Savonius-roottorin rakenne.
**Savonius-roottori** on suomalaisen Sigurd Savoniuksen 1920-luvulla kehittämä pystyakselinen tuuliturbiini, jonka rakennetta kuvaa parhaiten ilmaisu kahdesta lomittain asennetusta tynnyrinpuolikkaasta. Turbiinin poikkileikkaus on katkenneen ja hivenen lomitetun S-kirjaimen muotoinen.

Savonius-tuuliturbiinin toimintaperiaatekuva.

Rakenne
-------

Turbiinin etuja ovat yksinkertainen rakenne ja riippumattomuus tuulen suunnasta. Savonius-roottorin hyötysuhteena pidetään yleisesti 12–15 prosenttia. Oikeilla toimenpiteillä ja mitoituksella hyötysuhde voidaan kuitenkin kaksinkertaistaa.*lähde?* Tehoa voidaan nostaa suppenevilla ja avartavilla tuulenohjaimilla. Huonoja puolia taas ovat roottorin asennosta riippuva käynnistysmomentti ja epätasainen pyörimisliike. Pyörimisen epätasaisuutta voidaan vähentää asentamalla kaksi roottoria päällekkäin 90° kulmaan toisiinsa nähden. Pyöriessään Savonius-roottori aiheuttaa voimakkaita poikittaisvoimia, jotka rasittavat tukirakenteita ja laakereita, joten kovin suuria laitoksia siitä ei voi rakentaa. Turbiinista on tehty lukuisia muunnelmia, joista merkittävin lienee niin ikään suomalainen windside-roottori.

### Jatkokehitys

"Lytistetty" Bach-malli, jossa läpivirtauskanava on 112 asteen kulmasta (ulkoreunan säteen suhteen) alkaen suora, saavuttaa parhaimmillaan 23-24 prosentin hyötysuhteen. Jatkokehitystyötä ovat tehneet muun muassa Modi, Ushiyama ja Nagain.

### Mitoitusohjeita

* Päätylevyjen tulee olla viisi prosenttia halkaisijaa suuremmat
* Siivet tulee kiinnittää vain päistään – ei siis roottoreita toisiinsa, koska ilmaraossa ei saa olla esteitä.
* Muotosuhde korkeus : halkaisija = 6 : 8 antaa paremman suorituskyvyn, mutta muotosuhde 2 on taloudellisesti optimaalinen.
* Siivekkeiden 20 prosentin väli heikentää hyötysuhdekerrointa 8 prosenttia. Savoniuksen mukaan läpisyötön leveys 1/3–3/5.
* Siivekkeiden määrää ei pidä lisätä yli kahden.

Käyttökohteet
-------------

Savonius-roottoreita pyörimässä tamperelaiskatolla.
Savonius-roottoreiden perinteinen käyttökohde on vesipumpussa ja talon katolla, ilmanvaihtoputken päässä pyörivä roottori, jonka alapuoliset lavat imevät ilmaa hormista. Pieniä Savonius-turbiineja käytetään toisinaan huomion herättäjinä maassa jalustalla pyörivissä mainoksissa.

Oulussa Koskenniskassa sijaitseva taiteilija Pekka Jauhiaisen *Synergia*-taideteos koostuu viidestä värikkäästä Savonius-roottorin mukaelmasta. Veistos valaistaan turbiinien tuottamalla sähköllä.

Katso myös
----------

* Windside-roottori

Lähteet
-------

* Tiusanen, Johannes: Salaojakastelu tuulivoimalla (pdf) (Veden pumppaamista erilaisin tuulivoimateknologioin, pro gradu)  4.11.2002. Helsingin yliopisto, Maatalousteknologia. Viitattu 14.2.2008. [vanhentunut linkki]
* United States Patent Office: United States Patent 1697574 (pdf) (Rotor adapted to be driven by wind or flowing water)  1.1.1929. FreePatentsOnline.com. Viitattu 4.11.2007. (englanniksi)
* United States Patent Office: United States Patent 1766765 (pdf) (Wind rotor)  24.6.1930. FreePatentsOnline.com. Viitattu 4.11.2007. (englanniksi)
* Savonius generator (pdf) (Wind generator) *homesopen.com*. Viitattu 8.2.2008. (englanniksi)[vanhentunut linkki]
* Suomen tuulivoimayhdistys ry:   *Tuulensilmä*, 1994, nro 3.

### Viitteet

1. ↑  U.S.Patent 1697574 ja 1766765
2. ↑  *Tuulensilmä* 3/1994.
3. ↑  Hannu Katajamäki: Aikaansaava alue: tiivistys tähdellisimmästä, (Arkistoitu – Internet Archive) Pietarsaaren Seutu

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Savonius-roottori** Wikimedia Commonsissa

* PRH, Innogalleria: Sigurd J. Savonius, The wing-rotor in theory and practice, Helsingfors (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi) (pdf)
* Savonius-Rotor (saksaksi)