**Orijalainen kirjaimisto** (orijaksi ଓଡ଼ିଆ ଲିପି, *oṛiā lipi*, ଉତ୍କଳ ଲିପି *utkaḷa lipi* tai ଉତ୍କଳାକ୍ଷର *utkaḷāṣara*) on orijan kielen kirjoitusjärjestelmä.

Historia ja käyttö
------------------

Varhaisin löydetty orijankielinen teksti on vuodelta 1051. Teksti on kirjoitettu kalinga-kirjaimistolla, joka kehittyi brahmista 500-luvulla. Nykyinen orijalainen kirjaimisto ei perustu suoraan kalinga-kirjoitukseen, vaan se luotiin 1100-luvulla bengalilaisen kirjaimiston varhaisen muodon pohjalta. Bengalilaiset kirjaimet periytyivät nagarista ja sitä kautta edelleen muinaisesta brahmi-kirjoituksesta.

Kirjaimet on kehitetty pyöreistä muodoista, koska kirjaimiston varhaisessa vaiheessa palmun lehdet olivat yleisesti käytetty kirjoitusalusta. Suorat viivat aiheuttivat helposti lehden halkeamisen, joten kirjainmerkit pyrittiin tekemään mahdollisimman kaareviksi.

Kirjaimistoa käytetään orijan lisäksi myös joidenkin Odishan vähemmistökielien kirjoittamiseen. Muun muassa santalia, mundaria, hota ja kuita kirjoitetaan Odishassa orijalaisilla kirjaimilla.

Konsonantit
-----------

Orijalaiseen kirjaimistoon kuuluu 35 konsonanttia.

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Kirjain | Lat. | Ääntämys |
| --- | --- | --- |
| କ | ka | [k] |
| ଖ | kha | [kʰ] |
| ଗ | ga | [g] |
| ଘ | gha | [gʱ] |
| ଙ | ṅa | [ŋ] |
| ଚ | ca | [tʃ] |
| ଛ | cha | [tʃʰ] |
| ଜ | ja | [dʒ] |
| ଝ | jha | [dʒʱ] |
| ଞ | ña | [ɲ] |

 | 

| Kirjain | Lat. | Ääntämys |
| --- | --- | --- |
| ଟ | ṭa | [ʈ] |
| ଠ | ṭha | [ʈʰ] |
| ଡ | ḍa | [ɖ] |
| ଢ | ḍha | [ɖʱ] |
| ଣ | ṇa | [ɳ] |
| ତ | ta | [t] |
| ଥ | tha | [tʰ] |
| ଦ | da | [d] |
| ଧ | dha | [dʱ] |
| ନ | na | [n] |

 | 

| Kirjain | Lat. | Ääntämys |
| --- | --- | --- |
| ପ | pa | [p] |
| ଫ | pha | [pʰ] |
| ବ | ba | [b] |
| ଵ | va | [v] |
| ଭ | bha | [bʱ] |
| ମ | ma | [m] |
| ଯ | ya | [dʒ] |
| ୟ | ẏa | [j] |
| ର | ra | [r] |
| ଳ | ḷa | [ɭ] |

 | 

| Kirjain | Lat. | Ääntämys |
| --- | --- | --- |
| ଲ | la | [l] |
| ଶ | śa | [s] |
| ଷ | ṣa | [s] |
| ସ | sa | [s] |
| ହ | ha | [h] |

 |

### Peräkkäiset konsonantit

Muiden abugida-aakkostojen tavoin orijalaisessa kirjaimistossa tarkkeetonta konsonanttia seuraa oletusarvoisesti aina vokaali *a*. Vokaalin puuttuminen ilmaistaan lisäämällä konsonantin alapuolelle virama-tarke (orijaksi *haḷanta*). Esimerkiksi kirjaimesta କ *ka* [kɔ] saadaan କ୍ *k* [k].

Viramaa käytetään ennen kaikkea vierassanoissa. Kotoperäisissä sanoissa peräkkäisten konsonanttien yhdistelmät kirjoitetaan pääsääntöisesti yhdistelmäkirjaimina, jotka yksinkertaisimmassa tapauksessa muodostetaan kirjoittamalla jälkimmäinen konsonantti edeltävän alapuolelle. Jälkimmäisen konsonantin yläpuolinen kaariviiva jää näissä yhdistelmissä yleensä pois.

|  |  |
| --- | --- |
| * କ *ka* + ଳ *ḷa* → କ୍ଳ *kḷa*
* ଣ *ṇa* + ଟ *ṭa* → ଣ୍ଟ *ṇṭa*
* ତ *ta* + ନ *na* → ତ୍ନ *tna*
 | * ନ *na* + ନ *na* → ନ୍ନ *nna*
* ପ *pa* + ସ *sa* → ପ୍ସ *psa*
* ସ *sa* + କ *ka* → ସ୍କ *ska*
 |

Joillakin konsonanteilla on omat poikkeussääntönsä yhdistelmien muodostamiseen, ja monilla konsonanttiyhdistelmillä on vielä erityinen kirjoitusasu, jota ei voi suoraan päätellä yhdistettävistä konsonanteista.

Vokaalit
--------

Orijalaisilla vokaaleilla on kaksi muotoa. Itsenäistä muotoa käytetään vokaalialkuisissa tavuissa, ja konsonantilla alkavat tavut kirjoitetaan lisäämällä vokaalia ilmaiseva tarkemerkki edeltävään konsonanttiin.

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Yksin | କ:n kanssa | Lat. | Ääntämys |
| --- | --- | --- | --- |
| ଅ | କ | a | [ɔ] |
| ଆ | କା | ā | [aː] |
| ଇ | କି | i | [i] |
| ଈ | କୀ | ī | [iː] |
| ଉ | କୁ | u | [u] |
| ଊ | କୂ | ū | [uː] |
| ଋ | କୃ | r̥ | [ru] |

 | 

| Yksin | କ:n kanssa | Lat. | Ääntämys |
| --- | --- | --- | --- |
| ୠ | କୄ | r̥̄ | – |
| ଌ | କୢ | l̥ | – |
| ୡ | କୣ | l̥̄ | – |
| ଏ | କେ | e | [eː] |
| ଐ | କୈ | ai | [ɔi̯] |
| ଓ | କୋ | o | [ɔ] |
| ଔ | କୌ | au | [ɔu̯] |

 |

Lähteet
-------

1. ↑  ISO 1524 Alphabetical Code List Unicode Consortium. Viitattu 18.3.2014. (englanniksi)
2. ↑  The Unicode Standard 6.3 – Oriya Unicode Consortium. Viitattu 18.3.2014. (englanniksi)
3. ↑  Kirjoitusjärjestelmien nimiä suomeksi *Kotoistus.fi*. Viitattu 18.3.2014.
4. 1 2 3 4  Mahapatra, B. P.: "Oriya Writing", *The World’s Writing Systems*, s. 404–407. Toim. Peter T. Daniels. Oxford University Press, 1996. ISBN 978-0-19-507993-7. Teoksen verkkoversio (viitattu 18.3.2014). (englanniksi)
5. 1 2 3 4 5 6 7  Ager, Simon: Oriya alphabet, pronunciation and language *Omniglot*. Viitattu 18.3.2014. (englanniksi)
6. ↑  Lo, Lawrence: Kalinga *AncientScripts.com*. Viitattu 13.7.2014. (englanniksi)
7. ↑  Lo, Lawrence: Oriya *AncientScripts.com*. Viitattu 13.7.2014. (englanniksi)
8. ↑  Lo, Lawrence: South Asian Writing Systems *AncientScripts.com*. Viitattu 13.7.2014. (englanniksi)
9. ↑  Mundari *Ethnologue*. Viitattu 11.7.2014. (englanniksi)
10. ↑  Santhali *Ethnologue*. Viitattu 11.7.2014. (englanniksi)
11. ↑  Ho *Ethnologue*. Viitattu 11.7.2014. (englanniksi)
12. ↑  Kui *Ethnologue*. Viitattu 11.7.2014. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Orijalainen kirjaimisto** Wikimedia Commonsissa