Ville Vallgrenin veistämä Torkkeli Knuutinpojan patsas Viipurin entisen kaupunginmuseon edessä.
**Torkkeli Knuutinpoika** (myös **Tyrgils**, ruots. *Torgils Knutsson*; k. helmikuu 1306 Tukholma) oli ruotsalainen valtaneuvos, joka toimi marskina ja Ruotsin holhoojahallituksen johtavana jäsenenä kuningas Birger Maununpojan alaikäisyyden aikana vuosina 1290–1298. Torkkeli Knuutinpoika syrjäytettiin ja teloitettiin vuonna 1306, kun hän oli joutunut Birger Maununpojan epäsuosioon.

Perinteisen, nyttemmin kyseenalaistetun näkemyksen mukaan Torkkeli Knuutinpoika johti vuonna 1293 Karjalaan suuntautunutta sotaretkeä eli niin sanottua kolmatta ristiretkeä Suomeen ja perusti sen aikana Viipurin linnan karjalaisten aiemman linnoituksen paikalle. Häntä on siksi perinteisesti pidetty koko Viipurin perustajana. 1300-luvulla kirjoitetun Eerikinkronikan kuvaus sotaretkestä mainitsee kuitenkin vain linnan perustamisen. Lisäksi arkeologisten kaivausten perusteella Viipurissa oli karjalainen kauppapaikka jo 900-luvulla.

Elämä
-----

### Nousu valtaan

Torkkeli Knuutinpojan syntymäaikaa ei tiedetä, mutta se lienee aikaisintaan 1250-luvulla. Hänen isänsä oli tuntemattomaan sukuun kuulunut Knut-niminen henkilö. Hänen äitinsä oli todennäköisesti nimeltä tuntematon Birger Jaarlin sisarpuolen Sigtrygg Bobergin tytär, mikä teki hänestä Ruotsin kuningasperheen etäisen sukulaisen. Hänet mainitaan ensimmäisen kerran vuonna 1283 ja hänen tiedetään kuuluneen kuningas Maunu Ladonlukon seurueeseen vuonna 1285 ja olleen valtaneuvos jo vuonna 1288. Samoihin aikoihin hänet myös lyötiin ritariksi. Eerikinkronikassa annetaan ymmärtää Maunu Ladonlukon nimenneen Knuutinpojan kuolinvuoteellaan 1290 alaikäisen poikansa Birger Maununpojan pääholhoojaksi ja eräät toiset lähteet mainitsevat hänet samana vuonna myös drotsina, mutta kumpaakin tietoa on epäilty. Joka tapauksessa hänen tiedetään olleen marski viimeistään elokuussa 1291 ja tuon vuoden aikana hänen asemansa korostui useiden muiden merkkimiesten kuollessa tautiepidemiaan. Knuutinpoika ei liene kuitenkaan vielä tässä vaiheessa ollut holhoojahallituksen johtaja.

### Ristiretki Karjalaan

Novgorodilaisten tehtyä kevättalvella 1292 hävitysretken Hämeeseen ruotsalaiset vastasivat tekemällä ensin Karjalaan ja Inkeriin pienemmän vastahyökkäyksen, johon Knuutinpoika tuskin osallistui. Novgorodin kronikka mainitsee ruotsalaisten tehneen kevään 1293 ja kevään 1294 välisenä vuonna uuden retken, jonka aikana he perustivat uuden linnan Karjalaan; sama todetaan Eerikinkronikassa mainitsematta vuotta tai retken johtajaa. Vasta 1400-luvulla elänyt historioitsija Ericus Olai mainitsee Torkkeli Knuutinpojan sekä Västeråsin piispan Peterin vuonna 1293 tehdyn retken alkuunpanijoina. Knuutinpojan tiedetään olleen Tukholmassa saman vuoden helluntain aikoihin, mutta koska hänen toiminnastaan Ruotsissa ei sen jälkeen ole mainintoja ennen vuotta 1295, on hänen oletettu johtaneen retkeä itse. On mahdollista, että Viipurin kohdalla oli jo entuudestaan karjalaisten varustus ja kenties myös suomalaista tai ruotsalaista asutusta, mutta kivisen linnan rakentaminen alkoi joka tapauksessa tämän retken yhteydessä. Ruotsalaiset kävivät myös valtaamassa Käkisalmessa olleen varustuksen, jonka novgorodilaiset kuitenkin valtasivat takaisin jo 1295. Sotaretki nähtiin Ruotsissa ristiretkenä, ja sillä samalla myös varmistettiin Ruotsille jalansija Karjalassa.

Torkkeli Knuutinpoika teki vuonna 1300 uuden sotaretken Neva-joelle. Sen aikana hän rakennutti Neva- ja Ohtajokien väliselle niemelle Maankruunun puuvarustuksen ja jatkoi hävitysretkeä Laatokalle, Inkeriin ja Vatjaan. Maankruunu joutui kuitenkin jo seuraavana vuonna antautumaan novgorodilaisille.

### Myöhemmät vaiheet ja kuolema

Kolmannen ristiretken jälkeen Torkkeli Knuutinpoika vakiinnutti asemansa Ruotsin tosiasiallisena johtohenkilönä, jopa Birger Maununpojan täysi-ikäiseksi tulon jälkeenkin. Hän kiristi otettaan kirkosta ja vähensi sen etuoikeuksia, mikä toi hänelle monien ylimysten tuen. Hänen johtamansa holhoojahallitus sääti vuonna 1296 niin sanotun Uplannin lain. Pian vuoden 1300 Nevan retken jälkeen Knuutinpojan asema Ruotsissa kuitenkin heikkeni. Birger Maununpojan ja hänen kahden nuoremman veljensä, herttua Valdemar Maununpojan ja herttua Eerik Maununpojan välille vuosina 1304–1305 syntyneessä valtakamppailussa Torkkeli Knuutinpoika asettui kuninkaan puolelle. Kun herttuat pian sopivat välinsä kuningas Birgerin kanssa, he saivat käännettyä kuninkaan Knuutinpoikaa vastaan. Knuutinpoika yritti turhaan etsiä tukea kirkolta lupaamalla palauttaa sille edellisellä vuosikymmenellä lakkautettuja privilegioita. Kuninkaan luottamuksen menettänyt Torkkeli Knuutinpoika vangittiin joulukuussa 1305 tilallaan Länsi-Götanmaan Lenassa. Hänet tuomittiin kuolemaan ja mestattiin Tukholmassa todennäköisesti 9.–11. helmikuuta 1306 välisenä aikana. Hänet haudattiin Tukholman fransiskaaniluostarin kirkkoon.

### Perhe

Torkkeli Knuutinpojan ensimmäinen, vuonna 1303 kuollut puoliso oli mahdollisesti prinsessa Birgitta, joka lienee ollut joko kuningas Birger Maununpojan sisar tai tämän veljen Valdemar Maununpojan tytär. Birgittan kuoltua Knuutinpoika meni vuonna 1303 naimisiin kreivitär Hedwig von Ravensbergin kanssa. Torkkeli Knuutinpojalla oli kaksi tytärtä, joista vanhempi, Kristina (1297–1356) naitettiin Valdemar Maununpojalle. Nuorempi tytär Margareta (k. 1319) oli naimisissa valtaneuvos Knut Folkenpojan kanssa.

Muistaminen
-----------

Helsingissä ja Viipurissa olevat Torkkeli-alkuiset paikannimet (kuten Torkkelinmäki ja Torkkelinpuisto) on nimetty Torkkeli Knuutinpojan mukaan. Vuonna 1908 Viipurin vanhalle raatihuoneentorille linnaa vastapäätä pystytettiin Ville Vallgrenin veistämä *Torkkeli Knuutinpojan patsas*. Se poistettiin paikaltaan neuvostoaikana, mutta palautettiin linnan 700-vuotisjuhlien yhteydessä 1993.

Lähteet
-------

1. ↑  Esimerkiksi Jukka Korpela: *Viipurin linnaläänin synty*, s. 69, 77. 2004.
2. ↑  suomentanut Harry Lönnroth ja Martti Linna: *Eerikinkronikka*, s. 99. Suomalaisen kirjallisuuden seura, 2013.
3. 1 2 3 4 5 6 7 8  Seppo Suvanto: / Tyrgils Knutinpoika (K 1306) *Kansallisbiografia-verkkojulkaisu (maksullinen)*.  9.10.2006. Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura.
4. 1 2 3  *Nordisk familjebok* (1920), s. 542–543 (ruotsiksi) Runeberg.org. Viitattu 21.6.2016.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Torkkeli Knuutinpoika** Wikimedia Commonsissa

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Ruotsin valtaneuvostot |
| --- |
|  |
| 
* kamarimestari
* valtakunnanamiraali
* valtakunnandrotsi
* valtakunnankansleri
* valtakunnanmarski

 |
|  |
| Folkunga-aika (1250–1389) | 
* Pentti Algotinpoika
* Bengt Hafridsson
* Matias Kettilmundinpoika
* Magnus Minniskiöld
* Torkkeli Knuutinpoika
* Arvi Kustaanpoika
* Andreas And
* Knut Jonsson Aspenäs
* Magnus Knutsson Aspenäs
* Ture Kettilsson Bielke
* Bengt Turesson Bielke
* Nils Tuurenpoika Bielke
* Sten Turesson Bielke
* Eerik Turenpoika Bielke (vanhempi)
* Gregers Magnusson Bjälbo
* Magnus Gregersson Bjälbo
* Peder Joninpoika (Bååt)
* Birger Persson Finsta
* Folke Jonsson Fånö
* Johan Karlsson Fånö
* Bo Joninpoika Grip
* Knut Matsson Lejonbjälke
* Björn Näf
* Knut Porse
* Abjörn Sixtensson Sparre av Tofta
* Magnus Ragvaldsson Tre rutor
* Bengt Filipsson Ulv
* Filip Ulfsson Ulv
* Ulf Karlsson Ulv
* Ulf Gudmarsson Ulvåsa

 |
|  |
| Kalmarin unionin aika (1389–1520) | 
* Olof Larsson
* Peder Turesson Bielke
* Ture Turesson Bielke
* Sten Turesson Bielke
* Eerik Tuurenpoika Bielke (nuorempi)
* Eskil Isaksson Banér
* Nils Eskilsson Banér
* Karl Tordinpoika Bonde
* Tord Rörikinpoika Bonde
* Bengt Lydekesson Djäkn
* Henrik Klaunpoika Djäkn
* Karl Magnusson Eka
* Trotte Karlsson Eka
* Måns Karlsson Eka
* Nils Eriksson Gyllenstierna
* Klaus Henrikinpoika Horn
* Per Olofsson Horn
* Sune Sunason Ille
* Hans Kröpelin
* Knut Erikinpoika Kurki
* Erik Abrahamsson Leijonhufvud
* Mattias Gregersson (Lillie)
* Bo Stensson Natt och Dag
* Kristiern Pentinpoika Oxenstierna
* Axel Nilsson Posse
* Knut Posse
* Erik Puke
* Henrik Stensson (Renhuvud)
* Erik Holmstensson Rosenstråle
* Nils Gustafsson Rossvik
* Svante Niilonpoika Sture
* Nils Olofsson Stiernkors
* Nils Bonpoika Sture
* Olavi Niilonpoika Tavast
* Ivar Akselinpoika Tott
* Lauri Akselinpoika Tott
* Åke Yrjänänpoika Tott
* Arvid Trolle
* Bengt Gotskalksson Ulv
* Gotskalk Bengtsson Ulv
* Eerik Juhananpoika Vaasa
* Erik Karlsson Vaasa
* Johan Kristerinpoika Vaasa
* Krister Niilonpoika Vaasa

 |
|  |
| Kustaa Vaasan valtaneuvosto (1520–1561) | 
* Hoijan kreivi Juhana
* Axel Eriksson Bielke
* Ture Eriksson Bielke
* Ture Pedersson Bielke
* Per Brahe vanhempi
* Birger Nilsson Grip
* Karl Eriksson Gyllenstierna
* Peder Olofsson Hård
* Erik Fleming
* Ivar Fleming
* Bengt Nilsson Färla
* Knut Andersson Lillie
* Måns Bryntesson Lilliehöök
* Sten Eriksson Leijonhufvud
* Måns Johansson Natt och Dag
* Lars Siggesson Sparre
* Gustaf Olofsson Stenbock
* Svante Steninpoika Sture
* Johan Turesson Tre Rosor
* Nils Olofsson Vinge

 |
|  |
| Eerik XIV:n valtaneuvosto (1561–1568) | 
* Dionysius Beurreus
* Hogenskild Bielke
* Johan Axelsson Bielke
* Per Brahe vanhempi
* Lars Ivarsson Fleming
* Bengt Gylta
* Henrik Klaunpoika Horn
* Sten Eriksson Leijonhufvud
* Eric Gustafsson Stenbock
* Gustav Olofsson Stenbock
* Svante Steninpoika Sture
* Iivar Maununpoika Särkilahti

 |
|  |
| Juhana III:n valtaneuvosto (1568–1592) | 
* Gustaf Banér
* Sten Axelsson Banér
* Claes Bielke
* Hogenskild Bielke
* Ture Nilsson Bielke
* Erik Brahe
* Per Brahe vanhempi
* Herman Fleming
* Klaus Fleming
* Bengt Gylta
* Kaarle Henrikinpoika Horn
* Axel Stensson Leijonhufvud
* Anders Pedersson Lilliehöök
* Erik Larsson Sparre
* Gustaf Olofsson Stenbock
* Gustaf Gabrielsson Oxenstierna
* Klaus Åkenpoika Tott

 |
|  |
| Sigismundin valtaneuvosto (1592–1599) | 
* Gustav Axelsson Banér
* Sten Axelsson Banér
* Hogenskild Bielke
* Klaus Fleming
* Axel Stensson Leijonhufvud

 |
|  |
| Kaarle IX:n valtaneuvosto (1599–1611) | 
* Hogenskild Bielke
* Nils Tuurenpoika Bielke
* Yrjö Boije
* Arvid Henrikinpoika Horn
* Henrik Kaarlenpoika Horn
* Matts Larsson Kruus
* Mauritz Stensson Leijonhufvud
* Nils Andersson Lilliehöök
* Axel Oxenstierna
* Hans Åkesson Soop

 |
|  |
| Kustaa II Aadolfin valtaneuvosto (1611–1632) | 
* Sten Svantesson Bielke
* Jakob De la Gardie
* Henrik Kaarlenpoika Horn
* Klaus Horn
* Jesper Kruus
* Jöns Kurck
* Axel Oxenstierna
* Johan Skytte
* Mathias Soop
* Åke Tott
* Herman Wrangel

 |
|  |
| 1600-luku | 
* Rutger von Ascheberg
* Johan Banér
* Nils Bielke
* Karl Bonde
* Abraham Pietarinpoika Brahe
* Pietari Brahe
* Sten Nilsinpoika Bielke (nuorempi)
* Gustav Bonde (vanhempi)
* Axel Julius De la Gardie
* Johan De la Gardie
* Magnus Gabriel De la Gardie
* Ernest Johann Creutz
* Lorentz Creutz
* Eric Dahlberg
* Erik Henrikinpoika Fleming
* Herman Klaunpoika Fleming
* Klas Hermansson Fleming
* Lars Klasson Fleming
* Arvid Forbus
* Nils Gyldenstolpe
* Carl Gyllenstierna
* Erik Karlsson Gyllenstierna
* Johan Gyllenstierna
* Bengt Horn
* Henrik Henrikinpoika Horn
* Kustaa Horn
* Kustaa Evertinpoika Horn
* Lars Kagg
* Jöns Kurck
* Knut Kurck
* Robert Lichton
* Erik Lindschöld
* Bengt Bengtsson Oxenstierna
* Gustaf Oxenstierna
* Carl Piper
* Christofer Carl von Schlippenbach
* Carl Soop
* Gustaf Soop
* Gustaf Eriksson Stenbock
* Gustaf Otto Stenbock
* Johan Gabriel Stenbock
* Axel Wachtmeister
* Hans Wachtmeister
* Arvid Wittenberg
* Didrik Wrangel af Adinal

 |
|  |
| 1700-luku | 
* Axel Banér
* Nils Adam Bielke
* Ture Gabriel Bielke
* Gustaf Bonde (nuorempi)
* Ernst Johan Creutz
* Johan Creutz
* Carl Gustaf Dücker
* Otto Wilhelm De Geer
* Hans Axel von Fersen
* Carl Gustaf Frölich
* Nils Gyllenstierna
* Arvid Horn
* Pehr Kalling
* Swen Lagerberg
* Hans Henrik von Liewen (vanhempi)
* Hans Henrik von Liewen (nuorempi)
* Carl Gustaf Löwenhielm
* Johan August Meijerfeldt
* Carl Nieroth
* Pentti Gabrielinpoika Oxenstierna
* Johan Paulinus
* Carl Piper
* Knut Göransson Posse
* Carl Gustaf Rehnskiöld
* Fredrik Ribbing
* Fredrik Ulrik von Rosen
* Gustaf Fredrik von Rosen
* Carl Sparre
* Magnus Stenbock
* Erik von Stockenström
* Nils Stromberg
* Carl Gustaf Tessin
* Carl Axel Trolle-Wachtmeister
* Otto Wellingk
* Fabian Wrede
* Samuel Åkerhielm

 |

 |

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Saksa
* Ruotsi

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Kansallisbiografia
* Biografiskt Lexikon
* Uppslagsverket Finland

 |

 |