recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Ulla Liuhala: Jussi Hyypän muotokuva (1990).
**Jussi Matti Ilmari Hyyppä** (9. syyskuuta 1930 Ylistaro – 9. heinäkuuta 2018 Espoo) oli suomalainen tietekniikan professori, joka toimi Teknillisen korkeakoulun rehtorina 1985–1994.

Jussi Hyyppä suoritti diplomi-insinöörin tutkinnon Teknillisessä korkeakoulussa vuonna 1955, tekniikan lisensiaatin tutkinnon vuonna 1963 ja tekniikan tohtorin tutkinnon vuonna 1966. Hänet nimitettiin Teknillisen korkeakoulun maa- ja tierakennuksen professoriksi vuonna 1968. Professuurin nimi muutettiin tietekniikaksi vuonna 1972 ja se on Suomessa ainoa laatuaan. Ennen akateemista uraansa Hyyppä toimi Tie- ja vesirakennushallituksen maarakennusinsinöörinä 1957–1963 ja Valtion teknillisen tutkimuskeskuksen tutkimusinsinöörinä 1963–1967. Hyyppä nimitettiin Teknillisen korkeakoulun rehtoriksi vuonna 1985, ja hän toimi virassa kesään 1994 saakka, jolloin hän siirtyi eläkkeelle.

Jussi Hyypän pojista nuorempi Juha Hyyppä on kaukokartoituksen ja fotogrammetrian professori.

Lähteet
-------

1. ↑  Kuolinilmoitus. *Helsingin Sanomat* 5.8.2018, s. C 15.
2. 1 2 3 4 5  *Kuka kukin on 1978*, s. 260. Helsinki: Otava, 1978. Teoksen verkkoversio (viitattu 6.12.2014).
3. 1 2  Ellonen, Leena (toim.): *Suomen professorit 1640–2007*, s. 205–206. Helsinki: Professoriliitto, 2008. ISBN 978-952-99281-1-8.
4. ↑  Tietekniikka.  23.1.2014. Aalto-yliopisto, Yhdyskunta- ja ympäristötekniikan laitos.  Arkistoitu 7.12.2014. Viitattu 6.12.2014.
5. ↑  TKK:n 90-luvun tilisotkuista syytteet kolmelle. *Turun Sanomat*.  5.11.2003.  Arkistoitu 8.12.2014. Viitattu 6.12.2014.

Aiheesta muualla
----------------

* Jussi Hyypän muistokirjoitus *Helsingin Sanomissa*.
Kaspar Schwenckfeld
**Kaspar Schwenckfeld** (1489–1561) oli saksalainen uskonnollisen lahkon perustaja. Hän opiskeli Kölnissä ja Frankfurtissa ja astui 1510 Liegnitzin herttuan palvelukseen mutta luopui hovipalveluksesta 1522. Talvella 1521–1522 hän tutustui uskonpuhdistajiin Wittenbergissä. Hän kuitenkin irtautui 1524 Lutherista, joka hänen mielestään pilasi uskonpuhdistuksen kirkkolaitoksellaan. Erottuaan uskonpuhdistajista hän lähestyi kasteenuudistajia, joiden kanssa hänellä oli paljon yhteistä. Hän piti tärkeänä välitöntä hengen ilmoitusta, jota hän vastoin ulkonaista sanaa nimitti sisälliseksi sanaksi. Hänen näkemyksensä mukaan Raamattua kuitenkin tarvitaan ohjeena, jonka kautta oikea hengen ilmoitus erotetaan väärästä. Kirkko on uskovaisten näkymätön yhteys. Sakramenteista Schwenckfeldillä oli oma mystinen käsityksensä. Hänen oppinsa nimenomaan kirotaan Sovinnon kaavassa.

Sleesiassa ja Itä-Preussissa muodostui hänen kannattajistaan pieniä seurakuntia, jotka vainosta huolimatta jatkuvasti pysyivät voimassa. Ankara vaino vuonna 1720 pakotti jäljelle jääneet siirtymään Saksiin, josta he sitten muuttivat Amerikkaan. Pennsylvaniassa oli 1910-luvulla noin 700 kannattajaa, joilla oli oma vuonna 1782 laadittu kirkkojärjestys. He pitivät myös huolta Schwenckfeldin teosten uudestaan painattamisesta.

Nykyisin Yhdysvalloissa toimivat Schwenckfeld-kirkot ovat itsenäisiä mutta ovat yhteydessä keskenään ja järjestävät yleiskokouksia, joihin osallistuu edustajia kustakin itsenäisestä kirkosta.

Lähteet
-------

1. 1 2  Schwenckfeld, Kaspar Tietosanakirja. Osa 8, palsta 989. Tietosanakirja-osakeyhtiö 1917
2. ↑  The Schwenkfelder Church Organizations, viitattu 3.11.2023 (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Kaspar Schwenckfeld** Wikimedia Commonsissa

* Schwenkfelder.org (englanniksi)

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Espanja
* Ranska
* BnF data
* Katalonia
* Saksa
* Israel
* Belgia
* Yhdysvallat
* Tšekki
* Kreikka
* Alankomaat
* Puola
* Vatikaani

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Deutsche Biographie
* Trove

 |
|  |
| Muut | 
* SNAC
* IdRef

 |

 |
Petr Chelčický
**Petr Chelčický** ([heltši’tski]; noin 1390–1460) oli uskonnollinen uudistaja, syntyisin Etelä-Böömistä. Kiinnostuksesta hussilaiseen liikkeeseen hän lähti Prahaan, mutta kauhistuneena siitä verisestä voitosta, jonka hussilaiset Vyšehradissa 1420 olivat saaneet vihollisistaan, hän vetäytyi maatilalleen. Hän kirjoitti siellä muun muassa 'Postillan' ja 'Uskon verkon' ("Sieť viery").

Uskonnollisissa mielipiteissään Chelčický sai vaikutteita John Wycliffeltä ja Jan Husilta, mutta ajattelijana hän on merkittävä moraalin ja yhteiskuntakysymysten alalla. Hän hylkää kaiken, mikä on ihmisten keksimää eli kirkolliset ja valtiolliset laitokset. Luopumiseen ensimmäisten kristittyjen ihanteista on syynä kirkon ja valtion liitto. Valtio on todelliselle kristitylle vain välttämätön paha. Hänen ei sovi käyttää hyväkseen maallista valtaa vaan nöyränä sietää vääryyttä, ei voimakeinoilla vastustaa pahaa eikä kostaa. Kirjoituksissaan Chelčický saarnaa varsinkin sotaa ja sotalaitosta vastaan. Kristittyjen joukossa ei saa olla eri säätyjä, vaan vallalla on oltava vapaus, tasa-arvoisuus ja rakkaus. Chelčickýn opilla oli suuri vaikutus Böömin ja Määrin veljeskuntiin.

Lähteet
-------

1. ↑  Chelčický, Petr: Sieť viery *Visegradliterature.net*. Viitattu 9.4.2024. (englanniksi)
2. 1 2  Mikkola, J. J.: Chelčicky, Petr. *Tietosanakirja osa 1*, palsta 1602. Artikkeli sisältää tekstiä, joka on tuotu tästä tekijänoikeusvapaasta lähteestä. Tietosanakirja-osakeyhtiö, 1909. Teoksen verkkoversio.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Petr Chelčický** Wikimedia Commonsissa

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Israel
* Yhdysvallat
* Ruotsi
* Tšekki
* Australia
* Alankomaat
* Puola
* Vatikaani

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Deutsche Biographie
* Trove

 |
|  |
| Muut | 
* Europeana
* SNAC
* IdRef

 |

 |
**Ranskan tasavalta** 

Tämä artikkeli on osa Ranskan viidennen tasavallan poliittista elämää ja rakennetta koskevasta kokonaisuudesta

* Viides tasavalta
* Ranskan perustuslaki (1958)
* Ranskan perustuslakineuvosto

**Toimeenpanovalta**
* Ranskan tasavallan presidentti
* Ranskan pääministeri
* Ranskan hallitus

**Lainsäädäntövalta**
* Ranskan parlamentti:
	+ Ranskan kansalliskokous
	+ Ranskan senaatti

**Ranskan aluehallinto**
* Alueneuvosto (Ranska)
* Yleisneuvosto (Ranska)
* Ranskan departementit
* Ranskan arrondissementit
* Ranskan kantonit
* Ranskan kunnat

**Viidennen tasavallan vaalit**
* Ranskan presidentinvaalit
* Ranskan kansalliskokouksen vaalit
* Ranskan senaatin vaalit
* Ranskan aluevaalit
* Ranskan kantonivaalit
* Ranskan kunnallisvaalit
* Ranskan kansanäänestykset

**Ranskan puolueet**

**Ranskan perustuslaki** **vuodelta 1958** on 4. lokakuuta 1958 hyväksytty Ranskan historian viidennen tasavallan perustuslaki. Sen perusteella on järjestetty tasavallan erilaiset instituutiot ja toimivaltuudet. Perustuslaki pohjaa oikeutensa demokratiaan: kansan hallitus, kansan valtuudella ja kansaa varten.

Perustuslaki hyväksyttiin kansanäänestyksessä 28. syyskuuta 1958 suurella äänten enemmistöllä. Enemmistö oli hyvin laaja, jos sitä verrataan neljännen tasavallan perustaneeseen vuoden 1946 kansanäänestykseen. Sittemmin perustuslakia on muutettu (vuoden 2009 alkuun mennessä) kaikkiaan kuusitoista kertaa, joka kansalliskokouksen ja senaatin yhteisistunnossa, jota kutsutaan nimellä Congrès, tai suoraan kansalta kysytyn kansanäänestyksen kautta.

Perustuslain johdanto viittaa muihin perustavanlaatuisiin teksteihin: Ihmis- ja kansalaisoikeuksien julistukseen, joka annettiin 26. elokuuta 1789, 27. lokakuuta 1946 hyväksytyn perustuslain esipuheeseen sekä vuoden 2004 ympäristöjulistukseen. Nämä tekstit kuten myös tasavallan lakien takaamat perusperiaatteet muodostavat yhdessä Perustuslakikokonaisuuden.

Ranskan perustuslakineuvosto (*Conseil constitutionnel français*) selvittää pyydettäessä kaikkien lakien yhteensopivuuden perustuslain kanssa. Myös jokainen tuomari on velvollinen toteuttamaan perustuslain määräyksiä oikeudenkäytössään.

Lyhyesti
--------

Ranskan perustuslaki (1958)
Vuoden 1958 perustuslaki luotiin, koska Ranskan piti päästä Algerian sodasta ja sen erityinen piirre on paluu vahvaan toimeenpanovaltaan. Perustuslain kirjoittamiseen vaikutti erittäin voimakkaasti pääministeri Michel Debré, joka halusi Britannian mallin mukaista vahvaa pääministeriä. Myös kenraali Charles de Gaulle vaikutti voimakkaasti näkemyksillään asiaan, sillä hän halusi tehdä tasavallan presidentistä keskeisen vallankäyttäjän. Viidennen tasavallan perustuslakiin on vaikuttanut voimakkaasti de Gaullen Bayeux’ssa 6. kesäkuuta 1946 pitämä puhe.

Lähdeviitteet
-------------

1. ↑  Vuoden 1958 äänestyksessä lakia kannatti 81,69 % äänestäneistä ja äänestämättä jätti 19,37 % äänioikeutetuista. Vuoden 1946 perustuslaki sai taakseen 53,24 % äänestäneistä ja äänioikeuttaan ei käyttänyt 32,38 % äänioikeutetuista.
**Alan Ross Anderson** (1925–1973) oli yhdysvaltalainen loogikko, joka toimi Yalen ja Pittsburghin yliopistojen filosofian professorina. Anderson on kehittänyt relevanssilogiikkaa ja deonttista logiikkaa. Hän työskenteli usein yhdessä Nuel Belnapin kanssa.

Logiikka
--------

Relevanssilogiikassa Anderson katsoi, että pätevän päätelmän johtopäätöksen tulisi olla jossain tekemisissä premissien kanssa, eli olla relevantti suhteessa niihin. Hän ilmaisi tämän "relevanssiehdon" formaalisti seuraavasti:

*A*:sta seuraa *B* jos ja vain jos *A* ja *B* jakavat vähintään yhden ei-loogisen vakion.
Deonttisessa logiikassa Anderson katsoi, että muotoa "pitäisi olla niin, että *A*" olevat lauseet tulisi tulkita loogisesti samana kuin:

Ei-*A*:sta seuraa *v*,
missä *v* tarkoittaa jotain samanlaista kuin "normia on rikottu". 

Logiikan filosofian suhteen Anderson oli platonisti (tai realisti). tai looginen monisti; hän katsoi, että on olemassa "yksi tosi logiikka" ja uskoi sen olevan relevanssilogiikka.

Julkaisuja
----------

* "Some nasty problems in the formal logic of ethics". *Noûs* I (4): 345–60 (1967)
* *Entailment: The Logic of Relevance and Necessity. Vol. 1.* (yhdessä N. D. Belnapin kanssa) (1975)
* *Entailment: The Logic of Relevance and Necessity. Vol. 2.* (yhdessä N. D. Belnapin ja J. M. Dunnin kanssa) (1992)

Kirjallisuutta
--------------

* Mares, E. D. 1992. Andersonian deontic logic. *Theoria* 58: 3–20.

  


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Espanja
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Israel
* Yhdysvallat
* Tšekki
* Alankomaat
* Puola

 |
|  |
| Tieteilijät | 
* MathSciNet
* Mathematics Genealogy Project
* zbMATH

 |
|  |
| Muut | 
* IdRef

 |

 |

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.   
Alkuperäinen artikkeli: en:Alan Ross Anderson
**John Dunstable** (joskus **Dunstaple**; mahdollisesti n. 1390 – 24. joulukuuta 1453) oli englantilainen säveltäjä. Hänet tunnetaan erityisesti moniäänisen musiikin säveltäjänä.

Elämä
-----

Dunstable syntyi mahdollisesti Dunstablessa Bedfordshiressä. Hänen elämästään on hyvin vähän varmaa tietoa. Edes hänen syntymäajastaan ei ole varmuutta. Dunstablen kuolinpäivä on päätelty hänen hautakirjoituksessaan olleesta maininnasta.

Dunstablen arvellaan toimineen Bedfordin herttuan, Henrik V:n veljen, palveluksessa. Hän saattoi myös asua jonkin aikaa Ranskassa.

Musiikki
--------

Dunstablen teoksista noin 50 on säilynyt. Niihin kuuluu muun muassa messuja sekä motetteja. Hänen arvellaan säveltäneen myös maallista musiikkia. Yhtään kappaletta ei kuitenkaan ole voitu varmasti todistaa Dunstablen säveltämäksi. Aiemmin luultiin, että maallinen laulu *O rosa bella* oli Dunstablen säveltämä, mutta nykyään sen arvellaankin olevan John Bedynghamin teos.

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Norja
* Espanja
* Ranska
* BnF data
* Katalonia
* Saksa
* Israel
* Suomi (KANTO)
* Belgia
* Yhdysvallat
* Ruotsi
* Latvia
* Tšekki
* Australia
* Korea
* Alankomaat
* Puola

 |
|  |
| Taiteenala | 
* MusicBrainz

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Deutsche Biographie
* Trove

 |
|  |
| Muut | 
* Europeana
* RISM
* SNAC
* IdRef

 |

 |
**Paula Tilbrook** (16. tammikuuta 1930 Salford, Lancashire – 1. joulukuuta 2019) oli englantilainen näyttelijä. Hänet tunnetaan Betty Eagletonin roolista televisiosarjassa *Emmerdale*.

Nuoruus ja ura
--------------

Tilbrook syntyi Salfordissa vuonna 1930. Hän kiinnostui esiintymisestä jo nuorena ja hankki kokemusta esiintymällä useissa Luoteis-Englannin teattereissa, kuten Nottingham Playhousessa. Vuonna 1975 hän esiintyi yhdessä Bob Hoskinsin ja James Maxwellin kanssa Robert Boltin näytelmässä *A Man for All Seasons*. Tilbrookin näyttämöura kesti vuoteen 1994 asti.

Televisioensiesiintymisensä Tilbrook teki vuonna 1969 komediasarjassa *The Dustbinmen*. Samana vuonna hänet nähtiin varieteesarjassa *Ken Dodd and the Diddly Men*, jonka jälkeen hänestä tuli vakituinen esiintyjä Doddin radio-ohjelmissa BBC Radio 2-kanavalla. Tilbrook esiintyi myös muun muassa sarjoissa *Coronation Street* ja *Vielä virtaa*.

Vuonna 1994 Tilbrook aloitti juoruilevan Betty Eagletonin roolissa saippusarjassa *Emmerdale*. Hänen oli alun perin tarkoitus esiintyä vain kolmessa jaksossa, mutta rooli venyi lopulta 21 vuoden mittaiseksi. Tilbrook näytteli sarjassa vuoteen 2015, jolloin hän jäi eläkkeelle.

Yksityiselämä
-------------

Tilbrook avioitui Leslie Hallin kanssa vuonna 1952 ja he saivat kaksi lasta. Avioliitto kesti Hallin kuolemaan 1985 asti.

Tilbrook kuoli 89-vuotiaana 1. joulukuuta 2019. Hänen kuolemansa julkistettiin kuitenkin vasta heinäkuussa 2020.

Lähteet
-------

1. ↑  Paula Tilbrook *Allmovie*. All Media Network, LLC. Viitattu 20.8.2015. (englanniksi)
2. 1 2  Kilkelly, Daniel: Emmerdale star Paula Tilbrook to leave Betty Eagleton role *Digital Spy*.  17.4.2015. Viitattu 20.8.2015. (englanniksi)
3. 1 2 3  Quinn, Michael: Obituary: Paula Tilbrook *The Stage*.  15.7.2020. Viitattu 15.7.2020. (englanniksi)
4. ↑  Hayward, Anthony: Paula Tilbrook obituary *The Guardian*.  21.7.2020. Viitattu 19.6.2021. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Paula Tilbrook Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Hubert Parry
Sir **Charles Hubert Hastings Parry** (27. helmikuuta 1848 Bournemouth – 7. lokakuuta 1918 Rustington) oli brittiläinen säveltäjä, musiikkikirjailija ja musiikkipedagogi. Hän oli merkittävä vaikuttaja englantilaisen musiikin elpymisen taustalla 1800-luvun loppupuolella. Hänet lyötiin ritariksi vuonna 1898, ja hänestä tehtiin baronetti vuonna 1903.

Parry opiskeli Eton Collegessa sävellystä ja sai musiikin kandidaatin arvon Oxfordin yliopistosta vuonna 1867. Myöhemmin hän sai opetusta muun muassa pianisti Edward Dannreutherilta. Parryn kuorosävellysten sarja alkoi teoksella *Scenes from Prometheus Unbound* (1880). Parry sävelsi myös oratoriot *Judith* (1888), *Job* (1892) ja *King Saul* (1894). Vuodelta 1887 on kuorolle ja orkesterille sävelletty *Blest Pair of Sirens*, ja vuosina 1916–1918 Parry laati teoksen *Songs of Farewell*. Hänen unisonolaulunsa *Jerusalem* (1916) William Blaken *Miltonin* sanoihin nousi lähes epävirallisen toisen kansallislaulun asemaan Isossa-Britanniassa ensimmäisen maailmansodan aikana ja jälkimainingeissa. Parryn muun tuotannon joukossa on viisi sinfoniaa, sinfoniset muunnelmat, urkumusiikkia, motetteja ja monia lauluja.

Vuonna 1883 Parry sai nimityksen Oxfordin yliopiston *choragukseksi* eli festivaaliaikaiseksi kuoronjohtajaksi. Hän liittyi myös Lontoon Royal College of Musicin henkilökuntaan ja nousi sen johtajan asemaan vuonna 1894. Parrysta tuli vuonna 1900 Oxfordin yliopiston musiikin professori. Parry oli myös musiikkikirjailija, jonka kirjallisiin julkaisuihin kuuluvat *Studies of Great Composers* (1886), *The Evolution of the Art of Music* (1896), *Johann Sebastian Bach* (1909) ja *Style in Musical Art* (1911).

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Sir Hubert Hastings Parry, Baronet Britannica, viitattu 13.8.2023

Aiheesta muualla
----------------

* IMSLP: nuotteja

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Norja
* Espanja
* Ranska
* BnF data
* Katalonia
* Saksa
* Israel
* Suomi (KANTO)
* Belgia
* Yhdysvallat
* Ruotsi
* Latvia
* Japani
* Tšekki
* Australia
* Korea
* Kroatia
* Alankomaat
* Puola
* Portugali
* Vatikaani

 |
|  |
| Tieteilijät | 
* CiNii

 |
|  |
| Taiteenala | 
* MusicBrainz

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Deutsche Biographie
* Trove

 |
|  |
| Muut | 
* Europeana
* SNAC
* IdRef

 |

 |
**Martina Šimkovičová** (s. 29. elokuuta 1971 Modra, Tšekkoslovakia) slovakialainen poliitikko ja tv-persoonallisuus. Hän on toiminut maansa kulttuuriministerinä lokakuusta 2023 lähtien. Aikaisemmalta ammatiltaan Šimkovičová on tv-juontajana.

Elämä
-----

Šimkovičová syntyi lähellä Bratislavaa sijaitsevassa Modran kaupungissa vuonna 1971. Hän aloitti tv-uransa aamuohjelman juontajana, mutta yleni aina TV Markízan pääuutislähetyksen uutisankkuriksi, jota hän teki yhdessä Patrik Švajdan kanssa. Šimkovičová toimi tehtävässä 15-vuoden ajan, kunnes kanava erotti hänet hänen facebookissa julkaisemien Euroopan pakolaiskriisiin liittyineiden vihamielisten kirjoitusten jälkeen vuonna 2015.

Erottamisensa jälkeen Šimkovičová osallistui vuoden 2016 parlamenttivaaleihin Olemme perhe-puolueen listalta. Hän pääsi läpi, mutta hänet erotettiin puolueen parlamenttiryhmästä vain muutaman kuukauden jälkeen. Šimkovičová oli yhdessä Petr Marčekin ja Rastislav Holúbekin toiminut ryhmän sopimusten vastaisesti. Lopun ensimmäisestä parlamenttikaudestaan Šimkovičová toimi itsenäisenä kansanedustajana.

Šimkovičová putosi parlamentista vuoden 2020 vaaleissa, joihin hän osallistui Kansan ääni -puolueen listalta. Tämän jälkeen hän työskenteli salaliittoteorioiden levittämisestä tunnetuksi tulleen Slovan -internettelevisiossa. Šimkovičová nousi takaisin parlamenttiin vuoden 2023 vaaleissa, joihin hän osallistui Slovakian kansallispuolueen jäsenenä. Puolueen liityttyä Ficon neljänteen hallitukseen, sen puheenjohtaja Andrej Danko nimitti Šimkovičován kulttuuriministeriksi, mikä aiheutti paljon kritiikkiä oppositiopuolueiden ja kansalaisjärjestöjen suunnalta. Tammikuussa 2024 yli 170 000 slovakkia oli allekirjoittanut vetoomuksen Šimkovičován erottamiseksi ministerin paikaltaan.

Maaliskuussa 2024 Šimkovičová puolusti Slovakian yleisradioyhtiöön suunnattuja muutoksia vedoten mielipiteiden monipuolisuuden sallimiseen. Muun muassa Euroopan komission varapuheenjohtaja Věra Jourová totesi suunniteltujen muutosten uhkaavan lopettaa Slovakian julkisten tiedotusvälineiden itsenäisen raportoinnin.

Yksityiselämä
-------------

Šimkovičoválla on kaksi yhteistä lasta edellisen aviomihensä Igor Šimkovičin kanssa.

Lähteet
-------

1. 1 2  Martina Šimkovičová *SME*. Viitattu 7.4.2024. (slovakiksi)
2. ↑  Osvaldová, Lucia: Z televizní hvězdy přes konspirace až do ministerského křesla. Kdo je možná slovenská ministryně kultury *Deník N*.  19.10.2023. Viitattu 5.4.2024. (tšekiksi)
3. ↑  Danko si za rokovacím poriadkom stojí, kritiku opozície odmieta *SME*.  6.12.2024. Viitattu 7.4.2024. (slovakiksi)
4. ↑  Katuška, Michal: Smer drží ministerku Šimkovičovú vo funkcii. Fico ju chváli, Jarjabek vidí zaujatosť žien *SME*.  23.1.2024. Viitattu 7.4.2024. (slovakiksi)
5. ↑  Slováci vyhledávají alternativní média, obhajovala Šimkovičová změny veřejnoprávního rozhlasu a televize *Česká televize*.  14.3.2024. Viitattu 7.4.2024. (tšekiksi)
6. ↑  Šimkovičovej bodka za manželstvom! Už je rozvedená *Pravda.sk*.  25.01.2019. Viitattu 7.4.2024. (slovakiksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Martina Šimkovičová** Wikimedia Commonsissa
Alfred Newton
**Alfred Newton** (11. kesäkuuta 1829 Geneve–7. kesäkuuta 1907) oli englantilainen eläintieteilijä ja lintutieteilijä.

Newton opiskeli Magdalene Collegessa Cambridgessa. Hän matkusteli laajalti, muun muassa Lapissa, Islannissa, Huippuvuorilla, Länsi-Intian saaristossa ja Pohjois-Amerikassa. 1866 hänestä tuli ensimmäinen eläintieteen ja vertailevan anatomian professori Cambridgessa, jossa virassa hän pysyi kuolemaansa saakka. Hänen palveluksensa lintutieteelle ja eläinmaantieteelle palkittiin 1900, kun hän sai vastaanottaa Royal Societyn Kuninkaallisen mitalin (Royal medal).

1858 Newton oli perustamassa British Ornithologists' Unionia (BOU). Hän kirjoitti useita kirjoja, muun muassa *Zoology of Ancient Europe* (1862), *Ootheca Wolleyana* (1864 alkaen), *Zoology* (1872) ja *Dictionary of Birds* (1893–1896). Hän toimitti *The Ibis* lehteä 1865–1870, *Zoological Record*ia 1870–1872 ja Yarrellin *British Birds*iä 1871–1882.

Newton vietti jonkin aikaa tutkien Maskareenien kadonneita lintulajeja, joista hänen veljensä Sir Edward Newton lähetti hänelle näytteitä. Näitä olivat muun muassa dodo ja rodriguezindodo. 1872 hän kuvaili ensimmäisenä rodriguezinkaijan (*Psittacula exsul*), joka kuoli sukupuuttoon 1875. Hän kuvaili ja nimesi myös havanepeipon suvun *Ciridops* 1892. Myös tämä lintulaji on sittemmin kuollut sukupuuttoon.

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Norja
* Saksa
* Israel
* Yhdysvallat
* Australia
* Alankomaat

 |
|  |
| Tieteilijät | 
* CiNii

 |
|  |
| Taiteenala | 
* Te Papa (New Zealand)

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Deutsche Biographie
* Trove

 |
|  |
| Muut | 
* SNAC

 |

 |
Richard Bentleyn muotokuva
**Richard Bentley** (1662–1742) oli englantilainen klassillinen filologi ja kriitikko. Hän toimi Cambridgen yliopistossa vuodesta 1716 teologian professorina. Hänen pääteoksensa on hänen kuuluisa Horatius-julkaisunsa (1711; myöhemmin uusia painoksia). Huomattavia ovat myös hänen Terentius-, Phaedrus- ja Manilius-julkaisunsa (1726, 1739) sekä varsinkin hänen tutkimuksensa Phalariksen väärennetyistä kirjeistä (1797 ja 1799).

Kirjallisuutta
--------------

* Mähly, *Richard Bentley* (Leipzig 1868)
* Jebb, *Richard Bentley* (London 1882; saksaksi Berliini 1885).

Lähteet
-------

1. ↑  Tietosanakirja osa 1 palsta 960-961


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Norja
* Espanja
* Ranska
* BnF data
* Katalonia
* Saksa
* Italia
* Israel
* Belgia
* Yhdysvallat
* Ruotsi
* Tšekki
* Australia
* Kreikka
* Alankomaat
* Puola
* Portugali
* Vatikaani

 |
|  |
| Tieteilijät | 
* CiNii

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Deutsche Biographie
* Trove

 |
|  |
| Muut | 
* Europeana
* SNAC
* IdRef

 |

 |
Hattu 1800-luvulta
**Boss of the Plains** (BP) on brittiläisperäinen päähine. Hattu oli alun perin brittiläisen ratsuväkiupseerin hattu, jollaista käytettiin 1800-luvun loppupuolella. 

Hattu on korkeakupuinen ja leveälierinen huopahattu, jonka kuvussa on neljä painallusta. Lieri on noin 20 senttimetriä tasaleveä. Hattuun kuuluu leukanauha.

Robert Baden-Powell
Hatun kutsumanimi *BP* on aiheuttanut sekaannusta Partioliikkeen perustajasta Robert Baden-Powellin lempinimen *B-P* kanssa. Sekaannusta on lisännyt se, että Baden-Powell toi tämän tuntemansa sotilaspäähineen partioliikkeen käyttöön. Tunnetuin ja käytetyin kuva hänestä on muotokuva juuri tällainen hattu päässään. Hattu korvautui kuitenkin eri puolilla vähitellen kansallisilla päähineillä kuten venelakeilla ja bareteilla.*lähde?*

Yhdysvalloissa tätä hattua kutsutaan metsänvartijanhatuksi (engl. *Ranger’s hat*) ja sitä käytetään runsaasti muun muassa poliisin ja metsänvartijoiden virkapuvuissa, joskin se on hiljalleen syrjäytymässä lippalakin tieltä.*lähde?*

BP-hatusta on kehitetty myös muut Stetsonin hatut, joita näkee muun muassa villin lännen elokuvissa.*lähde?*

Suomessa tästä partiohattumallista luovuttiin sodan jälkeen.

Lähteet
-------

* Yrjö Karilas: Pikku Jättiläinen, 16. painos, Helsinki 1944; 17, painos, 1958
* Baden-Powell, Robert: Partiopojan kirja ;suomentanut Paula Koho; tekijän kuvittama. Helsinki, Partiokirja, 1995. ISBN 951-829-376-7 (nid.)

### Viitteet

1. ↑   Partiopojan kirja, s. 12
2. ↑  Karilas 1944, 1958

Aiheesta muualla
----------------

* Partio-Wiki
ARTHUR-vastatykistötutka käytösä Ukrainassa. 
**ARTHUR** on ruotsalaisen Saab Ab:n valmistama vastatykistötutka. Taisteluissa se sijoitetaan mahdollisimman lähelle etulinjaa. Se havaitsee ja jäljittää nopeasti tykistöammuksia. Se laskee niiden lähtöpisteet ja luo maalipisteitä taisteleville joukoille. Järjestelmää pidetään liikkuvana, laajan toiminta-alueen omaavana ja tarkkana. Järjestelmä voidaan sijoittaa mihin tahansa taisteluajoneuvoon, joka kykenee kantamaan 3 metrin antennin. Taistelutilanteessa järjestelmä on vastustajan ensisijainen kohde ja tästä syystä sitä voidaan käyttää alle viisi minuuttia yhdessä paikassa.

ARTHUR-vastatykistötutka sijoitettuna kuorma-auton lavalle.
Järjestelmä on käytössä Norjan ja Ruotsin puolustusvoimilla sekä se on myyty mm. Iso-Britanniaan, Italiaan, Espanjaan, Etelä-Koreaan, Kreikkaan ja Tsekkeihin. Iso-Britannia on käyttänyt järjestelmää Persianlahden sodassa (2003), Irakin sekä Afganistanin operaatiossa. Norja ja Iso-Britannia ovat toimittaneet ARTHUR-vastatykistötukia Ukrainaan. Iso-Britannian asevoimat käyttävät järjestelmästä nimitystä *Mobile Artillery Monitoring Battlefield Asset* (MAMBA).

Ruotsi on ilmoittanut alkuvuodesta 2024 etsivänsä ARTHUR-järjestelmälle seuraajaa.

Lähteet
-------

1. 1 2  Arthur | Saab *Start*. Viitattu 5.4.2024. (englanniksi)
2. ↑  Norway and UK to provide Ukraine with new MLRS and ARTHUR radars *Militarnyi*. Viitattu 5.4.2024. (englanniksi)
3. ↑  ESD Editorial Team: Towards a New UK Weapon-Locating Capability *euro-sd.com*.  16.10.2023. Viitattu 6.4.2024. (englanniksi)
4. ↑  Inder Singh Bisht: Sweden Seeks Replacement for Arthur Weapon Locator *The Defense Post*.  14.2.2024. Viitattu 5.4.2024. (englanniksi)
**Lauri (Lassi) Anselm Koho** (23. maaliskuuta 1926 Kurkijoki – 5. huhtikuuta 2014 Lappeenranta) oli suomalainen kenraaliluutnantti, joka palveli ison osan urastaan sotilasneuvonantajana Yhdistyneissä kansakunnissa.

Lassi Kohon vanhemmat olivat työnjohtaja Antti Koho ja Anna o.s. Lajunen. Lassi Koho kirjoitti ylioppilaaksi Valtion Sisäoppilaitoksesta 1946 ja jatkoi saman tien Maasotakouluun 28. kadettikurssille, jossa saavutti kadettikersantin palvelusarvon ja valmistui vuonna 1947.

Talvisodassa Koho palveli vapaaehtoisena 4. Kevyessä IT-patterissa Elisenvaarassa. Jatkosodassa hän toimi niin ikään vapaaehtoisena Raskas Patteristo 15:ssä Kannaksella ja Itä-Karjalassa 1941 sekä 1942–1943 Käkisalmen Ilmasuojelupiirissä. 1944 hän suoritti varusmiespalveluksensa 1. ilmatorjuntarykmentissä tehtävissä Helsingissä. 

Valmistuttuaan Maasotakoulusta Koho toimi nuorempana upseerina ja patterin päällikkönä 1. IT-rykmentissä vuosina 1947–1956. 1956 hän suoritti jalkaväen kapteenikurssin ja opiskeli tämän jälkeen vuodet 1957–1959 Sotakorkeakoulun Maasotalinjan yleisellä osastolla. 1959–1960 hän toimi Pääesikunnan tarkastusosastolla toimistoupseerina. Kansainväliset tehtävät hän aloitti apulaissotilasasiamiehenä Lontoossa 1961–1962. Palattuaan Pääesikuntaan hän palveli toimistoesiupseerina 1962–1963. Apulaissotilasasiamiehenä Washingtonissa ja Ottawassa Koho toimi 1963–1964. Vuodesta 1964 vuoteen 1977 hän toimi YK:ssa sotilasyhteysupseerina ja sotilasneuvonantajana New Yorkissa ja Lähi-idässä. Myöhemmin hän palveli Etelä- ja Sisä-Suomen sotilaslääneissä johtotehtävissä ja vuoteen 1983 hän toimi myös Lounais-Suomen sotilasläänin komentajana. Hänet ylennettiin kenraalimajuriksi 1973 ja kenraaliluutnantiksi 1981. 

Upseerin uransa ohessa Koho oli aktiivisesti mukana erilaisissa järjestötehtävissä, mm. partiopoikien toiminnassa. Reserviin siirryttyään Koho valittiin 1993 perustetun Vapaussodan Perinneliiton ensimmäiseksi puheenjohtajaksi.

Lähteet
-------

1. ↑  *Kadettiupseerit 1920-1985*, s. 338. Kadettikunta r.y. 1985. ISBN 951-99690-4-7.
2. ↑  Kenraali Lauri Koho on kuollut *Etelä-Saimaa*.  8.4.2014. Sanoma Media.  Arkistoitu 8.4.2014. Viitattu 8.4.2014.
3. ↑  Project Runeberg: Koho, Lauri (Lassi) Anselm *Kuka Kukin On 1978*.  3.7.2016. Viitattu 12.3.2017.
4. ↑  Levänen, Hannu: Kunniajäsen Lassi Koho sodan ja rauhan tehtävissä.  *Sinibaretti 1/06*, 2006.  Rauhanturvaajaliitto.
5. ↑
6. ↑  Uola, Mikko: Lauri Koho *Helsingin Sanomat*.  24.4.2014. Viitattu 12.3.2017.


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt Muokkaa Wikidatassa | 
* Kansallisbiografia
* Uppslagsverket Finland
* Biografiasampo

 |

 |
**EM-rallikausi 2024** on tuleva rallin EM-sarjan kausi vuonna 2024. Kausi on EM-sarjan järjestyksessä 72. kausi.

Rengasvalmistajien mestaruudesta kilpailee neljä valmistajaa: Hankook, Michelin, MRF ja Pirelli. Kaksi parhaiten sijoittunutta nimetyn valmistajan renkaita käyttävää Rally2-autoa ERC-sarjassa keräävät pisteitä valmistajalle. Useampi auto samoilla renkailla ei lisää eikä vähennä pisteitä.

Sääntömuutokset
---------------

Aika-ajokokeilla autojen lähtövälit nousevat kahteen minuuttiin asfalttikilpailussa, joka on sama kuin sorakilpailuissa. Tämän tarkoituksena on helpottaa tapahtumien suoratoistoa.
Kilpailijat eivät enää valitse lähtöpaikkaansa vaan lähtöjärjestys on aika-ajojen tulosten mukaan asfalttikilpailuissa. Sorakilpailuissa lähtöjärjestys on käänteinen aika-ajojen tuloksesta. Power Stage -erikoiskoetta edeltävä kokoontumisaika nousee 40 minuutista 50 minuuttiin, jotta FIA Junior ERC -kilpailijat voivat lähteä reitille ensin. Järjestäjät voivat pidentää tapahtuman tutustumista yhdellä päivällä FIA:n hyväksynnällä.

Kilpailukalenteri
-----------------

| Nro | Alkupäivä | Päätöspäivä | Osakilpailu | Kilpailukeskus | Tienpinta | EK | Kilpailumatka | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | 12. huhtikuuta | 14. huhtikuuta | Unkari V. Rally Hungary | Budapest | sora |  |  |  |
| 2. | 2. toukokuuta | 5. toukokuuta | Espanja Rally Islas Canarias | Gran Canaria | asfaltti |  |  |  |
| 3. | 13. kesäkuuta | 15. kesäkuuta | Ruotsi Royal Rally of Scandinavia | Karlstad, Värmland | sora |  |  |  |
| 4. | 5. heinäkuuta | 7. heinäkuuta | Viro Viron ralli | Tartto-Otepää | sora |  |  |  |
| 5. | 26. heinäkuuta | 28. heinäkuuta | Italia Rally di Roma Capitale | Rooma | asfaltti |  |  |  |
| 6. | 16. elokuuta | 18. elokuuta | Tšekki Barum Czech Rally Zlín | Zlín | asfaltti |  |  |  |
| 7. | 30. elokuuta | 1. syyskuuta | Iso-Britannia Rali Ceredigion |  | asfaltti |  |  |  |
| 8. | 11. lokakuuta | 13. lokakuuta | Puola Rally Silesia | Katowice | asfaltti |  |  |  |
| Lähteet: |

Puolassa ajettava ralli on asfaltilla ajettava kilpailu, joka on eri kuin sarjassa aiempina vuosina nähty soralla ajettava kilpailu.

Lähteet
-------

1. ↑  How it works? FIA European Rally Championship for Tyre Suppliers *fiaerc.com*.  21.12.2023. Viitattu 21.12.2023. (englanniksi)
2. ↑  ERC rule tweaks explained *fiaerc.com*.  17.11.2023. Viitattu 21.11.2023. (englanniksi)
3. 1 2  New-look calendar brings added excitement and appeal to ERC in 2024 *fiaerc.com*. Viitattu 22.11.2023. (englanniksi)
**Ville Vuorio** (s. lokakuu 1991 Lahti) on Lappeenrannassa asuva rockmuusikko ja elokuvakriitikko. Vuorio valmistui kasvatustieteiden maisteriksi Tampereen yliopistosta vuonna 2019.

Ura
---

Ville Vuorio on tullut tutuksi on lappeenrantalaisen rockyhtye Aston Kalmarin basistina, taustalaulaja ja säveltäjänä. Basisti liittyi Aston Kalmariin syksyllä 2018 vastattuaan Aleksi Arolan Muusikoiden.netissä julkaisemaan ilmoitukseen. 

Opiskellessaan Tampereen yliopistossa 2013-2018 Vuorio soitti bassoa progressiivista metallia soittavassa Perkunas-yhtyeessä. Yhtye ehti olemassaolonsa aikana julkaista vain *Bellum*-nimisen kappaleen Youtube-kanavallaan. Yhtye päätti toimintansa syksyllä 2018.

Vuorio on innokas ja vannoutunut elokuvaharrastaja. Vuorio aloitti 2016 omasta innostuksestaan LeffaHamsteri-blogia, jonne hän alkoi kirjoittamaan elokuvia, tv-sarjoja ja populaarikulttuuria yleisesti käsitteleviä kirjoituksia. Vuodesta 2019 alkaen Vuorio on toiminut elokuva- ja tv-kriitikkona Episodin verkkojulkaisussa. Tämän lisäksi Vuorio tuotti koronapandemian aikana elokuva-aiheista podcastia *Mikä sun pointti oli?*. 

Tämän lisäksi Vuorio on toiminut Etelä-Karjalan kansalaisopiston elokuvakurssilla opettajana 2022 syksystä alkaen.

Lähteet
-------

1. ↑  Aston Kalmari on bändiharvinaisuus Lappeenrannassa – Se saa keikkoja, vaikka soittaa itse tehtyä suomirockia eikä covereita *esaimaa.fi*.  4.1.2024. Viitattu 4.1.2024.
2. ↑  Perkunas-yhtyeen virallinen Youtube-kanava *youtube.com*. Viitattu 4.1.2024.
3. ↑  LeffaHamsterin blogi *leffahamsteri.wordpress.com*. Viitattu 4.1.2024.
4. ↑  LEFFAHAMSTERIN PODCAST JULKAISTU! *leffahamsteri.wordpress.com*.  4.1.2024. Viitattu 4.1.2024. /
5. ↑  Ville Vuorion seurassa elokuvasyksyyn! *ekko.fi*.  4.1.2024. Viitattu 4.1.2024. /
Onnettomuuspaikka ilmakuvassa.
**Jokelan junaturma** sattui 21. huhtikuuta 1996 Tuusulassa. Neljä ihmistä kuoli ja 75 loukkaantui, kun Oulusta Kontiomäen ja Kouvolan kautta Helsinkiin matkalla ollut yöpikajuna P82 suistui raiteilta sakeassa sumussa.

Tuntia ennen aikataulun mukaista saapumisaikaa Helsinkiin juna suistui raiteilta Jokelan rautatieaseman pohjoispäässä. Jokela sijaitsee noin 50 km Helsingistä pohjoiseen.

Junassa oli 139 matkustajaa ja viisi henkilökuntaan kuuluvaa, ja se oli ylittämässä onnettomuushetkellä poikkeavalle raiteelle asetettua vaihdetta. Juna ylitti 35 km/h sallitulle nopeudelle suunnitellun vaihteen kovalla ylinopeudella, mikä aiheutti veturin ja 12 vaunun raiteiltasuistumisen. Useimmat suistuneet vaunut olivat makuuvaunuja.

Sakean sumun ja suuren nopeuden takia veturinkuljettaja ei havainnut esiopastinta, joka ilmoitti raiteenvaihdosta Jokelan aseman pohjoispäässä ja joka rajoitti vaihteessa junan suurimmaksi sallituksi nopeudeksi 35 kilometriä tunnissa. Sumun vuoksi näkyvyys oli ajoittain vain muutamia kymmeniä metrejä. Ennen onnettomuutta tapahtumapaikan ohittaneiden junien veturinkuljettajat kertoivat, että opastimien näkyvyys oli erittäin huono. Lisäksi raiteenvaihdon tarpeesta ennakkoon ilmoittava painettu tieto, viikkovaroitus, oli epäjohdonmukaisesti laadittu.

Pääopastimelle saavuttaessa junan nopeus oli 133 kilometriä **UWU** tunnissa, vaikka junan suurin sallittu nopeus saisi pääopastimen opasteen mukaan olla vaihteessa 35 kilometriä tunnissa. Havaitessaan pääopastimen kuljettaja teki hätäjarrutuksen, mutta siitä huolimatta junan nopeus oli veturin saapuessa vaihteeseen 124 kilometriä tunnissa. Matkan aikana kuljettaja oli ajanut useaan otteeseen lievää ylinopeutta välttääkseen aikataulusta myöhästymisen.

Onnettomuuden vahingot olivat noin 25 miljoonaa markkaa ja yhteiskunnalle aiheutuneet kokonaismenetykset lähes kolminkertaiset. Onnettomuusjunan veturi Sr1 3048 hylättiin ensimmäisenä Sr1-sarjan veturina onnettomuudesta aiheutuneiden vaurioiden vuoksi. Myös neljä junan vaunuista – Eip 23147, CEmt 24098, Rkt 23837 ja Eit 23101 – jouduttiin hylkäämään.

Lähteet
-------

1. ↑  Sumussa paahtanut juna suistui kiskoilta Jokelassa *Yle Elävä Arkisto*. Viitattu 13.6.2016.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Jokelan junaturma** Wikimedia Commonsissa

* Onnettomuustutkintakeskus. Junaonnettomuus Jokelassa 21.4.1996 (Arkistoitu – Internet Archive)
* Yle Elävä arkisto: Sumussa paahtanut juna suistui kiskoilta Jokelassa
* Yle Elävä arkisto: Ylinopeus ei ollut Jokelan junaturman ainoa syy
* Ylen Elävä arkisto: Satunnaiset sankarit
Logo.
**Coors Brewing Company** kuuluu alueellisena panimona maailman viidenneksi suurimpaan panimoyritykseen Molson Coors Brewing Company. Yhdysvalloissa Coors on maan kolmanneksi suurin panimo Se on Adolph Coors Companyn suurin tytäryhtiö.

Kaksi Saksasta tullutta siirtolaista, Adolph Coors ja Jacob Schueler, perusti 1873 panimon Goldeniin Coloradoon. Coors osti 1880 yhtiökumppaninsa osuuden. Aikojen kuluessa Coorsin oluesta muodostui paikallisuutensa ja toisaalta lainsäädännön vuoksi itävaltioiden popkulttuurissa jonkinlainen ikoni, niin että aiheesta tehtiin 1977 jopa elokuva, *Smokey and the Bandit*. Elokuva ei sikäli perustu todellisuuteen, että oluen kuljettaminen osavaltion rajan yli ei ollut lainvastaista.

Yritys sulautui 2004 kanadalaiseen olutpanimoon Molsoniin, jolloin uudeksi nimeksi tuli Molson Coors Brewing Company.

Coorsin suku on osallistunut Yhdysvaltojen politiikkaan konservatiivisella puolella. Yrityksen työntekijät lakkoilivat 1977, mikä sai paljon julkista huomiota, sillä sen seurauksena työntekijöistä, lopulta 500 jäi pois ja loput työntekijät irtosivat ammattiliitosta. Yritys joutui kymmeneksi vuodeksi ammattiliiton boikottiin, ja sen myynti laski merkittävästi.

Tuotteet
--------

* Coors Original on Coors Brewing Companyn valmistama vaalea lager-tyyppinen olut. Sitä on valmistettu vuodesta 1874, ja se on panimon olutmerkeistä vanhin.

Lähteet
-------

1. ↑   (Arkistoitu – Internet Archive)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Coors Brewing Company** Wikimedia Commonsissa
Polybentsimidatsolin rakenne
**Polybentsimidatsoli** eli **PBI** on aromaattinen ja heterosyklinen polymeeri. Sillä on useita käyttökohteita erityisesti korkean lämpötilan sovellutuksissa.

Ominaisuudet
------------

Polybentsimidatsoli on termoplastista. Polymeerin molekyylimassa on tavanomaisesti 19 600–56 000 g/mol. Aine kestää korkeitakin lämpötiloja, mutta alkaa hajota sulamatta 500–550 °C:n lämpötilassa. Polybentsimidatsolin lasisiirtymälämpötila 420–510 °C. Yhdisteen kiteisyysaste on alhainen eli se on amorfinen polymeeri. Polybentsimidatsoli ei liukene useimpiin liuottimiin ja sitä liuottavat vain dimetyyliformamidi, dimetyyliasetamidi tai dimetyylisulfoksidi. Se myös kestää useita kemikaaleja, mutta happojenkesto on heikohko. Polymeeri ei syty palamaan. Polybentsimidatsoli on hyvin lujaa ja säilyttää mekaaniset ominaisuutensa hyvin laajalla lämpötilavälillä -196–500 °C. Aineen tiheys on 1,3–1,43 g/cm3. Polymeeri on itsessään sähköneriste, mutta douppaamalla hapoilla saadaan sähkönjohtavuutta kasvatettua.

Valmistus ja käyttö
-------------------

Polybentsimidatsolia valmistetaan useimmiten lähtien difenyyli-isoftalaatista tai isoftaalihaposta ja 3,3'-diaminobentsidiinistä 200–390 °C:n lämpötilassa happokatalyytin läsnä ollessa. Muodostunut polymeeri liuotetaan dimetyyliasetamidi ja siitä valmistetaan esimerkiksi kalvoja tai kuituja.

Polybentsimidatsolista valmistetaan kuituja, kalvoja ja vaahtoja. Käyttökohteita ovat muun muassa eristeenä auto- ja avaruustekniikassa, avaruuspukujen ja palomiesten pukujen valmistus, polttokennojen membraanien valmistukseen ja metallien liimaus. Polybentsimidatsolin korkean hinnan vuoksi sitä käytetään usein seoksina muun muassa aramidien tai polyeetterieetteriketonin kanssa.

Lähteet
-------

1. ↑  Guanjun Chang, Yewei Xu, Li Yang & Lin Zhang :"Heat-Resistant Polymers Prepared Through C–N Coupling Reaction", teoksessa *Kirk-Othmer Encyclopedia of Chemical Technology*, John Wiley & Sons, New York, 2015.
2. 1 2 3  Malcolm B. Polk, Tyrone L. Vigo & Albin F. Turbank :"High Performance Fibers", teoksessa *Kirk-Othmer Encyclopedia of Chemical Technology*, John Wiley & Sons, New York, 2004.
3. 1 2 3  Shahram Mehdipour-Ataei & Zahra Tabatabaei-Yazdi: "Heat Resistant Polymers", teoksessa *Encyclopedia of Polymer Science and Technology*, John Wiley & Sons, New York, 2015.
4. 1 2 3  George Wypych: *Handbook of Polymers*, s. 319–322. ChemTech Publishing, 2022. ISBN 978-1-927885-96-3. (englanniksi)
5. 1 2 3  Bryan Ellis, Ray Smith: *Polymers*, s. 333–334. CRC Press, 2009. ISBN 978-0-8493-3940-0. (englanniksi)
6. 1 2 3  Marianne Gilbert: *Brydson's Plastics Materials*, s. 593–595, 598–600, 602–603. Butterworth-Heinemann, 2017. ISBN 978-0-323-35824-8. (englanniksi)
7. 1 2  Vlodek Gabara: "High-Performance Fibers", teoksessa *Ullmann's Encyclopedia of Industrial Chemistry*, John Wiley & Sons, New York, 2016.
8. ↑  Mary Eagleson: *Concise encyclopedia chemistry*, s. 858. Walter de Gruyter, 1994. ISBN 978-3-11-011451-5. (englanniksi)
**American Academy of Dramatic Arts** (**AADA**) on yksityinen näyttämäkoulu, joka tarjoaa kahden vuoden näyttämökoulutusta. Sillä on kampukset New Yorkissa ja Los Angelesissa, ja koulua ovat käyneet monet tunnetut näyttelijät.

Historia
--------

American Academy of Dramatic Arts on Yhdysvaltain vanhin näyttelijäntyön oppilaitos. Sen perusti nimellä Lyceum Theatre School Franklin Haven Sargent vuonna 1884. Sargent oli toiminut aiemmin Harvardin yliopiston puhetaidon professorina ja olisi halunnut perustaa sinne näyttämökoulutusta. Harvardissa ei kuitenkaan suostuttu Sargentin esittämään pyyntöön.

Sargent muutti New Yorkiin ja alkoi puuhata siellä uuden koulun perustamista. Idea oli varsin radikaali, sillä tuolloin ei ollut vielä yhtään englanninkielistä näyttämökoulua. Hän alkoi saada hiljalleen tukea New Yorkin teatteripiideistä, ja koulu pystyttiin lopulta perustamaan Frohmanin veljesten, Henry DeMillen, Steele MacKayen ja David Belascon tuella.

Koulun opetus perustui alkujaan François Delsarten varsin konservatiivisiin ajatuksiin. Opetusta kuitenkin kehitettiin erityisesti Charles Jehlingerin johtokaudella 1923–1952.

AADA muutti 1963 Manhattanin Midtowniin vanhaan Colony Clubin rakennukseen. Koulu laajeni vuonna 1974 länsirannikolle, kun se avasi kampuksen Pasadenaan. Sieltä se muutti vuonna 2000 Hollywoodiin.

Lähteet
-------

1. 1 2  "American Academy of Dramatic Arts". Teoksessa Gerald Bordman & Thomas S. Hischak: *Oxford Companion to American Theatre*. Oxford University Press, 2004. ISBN 9780199916474. (englanniksi)
2. 1 2 3 4  History & Heritage American Academy of Dramatic Arts. Viitattu 17.4.2023. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **American Academy of Dramatic Arts** Wikimedia Commonsissa

* Kotisivut (englanniksi)
**Ghazaouet** (arab. الغزوات‎, *al-Ġazawāt*) on satamakaupunki ja piirikunnan keskus Algerian Tlemcenin maakunnassa. Se sijaitsee Välimeren rannikolla 70 kilometriä Tlemcenistä luoteeseen. Ghazaouetin kunnassa oli arviolta 34 700 asukasta vuonna 2020.

Roomalaiset kutsuivat paikkakuntaa nimellä Ad Frates ("kaksi veljestä") kahden sataman suulla kohoavan kiven mukaan. 1000-luvulla siellä oli linnoitus ja turkkilaisaikana Djemaa Ghazouat -niminen kaupunki. Ranskalaiset perustivat vuonna 1844 uuden kaupungin, joka sai nimen Nemours Ludvig Filip I:n toisen pojan mukaan.

Ghazaouetissa on kalastus- ja kauppasatama, josta on lauttayhteys Espanjan Almeríaan. Kaupungissa toimii Alzincin tehdas, joka tuottaa rikkihappoa, kuparikatodia ja sinkkiä. Matkailijoita houkuttelevat seudun kauniit hiekkarannat.

Lähteet
-------

1. 1 2  Monographie Wilaya de Tlemcen *Aniref*. Viitattu 7.4.2024.
2. 1 2 3  *Lonely Planet Algeria*, s. 151–152. Footscray–Oakland–London: Lonely Planet, 2007.
3. ↑  *Algeria, volume II*, s. 118–119. Oxford: Naval Intelligence Division, 1944.
4. ↑  Montagnon, Pierre: *Dictionnaire de la colonisation française*, s. 293. Paris: Pygmalion, 2010. ISBN 978-2-7564-0516-2.
5. ↑  The Mineral Industry of Algeria in 2019 *Minerals Yearbook*. Viitattu 7.4.2024.
6. ↑  *Petit futé Algérie 2011–2012*, s. 279. Paris: Nouvelles Éditions de l'Université, 2011. ISBN 978-2-7469-2575-5.
**Maria Branyas Morera** (s. 4. maaliskuuta 1907 San Francisco) on yhdysvaltalaissyntyinen espanjalainen nainen ja maailman vanhin elossa oleva henkilö. Hänestä tuli maailman vanhin elossa oleva henkilö ranskalaisen Lucile Randonin kuoltua 17. tammikuuta 2023.

Branyas Morera perheensä kanssa vuonna 1911.Branyas Morera syntyi katalonialaisille vanhemmille San Franciscossa. Vanhemmat olivat muuttaneet Yhdysvaltoihin vain vuotta ennen Marian syntymää. Perhe ehti asua hetkellisesti New Orleansissa ennen kuin päätti palata Espanjaan Marian ollessa 7-vuotias vuonna 1914. Hänen isänsä kuoli merimatkan aikana tuberkuloosiin.

Vuonna 1931 Branyas Morera meni naimisiin trautatologina työskentelevän Joan Moretin kanssa. Branyas Morera on kertonut, että joutui hääpäivänään odottamaan pappia useita tunteja, kunnes sai kuulla, että tämä oli kuollut. Näin ollen pappia piti lähteä etsimään muualta Gironasta, jossa tuohon aikaan oli vain 50 autoa. Parille syntyi kolme lasta.

Branyas Morera toimi sairaanhoitajana Espanjan sisällissodan aikana miehensä rinnalla Extremaduran alueella nationalistien puolella. Hän jäi alalle ja teki töitä mm. miehensä avustajana, kun tästä tuli sairaalan johtaja. Joan kuoli vuonna 1976.

Branyas Morera selvisi koronavirustaudista 113-vuotiaana maaliskuussa 2020. Hän on myös ollut aktiivinen Twitterin käyttäjä vielä yli 110-vuotiaana.

Vuonna 2023 San Franciscon kaupunki julisti 7. marraskuuta Maria Branyasin päiväksi.

Lähteet
-------

* MARIA BRANYAS MORERA IS WORLD’S OLDEST KNOWN PERSON AS SISTER ANDRE DIES *hitc.com*. Viitattu 18.1.2023.

### Viitteet

1. 1 2  María Branyas, la anciana española de 115 años, es la persona más longeva del mundo *20minutos*.  18.1.2023. Viitattu 7.4.2024. (espanjaksi)
2. 1 2  Catalonia's Maria Branyas becomes oldest living person on Earth at 115 *Catalan News*.  17.1.2023. Viitattu 18.1.2023. (englanniksi)
3. 1 2  Kolirin, Lianne & Siad, Arnaud: US-born Spanish woman is now the world’s oldest person, at age 115 *CNN*.  26.1.2023. Viitattu 7.4.2024. (englanniksi)
4. 1 2 3 4  San Francisco commends Catalan Maria Branyas, world's oldest person alive *Catalan News*.  8.11.2023. Viitattu 7.4.2024. (englanniksi)
5. ↑  World's oldest person, Maria Branyas Morera, advises staying away from 'toxic people' *Sky News*. Viitattu 7.4.2024. (englanniksi)