recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Lastenklinikan Tuki ry** oli rahaa kerännyt hyväntekeväisyysjärjestö. Järjestö meni konkurssiin vuonna 1993.

Toiminnanjohtaja sai vankeusrangaistuksen törkeästä kavalluksesta, kirjanpitorikoksesta ja luottamusaseman väärinkäyttämisestä. Toiminnanjohtaja oli allekirjoittanut oikeudettomasti yhteistyösopimuksen erään yrityksen kanssa, josta aiheutui Lastenklinikan Tuki ry:lle huomattava vahinko. Tapaus aiheutti julkisuuskohun, koska järjestö oli mainostanut toimintaansa julkisuuden henkilöiden, kuten Teemu Selänteen ja Jokereiden, avulla.

Aiheesta mediassa
-----------------

Pentti Sainion fiktiivinen kirja *Harkimoiden hattutemppu* kertoo siitä, miten Jokereiden avulla kerättyjä Lastenklinikoiden Kummien keräysvaroja hävisi tuntemattomiin. Kirja nosti hälyn, ja suuret kirjakaupat vetivät sen myynnistä. Yleisradion Ajankohtainen kakkonen teki sen pohjalta ohjelman, jonka esitys estettiin lähetyspäivänä.

Katso myös
----------

* Lastenklinikoiden Kummit

Lähteet
-------

1. 1 2  Ankara tuomio Lastenklinikan kavallussotkuista  26.02.1998. MTV3 Uutiset. Viitattu 29.6.2022.
2. ↑  Harkimo ei kavahda kohukirjaa: "Edellistä kirjakaupat eivät ottaneet edes myyntiin"  19.12.2013. Helsingin Sanomat. Viitattu 3.4.2014.
3. ↑  Vehkaohja, Mikael: Suuri puhvelinmetsästys. *Seura* 20/2014, s. 16–20. Jutun verkkoversio.
**Anora Industrial** on Anora Group Oyj:n liiketoiminta-alue ja yksikkö, joka tuottaa ohrapohjaisia jalosteita teollisuuden käyttöön. Anora Group Oyj syntyi vuonna 2021 suomalaisen Altia Oyj:n ja norjalaisen Arcus ASA:n fuusioituessa.

Pohjoismaissa toimiva Anora Industrial muodostuu Koskenkorvan tehtaan toiminnoista sekä Rajamäellä sijaitsevan, teknisiin tuotteisiin keskittyneen etanolitehtaan toiminnoista ja sopimusvalmistuspalveluiden myynnistä alkoholijuoma-asiakkaille.

Anora Industrialin päätuotteita ovat tekniset etanolit, ohratärkkelys ja lämmönsiirtonesteet. Anora Industrial valmistaa ja myy puhtaita sekä denaturoituja etanolituotteita yritysasiakkaille. Suomen alkoholilainsäädäntö määrittelee sekä teknisten etanolien käyttöä että etanolien denaturointia.

Anoran Koskenkorvan tehtaalla valmistetaan yhtiön omaan käyttöön tarkoitetun viljaviinan lisäksi muita etanolilaatuja, rehuraaka-aineita sekä ohratärkkelystä eri tarkoituksiin. Tärkkelystä voidaan käyttää muun muassa paperi- ja kartonkiteollisuuden raaka-aineena sekä elintarviketeollisuudessa. Suomalaiseen paperin ja kartongin valmistukseen käytettävää ohratärkkelystä myy Chemigate.

Rajamäen etanolitehtaalla valmistetaan maalämpönestettä, jonka avulla luonnonlämpö voidaan siirtää maaperästä, vesistöistä ja kalliosta rakennusten ja käyttöveden lämmitysenergiaksi. Rajamäen tehtailla valmistettu Naturet on Suomen markkinajohtaja etanolipitoisissa lämmönsiirtonesteissä.

Anora Industrial tähtää hiilineutraaliuteen ja Koskenkorvan tehtaan tuotanto perustuu kiertotalouteen.

Lähteet
-------

1. 1 2  Anora julkistaa tulevan liiketoimintamallinsa  15.10.2021. Arvopaperi. Viitattu 17.1.2022.
2. ↑
3. ↑  Alkoholiyhtiö Altia ja norjalainen Arcus yhdistyvät  29.9.2020. Iltasanomat. Viitattu 17.1.2022.
4. ↑
5. ↑
6. ↑   (Arkistoitu – Internet Archive)
7. ↑   (Arkistoitu – Internet Archive)
8. ↑  Tärkkelysteollisuus selvitytti hiilijalanjälkensä  6.2.2020. ETL. Viitattu 17.1.2022.
9. ↑  Chemigate Oy ja Altia Oyj ovat solmineet pitkäaikaisen yhteistyösopimuksen  18.8.2021. Chemigate. Viitattu 17.1.2022.
10. 1 2  Maalämpö ja Koskenkorvan tehtaan tuote korvaavat öljylämmityksen  04.01.2019. Maaseudun tulevaisuus. Viitattu 17.1.2022.
**Kansainvälinen kauppa** on tavaroiden ja palveluiden vaihtoa kansainvälisten rajojen yli. Useimmissa maissa se muodostaa merkittävän osan bruttokansantuotteesta. Kansainvälinen kauppa on lisääntynyt voimakkaasti vapaakaupan yleistyttyä.

**Vienti** on tavaroiden tai palveluiden myyntiä ulkomaille ja **tuonti** on vastaavasti ostamista ulkomailta. Kansantalouden tilinpidossa lasketaan viennin ja tuonnin perusteella kauppatase, toisin sanoen maksutase, joka on merkittävin osa vaihtotaseesta.

Maailman kauppajärjestö (WTO) on kansainvälinen järjestö, jossa neuvotellaan asetuksista, jotka koskevat valtioiden välistä kaupankäyntiä.

EU:n kauppapolitiikkaan liittyvät toimielimet tekevät säädöksiä sekä EU-maiden keskinäistä kauppaa että EU:n ulkopuolisten maiden kanssa käytävää kauppaa koskien. Nämä toimielimet myös neuvottelevat kansainvälisistä sopimuksista. EU:n kauppapolitiikkaan kuuluu kaupankäyntiin liittyvien asioiden lisäksi kauppaan liittyvät tekijänoikeusasiat ja sijoitusasiat.

Euraasian talousunioni on Venäjän, Valko-Venäjän, Armenian, Kirgisian ja Kazakstanin muodostama yhteenliittymä. Maiden välillä on tulliliitto.

Afrikan unioni (Au) on 55 Afrikan maan muodostama järjestö, jonka tavoitteena on edistää rauhan ja demokratian lisäksi myös edistää maiden taloudellista kehitystä, maiden kaupankäyntipolitiikkaa ja maiden kansainvälisiä suhteita.

Suomen tulli pitää yllä tilastokartoiusta koskien ulkomaankaupan yksikköarvojen ja volyymien indeksejä.

Historia
--------

Keskiajalta 1600-luvulle Itämeren kaupankäynnissä oli saksalaisella Hansa-liitolla hallitseva asema. Tämä liitto saavutti valta-asemansa 1200-luvulle tultaessa, jolloin se vallitsi koko Itämeren alueen kauppaa ja sillä oli myös kauppasuhteet alueella Itämereltä Novgorodiin saakka.

Ruotsissa 1600-luvun alkupuolella kaupungit jaettiin maakaupunkeihin ja tapulikaupunkeihin ja tämän jaon jälkeen vain tapulikaupungeilla oli oikeus ulkomaankauppaan.

Katso myös
----------

* Absoluuttinen etu
* Suhteellinen etu

Lähteet
-------

1. ↑  Simo Pinomaa: Mitä tarkoittaa vaihtotase  11.11.2015. Ek, elinkeinoelämän keskusliitto. Viitattu 11.6.2022.
2. ↑  The WTO *World Trade Organisation*. Viitattu 10.6.2022.
3. ↑  Making trade policy *Trade*. Euroopan komissio. Viitattu 11.6.2022. (englanniksi)
4. ↑  Erkka Mikkonen: Tutkija: Venäjän johtaman Euraasian talousunionin tulevaisuus vaakalaudalla *Uutiset*.  31.12.2014. Yle. Viitattu 1.4.2023. [vanhentunut linkki]
5. ↑  About the African Union *African Union*. The African Union Comission. Viitattu 1.4.2023.
6. ↑  Tilastokuvaus:Tavaroiden ulkomaankaupan yksikköarvo- ja volyymi-indeksit  2013. Suomen Tulli.
7. ↑  Kai Häggman: *Suomalaisen arjen historia, Savupirttien Suomi*, s. 71-73. Weilin+Göös, 2006. ISBN 951-0-29295-8.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Kansainvälinen kauppa** Wikimedia Commonsissa

* Tavaroiden ja palveluiden ulkomaankauppa Tilastokeskus.fi
Pétra tou Romioún ranta kalliomuodostelmineen.
**Pétra tou Romioú** (kreik. Πέτρα του Ρωμιού, "Kreikkalaisen kivi") on ranta ja joukko kalliomuodostelmia Kyproksen saarella. Ranta esiintyy tarinoissa jumalatar Afroditen synnyinpaikkana tai oikeammin paikkana, jossa tämä rantautui Kyprokselle synnyttyään meren vaahdosta.

Pétra tou Romioún ranta sijaitsee Kyproksen lounaisrannikolla noin 22 kilometriä kaakkoon Páfoksesta. Se on lähellä Koúklian kylää, jonka paikalla antiikin aikana sijaitsi Afroditeen yhdistetty ja Afroditen pyhäköstä tunnettu Palaipafoksen kaupunki.

Paikalla meressä on useita huomiota herättäviä kalliomuodostelmia. Myöhemmän legendan mukaan kivet olisivat päätyneet mereen bysanttilaisella ajalla, kun paikallinen sankari Digenes Akritas heitti ne sinne estääkseen arabien rantautumisen saarelle. Tästä kallio sai nimen "Kreikkalaisen kivi" (*Romiós* eli "roomalainen" viittasi keskiajalla bysanttilaiseen eli kreikkalaiseen).

* "Afroditen kallio" idästä."Afroditen kallio" idästä.
* "Afroditen kallio" lännestä."Afroditen kallio" lännestä.

Lähteet
-------

1. 1 2  Birthplace of Aphrodite - Petra tou Romiou *Visit Cyprus*.  Arkistoitu 5.5.2018. Viitattu 14.5.2018.
2. 1 2  Τόπος γέννησης της Αφροδίτης *Visit Pafos*.  Arkistoitu 17.5.2018. Viitattu 14.5.2018.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Pétra tou Romioú** Wikimedia Commonsissa
Frans Joosefin maa on kylmyysaavikkoa.
**Kylmyysaavikko** (myös **polaariaavikko**, **napa-aavikko** tai **arktinen aavikko**) on tundran kylmä pohjoisosa, jossa vuotuinen sademäärä on alle 250 millimetriä ja lämpimimmän kuukauden keskilämpötila alle +10 °C. Kylmyysaavikkoa on maailmassa viisi miljoonaa neliökilometriä, ja ne ovat yleensä kallioperä- tai soratasankoja. Kylmyysaavikko on tundran pohjoisin osa tai jäätikön keskellä oleva jäätön alue. Kylmyysaavikkoa ei saa sekoittaa jäätiköihin, vaikka jäätiköitä sanotaankin monesti kylmyysaavikoiksi. Se sijaitsee tundran pohjoisosissa tai tundran ja jäätikön välissä. Alue on enimmäkseen kalliota, kivikkoa tai soraa. 

Eteläisemmällä tundralla paksu lumi suojaa talvella monia kasveja, ja sulaa melko lämpimässä kesässä kuitenkin pois kasvukauden ajaksi. Talvisin on synkkä kaamosaika, jolloin aurinko ei nouse horisontin yläpuolelle. Kasvillisuuden kannalta tärkeitä lämmittäviä föhntuulia on joillain vuoristoalueilla. Se, mitä sanotaan Pohjois-Amerikassa polaaripuoliaavikoksi, luetaan Euraasiassa polaariaavikoksi, jonka eteläpuolella kasvaa arktinen tundra.

Ylä-arktista kylmyysaavikkoa tavataan niukkasateisilla arktisella alueella, joilla ei ole jäätiköitä. Kylmyysaavikoilla kasvaa pääasiassa jäkälää, sammalia, leviä sekä matalia heiniä ja muita ruohokasveja. Kasvillisuus on alle 10 senttimetrin korkuista. Kylmyysaavikoilla tavattavia eläinlajeja ovat esimerkiksi jääkarhu, napakettu, napasusi, napajänis, mursu ja lokkimaiset linnut. 

Polaariaavikoilla on alueita, joiden ominaisuudet yllättäen suosivat kasvien kasvua. Vesi säilyy alavalla maalla, jonne kylmät tuulet eivät pääse tunkeutumaan. Alueelle voi kehittyä arktisissa mitoissa hyvä maaperä. Näitä sanotaan monesti ylä-arktisiksi keitaiksi. Jos keidas on kyllin suuri, siellä voi elää melko monipuolinen eläimistö. Esimerkiksi Ellesmerensaarella Hazenin tasangolla Lake Hazenin ympärillä on ympäröivää aluetta lämpimämpi keidas, jossa elää ympäröivää aluetta huomattavasti enemmän kasveja ja eläimiä.

Lähteet
-------

1. ↑  Types of Deserts  29.10.1997. Usgs.gov. Viitattu 24.9.2015.
2. 1 2  Polar Deserts *Rusnature.info*. Russian Nature. Viitattu 24.9.2015. (englanniksi)
3. ↑  Kankaanpää, Paula: "The tundra and the polar desert", *Arctic Flora and Fauna – status and conservation*, s. 132. Edita, 2001. ISBN 9979-9476-5-9.
4. ↑  Pielou, E. C.: *A naturalist’s guide to the Arctic*. Chicago: The University of Chicago Press, 1994. ISBN 0-226-66814-2. (englanniksi)
5. ↑  Tundra – Arctic Tundra Science.jrank.org. Viitattu 24.9.2015.
6. ↑  Keatley, B. Douglas, M. & Smol, J.: Limnological Characteristics of a High Arctic Oasis and Comparisons across Northern Ellesmere Island (pdf) (s. 294–308) *Arctic*.  22.3.2007. Arctic Institute of North America. Viitattu 24.9.2015. (englanniksi)

Kasvillisuusvyöhykkeet

* aavikko
* aro
* havumetsä
* kylmyysaavikko
* lauhkean vyöhykkeen sademetsä
* lehtimetsä
* monsuunimetsä
* nahkealehtinen kasvillisuus
* sademetsä
* savanni
* tundra
* vuoristokasvillisuus
**LK-99** (**Lee-Kim-1999**) on väitetty normaalipaineen ja huoneenlämpötilan suprajohde. Materiaalin keksi ja valmisti ensimmäisenä eteläkorealainen tutkijaryhmä, johon kuuluvat muun muassa Sukbae Lee ja Ji-Hoon Kim Korean yliopistosta. Ryhmän mukaan aine toimii suprajohteena alle 400 K (127 °C) lämpötilassa.

Aineen keksineet tutkijat jakoivat videon, jossa aineesta valmistettu kappale näytti osittain leijuvan magneetin päällä. Suprajohtimien läheisyydessä voidaan havaita leijumista Meissnerin ilmiön vuoksi.  Toisen tutkijaryhmän mukaan LK-99:n leijumisen selittää kuitenkin arkinen ferromagnetismi eikä Meissnerin ilmiö. 

Marylandin yliopiston Condensed Matter Theory Centerin (CMTC) mukaan LK-99 ei ole suprajohtavaa huoneen lämpötilassa eikä alhaisissa lämpötiloissa vaan se on korkean vastuksen materiaalia. Tutkijaryhmän jäsenet ovat sanoneet, että materiaali on itseasiassa eriste eikä johde.

LK-99 sisältää lyijyä, kuparia, fosforia ja happea.

Huomio
------

Julkaisu sai paljon huomiota tiedemaailmassa ja herätti skeptisyyttä väitteiden merkittävyyden vuoksi. Ryhmän artikkelia ei ole vielä vertaisarvioitu. Itsenäiset tutkijaryhmät pyrkivät toistamaan korealaisen ryhmän työtä.

Aihe herätti huomiota, koska se olisi ollut tieteellinen sensaatio. Huoneenlämpötilan ja normaalipaineen suprajohteella olisi suuri vaikutus elektroniikan ja sähkönsiirron energiakustannuksiin. Sähkön lämpöhäviöt vähenisivät.

Replikaatioyritykset
--------------------

Itsenäiset ryhmät ovat aloittaneet yritykset toistaa ryhmän tuloksia. Kiinalainen ryhmä Huazhongin tiede- ja teknologiayliopistossa raportoi valmistaneensa pieniä hiutaleita, jotka osoittivat diamagneettista levitointia. Ryhmä Kiinan Southeast Universitystä väittää onnistuneensa LK-99:n syntetisoinnissa ja mitanneensa suprajohtavuutta 110 Kelvin-asteen lämpötilaan asti.  *lähde?*

Lähteet
-------

1. ↑  Sukbae Lee, Ji-Hoon Kim, Young-Wan Kwon: The First Room-Temperature Ambient-Pressure Superconductor *arXiv*.  22.7.2023. Viitattu 2.8.2023.
2. ↑  Justine Calma: Is that viral "superconductor" legit? *The Verge*.  10.8.2023. Viitattu 13.8.2023. (englanniksi)
3. ↑
4. ↑  Dan Robinson: Never mind room temperature, LK-99 slammed as 'not a superconductor at all' *theregister.com*.  9.8.2023. Viitattu 12.8.2023. (englanniksi)
5. 1 2  Sofia Virtanen: Korealaisfyysikot väittävät saaneensa aikaan suprajohteen huoneenlämpötilassa ja normaalipaineessa – Jos löytö on totta, sitä voi pitää vuosisadan tiedeläpimurtona *Tekniikka&Talous*.  28.7.2023. Viitattu 2.8.2023.
6. ↑  Dan Garisto: Viral New Superconductivity Claims Leave Many Scientists Skeptical *Scientific American*. Viitattu 2.8.2023. (englanniksi)
7. ↑  Dered Lowe: A Room-Temperature Superconductor? New Developments *Science*.  1.8.2023. Viitattu 2.8.2023.
Yhdistyksen logo
**Cat Fanciers of Finland ry** (CFF) on maailman suurimman rotukissarekisterin, yhdysvaltalaisen Cat Fanciers’ Associationin (CFA), suomalainen jäsenjärjestö.

Historia
--------

Cat Fanciers of Finland ry perustettiin keväällä 2006 ja yhdistysrekisteriin se merkittiin vuonna 2008. Yhdistyksen tavoitteena on kaikkien kissojen hyvinvoinnin edistäminen, rotukissojen kasvattaminen Cat Fanciers’ Associationin hyväksymien standardien mukaisesti, kissanäyttelyiden ja -näytöksien sponsoroiminen sekä urheiluhengen ja ystävyyssuhteiden edistäminen kissaharrastajien keskuudessa. 

Cat Fanciers of Finland ry hyväksyttiin CFA:n täysivaltaiseksi jäseneksi kesällä 2006 ja alueellisesti se kuuluu CFA:n Region 9 - Europaan.

Cat Fanciers of Finland ry:n logon on suunnitellut AD Hanna Säynäjäkangas.

Näyttelytoiminta
----------------

Cat Fanciers of Finlandin näkyvintä toimintaa on näyttelyiden järjestäminen. Yhdistys järjestää Suomessa vuosittain seitsemän näyttelyä: maaliskuun toisena viikonloppuna, elokuun kolmantena viikonloppuna ja marraskuun toisena viikonloppuna. Nämä viikonloput on hyväksytty Cat Fanciers of Finlandin perinteisiksi näyttelyviikonlopuiksi. Tilanteen mukaan yhdistys voi myös järjestää muita näyttelyitä.

Ensimmäinen CFA-näyttely Suomessa järjestettiin Heinolassa toukokuun alussa 2008. Näyttely oli perinteinen CFA:n kehänäyttely, jossa arvostelemassa oli kuusi kaikkien rotujen tuomaria viikonlopun aikana. Vuoden 2014 loppuun mennessä Cat Fanciers of Finland oli järjestänyt Suomessa 20 kansainvälistä näyttelyä.

Muu toiminta
------------

Cat Fanciers tarjoaa rekisteröintiapua jäsenistölleen.

Cat Fanciers of Finland tukee eläinsuojelutyötä Suomessa. Yhdistys on järjestänyt ja antanut lahjoituksia paikallisille eläinsuojeluyhdistyksille, muun muassa Helsingin Eläinsuojeluyhdistykselle, Pirkanmaan Eläinsuojeluyhdistykselle ja riihimäkeläiselle Onnentassut Eläinsuojeluyhdistykselle.

Aiheesta muualla
----------------

* Cat Fanciers of Finland ry:n verkkosivut
**David Unaipon** (28. syyskuuta 1872 Point McLeay Mission, Etelä-Australia, Australia – 7. helmikuuta 1967 Tailem Bend, Etelä-Australia) oli australialainen aborginaalitaustainen keksijä, kirjailija ja aktivisti. Hänen kuvansa löytyy 50 Australian dollarin setelistä.

Unaipon oli kehittänyt vuoteen 1944 mennessä yhdeksän keksintöä patentoitavaksi, muttei kyennyt viimeistelemään patenttihakemuksia rahan puutteen vuoksi. Hän puhui usein aboriginaalien tasa-arvon puolesta ja kirjoitti aboriginaaleista kertovan kirjan vuonna 1927, minkä myötä hänestä tuli ensimmäinen australialainen aboroginaalikirjailija.

Lähteet
-------

1. ↑  David Unaipon *Britannica*. Viitattu 6.12.2023. (englanniksi)
2. ↑  Significant individuals: David Unaipon *State Library of NSW*.  14.1.2016. Viitattu 6.12.2023. (englanniksi)


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Norja
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Yhdysvallat
* Australia
* Alankomaat

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Australia
* Trove

 |
|  |
| Muut | 
* SNAC
* IdRef

 |

 |
**Odotusarvoisesti sinun** on Antti Kivimäen esikoisromaani. Se ilmestyi vuonna 2018. Teoksen päähenkilö on kolmikymppinen taloudellisesti hyvin menestynyt pokeriammattilainen Ville, jonka elämän keskiössä on uhkapelien ohella nettideittailu ja kuntosaliharrastus. Helsingin Töölössä asuva Ville laskee naissuhteidensa onnistumisten todennäköisyyksiä samankaltaisin matemaattisin kaavoin kuin onnistumista pokerissa. Naisista esiin kohoaa addiktiotutkija Pilvi, joka ei tosin halua sitoutua parisuhteeseen. Eräänlaisena taustakohinana on Villen entinen naisystävä Jutta. Kasinolla Villen tärkein tulonlähde on "kapteeni", varakas mies, joka kertoo useita variaatioita varallisuutensa alkuperästä.

Myös Villen perhetaustaa valotetaan: hän vierailee pariin otteeseen lapsuudenkodissaan, jossa hänen huoneensa on lähes ennallaan 1900-luvun lopun asussaan. Kirjailija kertoo myös Villen työhistoriasta ennen pokeriammattilaisuutta ja Villen opinnoista kauppakorkeakoulussa. Romaanin aikajänne on yksi vuosi. Kirjan liitteenä on pokerisanasto ja Pelin kulku teksussa (Texas hold 'em no limit -pokeri).

Lähteet
-------

1. ↑  Odotusarvoisesti sinun *Adlibris.com*. Viitattu 8.8.2019.

Aiheesta muualla
----------------

* Aamulehti: Riippuvaiselle pelurille elämä on nettideiteillä ja parisuhteissakin laskelmointia, kontrollointia ja tulkintoja (13.3.2018) (Arkistoitu – Internet Archive)
* Keskisuomalainen: Kirja-arvio: Nyrjähtäneessä esikoisromaanissa pokeripöydät ja nettideitit ovat yhtäläistä peliteoreettista kenttää (14.2.2018)
**Heidi Aaltonen** (s. 2. huhtikuuta 1984) on suomalainen sairaanhoitaja ja poliitikko. Aaltonen nousi ensimmäisissä aluevaaleissa Varsinais-Suomen hyvinvointialueen (Varha) aluevaltuustoon tammikuussa 2022. Hän toimii aluevaltuuston varapuheenjohtajana ja aluehallituksen pöytäkunnan jäsenenä. Vuonna 2023 hän on toiminut aluevaltuuston vihreän valtuustoryhmän puheenjohtaja.

Ura
---

Heidi Aaltonen on Turussa ja Naantalissa kasvanut nykyinen raisiolainen Hän on kirjoittanut ylioppilaaksi Naantalin lukiosta vuonna 2003. Aaltonen valmistui sairaanhoitajaksi Turun ammattikorkeakoulusta vuonna 2008. Sairaanhoitajaksi valmistumisen jälkeen Aaltonen työskenteli pitkään urologian erikoisalalla Turun yliopistollisessa keskussairaalassa (Tyks). Vuonna 2015 hän aloitti sosiaali- ja terveydenhuollon johtamisen ja kehittämisen ylemmän ammattikorkeakoulututkinnon Turun ammattikorkeakoulussa. Valmistumisen jälkeen hän työskenteli tutkimushoitajana biopankissa ja tiiminvetäjänä. Vuonna 2020 hän siirtyi osastonhoitajaksi vatsakirurgian päivystysosastolle. 

Lisäksi Aaltonen on opiskellut työn ohella hoitotyön johtamista sekä hallintotieteitä.

Politiikka
----------

Heidi Aaltonen valittiin Varsinais-Suomen hyvinvointialueen aluevaltuustoon ensimmäisissä aluevaaleissa 658 äänellä. Vaaliteemoinaan hän nosti esiin riittävät sosiaali- ja terveydenhuollon resurssit sekä alan työntekijöiden äänen kuulumisen päätöksenteossa. Aaltonen on valittu Turun seudun vihreiden naisten hallituksen jäseneksi vuodeksi 2023. Lisäksi hän toimii aktiivisesti palkkatasa-arvoa edistävän Datagaps ry:n hallituksessa.

Heidi Aaltonen oli ehdolla vuoden 2023 eduskuntavaaleissa Varsinais-Suomen vaalipiirissä.

Lähteet
-------

1. ↑  Eero Karisalmi: Heidi Aaltonen Varsinais-Suomen vihreiden aluevaltuustoryhmän puheenjohtajaksi *ts.fi*.  19.4.2023. Viitattu 24.12.2023.
Sauna Arlan sisäänkäynti.
**Sauna Arla** oli vuosina 1929–2022 Helsingin Kalliossa toiminut yleinen sauna. Se sijaitsi osoitteessa Kaarlenkatu 15; sisäänkäynti sijainti Kaarlenkadun ja Helsinginkadun kulmassa porttikongin takana. Sauna Arla perustettiin palvelemaan maalta kaupunkiin muuttavan väestön hygieniatarpeita.

Yleistä
-------

Sauna Arlan sisäänkäynti.
Sisätiloja
Sauna Arla lämmitettiin keskiviikosta sunnuntaihin. Kertalämmitteisessä biokaasulla toimineessa kiukaassa oli yli tuhat kiloa kiviä. Arla oli Helsingin ainoa kaasulla lämmitetty yleinen sauna. Kaupunkikaasuun kiukaat kytkettiin vuonna 1970.

Sauna Arla toimi kahdessa kerroksessa: alakerrassa sijaitsivat naisten saunatilat ja yläkerrassa miesten. Kerrosten välillä sijaitsevassa portaikossa oli vaihtuva valokuvanäyttely. Saunassa kävi viikoittain pesijä ja kuppari.

2000-luvulla yleisten saunojen suosion kasvun myötä Sauna Arlan asiakaskunta nuortui. Aikaisemmin asiakkaina kävi lähialueen väki, sittemmin saunassa vierailtiin kauempaakin. Saunan omistajana ja isäntänä toimi vuosina 2006–2022 Kimmo Helistö.

### Lopettaminen

Vuoden 2022 kesätauon jälkeen saunaa ei enää avattu. Koronapandemia ja Venäjän hyökkäys Ukrainaan nostivat kaasun hintaa ja johtivat siihen, että Kimmo Helistö lopetti saunan pitämisen.

Suojelu
-------

Rakennuksen julkisivu on suojeltu. Museovirasto teki rakennussuojeluesityksen saunan sisätiloista ja kiinteästä sisustuksesta.Uudenmaan elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus määräsi Sauna Arlan ensimmäisen kerroksen sisätilat ja niiden kiinteän sisustuksen suojeltaviksi.

Lähteet
-------

1. ↑  Kalliossa saunotaan biokaasun tuottamalla lämmöllä *Gasum*. Viitattu 29.12.2017.
2. ↑  Yli 90-vuotias Sauna Arla Helsingin Kalliossa sulki toistaiseksi ovensa – syynä kaasun hinta ja korona *Yle Uutiset*.  10.8.2022. Viitattu 19.1.2023.
3. 1 2  Saunat | Historiallinen Arlan sauna sulki ovensa Helsingin Kalliossa *Helsingin Sanomat*.  10.8.2022. Viitattu 14.10.2022.
4. 1 2  HS Helsinki | Legendaarinen Sauna Arla lopettaa kokonaan: "Kun rahat loppuu, niin rahat loppuu" *Helsingin Sanomat*.  30.9.2022. Viitattu 14.10.2022.
5. 1 2  HS Helsinki | Kaksi Helsingin tarunhohtoisinta saunaa aiotaan suojella, kaupunginhallitus jätti asian pöydälle *Helsingin Sanomat*.  9.1.2023. Viitattu 9.1.2023.
6. ↑  Lähes satavuotias korttelisauna Helsingin Kalliossa suojellaan – sen uudelleen avaaminen on epävarmaa *Yle Uutiset*.  11.12.2023. Viitattu 12.12.2023.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Sauna Arla** Wikimedia Commonsissa

* Sauna Arlan kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
**Söörmarkku** (ruots. *Södermark*) on kylä ja taajama nykyään Porin kaupunkiin kuuluvassa entisessä Noormarkun kunnassa. Asukkaita siellä on 997 (2017), joista taajaman alueella 398 (2021).

Söörmarkku sijaitsee kymmenen kilometriä Porin keskustan pohjoispuolella valtateiden 8 ja 23 risteyksen tuntumassa. Kyläraitin muodostaa sen lävitse kulkeva *Söörmarkuntie*. Maanteiden lisäksi Söörmarkun yhdistää Porin keskustaan kevyen liikenteen väylä. Kunnallisia palveluja ovat vuosiluokkien 1–4 opetusta tarjoava Söörmarkun koulu, sivukirjasto sekä toimintansa vuonna 2009 aloittanut päiväkoti. Yritystoiminta Söörmarkun alueella on vilkasta. Kylässä ja sen läheisyydessä sijaitsevilla teollisuusalueilla toimii yli 40 yritystä. Söörmarkussa sijaitsee myös vuonna 1925 rakennettu nuorisoseurantalo, jossa Suomalainen Markku-liitto kokoontuu vuosittain Markun päivänä 25. huhtikuuta.

Söörmarkku mainitaan ensimmäisen kerran asiakirjoissa vuonna 1473. Ruotsalainen luonnontieteilijä Carl von Linné vieraili kylässä 1723 ja mainitsee matkakertomuksessaan löytäneensä Söörmarkusta maailman pohjoisimman tammen. Kyseinen puu kaatui myrskyssä vuonna 1979.

Söörmarkun kylä on tunnustettu valtakunnallisesti merkittäväksi rakennetuksi kulttuuriympäristöksi. Valtakunnallisesti merkittävä rakennettu kulttuuriympäristö koostuu edustavasta talonpoikaisesta rakennuskannasta, joka sijoittuu tiiviisti vanhan kylätien varrelle. Kylässä näkyy erinomaisesti kerroksellisuus. Kantatilat myötäilevät joen viljavia viljelyalueita ja pienasutus sijaitsee mäkisellä rinteellä. Kylässä on edelleen nähtävissä vahvaa talonpoikaiskulttuurin vaalimista ja maatalous eri muodoissaan on voimissaan. Kylällä toimii useita aktiivitiloja ja mm. Pyntösjärven metsästysseura, jolla on omat kotisivut. Kulttuuriympäristön luokitteluja on kolme: alueellisesti merkittävä, maakunnallisesti merkittävä ja valtakunnallisesti merkittävä. Söörmarkku sijoittuu näistä korkeimmalle tasolle ja tämä on huomioitu kattavilla suojelumerkinnöillä esim. osayleiskaavassa.

Kirjallisuutta
--------------

* Rainiola, Veini ym.: *Söörmarkku eilen ja tänään -kyläkirja.* Söörmarkku-seura, 2004. ISBN 952-91-7557-4.

Lähteet
-------

* Karhuseutu/Söörmarkun kyläsuunnitelma 2003-2013[vanhentunut linkki]

### Viitteet

1. ↑  Asukasrakenne postinumeroalueittain 2017 Tilastokeskus. Viitattu 25.11.2019. [vanhentunut linkki]
2. ↑  Väestö 31.12. muuttujina Vuosi, Taajama ja Tiedot *PxWeb*. Viitattu 18.3.2023. [vanhentunut linkki]
3. ↑  Porin kaupunki/Söörmarkun päiväkoti (Arkistoitu – Internet Archive) Viitattu 9.9.2012
4. ↑  Suomalainen Markku-liitto ry Viitattu 9.9.2012
5. ↑  Söörmarkun kylä *Valtakunnallisesti merkittävät rakennetut kulttuuriympäristöt RKY*. Museovirasto.

Aiheesta muualla
----------------

* Avellan, Niilo J.: "Tietoja muutamista entisen Ulvilan pitäjän maatiloista: Söörmarkku", *Satakunta - Kotiseutututkimuksia I*, s. 179–181. Satakuntalainen osakunta, 1907. Näköisversio verkossa (pdf).
Kuvassa vasemmalla Katariinan koulutalo ja vasemmalla Nummen koulutalo Nummen kaupunginosassa Turussa.
Nummenpakan koulun Aurajoen yksikkö.
Nummenpakan koulun Halisten yksikkö.
**Nummenpakan koulu** on peruskoulu Turussa Nummen kaupunginosassa. Se on perusopetuksen yhtenäiskoulu (vuosiluokat 1–9) ja toimii kolmessa yksikössä. Vuosiluokat 7–9 toimivat Aurajoen yksikössä (Papinkatu 4) ja luokat 1–6 Nummen yksikössä (Kirkkotie 31) sekä Halisten yksikössä (Paavinkatu 13). Suurin yksiköistä on Aurajoen yksikkö, jossa oppilaita on noin 450. Nummen yksikössä oppilaita on noin 250 ja Halisten yksikössä noin 100. Nummenpakan koulun rehtorina toimii Jukka Laine ja apulaisrehtori Katja Nousiainen.

Syksystä 2021 alkaen Nummen koulutalon väki on työskennellyt väistötiloissa Halisissa samassa koulupihassa Halisten yksikön kanssa.

Nummenpakan koulun nimi vaihdettiin Nummen koulusta Nummenpakan kouluksi, kun Nummen ja Aurajoen koulut yhdistyivät hallinnollisesti.

Nummenpakan koulun kanssa osittain samoissa tiloissa ja samassa pihapiirissä toimii viereinen Katariinan koulu. Se on perusopetuksen yhtenäiskoulu esiopetuksesta yhdeksänteen vuosiluokkaan. Katariinan koulun rehtorina on Jorma Kauppila ja apulaisrehtorina Mikko Nikkola. Katariinan koulu on erikoistunut oppilaan erityisen tuen palveluihin ja se tarjoaa erityisopetuksellisia ratkaisuja osana kokonaiskuntoutumisen palveluita.

Historiaa
---------

Nummen koulutalo on rakennettu kolmessa vaiheessa. Kolmikerroksinen osa valmistui vuonna 1931, nelikerroksinen osa 1937 ja liikuntasali 1980-luvun lopulla. 1930-luvun lopulla koulu oli Turun suurin kansakoulu, ja enimmillään koulussa on ollut noin 600–1000 oppilasta. Tiloissa ovat toimineet myös sotasairaala, Turun ammattikoulu ja Turun opettajakorkeakoulu.

Lähteet
-------

1. ↑  Nummen koulutalon remontti – Nummen yksikkö toimii väistötiloissa Halisissa *Nummenpakan koulu*. Viitattu 3.11.2023.
2. ↑  Kupila, Sanna ym.: "Nummenpakan koulu, Nummi 22-3", *Turun koulut. Keskustan ulkopuolisten koulujen inventointi ja arvottaminen*, s. 15. Turun kaupungin museokeskus, rakennusvalvonta ja kaupunkisuunnittelu, 2016. Teoksen verkkoversio (viitattu 8.10.2017).

Aiheesta muualla
----------------

* Nummenpakan koulun kotisivut
**Khambhat** (joskus myös **Cambay**) on kaupunki Intian Gujaratin osavaltiossa. Keskiajalla se oli hyvin merkittävä satamakaupunki. Vuonna 2017 Khambhatin asukasluku oli 99 164.

Maantiede
---------

Khambhat kuvattuna 1400-luvulla.
Khambhat sijaitsee Intian Gujaratin osavaltiossa Anandin piirikunnassa Khambatinlahden rannikolla Mahijoen suulla.

Historia
--------

"Khambhatin kuningas" portugalilaisessa teoksessa 1500-luvulta.
Nimi Khambhat tai Khamba on johdettu nimestä *Stambhatirha*, joka viittaa pyhiinvalluspaikkaan. Myöhemmin kaupungin nimestä käytettiin myös muotoa Cambay. Kaupunki oli keskiajalla yksi Länsi-Intian tärkeimmistä sataakaupungeista. Se tunnettiin erityisesti kaupungissa valmistetuista sandaaleista. Muita vientituotteita olivat hunaja, riisi ja erilaiset hedelmät.

Varhaiset muslimaantieteilijät tunsivat kaupungin nimillä Kanbaya, Kanbayat, Kinbaya tai Kinbata alkuperäisen nimen mukaan. Khambhatissa vuonna 915 vieraillut al-Masudi mainitsee kaupunkia hallinneen brahmaanin nimeltä Baniya. 1000- ja 1100-lukujen aikana kaupungista oli tullut Anhilvaran kuningaskunnan pääasiallinen satama. Marco Polo mainitsi paikan vilkkaana satamana vuonna 1293. Kun muslimit valloittivat kaupungin vuonna 1298 siihen viitattiin yhtenä Intian rikkaimmista kaupungeista. Ibn Battuta kuvaili sitä Intian kauneimmaksi kaupungiksi. Khambhat liitettiin Suurmogulien valtakuntaan Akbarin valtakaudella vuonna 1573. Kaupungin merkitys satamana alkoi hiipua 1600-luvulla sen sataman liettyessä.

Suurmogulien kauden jälkeen Khambhatista tuli Cambayn ruhtinaskunnan pääkaupunki. Cambay liittyi Intian jaon yhteydessä Intiaan ja vuonna 1949 siitä tuli osa Kairan, eli myöhemmän Khedan piirikuntaa. Nykyisin se on osa Anandin piirikuntaa.

Talous
------

Jami Masjid eli Perjantaimoskeija.
Nykyinen Khambhat on kaupan keskus. Kaupungissa myydään puuvillaa, viljaa, tupakkaa, tekstiilejä ja mattoja. Muita tuotteita ovat esimerkiksi suola, tulitikut ja kiviesineet. 1970-luvulla alueelta löytyi myös maaöljyä.

Väestö
------

Khambhatin asukasluku oli Intian vuoden 2017 väestönlaskennan mukaan 99 164. Sen asukkaista 72,88 % oli hinduja ja 23,87 % muslimeja.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Anand District Religion Census 2011 *Census 2011*. Census Organization of India. Viitattu 2.8.2022. (englanniksi)
2. 1 2 3 4 5  Khambhat Encyclopaedia Britannica. Viitattu 2.8.2022.
3. 1 2 3  C.E. Bosworth, E. van Donzel, B. Lewis and Ch. Pellat, Assisted by C. Dumont ja M. Paterson: *Encyclopaedia of Islam, Volume IV (Iran-Kha)*, s. 63-64. BRILL, 1998. ISBN 9789004057456. (englanniksi)
4. ↑  Khambhat Population Census 2011 - 2022 *Census 2011*. Census Organization of India. Viitattu 3.8.2022. (englanniksi)
**Suomen vapaa sana riippumaton toimittajayhdistys ry**, joka käyttää nimeä **Toimittajaliitto**, on suomalainen yhdistys, jonka tavoitteena on parantaa niin sanottujen vastamedioiden tiedonvälittäjien oikeudellista ja taloudellista asemaa. Yhdistyksen perusti vuonna 2016 Johan Bäckman.

Yhdistyksen puheenjohtaja on Juha Korhonen, joka on toiminut muun muassa MV-sivuston vastaavana, varapuheenjohtaja Janus Putkonen ja sihteeri Jarmo Ekman. Yhdistyksen verkkosivun nimi on Toimittajaliitto. Se ilmoitti yhdistysrekisterissä näkyväksi URL-osoitteekseen "journalistiliitto.com".

Oman ilmoituksensa mukaan yhdistys antaa jäsenilleen oikeudellista neuvontaa, jakaa apurahoja, järjestää koulutustilaisuuksia ja myöntää pressikortteja. Se ilmoittaa tavoitteekseen niin sanotun vaihtoehtomedian yhdistämisen ja sen edun ajamisen. Yhdistyksen hallitus nimeää Sananvapausneuvoston (SVN), jonka tehtävänä on tutkia journalistin ohjeiden noudattamista mediassa ja puolustaa suomalaisten sananvapauteen liittyviä oikeuksia.

Journalistiliiton puheenjohtaja Hanne Aho pitää erikoisena, että yhdistys käyttää "journalistiliitto.com" -nimistä domainia. Ahon mukaan tämä kertoo yhdistyksen halusta hämmentää ja levittää epävarmuutta.

Lähteet
-------

1. 1 2  Toimintasuunnitelma 2020 *Toimittajaliitto*. Viitattu 12.3.2020.
2. 1 2  Yhdistyksen perustiedot *PRH Patentti- ja rekisterihallitus*. Viitattu 12.3.2020.
3. ↑  Halminen, Laura: Valemedia MV-lehden puuhamiehet perustivat "Toimittajaliiton", jonka taustalla on Venäjä-yhteyksistään tunnettu Johan Bäckman *Helsingin Sanomat*.  21.12.2019. Sanoma Oy. Viitattu 12.3.2020.
4. 1 2  Suomeen on perustettu uusi Toimittajaliitto-yhdistys – johdossa MV-julkaisun nokkamiehiä *MTV uutiset*.  17.12.2019. Viitattu 12.3.2020.
5. ↑  Yhteystiedot Toimittajaliiton yhteystiedot *Toimittajaliitto*. Viitattu 12.3.2020.
6. ↑  Sananvapausneuvosto *Toimittajaliitto*. Viitattu 12.3.2020.

Aiheesta muualla
----------------

* Yhdistyksen kotisivu
**Olli Riipinen** (s. 1988) on suomalainen näyttelijä. Hän on näytellyt muun muassa Q-teatterissa, Suomen Kansallisteatterissa sekä erinäisissä elokuvissa ja radiokuunnelmissa.

Ura
---

Riipinen valmistui näyttelijäksi Teatterikorkeakoulusta 2019. Hän on näytellyt Suomen Kansallisteatterissa, Teatteri Takomossa, Q-teatterissa, Helsingin kaupunginteatterissa, Turun Kaupunginteatterissa, Teatteri Vanhassa Jukossa, Pyynikin Kesäteatterissa ja Musiikkiteatteri Kapsäkissä. Vuonna 2022 Riipinen valittiin Q-teatterin ensembleen.

Riipinen teki pääroolin Romeona Kansallisteatterin Shakespeare-tulkinnassa *Julia ja Romeo* vuonna 2018. Näytelmä sai runsaat 15 000 katsojaa. Eeppiseen *Niskavuori*-sarjaan kuuluvassa draamassa *Niskavuoren nuori emäntä* Pyynikin Kesäteatterissa Riipinen näytteli sivuroolin Niskavuoren Anttina.

Riipinen näytteli sivuroolin Iivo-renkinä Markku Pölösen epookkidraamassa *Oma maa* (2018). Lisäksi hän on näytellyt muutamissa lyhytelokuvissa. Riipisen ensimmäinen päärooli teatterielokuvassa on Paavo Nurmen osa Aleksi Salmenperän epookkidraamassa *Mestari ja haastaja* (2024).

Riipinen on näytellyt sivurooleja muutamissa televisiosarjoissa, kuten *Pahan väri* (2021). Munkkivuori (2022). Harjunpää. 

Yleisradion 20-osaisessa radiokuunnelmassa *Kaikki huutaa Dingo!* Riipinen näytteli Neumannia. Hän on näytellyt myös kuunnelmissa *Armi Aavikko – siinä välissä olin elossa* (2021) ja *Mä haluun olla Nylon* (2022).

Lähteet
-------

1. ↑  Ilona / Tekijähaku / Riipinen Olli *ILONA-tietokanta*. Teatterin tiedotuskeskus (TINFO) ja Teatterimuseo. Viitattu 1.8.2020.
2. 1 2 3 4  Näyttelijäntaiteen koulutusohjelma : Olli Riipinen *Uniarts.fi*. Taideyliopiston teatterikorkeakoulu. Viitattu 1.8.2020.
3. ↑  Olli Riipinen *Näyttelijäliitto.fi*. Näyttelijäliitto - Skådespelarförbundet. Viitattu 17.9.2022.
4. ↑  Q-teatterin uusi taiteellinen johtaja ja uudet näyttelijät *kulttuuritahdet.com*.  27.4.2022. Viitattu 21.10.2022.
5. ↑  Olli Riipinen Elonetissä.
6. 1 2 3  Olli Riipinen Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
7. ↑  Paavo Nurmesta ja Ville Ritolasta kertovan elokuvan kuvaukset alkavat pian – pääosissa kaksi tuoretta kasvoa *Elokuvauutiset.fi*. Viitattu 17.9.2022.
8. ↑  Kaikki huutaa Dingo! Kuolematon Dingo nousee taas ajankohtaiseksi *Seura.fi*. OTAVAMEDIA. Viitattu 1.8.2020.

Aiheesta muualla
----------------

* Yle Areena (kuunnelma)
* Aamulehti: Shakespearen kestohitti tulkitsee jo viidettäsataa vuotta ensirakkauden onnea ja tuskaa (16.3.2018)
* Helsingin Sanomat: Teatteri Takomon Alien-näytelmässä tehdään nautittavia silmäniskuja alkuperäiselokuvan ja sen esittämisen ristiriidan välille (22.9.2018)
**Electronic Entertainment Expo** eli **E3** oli vuotuinen pelialan messutapahtuma, jossa esiteltiin uusimpia videopelejä ja laitteistoja. Se oli alansa suurin tapahtuma.

Tapahtumaa pidettiin yleensä Los Angeles Convention Centerissä (LACC) Los Angelesissa, Yhdysvalloissa. Tapahtumaan pääsivät osallistumaan vain pelialan ammattilaiset sekä 18 vuotta täyttäneet toimittajat.

Historia
--------

*Pääartikkeli: E3-messujen historia*
Vuonna 2006 Entertainment Software Association (ESA) ilmoitti E3:n jatkuvan vuosittain kuten ennenkin, mutta uudistuneessa muodossa. Tulevaisuudessa aiottiin keskittyä mahtipontisen show’n sijasta asiallisempiin ja pienimuotoisempiin lehdistö- ja muihin tilaisuuksiin lähinnä hotellitiloissa. Esimerkiksi suurieleiset pelivideot, lasersäteet, serpentiiniräjähdykset ja muut tehosteet päätettiin poistaa.

Vuosina 2007 ja 2008 tapahtumaan pääsivät vain kutsuvieraat, ja näin osallistujamäärä romahti aiempien vuosien kymmenistä tuhansista noin kymmeneen tuhanteen (2007) ja viiteen tuhanteen (2008).

Vuodesta 2009 lähtien tapahtuma avasi jälleen ovensa kaikille pelialan työntekijöille sekä toimittajille. Vuonna 2009 tapahtuma keräsi noin 40 000 ja vuonna 2010 noin 45 000 kävijää. Tämän kasvun myötä E3 on jälleen maailman isoin pelitapahtuma.

Vuoden 2020 tapahtuma peruttiin koronaviruspandemian johdosta, ja vuosien 2022 ja 2023 tapahtumat peruttiin. 12. joulukuuta ESA ilmoitti, ettei messuja enää järjestetä.

Lähteet
-------

1. 1 2  EA at E3 2010 Game Convention (englanniksi)
2. ↑  E3 Expo Attendee Registration Policies (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
3. ↑  E3 2010 Hits 45,600 Attendees, 2011 Event Dated (englanniksi)
4. ↑  Gene Park: E3, once gaming’s biggest expo, is officially dead *The Washington Post*.  12.12.2023. Viitattu 12.12.2023. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Electronic Entertainment Expo**.
* E3:n virallinen verkkosivu
**Antti Launonen** (s. 29. lokakuuta 1980 Oulu) on suomalainen näyttelijä. Hän opiskeli Teatterikorkeakoulussa näyttelijäntyön koulutusohjelmassa 2002–2006 ja valmistui teatteritaiteen maisteriksi vuonna 2006. Hän on ollut kiinnitettynä näyttelijänä Mikkelin teatterissa 2006–2007, Oulun kaupunginteatterissa 2007–2010, Kuopion kaupunginteatterissa 2011–2017 ja uudelleen Oulussa vuodesta 2017. Hän on näytellyt myös Q-teatterissa, Oulun Työväen Näyttämöllä ja Oulun Nuorisoteatterissa.

Launonen on ansioitunut näyttelijänä sekä puhe- että musiikkiteatterin puolella. Oulun Teatterinaiset ry. palkitsi Launosen keväällä 2009 merkittävistä ansioista näyttelijänä. Lavatöiden lisäksi hän on esiintynyt useissa televisio- ja elokuvatuotannoissa. Launonen esitti miespääosan Olli Ylisen ohjaamassa elokuvassa *Korkein oikeus*, joka julkaistiin vuonna 2008. Suurelle yleisölle Launonen on tullut tutuksi televisiosarjasta *Salatut elämät*, jossa hän näytteli Tuukka Aaltosta vuosina 2009–2010. Lisäksi hän on esittänyt lukuisia pieniä rooleja monissa muissa televisiosarjoissa, kuten esimerkiksi poliisisarjassa *Roba* vuonna 2012.

Hänen ajatuksiaan näyttelijäntyöstä voi lukea Ajatus Kirjojen julkaisemasta ja Pamela Tolan koostamasta valokuvakirjasta *Miksi näyttelen?* (2007). 

Näyttelijänuran lisäksi Launonen on muun muassa toiminut juontajana vuonna 2013 aloittaneessa Radio Kuopiossa.

Nykyään Antti on tubettaja, vuorovaikutuskouluttaja sekä motivaatiopuhuja

Filmografia
-----------

### Elokuvat

| Vuosi | Elokuva / Lyhytelokuva | Rooli |
| --- | --- | --- |
| 2001 | *Rölli ja metsänhenki* | Narri-rölli |
| *Sankarit* |  |
| 2005 | *Onnen maa* | Jarkon asiakas |
| *Antautumisen kauneus* |  |
| *Naisen hinta* |  |
| 2006 | *Bodomin legenda* | koulupoika Salonen |
| *Pohjaväri* |  |
| *Harve* |  |
| *Mielipide* |  |
| *Diili* |  |
| 2007 | *Tali-Ihantala 1944* | sotamies |
| *Kylmyys* |  |
| 2008 | *Korkein oikeus* | Noa |
| 2011 | *8* | Riku |

### Televisiosarjat

| Vuosi | Televisiosarja | Rooli |
| --- | --- | --- |
| 2009–2010 | *Salatut elämät* | Tuukka Aaltonen |
| 2012 | *Roba* | Jouni Räsänen |
| 2019 | *Kellot soi* | Ilari |

Lähteet
-------

1. ↑  Antti Launonen Oulun kaupunginteatteri. Viitattu 5.7.2019.
2. ↑  Entinen Salkkari-näyttelijä kaipaa teatterilavoille *Yle Uutiset*.  20.8.2011. Viitattu 5.7.2019.
3. ↑  Kauppinen, Eeva: Hen­ki­lö­työ­vuo­sis­sa on iso vinouma *Kaleva*.  7.8.2007. Viitattu 5.7.2019.
4. ↑  Oululainen näyttelijä Salatut Elämät tv-sarjaan *Kaleva*.  17.4.2009. Viitattu 5.7.2019.
5. ↑  Malinen, Markku: Kaupunginteatterin näyttelijä radiojuontajaksi – Radio Kuopio aloittaa ensi viikolla *Yle Uutiset Savo*.  28.11.2013. Viitattu 5.12.2013.
6. ↑  Antti Launosen YouTube-kanava *youtube.com*. Viitattu 25.2.2023.

Aiheesta muualla
----------------

* Antti Launosen Facebook-sivu
* Antti Launonen Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
* Antti Launonen Myspacessa (englanniksi)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt Muokkaa Wikidatassa | 
* Elonet

 |

 |
**Taloustaito** (ent. **Veronmaksaja**) on 12 kertaa vuodessa ilmestyvä talouslehti ja siihen liittyvä verkkopalvelu taloustaito.fi, joita julkaisee Verotieto Oy. Lehden ensimmäinen numero ilmestyi vuonna 1948. Taloustaidon päätoimittaja on Antti Oksanen. Lehti on puoluepoliittisesti riippumaton.

Taloustaidon levikki on 242 961 (LT 2018) ja lukijamäärä 457 000 (KMT S16/K17). Se on Pohjoismaiden suurin talouslehti. Veronmaksajain Keskusliiton jäsenet saavat Taloustaidon jäsenetuna. Taloustaidon sisällön painopiste on verotuksessa, taloudessa ja perhejuridiikassa. Lehti arvioi säännöllisesti kodin talouden perustekijöitä: asuntojen ja autojen hintoja ja kustannuksia, lainojen korkoja, sijoitusrahastojen tuottoja sekä eri kulutustuotteiden ja -palveluiden hintoja ja kustannuksia. Lehti kertoo myös taidesijoittamisesta.

Lähteet
-------

1. ↑    *Taloustaito*, 19.2.2020.
2. ↑  Ylen taloustoimituksen esimies Antti Oksanen Taloustaidon päätoimittajaksi *www.aamulehti.fi*. Viitattu 18.4.2020.

Aiheesta muualla
----------------

* www.taloustaito.fi.
**Laulu Suomessa** (tunnettu myös nimellä **Arvon mekin ansaitsemme**) on Jaakko Juteinin vuonna 1816 julkaisema runo, joka kieliasultaan nykyaikaistettuna versiona tunnetaan kansanlaulunomaisena lauluna. Runon ensimmäinen versio sisältyi jo vuonna 1810 Juteinin tekemään virkahakemukseen nimellä "Suomalainen elli runo ahkeruudesta Suomessa".

Runon sanojen oli tarkoitus kohottaa suomalaisten kansallista itsetuntoa ja lisätä arkisen työn eettistä kunnioitusta. Sanoista ilmenee Juteinin talonpoikainen näkemys Suomen kansallisista päämääristä, mutta toisaalta myös usko oppineiden kirjallisen sivistyksen merkitykseen. Juteinin runosta tuli Suomessa hyvin suosittu, ja sitä alettiin laulaa vanhalla masurkkapoljentoisella kansansävelellä. Tämän laulun kertosäkeenä toistuvat "lal la la la..." -sanat lisättiin lauluun, koska Juteinin runo ei riittänyt täyttämään kansansävelmän tuttua melodiaa.

Sanat
-----

Arvon mekin ansaitsemme
Suomen maassa suuressa,
vaikk’ ei riennä riemuksemme
leipä miesten maatessa;
leipä kasvaa kyntäjälle,
onni työnsä täyttäjälle.
Suomen poika pellollansa
työtä tehdä jaksaapi,
korvet kylmät voimallansa
perkailee hän pelloksi;
rauhass’ on hän riemullinen,
mies sodassa miehuullinen.
Opin teillä oppineita
Suomessa on suuria,
Väinämöisen kanteleita
täällä tehdään uusia;
valistus on viritetty,
järki hyvä herätetty.
Suomen tytön poskipäihin
veri vaatii kukkaiset:
hall’ ei pysty harmaa näihin,
näit’ ei pane pakkaset;
luonnossa on lempeyttä,
sydämessä siveyttä.

Myöhemmät versiot
-----------------

Irwin Goodmann vuonna 1966 julkaistulla levyllä *Ei tippa tapa* kappale "Uusi Paavo" mukailee Juteinin runoa ja sävelmää.

Tapio Rautavaara levytti oman versionsa kappaleesta vuonna 1967 nimellä "Arvon mekin ansaitsemme" levyllä *Tapsa laulaa ja laulattaa*.

Sibelius-Akatemian kansanmusiikin lehtori Petri Prauda on 2010-luvulla julkaissut uuden sävelmän Juteinin tekstiin. Akatemian kansanmusiikkiopiskelijat esittivät kappaleen kannanottona Pekka Haaviston presidentinvaalikampanjassa vuonna 2012.

Teksti oli mukana improvisoidun oloisena lauluversiona myös Juha Hurmeen kirjoittamassa ja ohjaamassa, Juteinin elämästä kertoneessa näytelmässä *Maailmankaikkeus* Teatteri Telakassa Tampereella vuonna 2014. Sekä Praudan että Hurmeen versiot kunnioittivat Juteinin alkuperäistä tekstiä esittäen sen ilman lisukkeita.

Lähteet
-------

1. ↑  Jaakko Juteini Lappeenranta. Viitattu 8.7.2011.
2. ↑  / Juteini, Jaakko (1781–1855) *Kansallisbiografia-verkkojulkaisu (maksullinen)*. Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura.
3. ↑  Matti Vainio & Pentti Savolainen: *Suomi herää – Mistä on suomalaisuus tehty?*, s. 60–61. Helsinki–Jyväskylä, Minerva, 2006.

Aiheesta muualla
----------------

* Lisää luettavaa aiheesta **Laulu Suomessa** on Wikiaineistossa
**Triklooriasetyylikloridi** (C2Cl4O) on happoklorideihin kuuluva orgaaninen yhdiste ja trikloorietikkahapon johdannainen. Yhdistettä käytetään pääasiassa orgaanisen kemian synteeseissä.

Ominaisuudet
------------

Huoneenlämpötilassa triklooriasetyylikloridi on väritöntä ja voimakkaan pistävänhajuista nestettä. Yhdiste reagoi veden kanssa hydrolysoituen trikloorietikkahapoksi. Emästen kanssa muodostuu trikloorietikkahapon suoloja. Triklooriasetyylikloridi liukenee useisiin orgaanisiin liuottimiin. Pelkistettäessä triklooriasetyylikloridia sinkin avulla muodostuu diklooriketeeniä.

Valmistus ja käyttö
-------------------

Yleisin triklooriasetyylikloridin synteesiin käytetty menetelmä on kaasufaasissa tapahtuva tetrakloorieteenin hapettaminen hapen avulla. Reaktio vaatii tapahtuakseen joko kloorin tai jodin läsnäoloa tai säteilytystä UV-säteilyllä tai radioaktiivisella säteilyllä. Muita yhdisteen valmistusmenetelmiä ovat trikloorietikkahapon klooraus tionyyli- tai fosforyylikloridin avulla, tetrakloorieteenin hapetus väkevien rikki- tai typpihappojen avulla ja diklooriasetyylikloridin klooraus pyridiinin toimiessa katalyyttinä.

Triklooriasetyylikloridia voidaan käyttää valmistettaessa trikloorietikkahapon anhydridejä ja estereitä. Sitä käytetään myös trifluorietikkahapon valmistukseen ja syntetisoitaessa lääkeaineita ja kasvinsuojeluaineita kuten klorpyrifossia.

Katso myös
----------

* Klooriasetyylikloridi

Lähteet
-------

1. ↑  Trichloroacetyl chloride – Substance summary *PubChem*. NCBI. Viitattu 18.11.2014.
2. 1 2  George W. A. Milne: *Gardner's commercially important chemicals*, s. 634-635. John Wiley and Sons, 2005. ISBN 978-0-471-73518-2. Kirja Googlen teoshaussa (viitattu 18.11.2014). (englanniksi)
3. 1 2 3 4 5  Günter Koenig, Elmar Lohmar & Norbert Rupprich: *Chloroacetic acids, Ullmann's Encyclopedia of Industrial Chemistry*, John Wiley & Sons, New York, 2012. Viitattu 18.11.2014
4. ↑  Reinhard Bruckner: *Organic Mechanisms*, s. 672. Springer, 2010. ISBN 978-3-642-03650-7. Kirja Googlen teoshaussa (viitattu 18.11.2014). (englanniksi)
**Isobutyronitriili** (C4H7N) on nitriileihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää orgaanisen kemian synteeseissä ja liuottimena.

Ominaisuudet, valmistus ja käyttö
---------------------------------

Huoneenlämpötilassa isobutyronitriili on väritöntä nestettä. Yhdiste liukenee vain hieman veteen, mutta paremmin se liukenee useisiin orgaanisiin liuottimiin, esimerkiksi etanoliin, dietyylieetteriin, asetoniin ja bentseeniin.

Isobutyronitriiliä valmistetaan isobutyyrialdehydin, ammoniakin ja hapen tai isobutanolin ja ammoniakin reaktiolla. Jälkimmäisessä reaktiossa katalyyttinä käytetään kuparia.

Isobutyronitriilistä valmistetaan maatalouskemikaaleja, esimerkiksi diatsinonia. Yhdistettä voidaan käyttää myös liuottimena.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Alén, Raimo: *Kokoelma orgaanisia yhdisteitä: Ominaisuudet ja käyttökohteet*, s. 671. Helsinki: Consalen Consulting, 2009. ISBN 978-952-92-5627-3.
2. 1 2 3  Susan Budavari (päätoim.): *Merck Index*, s. 880. 12th Edition. Merck & Co. 1996. ISBN 0911910-12-3. (englanniksi)
3. 1 2 3  Peter Pollak, Gérard Romeder, Ferdinand Hagedorn & Heinz-Peter Gelbke: "Nitriles", teoksessa *Ullmann's Encyclopedia of Industrial Chemistry, John Wiley & Sons, New York, 2000. Vol. 24, s.252, 255*