT) käyttävällä hakkuriohjauksella. Näiden raitiovaunujen uudeksi sarjatunnukseksi tuli **T5C5K**. Näitä vaunuja uudistettiin lisää vuonna 2009, ja niiden nykyinen sarjatunnus on T5C5K2. Uusi peruskorjaushanke käynnistyi vuonna 2014. Hankkeessa uusitaan kaikki jäjellä olevat alkuperäiset T5C5:t T5C5K2:ta vastaavaksi. Vaunuissa käytettiin erilaista mutta yhteensopivaa tehonsäätö- ja ohjausjärjestelmää, ja niiden sarjatunnukseksi tuli T5C5K2M. Lokakuussa 2017 196 T5C5K2-vaunua on ajossa ja kahdeksan peruskorjauksessa. 

Kun FUTÁRin liikenteenohjausjärjestelmä otettiin käyttöön, kaikkiin T5C5 ja T5C5K2-vaunuihin asennettiin FUTÁRin ohjain ja vaunulaitteisto sekä uudet sähköiset linjakilvet (etulinjakilpi, kaksi sivulinjakilpeä ja sisälinjakilpi). Osaa vaunujen välisten kytkinten nastoista käytetään FUTÁRin tiedonsiirtoon.

Tuotanto
--------

| Maa | Kaupunki | Tyyppi | Toimitusvuodet | Määrä | Kalustonumerot |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Unkari | Budapest | T5C5 | 1978 – 1984 | 322 | 4000–4171, 4200–4349 |
| Yhteensä: | 322 |  |

**Huomaa:** Tässä luettelossa on vaunujen ensimmäiset omistajat. Kalustoa on voitu jälleenmyydä luettelon ulkopuolisiin kaupunkeihin.

Kuvia
-----

* T5C5:n koekappale #4000 Budapestissa.T5C5:n koekappale #4000 Budapestissa.
* Tatra T5C5K Széll Kálmánin aukiolla Budapestissa. Tatra T5C5K Széll Kálmánin aukiolla Budapestissa.
* T5C5:n keula Budapestissa. T5C5:n keula Budapestissa.

Katso myös
----------

* Tatra T5B6
* Tatra T5A5

Lähteet
-------

1. 1 2  Tatra T5C5 *Strassenbahnen-Online*. Viitattu 10.12.2007.

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.   
Alkuperäinen artikkeli: en:Tatra T5C5 

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Tatran raitiovaunut |
| --- |
|  |
| Standardi (T) | 
* T1
* T2
* T3 (T3R
* T3RF)
* T4
* T5 (T5A5
* T5B6
* T5C5)
* T6 (T6A2
* T6A5
* T6B5
* T6C5)
* T7 (T7B5)

 |
|  |
| Nivel (KT, RT) | 
* K1
* K2
* KT4
* K5
* KT8D5 (KT8D5N)
* RT6 (RT6N1
* RT6S)
* RT8D5

 |
|  |
| Perävaunut (B) | 
* B3
* B4
* B6A2

 |

 |
*Khatib* saarnaa kuulijoille moskeijan saarnastuolista (*minbar*). Kirjan kuvitusta vuodelta 1237.
**Khutba** (arab. خطبة‎, *ḫuṭba*) on islaminuskossa perjantairukoukseen kuuluva saarna, jonka *khatib* pitää moskeijan saarnastuolista eli *minbarista* käsin. Khutba kuuluu myös islamilaisiin id-juhlallisuuksiin ja erityisiin tilanteisiin, kuten auringonpimennyksiin tai ankaran kuivuuden uhatessa. Perjantairukouksessa se edeltää rituaalista rukousta (*salat),* muissa tapauksissa *khutba* tulee sen jälkeen*.*

Rituaalin kulku
---------------

Rituaali alkaa rukouskutsulla (*adhan*). Sen aikana *khatib* eli saarnan esittäjä istuu. Toinen rukouskutsu moskeijassa jo oleville eli *iqama* luetaan, kun *khatib* asettuu paikalleen. Saarna jakautuu kahteen osaan, jotka *khatib* esittää seisaaltaan. Niiden välissä hän istuu.

Kaksiosaiseen *khutbaan* kuuluu viisi osaa seuraavassa järjestyksessä (kolme ensimmäistä ovat pakollisia kummassakin saarnassa):

1. fraasi *al-hamdu lillah* (ylistys Jumalalle)
2. siunausformula profeetalle (Jumala siunatkoon häntä ja antakoon hänelle rauhan)
3. muistutus jumalanpelosta, mihin riittää sanoa "Totelkaa Jumalaa"
4. lausutaan yksi Koraanin jae ainakin toisessa saarnoista
5. uskovien tuonpuoleista elämää koskeva rukous toisessa saarnoista.

Puhujan tulee olla rituaalisen puhtauden tilassa, alastomuus peitettynä. Saarnojen välissä on pakollista istua. Puhujan äänen tulee olla niin kuuluva, että neljäkymmentä osallistujaa voi sen kuulla. 

Seuraavat asiat ovat suositeltavia (*sunna*): puhuja seisoo saarnastuolissa (*minbar*) tai muulla korkealla paikalla; sanoo *as-salamu alaikum* (rauha olkoon kanssanne) saapuessaan moskeijaan ja toisen kerran noustessaan puhumaan; istuu, kunnes *muessin* kutsuu toisen kerran rukoukseen; nojaa puhuessaan sauvaan, jouseen tai miekkaan, joka on vasemmassa kädessä eikä liikuttele käsiään; katsoo kuulijoita eikä kääntele päätään puolelta toiselle.

Lähteet
-------

* Al-Misri, Ahmad ibn an-Naqib: *Reliance of the Traveller and Tools of the Worshipper. Teoksessa: Reliance of the Traveller. Revised Edition. The Classic Manual of Islamic Sacred Law "Umdat al-Salik" by Ahmad ibn Naqib al-Misri (d. 769/1368) In Arabic with Facing English Text, Commentary and Appendices Edited and Translated by Nuh Ha Mim Keller*, s. 47-648. Beltsville, Maryland: amana publications, 2017 (alkuteos n. 1368). ISBN 0-915957-72-8. Teoksen verkkoversio. (englanniksi) (arabiaksi)

### Viitteet

1. ↑  Al-Misri 2007, s. 205–207
2. ↑  Weinsinck, A. J.: Khutba *Encyclopaedia of Islam. 1st edition*.  1913–1936. Brill. Viitattu 19.12.2021.
3. 1 2 3 4  Al-Misri 2017, s. 206–207
**Khyretiai** (m.kreik. Χυρετίαι, myös *Kyretiai*, lat. *Chyretiae* tai *Cyretiae*) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (*polis*) Perrhaibian maakunnassa Thessaliassa Kreikassa. Sen arkeologinen kohde sijaitsee Elassónan kunnassa lähellä nykyistä Doménikon kylää.

Kartta kolmannen makedonialaissodan aikaisesta Thessaliasta, jossa näkyy Khyretiain sijainti.
Khyretiai mainitaan usein makedonialaissotien aikaan 200- ja 100-luvuilla eaa. Aitolialaiset ryöstivät kaupungin vuonna 200 eaa. ja seleukidien Antiokhos III:n armeija valloitti sen vuonna 191 eaa. hyökätessään Kreikkaan. Roomalaiset ja makedonialaiset kuitenkin löivät seleukidit ja valloittivat kaupungin takaisin. Kolmannessa makedonialaissodassa vuonna 171 eaa. makedonialaiset valloittivat sen lyhyen piirityksen jälkeen.

Khyretiai sijaitsi lähellä Titaresios-jokea (nyk. Titarísios) sen sivujoen varrella. Kaupungin akropolis eli linnavuori, joka hallitsi läheistä tasankoa, sijaitsee vajaan kilometrin itään nykyisestä Doménikon kylästä. Kukkulalla on nykyisin Pyhälle Yrjölle (*Ágios Geórgios*) omistettu kirkko. Paikalla on joitakin jäänteitä linnoitusmuureista ja sieltä on löytynyt useita piirtokirjoituksia.

Lähteet
-------

1. ↑  Hansen, Mogens Herman & Nielsen, Thomas Heine: "460 Chyretiai", *An Inventory of Archaic and Classical Poleis*. An Investigation Conducted by The Copenhagen Polis Centre for the Danish National Research Foundation. Oxford: Oxford University Press, 2004. ISBN 0-19-814099-1.
2. 1 2 3  Smith, William: "Cyretiae", *Dictionary of Greek and Roman Geography*. Boston: Little, Brown and Company, 1854. Teoksen verkkoversio.
3. ↑  Chyretiai *Pleiades*. Viitattu 23.10.2017.
**Khus** (m.kreik. χοῦς, *khūs* tai *khous*, myös χοεύς, *khoeus*) oli antiikin kreikkalainen nesteiden tilavuusmitta. Se vastasi 12 kotyleä. Attikalainen (ateenalainen) khus oli nykymitoissa noin 3,27 litraa.

Alun perin nimitys merkitsi khus-nimistä kannua tai ruukkua, sanasta *kheō* (χέω), ’kaataa’. Tästä sai nimensä myös Anthesteria-juhlan toisen päivän "kannujuhla" Khoes (Χόες). Grammaatikko Krates Malloslaisen mukaan khus-kannulla oli alun perin sama muoto kuin Panathenaia-amforoilla, ja se tunnettiin myös nimellä pelike. Myöhemmin se sai oinokhoen tai olpen muodon. Tällaiset kannut olivat vetoisuudeltaan pienempiä kuin mitä khus oli mittayksikkönä. Tämä selittää tekstikohdat, jotka aiheuttaisivat ihmetystä, jos khus tulkittaisiin tarkoittamaan yli kolmen litran nestemäärää. Esimerkiksi komediakirjailija Eubuloksella eräs mies tilaa kerran khusin viiniä *kapēleionista* eli tavernasta, ja Milon Krotonlaisen sanotaan kerran juoneen kolme khusta viiniä yhdellä vedolla. *Suda* ehdottaa ratkaisuksi, että khusta olisi ollut kahta kokoa, neljän kotylen khus ja 12 kotylen khus, mutta tällainen näkemys ei ole saanut yleisempää hyväksyntää tutkijoiden parissa.

Muuntotaulukko
--------------

Muuntotaulukko attikalaisen mittajärjestelmän mukaisesti:

| Mittayksikkö (y) | Muuntokerroin (x) |
| --- | --- |
| 1 *khūs* = x × y | 1y = x × *khūs* |
| **Kreikkalaiset** |
| – *kokhliarion* | 720 kokhliaronia | 1⁄720 khusta |
| – *khēmē* | 360 khemeä | 1⁄360 khusta |
| – *mystron* | 288 mystronia | 1⁄288 khusta |
| – *konkhē* | 144 konkhea | 1⁄144 khusta |
| – *kyathos* | 72 kyathosta | 1⁄72 khusta |
| – *oksybafon* | 48 oksybafonia | 1⁄48 khusta |
| – *tetarton* | 24 tetartonia | 1⁄24 khusta |
| – *kotylē* | 12 kotyleä | 1⁄12 khusta |
| – *ksestēs* | 6 ksestestä | 1⁄6 khusta |
| – *hemikhūs* | 2 hemikhusta | 1⁄2 khusta |
| – *keramion* | 1⁄8 keramionia | 8 khusta |
| – *metrētēs* | 1⁄8 metretestä | 12 khusta |
| **Kansainväliset (SI)** |
| – litra | 3,27 l | 0,31 khusta |
| **Brittiläiset** |
| – pint | 5,76 imp pt | 0,17 khusta |
| – gallona | 0,72 imp gal | 1,39 khusta |
| **Yhdysvaltalaiset** |
| – pint | 6,92 US pt | 0,14 khusta |
| – gallona | 0,87 US gal | 1,15 khusta |

Lähteet
-------

1. ↑  Liddell, Henry George & Scott, Robert: χοῦς, ὁ *A Greek-English Lexicon*.  1940. Oxford:  Clarendon Press / Perseus Digital Library, Tufts University.  (englanniksi)
2. ↑  Castrén, Paavo & Pietilä-Castrén, Leena: "Mitat ja painot", *Antiikin käsikirja*, s. 346–347. Helsinki: Otava, 2000. ISBN 951-1-12387-4.
3. 1 2  Smith, William & Wayte, William & Marindin, G. E.: "Chous", *A Dictionary of Greek and Roman Antiquities*. Boston: Little, Brown and Company, 1890. Teoksen verkkoversio.
*Tämä artikkeli kuvaa Jan van Amstel -luokan miinanraivaajaa. Kortenaer-luokan fregatista kertoo artikkeli Hr. Ms. Abraham van der Hulst (F832).*

**Hr. Ms. Abraham van der Hulst** oli Alankomaiden kuninkaallisen laivaston Jan van Amstel -luokan teräsrunkoinen miinanraivaaja, joka otettiin palvelukseen 1937.

Valmistus
---------

*Pääartikkeli: Jan van Amstel -luokka*
Alus tilattiin Gustolta Schiedamista ja sen köli laskettiin 13. marraskuuta 1936. Alus laskettiin vesille 31. toukokuuta 1937 ja se otettiin palvelukseen 11. lokakuuta 1937.

Palvelus
--------

Aluksen miehistö upotti aluksensa 14. toukokuuta 1940 Enkhuizenissa Alankomaiden antauduttua. Saksalaiset nostivat hylyn ja se liitettiin Saksan laivastoon. Alus muutettiin joulukuussa 1940 torpedoiden keräysalukseksi, jolloin se nimettiin *M-553*:ksi.

Alus osui miinaan Itämerellä ja se upposi Brüstendorfin edustalla 21. huhtikuuta 1944. Hylky nostettiin 20. heinäkuuta ja se hinattiin Gotenhafeniin palveluksesta poistettavaksi. Myöhemmin hylky hinattiin Stettiniin, missä se syttyi lähellä Gollnowwerftiä tuleen ilmapommituksessa 20. elokuuta. Palanut hylky jäi paikalleen ja etenevät venäläiset valtasivat sen.

Lähteet
-------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Hr. Ms. Abraham van der Hulst (1937)**.
* Gardiner, Robert (toim.): *Conway’s All the World’s Fighting Ships 1922–1946*. Lontoo: Conway Maritime Press, 1987. ISBN 0-85177-146-7. (englanniksi)

### Viitteet

1. 1 2 3  netherlandsnavy.nl
Matkuksen kauppakeskuksen eteläinen pääty
**Matkus** on 60 hehtaarin yritysalue Kuopion eteläosassa, Hiltulanlahden kaupunginosassa, ja sinne on maanteitse noin neljä kilometriä Petosen keskustasta. Yritysalueen nimi tulee sen vieressä olevasta Matkusjärvestä. Alueen läpi kulkee valtatie 5:n moottoritie ja sitä rajaavat koillisessa ja lounaassa vesialueet Pitkälahti ja Matkus. Pitkälahden ranta on lisäksi Natura-aluetta.

Keväällä 2009 Matkuksen yritysalue oli ympäristöministeriön tietojen mukaan kerrosalan perusteella (150 000m2) Suomen viidenneksi suurin kaupan hanke.

Alueen toimijat
---------------

* Ikea Kuopio
* Kauppakeskus Matkus Kuopio
* Postin jakelukeskus
* Juustoportti liikenneasema
* McDonald's pikaruokaravintola
* Junttan Oy

Matkuksen päävetonaula on vuonna 2012 valmistunut Ikean Ikano -ostoskeskus (33 500m2 Ikea + 30–40 000m2 ikano). Ikean ostama, viitostien länsipuolella sijaitseva tontti on laajuudeltaan 22 hehtaaria. Tontilla on liikerakennusoikeutta 90 000 kerrosneliömetrille. Moottoritien itäpuolelle valmistui kuitenkin ensimmäisenä keväällä 2010 Itellan noin 20 miljoonaa euroa maksanut, 20 000 neliömetrin postinlajittelukeskus..

Liikenne
--------

Aluetta varten rakennettiin uusi eritasoliittymä  Viitostieltä alueelle. Lisäksi vanhalta viitostieltä pääsee alueelle alikulkutunnelia pitkin. Alueelle on rakennettu kattava kevyen liikenteen väylien järjestelmä ja Kuopion keskustasta liikennöi linja-autovuorot 31 sekä 35 Matkukseen.

Tulevaisuus
-----------

Matkuksesta tulee valmiina noin 1 000–1 300 hengen työssäkäyntialue. Noin 1 000 työpaikan nettolisäys tuo kaupunkiin 22,5 miljoonan euron ostovoimalisäyksen palkkatuloina. Kunnallisverokertymä nousee yli 3 miljoonalla vuodessa. Yritysten maksama vuotuinen kiinteistövero kaupungille on noin 2 miljoonaa euroa. Kaupunki investoi alueeseen 12 miljoonaa euroa, mutta saa kaupallisten tonttien 170 000 kerrosneliön myynnistä jo noin 20 miljoonaa, ja investointituista noin 3 miljoonaa euroa. Koko alueen rakennusinvestoinnit ovat valmiina arviolta 150–200 miljoonan euron luokkaa.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5 6 7 8  Patrakka, Jukka: Kuopio hyötyy Matkuksen rakentamisesta 11 miljoonaa.  *Savon Sanomat*, 23.4.2009, s. 15.
2. ↑  Kuopion karttapalvelu (Aluejaot-kohdasta tehdään valinta *Kaupunginosat*) Kuopion kaupunki, kuopio.fi. Viitattu 12.8.2016.
3. ↑  Iloniemi, Eero: Kauppakeskusten aika voi olla ohi.  *Nykypäivä*, 22.5.2009, nro 21, s. 9.
4. ↑  Jörgensen, Aki: Kuopioon Suomen monipuolisin Ikea *Savon Sanomat*.  27.11.2008.  Arkistoitu 2.12.2008. Viitattu 8.1.2009.
5. 1 2 3  Pietiläinen, Matti: Ikean tavaratalo tulee Kuopion Matkukseen *Savon Sanomat*.  10.6.2008. Viitattu 17.7.2008. [vanhentunut linkki]
6. ↑  EU -hankintailmoitus *dgMarket*.  2008. Viitattu 14.4.2009. [vanhentunut linkki]
7. ↑  Matkuksen ja Kylmämäen alueen jatkorakennustyöt, rahoituksen tilannekatsaus *Teknisen lautakunnan kokouskutsu*.  15.4.2009. Kuopion kaupunki. Viitattu 18.4.2009. [vanhentunut linkki]

Aiheesta muualla
----------------

* Matkus Shopping Center
**Thermaïkóslahti** (kreik. Θερμαϊκός Κόλπος, *Thermaïkós Kólpos*; myös *Thermainlahti*, *Thessalonikinlahti*) on lahti Egeanmeren pohjoisosassa Makedonian maantieteellisellä alueella Kreikassa. Se sijaitsee Thessalonikin kaupungin edustalla Chalkidikín niemimaan kainalossa.

Thermaïkóslahti Peraíasta nähtynä.
Lahti on saanut nimensä Thessalonikin paikalla sijainneen varhaisemman Thermen tai Therman kaupungin mukaan. Roomalaisille lahti oli *Thermaicus* tai *Thermaeus sinus* sekä *Macedonicus sinus* ("Makedonianlahti").

Lahden länsirannikkoa hallitsevat Ólymposvuoren maisemat. Itärannikon muodostaa Kassándran niemi, joka on läntisin Chalkidikín niemimaan kolmesta Egeanmereen työntyvästä niemestä. Lahden pohjois- ja koillisrantaa hallitsee Thessalonikin metropolialue.

Lahteen laskevat Axiós- eli Vardar-joki sekä Aliákmonas-, Loudías- ja Gallikós-joet. Ne muodostavat yhdessä suuren suisto- eli delta-alueen lahden pohjoisrannikolle Thessalonikin metropolialueen länsipuolelle. Etelämpänä lahteen laskee myös Pineiós-joki.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Thermaïkóslahti** Wikimedia Commonsissa

Kreikan merialueet

|  |  |
| --- | --- |
| Egeanmeri | 
* Almyróksenlahti
* Argoliinlahti
* Chaniánlahti
* Elefsínanlahti
* Epídavroksenlahti
* Epídavros Limirán lahti
* Eteläinen Euboianlahti
* Fálironlahti
* Géranlahti
* Ierissóksenlahti
* Ikaríanmeri
* Iraklioninlahti
* Kallonínlahti
* Kassándranlahti
* Kaválanlahti
* Kíssamoksenlahti
* Kreetanmeri
* Maliakóslahti
* Málianlahti
* Mégaranlahti
* Mirampéllonlahti
* Moúdroksenlahti
* Myrtóonmeri
* Pagasitikóslahti
* Petaliónlahti
* Pohjoinen Euboianlahti
* Saroninlahti
* Singitikóslahti
* Siteíanlahti
* Soúdanlahti
* Strymonikóslahti
* Thermaïkóslahti
* Traakianmeri

 |
| Joonianmeri | 
* Amvrakikóslahti
* Antíkyranlahti
* Argostólinlahti
* Domvraínanlahti
* Itéanlahti
* Korintinlahti
* Kyparissiakóslahti
* Laganáksenlahti
* Lakonianlahti
* Messenianlahti
* Mýrtoksenlahti
* Patraksenlahti

 |
| Libyanmeri | Messaránlahti |
**Ulrich Wilcken** (18. joulukuuta 1862 – 10. joulukuuta 1944) oli saksalainen historioitsija ja papyrologi. 

Wilcken opiskeli Leipzigissa, Tübingenissä ja Berliinissä. Theodor Mommsen kannusti häntä ottamaan vastaan viran papyrusten luetteloijana. Mommsenin ansiosta Wilken seurasi Eduard Meyeriä muinaishistorian professorina Breslaussa vuonna 1889. Myöhemmin Wilcken oli professorina Würzburgissa (1900), Hallessa (1903), Leipzigissa (1906) ja Bonnissa (1912). Myöhemmin hän työskenteli Münchenissä (1915) ja Berliinissä (1917). 

Wilken oli kreikkalaisen ja roomalaisen papyrologian pioneeri saksassa. Hän kokosi suuria määriä ptolemidien aikaisia papyruksia ja ostrakoneja. Vuonna 1931 Wilken kirjoitti Aleksanteri Suurta käsitelleen teoksen, joka muun muassa käännettiin englanniksi. 

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Norja
* Chile
* Espanja
* Ranska
* BnF data
* Katalonia
* Saksa
* Israel
* Belgia
* Yhdysvallat
* Tšekki
* Australia
* Kreikka
* Alankomaat
* Vatikaani

 |
|  |
| Tieteilijät | 
* CiNii

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Deutsche Biographie
* Trove

 |
|  |
| Muut | 
* IdRef

 |

 |

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.   
Alkuperäinen artikkeli: en:Ulrich Wilcken
Fritz Högerin suunnittelema Chilehaus Hampurissa.
**Tiiliekspressionismi** (saks. *Backsteinexpressionismus*) tarkoittaa ekspressionistisen arkkitehtuurin erityistä tyylisuuntaa, jolle on tyypillistä tiilien, kaakelilaattojen ja klinkkeritiilien käyttö julkisivumateriaalina. Tiiliekspressionismi kehittyi 1920-luvulla Pohjois-Saksan suurissa kaupungeissa, erityisesti Hampurissa ja Bremenissä, sekä Ruhrin alueella. Tiiliekspressionismin esimerkkejä löytyy muualtakin, esimerkiksi Berliinistä, ja myös niin kutsuttu Amsterdamin koulukunta luetaan tiiliekspressionismiin.

Tyylipiirteet
-------------

Kun Bauhausin kannattama uusasiallisuus ajoi kaiken koristelun hävittämistä arkkitehtuurista, kehittivät ekspressionistiset arkkitehdit vastapainoksi tyylin, joka perustui karkeisiin, kulmikkaisiin ja teräviin muotoihin. Julkisivuissa käytettiin tiiltä, ja horisontaaliset linjat jaettiin riveihin, joissa tiilten suunta vuorotteli. Ekspressionististen arkkitehtien mukaan nämä tyylipiirteet ilmaisivat parhaiten 1920-luvun dynaamisuutta, intensiivisyyttä ja jännitteitä.

Tiiliekspressionismin tärkein rakennusmateriaali oli klinkkeritiilet. Korkeassa lämpötilassa poltettu klinkkeritiili oli erittäin muodikas, ja sitä suosittiin varsinkin julkisivuissa. Kestävänä materiaalina se sopi erityisen hyvin Ruhrin teollisuusalueen rakennuksiin, sillä niissä olosuhteet olivat haastavat. Klinkkeritiilten luonteenomainen karkea pinta ja runsas värisävyjen kirjo ruskeasta punaisen kautta purppuraan lisäsivät materiaalin suosiota.

Tiiliekspressionismia edustavissa rakennuksissa silmiinpistävä piirre on niiden julkisivujen elävyys, joka perustuu siihen, että tiilet muurattiin tarkoituksella muodostamaan kuvioita. Tämä auttoi elävöittämään laajoja seinäpintoja, jotka muuten olisivat olleet monotonisia. Joissakin tapauksissa julkisivuissa hyödynnettiin jopa hukkatiiliä, jotka olivat vahingoittuneet polton aikana. Niitä käytettiin koriste-elementteinä hyödyntäen niiden yksilöllistä ulkonäköä. Kulmatiiliä yhdisteltiin erilaisiin sommitelmiin, mikä sai aikaan rikkaan kuvioinnin, ja vaikutelmaa täydensivät julkisivuun sopivat veistokset.

Keskeiset arkkitehdit
---------------------

Tiiliekspressionismin huomattavimpia arkkitehteja olivat:

* Fritz Höger
* Fritz Schumacher
* Alfred Fischer
* Josef Franke

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Backsteinexpressionismus *archINFORM*. Viitattu 4.4.2021. (englanniksi)
2. 1 2 3  Backsteinexpressionismus *Baunetz Wissen*. Viitattu 4.4.2021. (saksaksi)
Vuonna 1964 valmistettu Thames Trader -hinausauto.
Ford Thames Trader -kuorma-auto.
**Ford Thames Trader** on Ford Motor Companyn brittiläisen siiven Ford of Britainin kuorma-automallisto, jonka autoja valmistettiin vuosina 1957–1965. Ne olivat ensimmäisiä Ford of Britainin suunnittelemia raskaita ajoneuvoja. Malliston autot käyttivät neljän ja kuuden sylinterin diesel- sekä bensiinimoottoreita.

Thames-nimi oli otettu käyttöön brittiläisten Ford-kuorma-autojen mallinimenä vuonna 1939 Thames-joen varrella sijainneen Dagenhamin tehtaan mukaan. Toisen sukupolven Ford Thames -kuorma-autot olivat tuotannossa vuosina 1949–1957. Trader-nimi lisättiin mallimerkintään kolmannen sukupolven kuorma-autojen esittelyn myötä vuonna 1957.

Vuonna 1962 nokattoman eli "bulldog"-mallisen Thames Traderin rinnalle tuli nokallinen malli, jonka ohjaamoa oli aiemmin käytetty saksalaisessa Ford FK-4500 -kuorma-autossa. Nokallinen Thames Trader oli saatavissa samoilla painoluokilla kuin bulldog-mallikin, mutta nokallisen mallin ohjaamo oli huomattavasti mukavampi.

London Transport tilasi viisi Thames Traderiin pohjautuvaa kaksikerroksista bussia kuljettamaan pyöräilijöitä Dartford Tunnelin läpi. Niiden alakerros oli varattu polkupyörien säilyttämiseen. Nämä erikoisbussit lopettivat liikennöimisen vuonna 1965.

Ford Thames Trader oli Suomessa eniten myytyjä kuorma-autoja 1950-luvun lopulla ja 1960-luvun alkupuoliskolla. Vuonna 1961 Thames Trader 75 maksoi yli miljoona markkaa vähemmän kuin saman kokonaispainoluokan (10 000 kg) Scania-Vabis-, Sisu-, Vanaja- ja Volvo-kuorma-autot. Thames Trader -autoja tuotiin Suomeen vuosina 1957–1965 kaikkiaan 5 467 kappaletta. Monelle Thames Traderin alustalle rakennettiin Suomessa paloauto. Thames Traderin pahin kilpailija Suomen kuorma-automarkkinoilla oli samoin brittiläinen Bedford.

Thames Traderin alustoille rakennettiin Suomessa jonkin verran myös pieniä ja keskikokoisia linja-autoja. Esimerkiksi helsinkiläinen Oy Liikenne Ab hankki vuosina 1959–1961 kahdeksan Thames Trader -linja-autoa, jotka oli varustettu Oy Uusi Autokoriteollisuus Ab:n valmistamilla Wiima-koreilla.

Thames Trader -malliston seuraajaksi esiteltiin vuonna 1965 Ford D-sarja.

Lähteet
-------

* Mäkipirtti, Markku: *Brittiautot*. Tampere: Apali Oy, 2010. ISBN 978-952-5026-98-6.
* *Lähiöiden punaiset: Oy Liikenne Ab*. Helsinki: Kustantaja Laaksonen Oy, 2010. ISBN 978-952-5805-25-3.

### Viitteet

1. ↑  Mäkipirtti 2010, s. 26.
2. ↑  Fordin Dagenhamin Englannin tehtaissa 40.000 työntekijää.  *Helsingin Sanomat*, 8.9.1957, s. 23. Näköislehden aukeama (tilaajille).
3. ↑   Mäkipirtti 2010, s. 47.
4. 1 2 3  Mäkipirtti 2010, s. 79–84.
5. ↑  Leinomäki, Nylander, Rajasalo & Tylli 2010, s. 47.
6. ↑   Mäkipirtti 2010, s. 142.
**Christofer Elgh** (s. 2. heinäkuuta 1969 Åmål, Dalsland, Ruotsi) on ruotsalainen säveltäjä.

Hän on opiskellut säveltämistä muun muassa Sven-David Sandströmin, Salvatore Sciarrinon ja Kent Olofssonin opastuksella. Hän on säveltänyt noin sata teosta, esimerkiksi kamarimusiikkia, orkesterimusiikkia, tanssiesityksiä, elokuvamusiikkia ja viisi kamarioopperaa. Hänen kamarioopperaansa *Valerie's Voice* on esitetty Kööpenhaminassa, Malmössä ja Tukholmassa. Vuonna 2023 se esitettiin Stadttheater Giessenissä, Saksassa.

Lähteet
-------

1. ↑  Christofer Elgh Föreningen svenska tonsättare. Viitattu 3.5.2023. (englanniksi)
2. ↑  Valerie's Voice – A feminist opera for a soprano and four electric guitars *valeriesvoice.se*.  2023. Viitattu 3.5.2023. (englanniksi)


|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Yhdysvallat

 |

 |
**Inka Johanna Niskanen** (s. 1974 Helsinki*lähde?*) on suomalainen ilmavoimien upseeri. Hän toimi vuosina 2019–2021 Karjalan lennoston Hävittäjälentolaivue 31:n komentajana. Hän on ensimmäinen nainen lentolaivueen komentajana Suomessa, ensimmäinen nainen sotilaslentäjänä Suomessa ja ensimmäinen nainen, joka on edennyt Suomen puolustusvoimissa everstiluutnantiksi.

Ura
---

Niskanen kirjoitti ylioppilaaksi  Helsingin Suomalaisesta Yhteiskoulusta (SYK) vuonna 1994. Hän aloitti lentoreserviupseerikurssilla Kauhavan Ilmasotakoulussa vuonna 1997. Sieltä hänet kelpuutettiin Maanpuolustuskorkeakouluun kadetiksi vuonna 1998. Maaliskuussa 2001 Niskanen sai Kauhavalla Suomen ensimmäisenä naissotilaslentäjänä lentomerkin. Hän lensi Hornet-hävittäjää ensimmäisen kerran vuonna 2002.

Vuonna 2014 Niskanen ylennettiin majuriksi ja kesällä 2018 everstiluutnantiksi. Tammikuussa 2019 hän aloitti Hävittäjälentolaivue 31:n komentajana, mitä ennen hän työskenteli Maanpuolustuskorkeakoulussa Santahaminassa Helsingissä. Niskanen teki Maanpuolustuskorkeakoulun yleisesikuntaupseerikurssin diplomityön Hornet-hankinnan turvallisuuspoliittisista vaikutuksista.

Niskanen siirtyi Maanpuolustuskorkeakoulun Sotataidon laitokselle ilmasotaopin pääopettajaksi 1. elokuuta 2021 alkaen.

Lähteet
-------

1. ↑  Lehtonen, Joonas: Puolustusvoimissa palvelee nyt Suomen historian korkea-arvoisin naisupseeri *Iltalehti*.  12.6.2018. Viitattu 22.11.2018.
2. 1 2  Tenhunen, Asta: Suomen ensimmäinen nainen hävittäjälentäjänä jättää Karjalan lennoston – uusi paikka löytyi sotataidon ytimestä *Savon Sanomat*.  11.6.2021. Mediatalo Keskisuomalainen. Viitattu 9.10.2021.
3. ↑  Rohkea koulu: SYK Nervanderinkadulta Isonnevantielle (matrikkelin sivu 92)
4. ↑  Ensimmäinen naiskadetti sai lentäjämerkin. *Ilta-Sanomat*.  6.3.2001. Viitattu 22.11.2018.
5. 1 2  Heinonen, Ansa: Puolustusvoimien historian korkea-arvoisin naisupseeri Inka Niskanen Karjalan lennostoon hävittäjälaivueen komentajaksi *Savon Sanomat*.  20.11.2018. Viitattu 22.11.2018.

Aiheesta muualla
----------------

* Inka Niskasen Air policing turvallisuuspoliittisena kysymyksenä Suomessa -tutkielma, Maanpuolustuskorkeakoulu
**Constantin Sănătescu** (14. tammikuuta 1885 Craiova – 8. marraskuuta 1947 Bukarest) oli romanialainen kenraali, joka toimi maansa pääministerinä sotilasdiktaattori Ion Antonescun syrjäyttämisen jälkeen syksyllä 1944.

Sănătescu oli vuosina 1925–1928 Romanian sotilasattaseana Pariisissa ja Lontoossa. Hänet ylennettiin kenraaliksi vuonna 1935 ja nimitettiin yleisesikunnan varapäälliköksi kaksi vuotta myöhemmin. Kun marsalkka Antonescu syrjäytettiin vallankaappauksella 23. elokuuta 1944, kuningas Mikael I nimitti Sănătescun väliaikaisen hallituksen johtoon. Sănătescun hallitus haki tukea länsiliittoutuneilta ja suhtautui kielteisesti kommunisteihin. Neuvostoliiton ja kommunistien painostuksesta hän joutui marraskuun 1944 alussa muuttamaan hallituksensa kokoonpanoa ja eroamaan kuukautta myöhemmin. Hän vetäytyi sen jälkeen julkisesta elämästä.

Lähteet
-------

1. 1 2  Constantin Sănătescu *Encyclopædia Britannica Online Academic Edition*. Viitattu 12.3.2013.


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Saksa
* Yhdysvallat
* Tšekki

 |
|  |
| Muut | 
* IdRef

 |

 |
**Eutropius** (300-luku) oli roomalainen historioitsija. Hän toimi sihteerinä (*magister memoriae*) Konstantinopolissa ja oli keisari Julianuksenn mukana sotaretkellä Persiaa vastaan vuonna 363. Eutropius oli vielä elossa Valensin (364–378) hallituskauden aikana, koska hän omistaa teoksensa *Breviarium historiae Romanae* ("Lyhyt Rooman historia") keisarille. Eutropiuksen historianteos käsitti kymmenen kirjaa, ja käsitti ajanjakson Rooman perustamisesta Valensin hallituskauteen. Sinällään Eutropiuksen historia ei sisällä paljon uutta tietoa, mutta se kertoo joitakin ajanjaksoista joista ei ole muita lähteitä. Paulus Diaconus jatkoi Eutropiuksen historiaa käsittämään ajanjakson aina Justinianuksen hallituskauden asti. Landolfus Sagax (noin vuonna 1000) jatkoi Diaconuksen teosta aina Leo V:n hallituskauteen asti.

Aiheesta muualla
----------------

* Eutropius, *Abridgement of Roman History*, John Selby Watson (translator), (1853) (englanniksi) (latinaksi)
* Eutropius, *Abridgement of Roman History*, John Selby Watson (translator), (1886) (englanniksi)
* Eutropius, *Eutropii Breviarium* (latinaksi)
* Eutropius, *Eutropi Breviarium ab urbe condita cum versionibus graecis et Pauli Landolfique additamentis* (kreikaksi) (latinaksi)

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
Eva-Maria Hagen vuonna 2013
**Eva-Maria Hagen** (19. lokakuuta 1934 Költschen, Saksa (nyk. Puola) – 16. elokuuta 2022 Hampuri) oli saksalainen laulaja ja näyttelijä. Hänet tunnettiin lempinimellä "DDR:n Brigitte Bardot".

Ura
---

Eva-Maria Hagen esiintymässä vuonna 1981
Hagen aloitti uransa 1950-luvun alussa Berliner Ensemble -teatterissa. Vuonna 1957 hän teki ensimmäisen elokuvaroolisa ja hänestä tuli yksi Itä-Saksan valtiollisen elokuvastudion DEFA:n suosituimmista tähdistä. Hänen suhteensa toisinajattelija Wolf Biermanniin teki kuitenkin hänestä hylkiön Itä-Saksan viranomaisten silmissä ja häneltä kiellettiin esiintyminen. Hagenilta lopulta riistettiin Itä-Saksan kansalaisuus ja hän muutti Hampuriin silloiseen Länsi-Saksaan. Länsi-Saksassa hän loi näyttelijän uran lisäksi menestyksekkään uran Chanson-laulajana.

Yksityiselämä
-------------

Laulaja Nina Hagen on hänen tyttärensä.

Lähteet
-------

1. ↑  Germany: Death of actress Eva-Maria Hagen, mother of Nina Hagen
2. ↑  DW: Eva-Maria Hagen, the 'Bardot of the East,' dies at 87
3. ↑  Spiegel: Eva Maria Hagen, »Brigitte Bardot der DDR«
4. ↑  DEFA Film Library: Eva-Maria Hagen
5. ↑  Sängerin und Schauspielerin Eva-Maria Hagen gestorben
6. ↑  Spiegel: Eva-Maria Hagen ist tot

Aiheesta muualla
----------------

* Viralliset kotisivut (saksaksi)
* Eva-Maria Hagenin filmografia Filmportalissa

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Norja
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Israel
* Belgia
* Yhdysvallat
* Alankomaat
* Puola

 |
|  |
| Taiteenala | 
* MusicBrainz

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Deutsche Biographie
* Elonet

 |
|  |
| Muut | 
* Europeana
* IdRef

 |

 |
**Euzebiusz "Ebi" Smolarek** (s. 9. tammikuuta 1981 Łódź, Puola) on uransa päättänyt puolalainen jalkapalloilija. Hän pelasi yleensä joko hyökkääjänä tai keskikentällä hyökkäävässä roolissa ja lukeutui myös Puolan maajoukkueen avainpelaajiin.

Euzebiusz Smolarek
Smolarek on entisen huippupelaajan Włodzimierz Smolarekin poika. Peliuransa jälkeen hänen isänsä on työskennellyt valmentajana Alankomaissa. Tämän vuoksi Smolarek varttui maassa. Hänet on nimetty portugalilaisen suurpelaajan Eusébion mukaan. 

Smolarek on Feyenoordin kasvatti. Seuran edustusjoukkueesen hän nousi vuonna 2000. Vuonna 2005 Smolarek siirtyi Borussia Dortmundiin Saksaan. Racing Santanderin riveihin hän liittyi vuonna 2007.

Puolan maajoukkueessa Smolarek debytoi vuonna 2002. Hän kuului Puolan joukkueeseen vuoden 2006 MM-kisoissa, joissa hän pelasi aloituskokoonpanossa joukkueen kaikissa kolmessa ottelussa. Vuoden 2008 EM-kilpailuissa hän kuului aloituskokoonpanoon kahdessa Puolan ottelussa ja pääsi vaihtopelaajana kentälle kolmannessa.

Lähteet
-------

1. ↑  Kuusela, Martti, ym.: *Jalkapallon MM-kisat Saksa 2006*, s. 22. Intereuropean Publications Ltd Oy, 2006. ISBN 952-99551-1-1.
2. ↑  Kuusela, Martti, ym.: *Jalkapallon MM-kisat Saksa 2006*, s. 20–22. Intereuropean Publications Ltd Oy, 2006. ISBN 952-99551-1-1.
3. ↑  Eskola, Jussi, ym.: *2008 jalkapallon EM-turnaus*, s. 38, 41, 125. Koala-kustannus, 2008. ISBN 978-952-229-102-8.

Aiheesta muualla
----------------

* Euzebiusz Smolarek (90minut.pl) (puolaksi)
* Euzebiusz Smolarek (Arkistoitu – Internet Archive) (ebismolarek.com) (englanniksi) (espanjaksi) (puolaksi)
* Profiili Racing Santanderin sivuilla (Arkistoitu – Internet Archive) (espanjaksi)
* Profiili FootballDatabase-tietokannassa (englanniksi)

  

Puolan joukkue – Jalkapallon MM-kilpailut 2006
1 Boruc |
2 Jop |
3 Gancarczyk |
4 Baszczyński |
5 Kosowski |
6 Bąk |
7 Sobolewski |
8 Krzynówek |
9 Żurawski |
10 Szymkowiak |
11 Rasiak |
12 Kuszczak |
13 Mila |
14 Żewłakow |
15 Smolarek |
16 Radomski |
17 Dudka |
18 Lewandowski |
19 Bosacki |
20 Giza |
21 Jeleń |
22 Fabiański |
23 Brożek |
Valmentaja Janas

Puolan joukkue – Jalkapallon EM-kilpailut 2008
1 Boruc |
2 Jop |
3 Wawrzyniak |
4 Golański |
5 Dudka |
6 Bąk |
7 Smolarek |
8 Krzynówek |
9 Żurawski |
10 Garguła |
11 Saganowski |
12 Kuszczak |
13 Wasilewski |
14 Żewłakow |
15 Pazdan |
16 Błaszczykowski |
17 Łobodziński |
18 Lewandowski |
19 Murawski |
20 Guerreiro |
21 Zahorski |
22 Fabiański |
23 Kokoszka |
Valmentaja Beenhakker



|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Puola

 |

 |
Palcy vuonna 2012.
**Euzhan Palcy** (s. 13. tammikuuta 1958, Martinique, Ranska) on ranskalainen elokuvaohjaaja ja -käsikirjoittaja, joka tunnetaan etenkin vuoden 1989 elokuvasta *Valkoinen kuiva kausi*. Se perustuu André Brinkin samannimiseen romaaniin, ja sen pääosissa näyttelevät Donald Sutherland, Susan Sarandon ja Marlon Brando.

*Valkoisen kuivan kauden* myötä Palcystä tuli ensimmäinen musta naispuolinen elokuvaohjaaja, joka on päässyt tekemään elokuvaa suuren Hollywood-studion (MGM) kanssa. Hän on myös ensimmäinen musta naisohjaaja, jonka tuotannosta New Yorkin modernin taiteen museo on järjestänyt takautuvan näyttelyn. Palcy oli myös ensimmäinen musta César-palkinnon voittaja ja Venetsian elokuvajuhlien ensimmäinen palkittu musta ohjaaja. 

Karibianmeren Martiniquen saarella syntynyt Palcy on opiskellut Sorbonnen yliopistossa ja Louis Lumière -elokuvakoulussa Pariisissa. Hänen esikoiselokuvansa *Mustat kadut* (1983) kertoo Martiniquen sokeriruokoplantaasien työläisistä 1930-luvulla Joseph Zobelin romaanin *La Rue Cases-Nègres* pohjalta.

Filmografiaa
------------

* Mustat kadut (*La Rue Cases-Nègres*, 1983)
* Valkoinen kuiva kausi (*A Dry White Season*, 1989)
* Maailman lapset (*Comment vont les enfants*, 1990, episodi "Hassane")
* Kuoleman loukku (*The Killing Yard*, 2001)

Lähteet
-------

1. ↑  Euzhan PALCY, Africultures. Viitattu 20.9.2015.
2. 1 2  Keaton, Trica Danielle: The Defiant One: Euzhan Palcy, The Feminist Wire 9.5.2011. Viitattu 20.9.2015.

Aiheesta muualla
----------------

* Euzhan Palcy Elonetissä.
* Euzhan Palcy Internet Movie Databasessa. (englanniksi)

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Norja
* Espanja
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Israel
* Yhdysvallat
* Tšekki
* Alankomaat
* Puola

 |
|  |
| Taiteenala | 
* Museum of Modern Art
* ULAN

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Elonet

 |
|  |
| Muut | 
* SNAC
* IdRef

 |

 |

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.   
Alkuperäinen artikkeli: fr:Euzhan Palcy
Chris Niedenthal (2018)
**Christopher Jan Niedenthal** (s. 21. lokakuuta 1950, Lontoo) on puolalainen valokuvaaja. Hän syntyi Lontoossa vuonna 1950 puolalaisille vanhemmille ja muutti Puolaan vuonna 1973 *Newsweekin* valokuvaajaksi. Hän raportoi muun muassa Puolan laittomien kirkkojen toiminnasta ja Solidaarisuusliikkeestä. Puolan sotatilan alkaessa joulukuussa 1981 Niedenthal otti kuuluisan valokuvan Varsovan "Moskwa"-elokuvateatterin, joka tuolloin esitti elokuvaa *Ilmestyskirja. Nyt*, edessä seisseestä OT-64 SKOT -panssariajoneuvosta.

Aiheesta muualla
----------------

* Niedenthalin ottamia kuvia Puolan sotatilan ajalta (puolalainen sivusto)

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Norja
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Israel
* Yhdysvallat
* Tšekki
* Puola
* Vatikaani

 |
|  |
| Taiteenala | 
* Photographers' Identities

 |
|  |
| Muut | 
* Europeana
* IdRef

 |

 |