**30. Sotasairaala** (30.SotaS) toimi talvisodan ja jatkosodan aikana Jyväskylässä sekä sen ympäristökunnissa.

Talvisodan aikana sotasairaalalla oli toimintaa Jyväskylän lisäksi Laukaassa, Petäjävedellä, Muuramessa, Äänekoskella ja Suolahdessa. Jämsänkoskella toimi toipilasosasto.

Kenttäsairaala mudostui osastoista, joiden toimintaan vaikuttivat hoidettavat sairaudet ja niiden vaikeusaste. A-osastot ja sairaalat oli tarkoitettu kirurgisille potilaille, joiden hoitoon tarvittiin leikkaussalia, röntgeniä ja laboratoriota. B-osatoilla hoidettiin lievemmin haavoittuneita ja järjestettiin kirurgisten potilaiden kuntoutus. Lisäksi siellä hoidettiin sisätautien potilaita ja tartuntatauteja sairastavia. Koulujen muuttaminen sairaaloiksi tuotti haasteita. Isoissa luokkahuoneissa ei voitu järjestää yhden hengen huoneita potilaille, joiden hoito olisi sitä vaatinut. Rakennuksissa ei ollut hissejä. Pesutiloja ja vessoja ei ollut riittävästi. Luokkahuone muutettiin leikkausosastoksi jakamalla se pahviseinin pienemmiksi tiloiksi. Pommisuojia ei ollut, vaan potilaat siirrettiin esimerkiksi pannuhuoneen takana olevaan halkoliiteriin. Kaikkia potilaita ei sinne saatu pommituksen aikana. Koulu tärisi pommien pudotessa ja ovet heiluivat ilmanpaineen vaikutuksesta auki ja kiinni. Koska kaikkia ei oltu saatu pommisuojaan, jäi osa henkilökunnasta potilaiden luo pommitusten ajaksi.

Jyväskylään saapui hoitajia ja lääkäreitä Ruotsista ja Norjasta auttamaan haavoittuneiden hoidossa. Alan koulutuksen saaneista oli Suomessa pulaa. Vapaaehtoisina työskentelevät lotat osallistuivat haavoittuneiden hoitamiseen sotasairaalassa. 30. Sotasairaalassa oli erikoistuttu Kinkomaalla hoitamaan silmä- ja korvapotilaita sekä leukavamman saaneita. Suolahdessa toimi sotapsykoosiosasto sekä erinomainen sisätautiosasto, jonka johdossa olivat Helsingin yliopiston parhaat erikoisosaajat. Kenttäsairaalat lähettivät öisin potilaita junakuljetuksilla sotasairaaloihin. Lääkärit lajittelivat potilaat junissa tai juna-asemalla, jonka jälkeen potilaat lähtettiin ambulansseiksi muutetuilla linja-autoilla sairaaloihin. Potilaita siirreettiin kesällä 1944 myös Lahdesta Kinkomaalle hinaajan vetämällä proomulla koska rautateillä oli ruuhkaa. Talvisodan päättyessä Jyväskylään saapui hoidettavaksi myös tarkka-ampuja Simo Häyhä. Hänet siirrettiin Kinkomaan sairaalaan hoidettavaksi, jossa häntä leikattiin pohjoismaisena yhteistyönä.

Puolustusvoimien Veripalvelu toimi sotasairaalan alaisudessa. Verensiirtoihin käytettiin O-verta. Veri säilytettiin virvoitusjuomapuolloissa sitraattiverenä. Luovutettu veri pelasti lukemattomien haavoittuneiden hengen. Veripalvelu toimi Jyväshovin piharakennuksessa Kauppalaisseuran tiloissa. Myös ympäröivällä maaseudulla järjestettiin verenluovutuksia.

Sotainvalidien Veljesliitto perustettiin talvisodan jälkeen 18. elokuuta 1940 Jyväskylässä Cygneuksen koulun juhlasalissa. Paikalla oli esimerkiksi sotamarsalkka C. G. E. Mannerheim.

Talvisodan päätyttyä 30. Sotasairaalan materiaali varastoitiin Seppälänkankaan varastoalueelle Jyväskylän suojeluskuntapiirin toimesta. Jatkosodan sytyttyä kesäkuussa 1941 suojeluskuntapiiri luovutti materiaalin uudestaan 30. Sotasairaalan käyttöön. Välineitä ei ollut riittävästi ja niitä hankittiin paikallisesti sekä puolustusvoimien eri varikoilta. Wilhelm Schauman Oy:n kanssa sovittiin sairaalasänkyjen toimittamisesta. Maakunnan sairaaloista, yksityisiltä lääkäriasemilta sekä hammaslääkäreiltä hankittin instrumenttejä, sairaanhoitovälineitä, röntgenkoneita, leikkausvalaisimia ja -pöytiä. Hankintoja tehtiin myös Lotta-Svärd yhdistyksiltä ja Jyväskylän matkailutoimikunnalta esimerkiksi liina- ja vuodevaatteiden sekä sairaalasänkyjen osalta.

Kenttäsairaaloista saapuvat potilaat saapuivat sairasjunilla öisin Jyväskylän rautatieasemalle, jossa lääkärit lajittelivat potilaat. Tämän jälkeen potilaat kuljetettiin hoidettavaksi sotasairaalaan ambulansseiksi muutetuilla linja-autoilla.

Jatkosodan aikana 30. Sotasairaalan jaossairaaloita olivat (17.6.1941-30.11.1944):| Jaossairaala | Sijainti | Kuva | Sairaansijat |
| --- | --- | --- | --- |
| **J.I** | Jyväskylän yleinen sairaala, Jyväskylä |  | * 100 A-kirurgista sairaansijaa
 |
| **J.II** | Cygneuksen kansakoulu, Jyväskylä |  | * 250 A-kiurgista sairaansijaa
 |
| **J.III** | Jyväskylän yhteislyseo, Jyväskylä |  | * 230 A-kirurgista sairaansijaa
 |
| **J.IV** | Keljon kansakoulu, Jyväskylä |  | * 90 B-kirurgista sairaansijaa
 |
| **J.V** | Jyväskylän kunnalliskoti, Jyväskylä |  | * 70 sisätautisairaansijaa
 |
| **J.VI** | Jyväskylän tyttökoulu, Jyväskylä |  | * 120 sisätautisairaansijaa
 |
| **J.VII** | Kasvatusopillinen korkeakoulu, Jyväskylä |  | * 150 sisätautisairaansijaa
 |
| **J.VIII** | Kaupunginhotelli, Jyväskylä |  | * 150 A-kirurgista sairaansijaa
 |
| **J. XVI** | Säynätsalon kansakoulu, Jyväskylä |  | * 80
 |
| **K.I** | Keski-Suomen parantola 
(Kinkomaan sairaala), Muurame |  | * 550 A-kirurgista sairaansijaa
 |
| **K.II** | Muuramen kansakoulu, Muurame |  | * 120 A-kirurgista sairaansijaa
 |
|  | Jämsän kirkonkylän kansakoulu, Jämsä |  | * 120 kirurgista sairaansijaa (toimintavalmiina liikekannallepanon tapahtuessa, mutta ei käytössä)
 |
| **K.III** | Jämsän kansanopisto, Jämsä |  | * 150 kirurgista sairaansijaa (toimintavalmiina liikekannallepanon tapahtuessa, mutta ei käytössä)
 |
| **K.IV** | Muuramen kansakoulu, Muurame |  | * 150 veneeristä sairaansijaa
 |
| **S.I** | Keski-Suomen kotitalousopisto (Emäntäkoulu), Jyväskylä |  | * 100 sisätautisairaansijaa
 |
| **S.II** | Palokan kansakoulu, Jyväskylä |  |  |
| **S.III** | Jyväskylän maalaiskunnan kunnalliskoti, Kolu, Jyväskylä |  | * A-kirurginen sairaala 2.7.-10.10.1941
* 100 sisätautisairaansijaa (saksalaisille sotilaille) 14.11.1941-6.3.1942
* sisätautisairaala suomalaisille sotilaille 21.3.-21.7.1942
 |
| **L.I** | Pernasaaren kasvatuslaitos, Leppävesi, Laukaa |  | * 150 kulkutautisairaansijaa (toimintavalmiina liikekannallepanon tapahtuessa, mutta ei käytössä)
 |
| **T** | Keski-Suomen parantola 
(Kinkomaan sairaala), Muurame |  | * 150 tuberkuloosisairaansijaa
 |
| **E** | Säynätsalon kunnalliskoti, Jyväskylä |  | * 40 kulkutautisairaansijaa
 |
| **XX** | Petäjävesi (4.7.1944-30.11.1944) |  | * 300 sairaansijaa (siirto 68. SotaS jaostosairaala VI Huuhanmäestä)
 |

30. Sotasairaalan toiminta päättyi 30.marraskuuta 1944. Silloin kaikki sairaaalan kirjoissa olevat potilaat kotiutettiin ja siirrettiin 30. Sotavammasairaalaan, jonne potilaat kirjattiin sisään 1. joulukuuta 1944. Toimintansa lopettaneet jaossairaalat toimittivat arkistonsa 30. Sotasairaalan esikunnalle. Toimintaan jääneet jaossairalat toimittivat arkistonsa 30. Sotavammasairaalalle.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10  Sotapolku.fi - 30.SotaS Jyväskylä, Sotilaita sotasairaalassa *www.sotapolku.fi*. Viitattu 6.5.2023.
2. ↑  30. Sotasairaalan hallinnollinen arkisto (talvisota) (1939-1940) | Kokoelma | Kansallisarkisto | Finna.fi *www.finna.fi*. Viitattu 6.5.2023.
3. 1 2 3  Salminen, Pauliina: Talvisodan legenda heräsi Jyväskylässä tasan 80 vuotta sitten – "Hän oli Jyväskylässä toimineen sotasairaalan tunnetuin potilas" *Keskisuomalainen*.  13.3.2020. Viitattu 6.5.2023.
4. ↑  Karivalo, Toimi: *Veljet hoidettiin*, s. 9. Jyväskylä: 30. Sota S Kilta, 1994. ISBN 952-90-5928-0.
5. ↑  *Suomen sotien 1939-1945 lääkintähuolto kuvina*, s. 25. Hämeenlinna: Sotilaslääkinnän Tuki Oy.
6. ↑  Karivalo, Toini: *Veljet hoidettiin*, s. 36-37. 30. Sotas S Kilta, 1994. ISBN 952-90-5928-0.
7. ↑  Wegelius, Carl: *30. SotaS:n Toimintakertomus ajalta 17.6.1941-15.3.1943*. Sota-arkisto, 1943.
8. ↑  Karivalo, Toimi: *Veljet hoidettiin*, s. 58. Jyväskylä: 30. Sota S Kilta, 1994. ISBN 952-90-5928-0.
9. ↑  Karivalo, Toini: *Veljet hoidettiin*, s. 20. Jyväskylä: 30. Sotas S Kilta, 1994. ISBN 952-90-5928-0.
10. ↑  Karivalo, Toimi: *Veljet hoidettiin*, s. 47. Jyväskylä: 30. Sota S Kilta, 1994. ISBN 952-90-5928-0.
11. ↑  Jokinen, Esa: Kunniavieras Mannerheim seurasi, kun Sotainvalidien Veljesliitto perustettiin 80 vuotta sitten Jyväskylässä – "Normaalioloissa olisimme järjestäneet isot juhlat" *Keskisuomalainen*.  18.8.2020. Viitattu 7.5.2023.
12. ↑  30. SotaS Taloustoimiston toimintakertomus kesäkuu 1941-15.3.1941 *astia.narc.fi*. Viitattu 10.5.2023.
13. ↑  30. SotaS / Jaossairaala XVI Toimintakertomus 1.7.-30.9.44 *astia.narc.fi*.  5.10.1944. Viitattu 11.5.2023.
14. 1 2 3  30. SotaS, Toimintakertomus 17.6.41-15.3.43, Liite Q - Hylätyt rakennukset sekä sopivat rakennukset lähiseudulla *astia.narc.fi*.  15.3.1943. Viitattu 14.5.2023.
15. 1 2 3  Kuvien tarkastelu - Kansallisarkisto | Asiointipalvelu Astia *astia.narc.fi*. Viitattu 6.5.2023.
16. ↑  30. SotaS Jaostosairaala XX Toimintakertomus 4.7.1944-30.11.1944 *astia.narc.fi*.  28.11.1944. Viitattu 11.5.2023.
17. ↑  30. SotasS Esikunta: Sotasairaala lopettaa toimintansa pvm:llä 30.11.44 *astia.narc.fi*.  23.11.1944. Viitattu 11.5.2023.