Om mani padme hum -mantra kirjoitettuna tiibetiksi.
**Tiibet** on sinotiibetiläisten kielten tiibetiläis-burmalaiseen ryhmään kuuluva kieli, jota puhuu arviolta 8 miljoonaa ihmistä pääasiassa Tiibetissä. Lisäksi tiibetin eteläisiä murteita puhutaan Bhutanissa, Nepalissa ja Sikkimissä. Tiibetin kieli jakautuu murteisiin, jotka poikkeavat toisistaan niin voimakkaasti, että niiden puhujat eivät välttämättä ymmärrä toisiaan. Kolme päämurretta ovat ngari, tsang ja ü.

Fonologia
---------

### Konsonantit

Moderniin standardoituun tiibetiin, eli ns. Lhasan tiibetiin, verrattuna klassisesta tiibetistä puuttuvat mm. soinnilliset klusiilit [b], [d] ja [g] sekä glottaaliklusiili.

|  | Bilabiaali | Dentaali | Retrofleksi | Palataali | Velaari | Glottaali |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| **tavallinen** | **velaaristunut** |
| **Klusiili** | **tavallinen** | p | t | ʈ |  | k | kʲ |  |
| **aspiroitunut** | pʰ | tʰ | ʈʰ |  | kʰ | kʰʲ |  |
| **Frikatiivi** |  | s | ʂ |  |  |  | h |
| **Affrikaatta** | **tavallinen** |  | ʦ |  | ʧ |  |  |  |
| **aspiroitunut** |  | ʦʰ |  | ʧʰ |  |  |  |
| **Nasaali** | m | n |  | ɲ | ŋ |  |  |
| **Puolivokaali** | w |  |  | j |  |  |  |
| **Likvida** | **tavallinen** |  | l | ɽ |  |  |  |  |
| **aspiroitunut** |  | lʰ | ɽʰ |  |  |  |  |

Lähde:

### Vokaalit

|  | Etinen | Takainen |
| --- | --- | --- |
| **Suppea** | i | y | u |
| **Puolisuppea** | e | ø | o |
| **Avoin** | a | œ | (ɔ) |

Lhasan tiibetissä vokaaleilla voi olla sekä nouseva että laskeva tooni, joka esiintyy vain sanan ensimmäisellä tavulla.

Lähde:

Kielioppi
---------

Tiibetissä on yhdeksän sijamuotoa. Elollisten substantiivien kohdalla tehdään ero maskuliinin ja feminiinin välille. Verbit eivät taivu persoonamuodoissa.. 

Numerot 1–10 tiibetiksi:

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ༡ | ༢ | ༣ | ༤ | ༥ | ༦ | ༧ | ༨ | ༩ | ༡༠ |
| chig | nyi | sum | shi | nga | trug | dün | gyay | gu | chu |

Tiibetin kielen kirjoittamisjärjestelmä
---------------------------------------

Tiibetin kieli on kirjoittanut järjestelmää 7. vuosisadan jälkeen. Kirjoitusjärjestelmä on luonut Tunmi Sanbuza. Se koostuu 30 konsonanttikirjasta ja 4 vokaalimerkistä.

Kielentutkijat käyttävät usein latinalaisia kirjaimia tiibetiläisen kielen kääntämiseen. Suosituin suunnitelma on suunnitellut Daoquan, joka käyttää vain 26 latinalaista kirjainta ilman lisäsymboleita.

Tiibetin kielen kirjoittamisjärjestelmä on pohjimmiltaan eräänlainen vokaaliin liittyvä merkki, joka edustaa muinaisen tiibetin ääntämistä. Niinpä sen ääntäminen on epätäydellinen, ja se sopii yhteen modernin ääntämisen kanssa.

Lähteet
-------

1. 1 2  Tibetan Language - Dialects & Structure - MustGo *MustGo.com*. Viitattu 30.7.2020. (englanniksi)
2. ↑  Tibetan language *Encyclopedia Britannica*. Viitattu 30.7.2020. (englanniksi)
3. ↑  Glottolog 4.2.1 - Tibetan *glottolog.org*. Viitattu 30.7.2020.
4. 1 2  Tibetan *www.languagesgulper.com*. Viitattu 30.7.2020.
5. ↑  The Sound of the Central Tibetan language (Numbers, Greetings & The Parable)  17.5.2020. I Love Languages!. Viitattu 30.7.2020. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Tiibetin kieli**.
* Amdotiibet SIL.
* Keskitiibet SIL.
* Khamstiibet SIL.

Tiibetiläis-burmalaiset kielet
aluentše | amdo | arakan | bai | balti | bara-bodo | burma | dBus | drung | džingpho | dzongkha | etelä-yi | falam-tsin | garo | gTsang | hani | itä-yi | jiarong | kaakkois-yi | kaja | karen | kebumtam | keski-yi | kham | ladakhi | lahu | lhasa | lisu | länsi-yi | manipuri | naaba | nasi | newari | norra | pwo | rawang | rung | šartšagpakha | šerpa | sgaw | sichuanin-yi | tiddim-tsin | tiibet | tripuri | tudžia