**Hangon kirkko** (ruots. *Hangö kyrka*) on kirkkorakennus Suomen eteläisimmässä kaupungissa Hangossa. Se on päätytornillinen pitkäkirkko. Kirkko on valmistunut vuonna 1892. Se vaurioitui pahoin sodassa, mutta korjattiin perusteellisesti 1950-luvun alussa arkkitehti Bertel Liljeqvistin suunnitelmien mukaan.

Alkuperäinen ulkonäkö ja vaurioituminen
---------------------------------------

Kirkon suunnitteli arkkitehti Johan Jacob Ahrenberg. Kirkko rakennettiin punatiilestä vuosina 1890–1892 koristeelliseen uusgoottilaiseen tyyliin. Se oli punatiilipintainen ja siinä oli muun muassa sivutorneja.

Hankoniemi, sitä ympäröivät merialueet ja noin 400 saarta oli vuokrattu Neuvostoliitolle laivastotukikohdaksi Moskovan rauhansopimuksen ehtojen mukaisesti. Vuokra-aika alkoi 23. maaliskuuta 1940 ja Neuvostoliitto luopui alueesta 2. joulukuuta 1941. Hanko kärsi pahoin sodissa ja vuokra-aikana: pommitukset olivat tehneet tuhojaan, julkisia rakennuksia oli räjäytetty palasiksi, mukaan lukien Hangon vesitorni. Kirkko oli vesitornin vieressä ja oli toiminut vuokra-aikana teatterina ja elokuvateatterina. Vesitornin räjäytys vaurioitti kirkkoa pahasti – jopa uuden kirkon rakentamista harkittiin.

Korjaus sodan tuhojen jäljiltä
------------------------------

Kirkko kuitenkin korjattiin 1950-luvun alussa ja se vihittiin uudelleen käyttöön 1953. Kirkon ulkonäkö muuttui perusteellisesti. Pommitukset olivat tuhonneet kirkkoa ja Hangon meri-ilmasto oli jättänyt jälkensä: poltettu tiili ei kestänyt. Sivutorneista ja runsaista muuratuista koristeista luovuttiin ja kirkko rapattiin harmaaksi. Uudistettu ulkonäkö edustaa funktionalismia. Myös kirkon sisätilojen ilme muuttui.

Kirkko sai erillisen sakariston vuonna 1971, sakaristossa on myös pieni vihki- ja kastekappeli. Kirkon sisätiloja korjattiin vuonna 1973, arkkitehti Lars Rejström suunnitteli korjauksen. Sisätiloja on korjattu myös 1992. Kirkon alttariseinässä ollut ikkuna-aukko oli muurattu aikanaan umpeen. Vuonna 2004 aukko avattiin, uusi ruusuikkuna on arkkitehti Gunnel Helanderin ja lasitaiteilija Carita Heinrichsin käsialaa.

### Sisätilat

Kirkon alttarilla on kopio Bertel Thorvaldsenin *Kristus*-patsaasta. Patsas on saatu lahjoituksena kirkon vihkiäisiin 1. adventtina 1892. Alkuperäinen patsas on Kööpenhaminan tuomiokirkossa (tansk. *Vor Frue Kirke*). Kristus-patsas on välillä ollut kirkkosalin puolella ja alttarilla on ollut tekstiilitaiteilija Oili Mäen työ *Välittäjä*. Kun patsas siirrettiin takaisin alttarille vuonna 1992, *Välittäjä* ja Mäen toinen työ *Maria* sijoitettiin kuorin sivuille. Tekstiilityöt on hankittu vuonna 1973.

Kirkon urut ovat mekaaniset, vuodelta 1965 peräisin olevat 29-äänikertaiset pohjoissaksalaistyyppiset barokkiurut. Ne on rakentanut saksalainen Paul Ott. Kirkossa on myös votiivilaiva, kirkkolaiva *Hangö*, jonka 36-metrinen esikuva on rakennettu Bromarvissa vuonna 1877.

Hangon seurakunnat
------------------

Hangon seurakunta on perustettu vuonna 1874 ruotsinkielisenä. Vuonna 1962 seurakunta jaettiin suomenkieliseksi ja ruotsinkieliseksi seurakunnaksi. Toimitilat ovat yhteiset.

Lähteet
-------

1. 1 2  Hangon kirkko Hangon suomalainen seurakunta. Viitattu 10.10.2021.
2. 1 2 3 4 5 6  Hangon kirkon historiikki Hangon suomalainen seurakunta. Viitattu 10.10.2021.
3. ↑  Asola, Ismo: *Vesitorni – yhdyskunnan maamerkki*, s. 143. Helsinki: Suomen Rakennusinsinöörien Liitto RIL, 2003. ISBN 951-758-434-2.
4. 1 2 3 4 5 6 7 8  *Hangon kirkon esite*. Hangon seurakuntayhtymä.
5. ↑  Tietoa seurakunnasta hangon suomalainen seurakunta. Viitattu 10.10.2021.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Hangon kirkko** Wikimedia Commonsissa

* Hangon kirkko (rakennusperintörekisteri) *Kulttuuriympäristön palveluikkuna kyppi.fi*. Museovirasto.

Uudenmaan kirkot (pois lukien Espoo, Helsinki ja Vantaa)
Askola –
Bromarv –
Degerby –
Fagervik –
Haapajärvi –
Hanko –
Hyvinkää (ev.lut.) –
Hyvinkää (ortod.) -
Hyvinkää (vanha) –
Inkoo –
Järvenpää (ev.lut.) –
Järvenpää (ortod.) –
Karjaa –
Karjalohja –
Kauniainen –
Kellokoski –
Kirkkonummi –
Klaukkala (ev.lut.) –
Klaukkala (ortod.) –
Kytäjä –
Kärkölä –
Lapinjärvi –
Lapinjärvi (pikku kirkko) –
Lappohja –
Liljendal –
Lohja –
Lohja (tsasouna) –
Loviisa –
Masala –
Mustio –
Myrskylä –
Mäntsälä –
Nummi –
Nurmijärvi –
Pernaja –
Pohja –
Porvoo –
Pornainen –
Pukkila –
Pusula -
Rajamäki –
Ruotsinpyhtää –
Sammatti –
Sipoo (uusi) –
Sipoo (vanha) –
Siuntio –
Snappertuna –
Tammisaari –
Tenhola –
Tuusula –
Täktom (kappeli) –
Vihti