recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Nathan Patterson** (s. 16. lokakuuta 2001 Glasgow) on skotlantilainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan laitapuolustaja. Hän edustaa Englannin Valioliigassa pelaavaa Evertonia.

Patterson pelasi Skotlannissa Rangersin junioreissa. Hän pääsi pelaamaan edustusjoukkueessa kaudella 2019–2020 yhdessä Skotlannin cupin ja yhdessä Eurooppa-liigan ottelussa. Kaudella 2020–2021 hän pelasi seitsemän Skotlannin Valioliigan ottelua ja neljä Eurooppa-liigan ottelua ja teki jälkimmäisissä yhden maalin, ensimmäisellä pudotuspelikierroksella kotikentällä Royal Antwerpia vastaan. Myös Skotlannin cupissa hän teki yhden maalin. Syksyllä 2021 hän pelasi kuusi Skotlannin Valioliigan ottelua ja kaksi Eurooppa-liigan ottelua.

Patterson siirtyi tammikuussa 2022 Englannin Valioliigassa pelaavaan Evertoniin mutta ei pelannut kevätkaudella vielä yhtään liigaottelua, kun huhtikuussa sattunut nilkkavammakin pilasi loppukauden. FA Cupissa hän pelasi maaliskuussa 45 minuuttia viidennen kierroksen ottelussa alasarjajoukkue Boreham Woodia vastaan. Kaudella 2022–2023 Patterson pelasi 19 valioliigaottelua, joissa hän oli 14 kertaa avauskokoonpanossa.

Patterson pelasi useissa Skotlannin nuorisomaajoukkueissa. Hän pelasi Skotlannin A-maajoukkueessa ensimmäisen kerran kesäkuussa 2021 ystävyysottelussa Luxemburgia vastaan. Hän pääsi kesällä 2021 pelatuissa Euroopan-mestaruuskilpailuissa kentälle muutamaksi minuutiksi viimeisessä alkulohko-ottelussa Kroatiaa vastaan. Hän on pelannut toukokuun 2023 loppuun mennessä 13 A-maaottelua, joissa hän on ollut seitsemän kertaa avauskokoonpanossa. Hän teki maalin marraskuussa 2021 MM-karsintaottelussa Moldovaa vastaan.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5 6  Nathan Patterson Transfermarkt-sivustolla (englanniksi)
2. ↑  Hendry, Mark: Nathan Patterson suffers Everton injury setback as Frank Lampard confirms surgery needed *Football Scotland*.  5.4.2022. Viitattu 28.8.2022. (englanniksi)
3. ↑  Morgan, Richard: Moldova 0-2 Scotland: Nathan Patterson and Che Adams goals send Scots into 2022 World Cup play-offs *Sky Sports*.  13.11.2021. Viitattu 28.8.2022. (englanniksi)

  

Everton – Englannin Valioliiga

* 1 Pickford
* 2 Tarkowski
* 3 Patterson
* 4 Holgate
* 5 Keane
* 7 McNeil
* 8 Onana
* 9 Calvert-Lewin
* 11 Gray
* 13 Mina
* 14 Townsend
* 15 Begović
* 16 Doucouré
* 17 Iwobi
* 19 Mykolenko
* 20 Maupay
* 22 Godfrey
* 23 Coleman
* 26 Davies
* 27 Gueye
* 29 Vinagre
* 30 Coady
* 31 Lonergan
* 37 Garner
* 50 Simms
* Manageri Dyche


Skotlannin joukkue – Jalkapallon EM-kilpailut 2020
1 Marshall |
2 O’Donnell |
3 Robertson |
4 McTominay |
5 Hanley |
6 Tierney |
7 McGinn |
8 McGregor |
9 Dykes |
10 Adams |
11 Christie |
12 Gordon |
13 Taylor |
14 Fleck |
15 Gallagher |
16 Cooper |
17 Armstrong |
18 Turnbull |
19 Nisbet |
20 Fraser |
21 McLaughlin |
22 Patterson |
23 Gilmour |
24 Hendry |
25 Forrest |
26 McKenna |
Valmentaja Clarke
**Talviolympialaisissa 1928** Sankt Moritzissa järjestettiin **taitoluistelussa** kolme kilpailua. Kilpailut käytiin *Badrutts-Parkilla*.

Mitalistit
----------

### Miesten yksinluistelu


| Sija | Maa | Luistelija |
| --- | --- | --- |
| 1 | Ruotsi | Gillis Grafström |
| 2 | Itävalta | Willy Böckl |
| 3 | Belgia | Robert van Zeebroeck |

  

  

### Naisten yksinluistelu


| Sija | Maa | Luistelija |
| --- | --- | --- |
| 1 | Norja | Sonja Henie |
| 2 | Itävalta | Fritzi Burger |
| 3 | Yhdysvallat | Beatrix Loughran |

  

  

### Pariluistelu


| Sija | Maa | Luistelijat |
| --- | --- | --- |
| 1 | Ranska | Andrée JolyPierre Brunet |
| 2 | Itävalta | Lilly ScholzOtto Kaiser |
| 3 | Itävalta | Melitta BrunnerLudwig Wrede |

Lähteet
-------

1. ↑  Arponen, Antti O.: *Olympiakisat Ateenasta Atlantaan*, s. 392. WSOY, 1996. ISBN 951-0-21072-2.

  

II talviolympialaisten kilpailulajit
Jääkiekko |
Maastohiihto | 
Mäkihyppy | 
Pikaluistelu |
Rattikelkkailu |
Skeleton |
Taitoluistelu |
Yhdistetty  

Näytöslajit:*Sotilaspartiohiihto* |
*Vetohiihto*

TaitoluisteluTaitoluistelu olympialaisissa
1908 |
1912 |
1920 |
1924 |
1928 |
1932 |
1936 |
1948 |
1952 |
1956 |
1960 |
1964 |
1968 |
1972 |
1976 |
1980 |
1984 |
1988 |
1992 |
1994 |
1998 |
2002 | 
2006 | 
2010 |
2014 |
2018 |
2022
**Joseph Nicholas Anthony Macerollo** (s. 1. lokakuuta 1944 Guelph, Ontario) on kanadalainen harmonikansoittaja, säveltäjä ja musiikkipedagogi. Hän aloitti harmonikansoiton 6-vuotiaana Nicholas Antonellin opettamana ja opiskeli myöhemmin muiden muassa Charles Camillerin johdolla.

Macerollo aloitti opettamisen The Royal Conservatory of Musicissa, Torontossa vuonna 1969 ja jatkoi opetustyötään siellä vuoteen 1985 saakka. Vuonna 1969 hän alkoi myös opettaa Queenin yliopistossa, vuonna 1972 Toronton yliopistossa ja vuonna 1987 Wilfrid Laurier -yliopistossa. Hän on esiintynyt muiden muassa Canadian Electronic Ensemblen, Chamber Players of Toronton sekä Orford- ja Purcell-jousikvartettien kanssa. Hän on pitänyt myös sooloresitaaleja. Hänen ohjelmistoonsa on kuulunut usein Milton Barnesin, Luciano Berion, Walter Buczynskin, Michael Colgrassin, Samuel Dolinin, George Fialan, James Hiscottin, Lothar Kleinin, Hope Leen, Alexina Louien, Phil Nimmonsin, Barbara Pentlandin, R. Murray Schaferin, Timothy Sullivanin, Morris Surdinin ja Gerhard Wuenschin teoksia. Macerollo on soittanut useimpien suurten kanadalaisorkesterien kanssa.

Macerollo oli vuosina 1970–1974 Kansainvälisten harmonikansoittajaliiton varapuheenjohtaja. Vuonna 1989 hänestä tuli New Music Concertsin puheenjohtaja. Vuonna 2013 hänet ylennettiin Kanadan ritarikuntaan.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  The Canadian Encyclopedia: Joseph Macerollo
2. ↑  Accordion master Joseph Macerollo to receive Order of Canada


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Israel
* Yhdysvallat
* Alankomaat

 |
|  |
| Taiteenala | 
* MusicBrainz

 |

 |
**XV talviolympialaisissa** Calgaryssa vuonna 1988 järjestettiin **taitoluistelussa** neljä kilpailua.

Mitalistit
----------

### Miesten yksinluistelu


| Sija | Maa | Luistelija | Sijapisteet |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Yhdysvallat | Brian Boitano | 3,0 |
| 2 | Kanada | Brian Orser | 4,2 |
| 3 | Neuvostoliitto | Viktor Petrenko | 7,8 |

  

  

### Naisten yksinluistelu

Katarina Witt

| Sija | Maa | Luistelija | Sijapisteet |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Itä-Saksa | Katarina Witt | 4,2 |
| 2 | Kanada | Elizabeth Manley | 4,6 |
| 3 | Yhdysvallat | Debra Thomas | 6,0 |

  

  

### Pariluistelu


| Sija | Maa | Luistelijat | Sijapisteet |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Neuvostoliitto | Jekaterina GordejevaSergei Grinkov | 1,4 |
| 2 | Neuvostoliitto | Jelena ValovaOleg Vasiljev | 2,8 |
| 3 | Yhdysvallat | Jill WatsonPeter Oppegard | 4,2 |

  

  

### Jäätanssi


| Sija | Maa | Luistelijat | Sijapisteet |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Neuvostoliitto | Natalja BestemjanovaAndrei Bukin | 2,0 |
| 2 | Neuvostoliitto | Marina KlimovaSergei Ponomarenko | 4,0 |
| 3 | Kanada | Tracy WilsonRobert McCall | 6,0 |

Lähteet
-------

* Wallechinsky, David: *The Complete Book of the Winter Olympics, 2002 Edition*, s. 45, 60, 82, 89. Aurum Press, 2001. ISBN 1-85410-807-7.

TaitoluisteluTaitoluistelu olympialaisissa
1908 |
1912 |
1920 |
1924 |
1928 |
1932 |
1936 |
1948 |
1952 |
1956 |
1960 |
1964 |
1968 |
1972 |
1976 |
1980 |
1984 |
1988 |
1992 |
1994 |
1998 |
2002 | 
2006 | 
2010 |
2014 |
2018 |
2022

Talviolympialaisten 1988 lajit
Alppihiihto |
Ampumahiihto |
Jääkiekko |
Maastohiihto | 
Mäkihyppy | 
Ohjaskelkkailu |
Pikaluistelu |
Rattikelkkailu |
Taitoluistelu |
Yhdistetty  
 Näytöslajit: Curling |  Freestylehiihto | Kaukalopikaluistelu | Vammaishiihto
**Tekhne** (m.kreik. τέχνη) on kreikankielinen sana, joka tarkoittaa taitoa tai sovellettua tiedettä. Filosofisena, tietoteoreettisena terminä sillä viitataan tiedon (erityisesti epistēmē) käytännölliseen sovellukseen. *Tekhne* on rationaalinen menetelmä, joka liittyy esineiden valmistamiseen tai jonkun päämäärän saavuttamiseen. *Tekhne* muistuttaa *epistemeä* siinä, että kumpaankin liittyy tietoa periaatteista, mutta ne eroavat toisistaan siinä, että *tekhnessä* aikomuksena on valmistaminen tai tekeminen, ei tasapuolinen ymmärtäminen.

Kreikkalaisille *tekhne* tarkoitti kaikkia käden taitoja, kuten lääketiede ja musiikki. Toisaalta sana kytkeytyi ajatukseen siitä, ettei herrasmies työskentele käsillään. Tämän vuoksi se sopi vain alemmille yhteiskuntaluokille, kun taas ylemmät yhteiskuntaluokat harjoittivat "vapaiden miesten" vapaita taiteita. 

Platon kirjoitti *Valtiossa*, että *tekhne* edusti (taiteen tai käsityön merkityksessä) uhkaa rauhalle, järjestykselle ja hyvälle hallinnolle, jonka perustana toimi sen sijaan filosofien taito, tieto ideoista. Aristoteles katsoi *tekhnen* edustavan ihmisen harjoittamaa luonnon epätäydellistä jäljittelyä.

Termiä *tekhne* on käytetty filosofisessa diskurssissa erotuksena taiteista (tai *poiesiksestä*). Joskus *tekhnen* on katsottu edustavan tiedon lineaarista, narratiivista esitystä ja *poiesiksen* tiedon dynaamista esitystä.

Katso myös
----------

* Episteme
* Fronesis

Kirjallisuutta
--------------

* Dunne, Joseph: *Back to the Rough Ground: 'Phronesis' and 'Techne' in Modern Philosophy and in Aristotle*. Notre Dame, Indiana: University of Notre Dame Press, 1997. ISBN 978-0-2680-0689-1.

Aiheesta muualla
----------------

* Parry, Richard: Episteme and Techne *The Stanford Encyclopedia of Philosophy*. The Metaphysics Research Lab. Stanford University.  (englanniksi)

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.   
Alkuperäinen artikkeli: en:Techne
**Zuzana Moravčíková** (s. 30. joulukuuta 1956) on tšekkiläinen keskimatkojen juoksija, joka aktiiviurallaan edusti Tšekkoslovakiaa.

Moravčíková karsiutui 800 metrin juoksun alkuerissä Milanon EM-hallikilpailuissa 1982 ja välierissä saman vuoden Ateenan EM-kilpailuissa. Hän saavutti 800 metrillä hopeaa sisäratojen EM-kilpailuissa Budapestissa 1983 halliennätyksellään 2.01,66.

Moravčíková juoksi Helsingin MM-kilpailuissa 1983 kolmannen osuuden Tšekkoslovakian joukkueessa, joka saavutti hopeaa 4 × 400 metrin viestissä. Samojen kisojen 800 metrillä hän karsiutui välierissä. Hän sijoittui 800 metrillä kuudenneksi Göteborgin EM-hallikilpailuissa 1984.

Moravčíková juoksi 800 metrin ennätyksensä 1.56,96 Leipzigissa 27. heinäkuuta 1983.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5  Zuzana Moravčíková Tilastopaja (vaatii kirjautumisen, maksullinen palvelu).  (englanniksi)
2. 1 2  Zuzana Moravčíková Kansainvälinen yleisurheiluliitto.  (englanniksi)


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt Muokkaa Wikidatassa | 
* World Athletics
* Tilastopaja 🔒

 |

 |
CO2 -molekyyli
**Ajoneuvon hiilidioksidipäästöt** tarkoittaa ajoneuvon käyttämän polttoaineen palamisen seurauksena syntyvää hiilidioksidimäärää. Hiilidioksidipäästöjä mitataan grammoina kilometrillä (**g/km**). Ajoneuvon polttoaineenkulutuksen ja hiilidioksidipäästöjen välillä on suora yhteys.

Päästöjen paino
---------------

Hiilidioksidia syntyy palaneen polttoaineen painoa enemmän, sillä polttoaineen hiili yhdistyy palaessa moottorin ottaman ilman happeen. Hiilidioksidimolekyyli (CO2) sisältää yhden hiiliatomin ja kaksi happiatomia. Hiilen atomipaino on 12,0107 ja hapen 15,9994. Hiilidioksidipäästön painosta yli kaksi kolmasosaa on siis peräisin ympäröivän ilman hapesta.

Päästöjen vähentäminen
----------------------

Euroopan unionin tavoitteena on saada vuoteen 2015 mennessä uusien autojen keskimääräiset hiilidioksidipäästöt alle 130 g/km ja vuoteen 2020 alle 95 g/km. Suomessa vuoden 2012 alkupuolella noin puolet ensirekisteröidyistä henkilöautoista pääsi alle 140 g/km hiilidioksidipäästöihin, ja 82 % edes alle 160 g/km päästöihin.

Ajoneuvoveron määrä vuoden 2001 jälkeen käyttöönotetuissa autoissa riippuu hiilidioksidipäästöistä.

Vuonna 2006 Suomessa ensirekisteröityjen autojen hiilidioksidipäästö oli keskimäärin 179,3 g/km ja vuonna 2018 117,4 g/km.

Lähteet
-------

1. ↑  Uusien autojen päästöt vähenevät Suomessa hitaasti  2.8.2012. Trafi. Viitattu 9.7.2013.
2. ↑  Veron rakenne ja määrä Trafi. Viitattu 9.7.2013.
3. ↑
**Flamma** ("Liekki") oli syyrialainen orja ja Roomassa taistellut gladiaattori, tyypiltään secutori. Flamman voittojen määrä on suurimpia Rooman historiassa. Hän kuoli 30-vuotiaana.

Ura
---

Flamma muistetaan erityisesti sitkeydestä ja taistelutaidoistaan, sillä useimmat gladiaattorit kuolivat yleensä ensimmäisessä taistelussa, mutta Flammalle niitä kertyi 13 vuoden aikana jopa 34. Hän voitti niistä 21. Yhdeksän kertaa hänen taistonsa päättyivät tasapeliin ja neljä kertaa tappioon. Hänen tilastonsa oli kirjattu Sisiliassa sijaitsevaan hautakiveensä. Hän ei kuollut areenalle sillä yleisö arvosti Flamman taitoja niin paljon, että myönsi hänelle joka kerta hänen hävittyään armahduksen.

Flamman taistelytyyppi oli secutori, jonka varusteita olivat lyhyt miekka gladius, suuri kilpi ja kypärä. Secutorin vastustajana oli yleensä retiarius, jolla oli aseinaan verkko ja pitkä puinen atrain. Flamma sai uransa aikana neljästi "rudis"-palkinnon, pienen puisen miekan, jonka myötä hän olisi voinut lopettaa uransa gladiaattorina ja jatkaa elämäänsä vapaana Rooman kansalaisena. Flamma kuitenkin kieltäytyi jokaisella kerralla ja jatkoi uraansa. Hautakirjoituksen mukaan hän kuoli 30-vuotiaana.

Lähteet
-------

1. ↑  Tieteen kuvalehti: *Historia*, s. 15. Tieteen kuvalehti, 6/2016.
2. 1 2 3 4  Top 5: Suurimmat gladiaattorit *historianet.fi* Viitattu 10.9.2018
3. ↑  TOP FIVE: Gladiators *military-history.org* 12.2.2015 Viitattu 10.9.2018 (englanniksi)
4. ↑  Andrew Fitzgerald: 10 Famous Gladiators From Ancient Rome *History*.  2.4.2013. Listverse. Viitattu 26.7.2018.
5. ↑  Top 10 famous Ancient Roman Gladiators *ancienthistorylists.com* 2.9.2015 Viitattu 10.9.2018 (englanniksi)
**Alumiinietoksidi** eli **alumiinitrietoksidi** tai **alumiinietylaatti** ((C2H5O)3Al) on alumiini- ja etoksidi-ionien muodostama ioniyhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää orgaanisen kemian synteeseissä muun muassa pelkistimenä ja katalyyttinä.

Ominaisuudet
------------

Alumiinietoksidi on huoneenlämpötilassa valkoista kiteistä ainetta. Yhdiste on hygroskooppista ja reagoi kiivaasti veden kanssa. Alumiinietoksidi liukenee muun muassa kloroformiin, ksyleeniin ja muihin orgaanisiin liuottimiin, joilla on korkea kiehumispiste. Liuoksissa yhdiste esiintyy oligomeereina. Kun liuotin haihdutetaan, jää alumiinietoksidi jäljelle nesteenä, joka kiteytyy hitaasti.

Valmistus ja käyttö
-------------------

Alumiinietoksidia valmistetaan kuumentamalla alumiinijauhetta ja etanolia ksyleeniliuoksessa. Katalyyttinä reaktiossa käytetään jodia ja elohopea(II)kloridia. Alumiinietoksidia käytetään reagenssina ja katalyyttinä orgaanisen kemian synteeseissä. Se muun muassa pelkistää aldehydit ja ketonit alkoholeiksi ja katalysoi polymeroitumisreaktioita ja aldehydien reaktioita estereiksi.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Susan Budavari (päätoim.): *Merck Index*, s. 61. 12th Edition. Merck & Co. 1996. ISBN 0911910-12-3. (englanniksi)
2. 1 2 3 4  Dale L. Perry: *Handbook of Inorganic Compounds*, s. 6. CRC Press, 2016. ISBN 9781439814628. Kirja Googlen teoshaussa (viitattu 12.7.2017). (englanniksi)
3. 1 2  Gary W. Morrow: *Aluminum Ethoxide, e-EROS Encyclopedia of Reagents for Organic Synthesis*, John Wiley & Sons, New York, 2001. Teoksen verkkoversio Viitattu 12.7.2017
**Raymond "Kermit" King Beahan** (9. elokuuta 1918 Joplin, Missouri – 10. maaliskuuta 1989 Clear Lake City, Texas) oli yhdysvaltalainen kenraaliluutnantti. Hän pudotti Fat Man -atomipommin Nagasakiin. Tehtävä oli monin tavoin hankala suorittaa, sillä sen aikana tapahtui useita vaikeuttavia asioita. Siksi pääkohteeksi suunniteltu Kokura välttyi pommitukselta. Pommi osui n. 5 km ohitse suunnitellusta kohteestaan, joka oli asevälinetehdas.

Kapteenin arvoisena Beahan osallistui *Silverplate-projektiin*. B-29-tyypin raskas pommituskone Great Artiste nimettiin viittauksena Beahaniin. Beahanin miehistö väitti tämän osuvan korkealta hyvin pieneen kohteeseen, josta juontui nimitys: "Suuri taitaja" (engl. *The Great Artiste*). Väitetyn kohteen koko vaihteli kurkkutynnyristä kolikkoon lähdemaininnan mukaan.

Myöhemmässä haastattelussaan Beahan mainitsi toivovansa, että hän olisi kaikkein viimeinen sotilashenkilö, joka joutuu pudottamaan atomipommin elävien ihmisten päälle.

### Katso myös

* Charles Sweeney
* Thomas W. Ferebee
* Paul Tibbets
* Bockscar

Lähteet
-------

1. ↑  Thomas & Witts, 1977/1981: s. 361
2. ↑  Thomas & Witts, 1977/1981: s. 41, 147 & 149.
3. ↑

* Eyewitness over Nagasaki, August, 9, 1945 - Trinity Atomic Web Site

 (Arkistoitu – Internet Archive) (Luettu 21.9.2013)

* Kermit Beahan, 70, Bombardier On Plane That Dropped A-Bomb - New York Times

* Kermit Beahan (1918 - 1989) - Find A Grave Memorial

* Gordon Thomas ja Max Morgan Witts: Enola Gay – Pommikone Hiroshiman yllä. WSOY, 1981.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Taiteenala Muokkaa Wikidatassa | 
* MusicBrainz

 |

 |

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.   
Alkuperäinen artikkeli: it: Raymond K. Beahan
**Flanderin ympäriajo 1999** oli järjestyksessään 83. maantiepyöräilyn Flanderin ympäriajo. Kilpailu käytiin 270 kilometrin reitillä Brüggesta Meerbekeen 4. huhtikuuta 1999.

Peter Van Petegem ja Johan Museeuw pääsivät irtiottoon Muur van Geraardsbergenin nousussa, 16 kilometrin päässä maalista, pudotettuaan Frank Vandenbroucken ja Markus Zbergin kyydistään. Vandenbroucke pystyi kuitenkin ottamaan kärkikaksikon kiinni viimeisessä nousussa Bosbergissa neljä kilometriä ennen maalia. Van Petegem oli loppukirissä paras ennen Vandenbrouckea ja Museeuwia. Pääjoukon kirin voitti Michele Bartoli sijoittuen neljänneksi.

Tulokset
--------

|  | Ajaja | Maa | Joukkue | Aika |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| **1** | Peter Van Petegem |  Belgia | TVM-Farm Frites | 6.15.00 |
| **2** | Frank Vandenbroucke |  Belgia | Cofidis | sama aika |
| **3** | Johan Museeuw |  Belgia | Mapei-Quick Step | + 0.01 |
| **4** | Michele Bartoli |  Italia | Mapei-Quick Step | + 0.08 |
| **5** | Zbigniew Spruch |  Puola | Lampre-Daikin |
| **6** | Markus Zberg |  Sveitsi | Rabobank |
| **7** | Andrei Tšmil |  Belgia | Lotto-Mobistar |
| **8** | Tristan Hoffman |  Alankomaat | TVM-Farm Frites |
| **9** | Denis Zanette |  Italia | Team Polti |
| **10** | Lars Michaelsen |  Tanska | La Française des Jeux |

Lähteet
-------

1. 1 2 3  83rd Ronde van Vlaanderen, World Cup Round 2 *autobus.cyclingnews.com*. Viitattu 18.11.2009. (englanniksi)
Józef Chłopicki
**Józef Chłopicki** (Grzegorz Józef Chłopicki de Necznia, 14. maaliskuuta 1771 Kapustyń – 30. syyskuuta 1854 Krakova) oli Puolan kansannousun johtaja sekä maan diktaattori vuodenvaihteessa 1830–1831.

Chłopicki osallistui nuorena upseerina vuonna 1794 Kościuszkon kapinaan ja joutui sen jälkeen maanpakoon. Hän palasi Venäjän miehittämään maahan vuonna 1814, jolloin hän sai kenraalin arvon Venäjän armeijassa. Tämä vaihe päättyi kuitenkin virasta eroamiseen vuonna 1818.

Marraskuussa 1830 syttyneen marraskuun kansannousun alkuperäinen tavoite oli murhata Venäjän suuriruhtinas Konstantin Pavlovitš Romanov. Kun se epäonnistui, kapinalliset valtasivat Chłopickin johtamina 29. marraskuuta Varsovan varuskunnan asevaraston. Koko Varsova oli pian kapinallisten hallussa ja suuriruhtinas pakeni sieltä. Chłopicki julistautui 5. joulukuuta Puolan diktaattoriksi. Tämä oli väliaikaiseksi tarkoitettu päätös, ja 25. tammikuuta 1831 Puolan parlamentti sejm nimitti Adam Czartoryskin johtaman Puolan hallituksen ja Chłopicki luopui diktaattorin asemastaan.

Kapina Venäjää vastaan kuitenkin jatkui. Chłopicki taisteli 19. helmikuuta Wawerin taistelussa. Hänet nimitettiin 22. helmikuuta 1831 kapinallisten joukkojen komentajaksi. Kolme päivää myöhemmin hän johti Olszynka Grochowskan taistelua, jonka aikana hänet loukkaantui vakavasti ja joutui luopumaan komentajuudesta. Lokakuuhun 1831 mennessä kapina oli kukistettu.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Chłopicki Grzegorz Józef (1771-1854). Napoleon.org.pl. Viitattu 9.1.2018.(puolaksi)


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Saksa
* Yhdysvallat
* Puola

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Deutsche Biographie

 |
|  |
| Muut | 
* RISM

 |

 |
**Alumiinifluoridi** (AlF3) on alumiinin ja fluorin muodostama epäorgaaninen molekyyliyhdiste. Alumiinifluoridia käytetään pääasiassa alumiinimetallin valmistukseen.

Valmistus
---------

Alumiinifluoridia valmistetaan pääasiallisesti käsittelemällä alumiinioksidia heksafluoripiihapolla. Menetelmä on kannattava, koska heksafluoripiihappoa syntyy edullisesti fosforihappotuotannon sivutuotteena.

H2SiF6 + Al2O3 → 2 AlF3 + SiO2 + H2O
Alumiinifluoridia voidaan valmistaa myös johtamalla vetyfluoridikaasua kuuman, hehkuvan alumiinimetallin tai alumiinioksidin yli.

2 Al + 6 HF → 2 AlF3 + 3 H2
Al2O3 + 6 HF → 2 AlF3 + 3 H2O

Käyttö
------

Alumiinifluoridia käytetään pääasiassa alumiinin elektrolyyttisessä valmistuksessa. Yhdisteen lisääminen alentaa lämpötilaa, jossa reaktio tapahtuu ja parantaa sulan materiaalin sähkönjohtavuutta.

Lisäksi alumiinifluoridia käytetään fluksina emalien ja lasin valmistuksessa, katalyyttinä orgaanisessa kemiassa, estämään käymistä ja poistamaan epäpuhtauksia vetyperoksidista.

Myrkyllisyys
------------

Alumiinifluoridi ei ole nieltynä pieninä määrinä myrkyllistä johtuen sen heikosta liukenevuudesta veteen. Hengitettynä yhdiste aiheuttaa hengenahdistusta ja yskimistä. Silmiin tai iholle joutuessaan alumiinifluoridi aiheuttaa kipua ja punoitusta. Alumiinifluoridin on todettu voivan altistaa astman syntymiseen pitkäaikaisen altistuksen seurauksena.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  E.M.Karamäki: *Epäorgaaniset kemikaalit*, s. 224. Kustannusliike Tietoteos, 1983. ISBN 951-9035-61-3.
2. 1 2  Egon Wiberg, Nils Wiberg, Arnold Frederick Holleman: *Inorganic chemistry*, s. 1011. Academic Press, 2001. ISBN 978-0-12-352651-9. Kirja Googlen teoshaussa (viitattu 14.01.2010). (englanniksi)
3. 1 2 3 4  Alumiinifluoridin kansainvälinen kemikaalikortti Viitattu = 14.1.2010
4. 1 2 3 4  Aluminum Fluoride *BookRags*. Viitattu 14.1.2010. (englanniksi)
**Flanderin ympäriajo 2005** oli järjestyksessään 89. Flanderin ympäriajo. Kilpailu käytiin 3. huhtikuuta 2005 Brüggestä Meerbekeen 256 kilometrin reitillä pilvettömässä säässä.

Muur van Geraardsbergenin nousussa kärkeen oli muodostunut kuuden ajajan ryhmä, johon kuuluivat ennakkosuosikit Tom Boonen ja Peter Van Petegem sekä Andreas Klier, Erik Zabel, Roberto Petito ja Alessandro Ballan. Klier vastasi vauhdinpidosta yrittäen estää irtiotot ja taata tätä myötä tallitoverilleen Zabelille hyvät asemat loppukiriratkaisuun. Boonen onnistui kuitenkin irtautumaan ryhmästä Bosbergin nousun jälkeen. Hän voitti kilpailun lopulta 35 sekunnin erolla Klieriin.

Lopputulokset
-------------

### Brügge–Meerbeke, 256 km

|  | Ajaja | Maa | Joukkue | Aika | UCI ProTour -pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| **1** | Tom Boonen | Belgia | Quick·Step | 6.22.00 | 50 |
| **2** | Andreas Klier | Saksa | T-Mobile Team | +0.35 | 40 |
| **3** | Peter Van Petegem | Belgia | Davitamon-Lotto | +0.40 | 35 |
| **4** | Erik Zabel | Saksa | T-Mobile Team | s.a. | 30 |
| **5** | Roberto Petito | Italia | Fassa Bortolo | s.a. | 25 |
| **6** | Alessandro Ballan | Italia | Lampre-Caffita | s.a. | 20 |
| **7** | George Hincapie | Yhdysvallat | Discovery Channel | +1.42 | 15 |
| **8** | Léon van Bon | Alankomaat | Davitamon-Lotto | s.a. | 10 |
| **9** | Sergei Ivanov | Venäjä | T-Mobile Team | s.a. | 5 |
| **10** | Vladimir Gusev | Venäjä | Team CSC | s.a. | 1 |

Lähteet
-------

* Tulokset Sports123-sivustolla (englanniksi)
**Aluepalautus ry.** on yhdistys, joka ajaa Suomen Neuvostoliitolle luovuttamien alueiden palautusta neuvotteluteitse Venäjältä. Järjestön toimintaan kuuluvat yleisötilaisuudet ja tiedotteet Karjalan palautukseen liittyvistä asioista. Aluepalautus toimii yhteistyössä ProKarelian ja Tarton rauha ry:n kanssa.*lähde?*

Mediassa
--------

Vuonna 2009 Aluepalautus ry:tä sidottiin yhteen Nord Stream -kaivosvaltauksen kanssa, jossa joukko Pro Karelia -liikkeen aktivistia yrittivät estää Venäjän ja Länsi-Euroopan välisen kaasuputken rakentamista.

Vuonna 2010 Aluepalautus ry:n tiedottaja Lasse Koskinen lähetti järjestön nimissä tiedotteen, jossa kertoo Keskustan kansanedustaja Antti Kaikkosen tulevan vaatimaan Karjalan palautusta. Kaikkonen kiisti tiedon ja ihmetteli Karjalan palauttamista vaativien tahojen yritystä valjastaa hänet palauttamisvaatimusten keulakuvaksi.

Lähteet
-------

1. 1 2  Ovaskainen, Teppo: Kaikkosen Karjala-puheesta tuli sotku *Uusi Suomi*.  19.7.2010. Viitattu 18.12.2011.
2. ↑  YLE Lahti: Karjalan palauttaminen kiinni Suomen aloitteesta *YLE*.  7.10.2009.  Arkistoitu 10.10.2009. Viitattu 18.12.2011. [vanhentunut linkki]

Aiheesta muualla
----------------

* Aluepalautus ry.
**Sinkkuelämää** on yhdysvaltalaisen Candace Bushnellin romaani vuodelta 1996. Kirja koostuu Bushnellin vuosina 1993–1996 The New York Observer -sanomalehteen kirjoittamista kolumneista. Kirjan pohjalta on tehty suosittu televisiosarja *Sinkkuelämää*.

Tarina
------

Kirja koostuu Bushnellin kirjoittamista erillisistä kolumneista. Kolumnit ovat itsenäisiä tekstejä, mutta niissä esiintyy myös toistuvia teemoja ja henkilöitä. Tekstit käsittelevät mm. ihmissuhteita, seksiä, naisen asemaa ja elämää New Yorkissa. Kirjan päähenkilönä on kolumnisti Carrie Bradshaw, joka kirjoittaa omasta ja tuttaviensa elämästä. Carriellä on on/off-suhde herra Kihoksi kutsutun miehen kanssa. Hänen parhaita ystäviään ovat myös televisiosarjassa esiintyvät Samantha Jones ja Stanford Blatch.

Julkaisu
--------

Kirja julkaistiin ensimmäisen kerran vuonna 1996. Se on sittemmin käännetty useille kielille. Suomessa *Sinkkuelämää*-kirja julkaistiin vuonna 2000 Tammen kustantamana, Arto Schroderuksen suomentamana. Vuonna 2010 Bushnell julkaisi Carrie Bradshaw'n lukioaikoihin sijoittuvan romaanin *Sinkkuelämää: Carrien nuoruusvuodet* (The Carrie Diaries).

Lähteet
-------

1. 1 2  CandaceBusnell.com - Books
2. ↑  Tammi - Candace Bushnell - Teokset

Aiheesta muualla
----------------

* Candace Bushnellin viralliset kotisivut
* Candace Bushnellin kolumneja The New York Observer -lehdessä
* Candace Bushnell kustannusyhtiö Tammen sivuilla
**Walesinsetteri** (*Welsh Setter*) eli **llanidloesinsetteri** (*Llanidloes Setter*) on sukupuuttoon kuollut walesilainen koirarotu.

Ulkonäkö
--------

Walesinsetteri muistutti paljon englanninsetteriä, mutta sillä oli pitkä, voimakas pää ja karhea, kova, kihara karvapeite. Sen karvapeitettä verrattiin cotswold-lampaan villaan. Väritys oli liidunvalkoinen, jossa saattoi toisinaan esiintyä vähäisiä sitruunankeltaisia laikkuja.

Luonne ja käyttäytyminen
------------------------

Rodulla oli erinomainen hajuaisti. Se oli kuitenkin metsästäessään hidas ja systemaattinen – sekä hieman spanielimaisempi kuin englanninsetteri. Sitkeänä koirana se soveltui parhaiten vaikeakulkuisella maaperällä työskentelyyn.

Alkuperä
--------

Walesinsetterin suurin esiintyvyysalue oli Herefordshiren Kingstonissa (alue, joka on aiemmin kuulunut Walesiin). Se esiintyi erikoisluokassa walesilaisessa koiranäyttelyssä vuonna 1889.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Morris, Desmond. *Dogs - The Ultimate Dictionary of Over 1000 Dog Breeds*, s. 245. Trafalgar Square, 2008: North Pomfret, Vermont.
**Flamant-luokka** on Ranskan laivaston (merivartiolaitos) kolmen tyypin OPV54 ulkovartiolaivan muodostama alusluokka, jonka aluksia käytetään kalastusalueen valvontaan, etsintä- ja pelastuspalveluun sekä Ranskan talousalueen valvontaan aina 200 merimailin säteellä.

Suunnittelu
-----------

Niiden varustukseen kuuluu muun muassa kahdeksan kuutiometrin tankit saasteiden keräämiseen ja vesitykki palojen sammuttamiseksi. Alusten raikasvesitislaamo kykenee tuottamaan 15 tonnia juomavettä vuorokaudessa. Kullakin veneistä on 6,7 metrin Zodiac Hurricane -kumivene, jonka 200 hevosvoiman moottori yhdistettynä vesisuihkuvetolaitteeseen mahdollistaa 30 solmun nopeuden.

Alukset
-------

Alukset tilattiin elokuussa 1993 ja saatiin palvelukseen lokakuusta joulukuuhun 1997. Ne on sijoitettu Cherbourgiin.

**Flamant-luokan ulkovartioalukset**| Nimi | Telakka | Kölinlasku | Vesille | Palvelukseen | Kohtalo |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| *Flamant* | Constructions Mécaniques de Normandie (CMN), Cherbourg | 16. maaliskuuta 1994 | 24. huhtikuuta 1995 | 18. joulukuuta 1997 |  |
| *Cormoran* | Leroux et Lotz Naval, Lorient | 25. toukokuuta 1994 | 15. toukokuuta 1995 | 29. lokakuuta 1997 |  |
| *Pluvier* | CMN | 7. maaliskuuta 1995 | 2. joulukuuta 1996 | 18. joulukuuta 1997 |  |
|

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.   
Alkuperäinen artikkeli: en:Flamant-class patrol vessel

Lähteet
-------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Flamant-luokka**.
1. ↑  netmarine.net
2. 1 2  worldwarships.com - OPV54
Carl Samuel von Nottbeck
**Carl Samuel von Nottbeck** (19. maaliskuuta 1848 – 11. marraskuuta 1904 Pariisi) oli suomalainen insinööri joka toteutti Suomen ensimmäisen sähkövalaistuksen Finlaysonin Tampereen puuvillatehtaalla 1882.

Carl von Nottbeckin vanhemmat olivat tehtailija Wilhelm von Nottbeck ja kreivitär Marie Elise Constance von Mengden. Hän pääsi ylioppilaaksi Tartossa ja valmistui koneinsinööriksi Zürichin teknillisestä korkeakoulusta. Von Nottbeck oli 1870-luvun lopulla työssä Yhdysvalloissa Thomas Edisonin tehtailla ja tutustui siellä hehkulamppujen käyttöön valaistuksessa. Suomeen palattuaan hän suunnitteli 1881 yhdessä Edison-yhtymän unkarilaisen insinöörin Istvan von Fodorin kanssa sähkövalaistuksen Finlaysonin Tampereen puuvillatehtaan Plevnan kutomosaliin. 150 hehkulampusta koostunut sähkövalaistus otettiin käyttöön 15. maaliskuuta 1882. Voimanlähteenä oli kaksi Edisonin Electric Light Companyn valmistamaa 110 voltin tasavirtadynamoa. Jo seuraavana vuonna koko tehtaalla käytettiin sähkövalaistusta. Tehtaalle perustettiin myös oma sähkökeskusasema.

Carl von Nottbeck suunnitteli myös Suomen ensimmäisen koskien sähköistämisohjelman. Hän toimi sittemmin Edisonin tehtaan edustajana Pietarissa ja siirtyi sieltä 1880-luvun lopulla Pariisiin jossa hän myös kuoli.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Esa Hakalan Musiikkia muun muassa-blogi 11.4.2013 : Von Nottbeck-suvusta
2. ↑  Heidi Lehtimäki: Sähkövalo Finlaysonille, Koskesta voimaa -sivusto
3. ↑  Dödsfall.  *Hufvudstadsbladet*, 14.11.1904, nro 310, s. 2. Kansalliskirjasto. Viitattu 30.03.2018.

Aiheesta muualla
----------------

* Yrjö Raevuori : Euroopan ensimmäinen sähkövalo paloi Tampereella, Aamulehti, 06.03.1938, nro 63, s. 8, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
**Helene** tai **Helen Hanfstaengl** (o.s. *Niemeyer*; k. 1973) oli kansallissosialistien tukijan ja Adolf Hitlerin ystävän Ernst Hanfstaenglin vaimo. Hän oli juuriltaan saksalais-amerikkalainen kuten puolisonsakin.

Helene Niemayer meni naimisiin Ernst Hanfstaenglin kanssa 11. helmikuuta 1920. Aviomies Ernst oli saksalaissyntyinen Harvardin käynyt kustantajasuvun poika, ja pariskunta muutti Saksaan vuonna 1921. Ernst tutustui pian Adolf Hitleriin, ja hänestä tuli tämän ystävä ja avustaja. Natsien ensimmäinen äänenkannattaja, sanomalehti *Völkischer Beobachter*, ostettiin Ernstin antamilla rahoilla. Ernst ja Helene järjestivät myös kutsuja, joilla Hitler saattoi tutustua vauraampiin yläluokan jäseniin.

Kertomansa mukaan Helene pelasti Hitlerin hengen tämän paettua Hanfstaenglien huvilaan epäonnistuneen oluttupavallankaappausyrityksen jälkeen. Hitler oli loukkaantunut poliisin avattua tulen natsien mielenosoituskulkuetta vastaan ja aikoi Helenen mukaan ampua itsensä. Helene otti kuitenkin ilman suurta vastarintaa aseen pois Hitlerin kädestä.

Myöhemmin Hitler rupesi nälkälakkoon istuessaan Landsbergin vankilassa vallankaappausyrityksestä tuomittuna. Ernstin kehotuksesta Helene vei Hitlerille leivoksia ja kehotti tätä syömään vedoten muun muassa siihen, että Saksan kansa tarvitsi Hitleriä pelastajakseen. Hitler lopetti nälkälakon, mutta kunnian tästä ovat ottaneet myös monet muut natsit ja natsien kannattajat.

Natsien tultua valtaan Ernst joutui pian Hitlerin epäsuosioon arvosteltuaan Joseph Goebbelsia. Ernst ja Helene erosivat vuonna 1936, ja Ernst pakeni Saksasta maaliskuussa 1937. Helene toimi aluksi natsien palveluksessa, mutta pakeni itsekin Saksasta ennen toisen maailmansodan alkua. 

Hanfstaenglit saivat kaksi lasta, pojan Egonin (s. 1921) ja tyttären Herthan (1924–1929), joista jälkimmäinen menehtyi sairauteen lapsena. Poika Egon palveli toisen maailmansodan aikana Yhdysvaltain armeijassa ja osallistui Tyynenmeren taisteluihin.

Lähteet
-------

* Peter Conradi: *Hitlerin uskottu, Rooseveltin avustaja. Ernst Hanfstaenglin uskomaton elämä*. (Hitler’s Piano Player. The Rise and Fall of Ernst Hanfstaengl, Confidante of Hitler, Ally of FDR, 2004.). Suomentanut Maikki Soro. Helsinki: Minerva, 2015. ISBN 978- 952-312-129-4.
* John Toland: *Hitler*. Wordsworth Editions, 1976. ISBN 1-85326-676-0.
* Louis L. Snyder: *Encyclopedia of the Third Reich*. Wordsworth Editions, 1998. ISBN 1-85326-684-1.

### Viitteet

1. ↑  *Kirjoitusasu vaihtelee, etunimi kirjoitetaan toisinaan Helen ja alkuperäinen sukunimi Niemayer tai Neemeyer, Conradin mukaan kuitenkin Helene Niemeyer.*
2. ↑  Conradi, s. 443
3. 1 2  Conradi, s. 53
4. ↑  Conradi, s. 93, 96
5. ↑  Conradi, s. 262–264
6. ↑  Conradi, s. 55
7. ↑  Conradi, s. 109
Carl Reinhold Sundell
**Carl Reinhold Sundell** (21. tammikuuta 1857 Norrköping – 26. huhtikuuta 1947 Norrköping) oli ruotsalainen luterilainen pappi, kansakouluntarkastaja ja virsirunoilija.

Elämä
-----

Sundell kävi koulua Norrköpingissä, aloitti teologian opinnot 1876 Uppsalassa, ja suoritti teologian kandidaatin tutkinnon 1887. Hän toimi lukion opettajana Norrköpingissä 1887–1889 sekä seurakuntapappina vuosina 1889–1893. Vuosina 1893–1914 hän toimi koulutarkastajana samalla kun hän oli vuosina 1908–1941 kirkkoherrana Östra Enebyn seurakunnassa Norrköpingissä, josta hän jäi eläkkeelle 84-vuotiaana.

Koulutarkastajana hän toimi useiden kansakoulutyötä kehittävien johtokuntien ja työryhmisen jäsenenä. Hän oli myös kirkolliskokouksen edustajana vuosina 1925 ja 1926. Sundell kirjoitti myös muutamia virsiä, joissa hän pyrki ottamaan huomioon alkaneen teollistumisen ja erilaiset ammattiryhmät, kuten kalastajat ja merimiehet. Ruotsin kirkon virsikirjassa on yksi hänen virtensä, joka keskittyy kuvaamaan maaseutua ja maanviljelijöiden työtä. Virsi "Du gav mig, o Herre, en teg av din jord" on vuodelta 1934 ja se on julkaistu otsikolla "För jordbrukare" ("Maanviljelijöille"). Se on vuoden 1986 virsikirjassa virsi 596. Suomenkielisessä virsikirjassa sen teksti "Soit haltuuni, Herrani, viljelysmaan" on Anna-Maija Raittilan käännös vuodela 1999.

Lähteet
-------

1. 1 2  Sundell, Carl Reinhold *dendanskesalmebogonline.dk*. Viitattu 15.3.2022. (tanskaksi)
2. ↑  Oscar Lövgren: *Psalm- och sånglexikon*, s. 673. Gummesons bokförlag, Stockholm, 1964. (ruotsiksi)
3. ↑  Per Olof Nisser, Inger Selander, Hans Bernskiöld: *Psalmernas väg Kommentaren till text och musik i Den svenska psalmboken Band 3 Psalmerna 421-651 Liturgiska sånger 652-700*, s. 405. Wessmans musikförlag AB Visby, 2019. ISBN 978-91-877-1068-1. (ruotsiksi)
**SydänAkatemia** on Sydäntutkimussäätiön 2015 perustama hanke, jonka tarkoituksena on tuoda viestinnän avulla tutkimusta lähemmäksi tutkimuksen tukijoita ja siitä hyötyviä potilaita. Tutkimushankkeiden etenemisen lisäksi SydänAkatemia myös tiedottaa sydänsairauksien lisääntymisestä.

SydänAkatemiassa mukana olevat tutkimukset ovat Sydäntutkimussäätiön saamin lahjoituksin tuettuja suomalaisia monikeskustutkimuksia, joissa arvioidaan sydänsairauksien hoitomenetelmiä ja tutkitaan hoidon vaikuttavuutta. Tutkimushankkeiden tavoitteena on saada lisää tietoa muun muassa rytmihäiriöistä, sepelvaltimotaudista ja sydämen vajaatoiminnasta sekä niiden tehokkaimmasta hoidosta.

Kärkihanke ICEMAN
-----------------

SydänAkatemian ensimmäisen kolmivuotisen suurhankkeen, ICEMANin, tavoitteena on valita kolmesta katetriablaatiomenetelmästä tehokkain ja turvallisin sekä saada lisätietoa kohtauksittaisen eteisvärinän uusiutuvuudesta. Eteisvärinä on yleisin sydämen pitkäkestoinen rytmihäiriö ja sen odotetaan lisääntyvän 100 000:sta peräti 150 000 potilaaseen vuoteen 2020 mennessä. Eteisvärinä heikentää toimintakykyä ja lisää monien sairauksien riskiä. 

Tutkimus saa tukea Sydäntutkimussäätiön diplomi-insinööri Kalevi Erosen rahastosta. ICEMAN-hanketta johtavat professorit Pekka Raatikainen ja Heikki Huikuri sekä vuoden 2018 keväästä lähtien Juhani Junttila, Huikurin jäädessä eläkkeelle. 

SydänAkatemia seuraa myös Sydäntutkimussäätiön tukemia merkittäviä perustutkimushankkeita, jotka ovat *Fixing the broken heart* eli tutkimushankkeet *Älykäs pilleri* ja *Hoitavat geenit*.

Aiheesta muualla
----------------

SydänAkatemian verkkosivu (Arkistoitu – Internet Archive)
**Kaakkois-Suomen ortodoksinen seurakunta** toimii Kymenlaakson ja Etelä-Karjalan alueilla ja kuuluu Helsingin ortodoksiseen hiippakuntaan. Sen toiminta alkoi vuoden 2021 alusta, ja se muodostuu entisistä Haminan, Kotkan ja Lappeenrannan seurakunnista. Yhdistymisen oli tarkoitus tapahtua jo vuonna 2020, mutta Kirkollishallitus lykkäsi sitä vuodella, jotta uuden seurakunnan eri alueet saisivat tasapuolisen edustuksen seurakunnallisessa päätöksenteossa. Seurakunnalla on 4100 jäsentä, ja se jakautuu kolmeen toiminta-alueeseen, jotka noudattelevat entisten itsenäisten seurakuntien rajoja: Lappeenranta-Imatra, Kouvola-Hamina ja Kotka-Loviisa. Toiminta-alueet säilyttävät entiset kiinteistönsä ja työntekijänsä.

Lappeenranta-Imatra
-------------------

Kouvolan toiminta-alue
----------------------

Entisen Haminan ortodoksisen seurakunnan aluetta kutsutaan uuden seurakunnan myötä Kouvolan toiminta-alueeksi. 

Haminassa sijaitsee Pietarin ja Paavalin kirkko sekä kaikkien murheellisten ilolle omistettu hautausmaankirkko. Kouvolassa sijaitsee seurakunnan kirkkoherran virasto, Ortodoksiakeskus Sypressi, Pyhän Ristin kirkko ja tšasouna Myllykoskella.

Kotka-Loviisa
-------------

Entisen Kotkan ortodoksisen seurakunnan alueella asuu 1050 ortodoksia. Alueen uudeksi papiksi valittiin vuoden 2021 alusta lähtien Konstantin Strekachev.

Seurakunnan kirkkoja
--------------------

* Lappeenrannan Jumalansynnyttäjän suojeluksen kirkkoLappeenrannan Jumalansynnyttäjän suojeluksen kirkko
* Imatran Pyhän Nikolaoksen kirkkoImatran Pyhän Nikolaoksen kirkko
* Haminan Pyhien apostolien Pietarin ja Paavalin kirkkoHaminan Pyhien apostolien Pietarin ja Paavalin kirkko
* Haminan hautausmaankirkkoHaminan hautausmaankirkko
* Kotkan Pyhän Nikolaoksen kirkkoKotkan Pyhän Nikolaoksen kirkko
* Kouvolan Pyhän Ristin kirkkoKouvolan Pyhän Ristin kirkko
* Myllykosken tsasounaMyllykosken tsasouna

Lähteet
-------

1. ↑  Ort.fi - Kaakkois-Suomen seurakunnan syntyä juhlitaan
2. ↑  Yle.fi - Kaakkois-Suomen ortodoksiset seurakunnat yhdistyvät vuoden 2021 alussa
3. 1 2  Kymensanomat.fi - Kotkan ortodoksit saivat oman papin
4. ↑  Esaimaa.fi - Lappeenrannan ortodoksinen seurakunta aloitti seurakuntien yhdistymisen ristisaatolla
5. ↑  Orthamina.fi
6. ↑  Haminan ortodoksinen seurakunta Suomen ortodoksinen kirkko.  Arkistoitu 28.9.2020. Viitattu 13.1.2021.
**Alueseurakunta** on Suomessa käytössä oleva nimitys evankelis-luterilaisen seurakunnan osalle. Kuntaliitosten yhteydessä myös alueen seurakunnat ovat yhdistyneet ja uuden suuren seurakunnan perusseurakuntatyön käytännön toteutusta varten on muodostettu alueseurakuntia tai kappeliseurakuntia uusiksi alueyksiköiksi. Kirkkolainsäädännön mukaan yhden kunnan alueella saa olla vain yksi seurakuntatalous. Se tarkoittaa, että joko yhden seurakunnan alue käsittää koko kunnan alueen tai usea seurakunta (yleensä paikallisseurakunnat, mutta eräissä kaksikielisissä kunnissa yksi suomen- ja yksi ruotsinkielinen) muodostaa seurakuntayhtymän. Siten kuntaliitos aiheuttaa aina myös muutoksen seurakuntajakoon.

Alueseurakunnassa tapahtuvaa työtä johtaa aluekappalainen yhdessä alueneuvoston kanssa. Alueneuvosto saa päättää muun muassa joidenkin määrärahojen käytöstä ja vaikuttaa työntekijöiden valintaan. Alueseurakuntien papit, kanttorit ja muut työntekijät huolehtivat ainakin seuraavista työaloista: jumalanpalvelus, musiikki, lapsityö, nuorisotyö, perhetyö, aikuistyö, rippikoulu, diakonia ja kansainvälinen työ. Esimerkiksi Jyväskylän seurakunta koostuu yhdeksästä alueseurakunnasta ja lisäksi pääkirkosta (Taulumäen kirkko), joka ei kuulu mihinkään alueseurakuntaan.

Alueseurakunta-nimitys ei ole käytössä kaikissa laaja-alueisissa seurakunnissa. Esimerkiksi Salon seurakunnan osia kutsutaan alueiksi. Lainsäädäntö ei myöskään käytä nimitystä alueseurakunta, vaan sitä vastaa nimitys seurakuntapiiri.

Lähteet
-------

1. 1 2  Jyväskylän seurakunta. (Viitattu 13.8.2014)
2. ↑  Kirkkolain 3 luvun 3 §. (Viitattu 13.8.2014)
3. ↑  Salon seurakunnan seurakuntaliitos. (Arkistoitu – Internet Archive) (Viitattu 13.8.2014)
**Carl Leopold Sjöberg** (28. toukokuuta 1861 Gävle – 26. tammikuuta 1900 Hedemora) oli ruotsalainen säveltäjä. Hän oli varsinaiselta koulutukseltaan ja työltään lääkäri; säveltäjänä hän oli lähinnä itseoppinut. Hänen tuotantonsa keskiössä ovat laulut, joista postuumisti julkaistu "Tonerna" on tullut erityisen tunnetuksi.

Sjöberg varttui Gävlessä. Hänen isänsä Leopold työskenteli rautatieyhtiön kirjanpitäjänä, mutta kuoli pojan ollessa 7-vuotias. Äiti Karin (o.s. Lundström) elätti itsensä ja kolme lastaan avaamalla kaupan, jossa myi posliinia ja leluja. Yksi edesmenneen isän sukulaisista, rehtori ja valtiopäiväedustaja Jonas Selggren, tuki perhettä taloudellisesti. Tämän avulla Carl Sjöberg pystyi saattamaan lukio-opintonsa päätökseen vuonna 1879. Koulun musiikkiopettaja, säveltäjä Wilhelm Björkgren toimi Sjöbergille merkittävänä roolimallina; Sjöberg kehittyi opettajan johdolla niin, että pääsi sijaistamaan kirkon urkuria. Hän opiskeli lääketiedettä ensin Uppsalan yliopistossa (kandidaatin arvo 1888), sitten Karoliinisessa instituutissa (lisensiaatti 1893). Uppsalassa Sjöberg pääsi kahden mieskuoron eli Orphei Drängarin ja Allmänna Sångenin jäseneksi. Samoihin aikoihin hän alkoi säveltää lauluja.

Vuonna 1893 Sjöberg meni naimisiin vuonna 1888 tapaamansa Sofia Abelinin (1866–1945) kanssa. Vuonna 1894 hän aloitti työskentelyn lääkärinä Hedemorassa. Sivutoimisesti hän lauloi, soitti pianoa ja johti musiikkikokoonpanoja. Hän perusti sekä kuoron että jousikvartetin. Hedemoran-vuosinaan Sjöberg kuitenkin ilmeisesti sävelsi vähemmän kuin opintojensa aikana. Hänen tuotantoonsa kuuluvat laulujen lisäksi kolmiosainen pianokvartetto sekä kappale viululle ja pianolle. Sjöberg kuoli yllättäen 38-vuotiaana vaimonsa ollessa odottamassa parin kolmatta lasta. Hänen nimensä teki tunnetuksi vuonna 1892 sävelletyksi sanottu, mutta vasta säveltäjän kuoltua vuonna 1901 julkaistu laulu "Tonerna", jonka sanat ovat Erik Gustaf Geijerin käsialaa. Laulu on kuulunut muiden muassa Jussi Björlingin ohjelmistoon.

Sjöberg teki musiikin lisäksi myös kuvataidetta. Häneltä on säilynyt taideteoksia, joissa kuvataan näkymiä hänen asunnoistaan Tukholmassa, Uppsalassa ja Hedemorassa.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Carl Sjöberg Swedish Musical Heritage


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Norja
* Espanja
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Israel
* Suomi (KANTO)
* Belgia
* Yhdysvallat
* Ruotsi
* Australia
* Puola

 |
|  |
| Taiteenala | 
* MusicBrainz

 |
|  |
| Muut | 
* Europeana

 |

 |
**Helene Sadoven** (ukr. Олена Олексіївна Садовень, Olena Oleksijivna Sadoven; 21. toukokuuta 1894 Kiova – 13. syyskuuta 1978 Pariisi) oli ukrainalainen oopperalaulaja, äänialaltaan mezzosopraano. Hän debytoi opiskellessaan laulua Venäjällä ensimmäisen maailmansodan aikana. Vuonna 1917 hän muutti Venäjältä Pariisiin. 

Pariisissa Sadoven toimi useasti Grand Opéran ja Opéra Comiquen vierailevana laulajana. Hän lauloi vuonna 1922 Grand Opéran esittämässä Giuseppe Verdin oopperassa *Aida*, jossa hän esiintyi solistina yhdessä Claudia Muzion kanssa.

Sadoven työskenteli myös Opéra Russessa, kun se perustettiin Pariisissa vuonna 1927. Opéra Russen jäsenenä hän vieraili Milanon La Scalassa, Lontoossa, Hollannissa ja Etelä-Amerikassa.

Lähteet
-------

1. ↑  САДОВЕНЬ Елена Алексеевна *Dom Museum*.  Arkistoitu 17.7.2012. Viitattu 27.3.2021. (venäjäksi)
2. ↑  Садовень, Елена Алексеевна *Большая биографическая энциклопедия*. Aкадемик (Academic.ru). Viitattu 27.3.2021. (venäjäksi)
3. ↑  Sadoven, Helene *Products*. Tamino Autographs. Viitattu 27.3.2021. (englanniksi)


|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Belgia

 |

 |
**Mercedes-Benz GLE-sarja** on Mercedes-Benzin vuodesta 1997 lähtien valmistama crossover-tyyppinen automalli, joka jakaa tekniikkansa Mercedes-Benz GLS-sarjan kanssa. GLE-sarjaa valmistetaan Tuscaloosassa, Yhdysvalloissa. Mallinimenä oli alun perin **Mercedes-Benz M-sarja**.

W163 (1997–2005)
----------------

Ensimmäisen sukupolven facelift-malli.Ensimmäisen sukupolven facelift-malli.
*Pääartikkeli: Mercedes-Benz M-sarja (W163)*
Ensimmäisen sukupolven M-sarja esiteltiin vuonna 1997. Bensiinimoottorien koot vaihtelevat 2,3-litraisesta aina ML 55 AMG:n 5,4-litraiseen 347 hevosvoimaiseen moottoriin. Dieselmoottoreita on kaksi, jotka ovat 270 CDI ja 400 CDI.

### Mitat

* Pituus: 4587 mm
* Leveys: 1833 mm
* Korkeus: 1776 mm
* Akseliväli: 2820 mm
* Raideleveys (e/t): 1565 mm
* Omamassa: 1930–2335 kg
* Polttoainesäiliö: 80 l (AMG mallissa 120 litraa)

W164 (2006–2011)
----------------

Mercedes-Benz ML W164Mercedes-Benz ML W164
*Pääartikkeli: Mercedes-Benz M-sarja (W164)*
W164 esiteltiin huhtikuussa 2005. Moottorivalikoimaan kuuluu Suomessa bensiinikäyttöiset ML 350 (3,5 l V6), ML 500 (5,0 l V8) ja ML 63 AMG (6,2 l V8). Dieselmoottoreina on saatavilla ML 280 CDI (3,0 V6, 190 hv), ML 320 CDI (3,0 l V6, 224 hv) ja ML 420 CDI (4,0 l V8). Jokainen malli on varustettu Mercedes-Benzin jatkuvalla 4Matic-nelivedolla. Uutuutena edeltäjäänsä W163:een on muun muassa uusi 7G-TRONIC-seitsenvaihteinen automaattivaihteisto, lisävarusteena saatava Airmatic-ilmajousitus ja kääntyvät kaksoisksenonvalot.

### Mitat

* Pituus: 4780 mm
* Leveys: 1911 mm
* Korkeus: 1815 mm
* Akseliväli: 2915 mm

W166 (2011–)
------------

*Pääartikkeli: Mercedes-Benz GLE-sarja (W166)*
W166 esiteltiin heinäkuussa 2011. Moottorivalikoimaan kuuluu Suomessa bensiinikäyttöiset ML 350 (3,5 l V6 306 hv) ja ML 63 AMG (tupla-turboahdettu 5,5 l V8 525 hv). Dieselmoottoreina on saatavilla ML 250 Bluetec (2,2 R4, 204 hv), ML 350 Bluetec (3,0 l V6, 258 hv). Jokainen malli on varustettu Mercedes-Benzin jatkuvalla älykkäällä 4MATIC-nelivedolla. Vaihteistona on päivitetty 7G-TRONIC PLUS-seitsenvaihteinen automaattivaihteisto. Auto sai nykyisen nimensä vuonna 2015. Samalla se sai kasvojenkohotuksen. Mercedes-Benz on myös julkaissut GLE-Coupe-mallin jossa maasturimaisuus on muutettu urheiluautomaiseksi.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Mercedes-Benz M-sarja** Wikimedia Commonsissa

Mercedes-Benzin automallit

|  |  |
| --- | --- |
| Henkilöautot | 
* A-sarja
* B-sarja
* C-sarja
* CLA-sarja
* CLS-sarja
* E-sarja
* EQA
* EQB
* EQC
* EQE
* EQS
* EQS SUV
* G-sarja
* GLA-sarja
* GLB-sarja
* GLC-sarja
* GLE-sarja
* GLK-sarja
* GLS-sarja
* S-sarja
* SL-sarja
* SLC-sarja

 |
| Yksittäis- ja erikoismallit | 
* AMG One
* AMG GT
* AMG X290
* Maybach S 600

 |
| Historialliset mallit | 
* 600
* 630
* 770
* 190

 |
| Pakettiautot, tila-autot ja lava-autot | 
* Citan
* EQV
* R-sarja
* Sprinter
* T-sarja
* Vaneo
* Vito
* V-sarja
* X-sarja

 |
| Linja-autot | 
* CapaCity
* Citaro
* Tourino
* Tourismo
* Travego
* Integro
* Vario

 |
| Kuorma-autot | 
* Actros
* Axor
* Atego
* Econic
* Zetros
* Unimog (U20, U300/U400/U500, U4000/U5000)

 |