recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
*Tämä artikkeli kertoo päätoimittajasta. Kenraalista kerrotaan artikkelissa Kaarlo Heiskanen.*
**Kalle Pekka Heiskanen** (s. 29. toukokuuta 1950 Siilinjärvi) on suomalainen päätoimittaja.

Kalle Heiskanen syntyi lennonjohtaja Kalervo Heiskasen ja sääasemavirkailija Aino Konttisen perheeseen. Hänen puolisonsa vuodesta 1980 on toimittaja Liisa Härmälä. Ylioppilaaksi Heiskanen tuli 1970 ja opiskeli sitten Tampereen yliopistossa. Heiskanen johtaa Turun Sanomien, Väli-Suomen lehtien ja Kalevan yhteistä Helsingin toimitusta. Heiskanen on aikaisemmin toiminut Yleisradiossa, Helsingin Sanomissa ja Uudessa Suomessa. Hänet on nimitetty Pohjalaisen uudeksi päätoimittajaksi vuoden 2010 alusta. Heiskanen on entinen kokoomuslainen.

Vuonna 1981 Heiskanen oli yksi seitsemästä *Tamminiemen pesänjakajat* -kirjan kirjoittajasta.

Lähteet
-------

1. 1 2  *Kuka kukin on 2011*, s. 198. Helsinki: Otava, 2011. ISBN 978-951-1-24712-8.
2. ↑  Kalle Heiskanen Pohjalaisen päätoimittajaksi *ts.fi*.  20.10.2009. Turun Sanomat.  [vanhentunut linkki]
3. ↑  Kalle Heiskanen on uusi päätoimittaja *pohjalainen.fi*.  20.10.2009. Pohjalainen.
4. ↑  Näin syntyi kohukirja Tamminiemen pesänjakajat, joka järisytti Suomea, Helsingin Sanomat 8.10.2017.


|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Pohjalaisen logo | Edeltäjä:**Arno Ahosniemi** | **Pohjalaisen päätoimittaja**2010–2013 | Seuraaja:**Toni Viljanmaa** |
Peter Montgomery
**Peter Montgomery** (25. syyskuuta 1947 – 18. helmikuuta 2020) oli yhdysvaltalainen matemaatikko, joka julkaisi erityisesti kryptografiaan liittyviä artikkeleita. Hän työskenteli viimeksi Microsoft Researchin palveluksessa vuodesta 1998 eläkkeelle jäämiseensä 2014 asti.

Montgomery tunnetaan Montgomeryn modulaarisen kertolaskualgoritmin kehittäjänä. Algoritmi perustuu keskenään jaottomiin lukuihin. Se muuttaa kertolaskun yhteenlaskuksi ja neliöimiseksi, jotka voidaan laskea binääriluvuilla hyvin tehokkaasti.

Lähteet
-------

1. ↑  Peter Lawrence Montgomery, 1947-2020 *The International Association for Cryptologic Research (IACR)*. Viitattu 22.2.2020.
2. ↑  Understanding the benefits and pitfalls of modern cryptography *New Electronics*.  Arkistoitu 16.10.2017. Viitattu 16.10.2017.

Aiheesta muualla
----------------

* Montgomeryn tutkimusartikkeleita

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Saksa
* Yhdysvallat
* Alankomaat

 |
|  |
| Tieteilijät | 
* DBLP
* MathSciNet
* Mathematics Genealogy Project
* zbMATH

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Deutsche Biographie

 |
|  |
| Muut | 
* IdRef

 |

 |
Rataa pohjoisessa Kentissä, taustalla Medway Viaducts -sillat.
**High Speed 1** (lyh. **HS1**, ent. **Channel Tunnel Rail Link**) on Lontoon St Pancrasin ja Kanaalin tunnelin suun välinen suurnopeusrata. Rata avattiin liikenteelle kahdessa osassa: ensimmäinen 28. syyskuuta 2003 ja toinen osa 14. joulukuuta 2007.

Historia
--------

Kanaalin tunnelin ja Pariisin välille avattiin suurnopeuslinja, LGV Nord, vuonna 1994. Samantyyppinen suurnopeusrata avattiin myös Lillen ja Brysselin välille vuonna 1997. 

Eurostar-junat saattoivat ajaa näillä osuuksilla 300 kilometriä tunnissa, mutta Englannin puolella ne joutuivat käyttämään tavallista rataa hiljaisemmilla nopeuksilla. Koska paikallisliikenne kulki samoja raiteita, siitä aiheutui paljon myöhästymisiä eikä vuoroja voinut ajaa yhtä usein kuin nykyään.

Alkuperäisen suunnitelman mukaan Channel Tunnel Rail Link olisi tullut Lontooseen kaakosta ja sen pääteasema olisi sijainnut maan alla lähellä King's Crossin rautatieasemaa. Toteutuneen suunnitelman mukaan rata linjattiin idästä kohti Lontoota. Tämä avasi mahdollisuuden käyttää hiljentynyttä St Pancrasin asemaa terminaalina, josta olisi myös yhteys North London Linelle. Idea yhteydestä sille kuitenkin hyllytettiin myöhemmin.

Alkujaan rata piti rakentaa yhtenä kokonaisuutena, mutta vuonna 1998 hanke ajautui taloudellisiin vaikeuksiin. Tämän seurauksena se jaettiin kahteen osaan. 

Radan ensimmäinen 74 kilometriä pitkä osuus Kanaalin tunnelilta Fawkham Junctioniin lähellä Ebbsfleetin asemaa Kentissä otettiin käyttöön 28. syyskuuta 2003. Suurin osa tästä osuudesta kulkee moottoriteiden M2 ja M20 vieressä. Osuuden turvallisuustesteissä 30. heinäkuuta Eurostar kulki parhaimmillaan 334,7 km/h, joka oli Ison-Britannian raideliikenteen nopeusennätys.

Toinen, 39,4-kilometrinen osuus avattiin 14. joulukuuta 2007. Etelästä tullessa Ebbsfleetin jälkeen rata menee Thames-joen alitse 2,5 kilometriä pitkässä tunnelissa. Kuljettuaan noin kymmenen kilometriä Lontoon esikaupunkien reunoilla rata menee kahteen yhteensä noin 19 kilometriä pitkään tunneliin. Sen katkaisee kilometrin mittainen osuus Stratfordissa, jossa sijaitseva asema avataan helmikuussa 2009. Asemalta on myös raideyhteys North Polen varikolle. Tunneli päättyy St Pancrasin aseman pohjoispuolelle. 

Rata lyhensi matka-aikoja Ranskasta ja Belgiasta noin 40 minuutilla. Pariisista Lontooseen matka kestää nykyisin kaksi tuntia 15 minuuttia.

Vuoden 2012 kesäolympialaisten aikaan radalla tulee kulkemaan Southeasternin liikennöimä Olympic Javelin -suurnopeusjuna.

Lähteet
-------

1. ↑  BBC: How St Pancras was chosen BBC. Viitattu 6.6.2008.
2. ↑  EUROSTAR BREAKS UK HIGH SPEED RECORD Erik's Rail News. Viitattu 6.6.2008.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **High Speed 1** Wikimedia Commonsissa

* Kotisivut (englanniksi)
Ilai Elias Lehto (s. 1988, Joensuu) on pohjoiskarjalainen kuvanveistäjärunoilija. Hän asuu Kangasalla ja työskentelee Tampereella.

Lehto työskentelee installaatiopohjaisesti rakentaen tilallisia teoskokonaisuuksia pääasiassa kierrätetystä tekstiilimateriaalista. Lehdon teoksissa esiintyvät usein erilaiset karvaiset, pehmeät, lelumaiset asiat, joita hän työstää sekoittaen kuvataiteen ja käsityön perinteitä ja tekniikoita. Tunnistettavin teoksia yhdistävä työskentelytapa on villahuovutus, jota Lehto on hyödyntänyt teoksissaan jo kymmenen vuoden ajan.

Lehto on opiskellut kuvataiteilijaksi Tampereen ammattikorkeakoulussa 2016, valmistunut taiteen maisteriksi Aalto-yliopistosta *Visual Culture and Contemporary Art* -koulutusohjelmasta 2018 ja kuvataiteen maisteriksi kuvanveiston opetusalueelta Taideyliopiston Kuvataideakatemiasta keväällä 2021.

1. ↑  Ilai Elias Lehto *Poikilo*. Viitattu 18.10.2023.
2. ↑  Malmitalo - Tapahtumat *www.malmitalo.fi*. Viitattu 18.10.2023.
3. ↑  Ilai Elias Lehto – Boys & Other Soft Toys – Galleria Rajatila *rajataide.fi*.  10.3.2022. Viitattu 18.10.2023. (englanniksi)
**Arar** (arab. عرعر‎, *ʿarʿar*) on kaupunki al-Hudud aš-Šamaliyahin provinssissa Saudi-Arabian pohjoisosassa. Se on provinssinsa pääkaupunki. Al-Hudud aš-Šamaliyahin provinssilla on yhteistä rajaa Irakin kanssa.

Kaupungin perustivat 1950-luvun alussa puolipaimentolaiset, joita paikalle houkutteli Trans-Arabian öljyputkea varten aloitettu vedentuotanto. Kaupungin väkiluku on kehittynyt Saudi-Arabian väestönlaskentojen mukaan seuraavasti: 108 055 (1992), 145 237 (2004) ja 167 057 (2010).

Kaupunki sijaitsee 565 metriä merenpinnan yläpuolella ja kaupungissa vallitsee aavikkoilmasto. Vuoden mittaan vuorokauden ylin lämpötila vaihtelee 16–42 °C:n välillä ja alin lämpötila 3–26 °C: välillä. Viilentä on tammikuussa ja lämpimintä elokuussa. Vuosittainen sadanta on noin 50 millimetriä. Sateisinta on marraskuun ja huhtikuun välillä, jolloin saadaan lähes koko vuoden sademäärä.

Kaupungissa on muun muassa tekninen oppilaitos, sairaala ja lentokenttä. Pääelinkeinot ovat maatalous ja karjankasvatus. Viljelykasveja ovat sinimailanen (alfa-alfa), taateli, hedelmät ja vihannekset.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Brinkhoff, Thomas: Saudi-Arabia: Regions & Major Cities (Aineistolähteeksi ilmoitetaan Iranin tilastokeskus) *citypopulation.de*. Viitattu 12.8.2021. (englanniksi)
2. 1 2  Number of Population in Cities with More than 5,000 People (.xlsx) General Authority for statistics. Viitattu 12.8.2021. (englanniksi)
3. 1 2 3  ʿArʿar. Saudi Arabia *Encyclopædia Britannica*. britannica.com. Viitattu 24.7.2015. (englanniksi)
4. ↑  Arar World Meteorological Organization. Viitattu 12.8.2021. (englanniksi)
**Cape Dorset** (inuktitutiksi Kinngait, tavumerkeillä ᑭᙵᐃᑦ) on pikkukylä Kanadassa, Nunavutin territoriossa, Qikiqtaalukin alueella. Kylä sijaitsee Dorsetinsaarella olevalla Dorsetinniemellä, joka on yksi Kanadan arktistisista saarista. Kylän inuktikutinkielinen nimi Kinngait tarkoittaa korkeita vuoria. Kylän väkiluku on 1 236 (2006). Kylä sijaitsee tiettömällä alueella, ja ainoat liikenneyhteydet ovat vuosittaisen yhteysaluksen lisäksi lentokoneet. Kylän läheisyydessä sijaitsee Cape Dorsetin lentoasema. Kylää on myös sanottu inuiittitaiteen pääkaupungiksi.

Historia
--------

Dorsetin saarelta löydettiin ensimmäiset paleoeskimojen Dorsetin kulttuurin jättämät merkit ja kulttuuri nimettiin sen mukaan. Dorsetin kulttuurin ihmiset elivät alueella tiettävästi 1000-luvulta eaa. 1100-luvulle jaa. Kehittyneempi eskimojen Thulen kulttuuri syrjäytti Dorsetin kulttuurin ehkä väkivaltaisesti. Niinpä nykyisin Cape Dorsetissa elävät inuiitit ovat myöhemmän Thulen kulttuurin jälkeläisiä. Dorsetinniemen nimesi 24. syyskuuta 1631 kapteeni Luke Fox, brittiläisen Edward Sackvillen, Dorsetin 4. jaarlin kunniaksi, joka oli Foxin luoteisväylää etsineen tutkimusmatkan yksi rahoittaja. Hudson’s Bay Company perusti alueelle kauppa-aseman vuonna 1913.

Lähteet
-------

1. 1 2  History of Cape Dorset Cape Dorsetin kylä.  Arkistoitu 14.6.2007. Viitattu 18.9.2009. (englanniksi)
2. ↑  2006 Community Profiles Statistics Canada. Viitattu 11.9.2009. (englanniksi), (ranskaksi)[vanhentunut linkki]
3. ↑  Cape Dorset News Peter Pitseolak School.  Arkistoitu 6.7.2011. Viitattu 6.11.2009. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Cape Dorset** Wikimedia Commonsissa
Eleanor Tomlinson
**Eleanor May Tomlinson** (s. 19. toukokuuta 1992) on englantilainen näyttelijä ja laulaja. Hänet tunnetaan muun muassa Poldark-televisiosarjasta.

Tomlinson syntyi Lontoossa, Englannissa. Hän ja hänen perheensä muuttivat Beverleyyn, East Riding of Yorkshiren osavaltioon, kun hän oli nuori ja hän osallistui Beverley High Schooliin. Hän on laulaja Judith Hibbertin ja näyttelijä ja hevoskilpailujen kommentaattori Malcolm Tomlinsonin tytär. Hänen veljensä Ross Tomlinson on myös näyttelijä.

Filmografia
-----------

* Angus, Thongs and Perfect Snogging (2008)
* Jack the Giant Slayer (2013)
* Colette (2018)
* Love Wedding Repeat (2020)

### Televisiosarjat

* Poldark (2015–2019), BBC One
* The Outlaws (2021), BBC One
* War of the Worlds (2019), BBC One

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Israel
* Yhdysvallat
* Tšekki
* Alankomaat

 |
|  |
| Taiteenala | 
* MusicBrainz

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Deutsche Synchronkartei

 |
|  |
| Muut | 
* IdRef

 |

 |
*Tammikuu*. Yksi ensimmäisistä (Folio 2r) Très Riches Heuresin kuvitetuista sivuista. Sivu seuraa tammikuun kalenterisivua ja käsittelee tammikuussa tapahtuvaa lahjojenantopäivää. Sinisessä kaavussa oikealla tulen ääressä pöydässä istuva henkilö on herttua itse. Tulen yläpuolella on hänen vaakunansa. 
**Les Très Riches Heures du Duc de Berry** (tai yksinkertaisesti **Très Riches Heures**) on 1410-luvun ranskalainen gotiikan ajan kuvitettu rukouskirja, päivän rukoushetkien liturgisten tekstien kokoelma (hetkirukousten kirja) ja kalenteri. 

Très Riches Heuresia sanotaan usein kuvitettujen käsikirjoitusten kuninkaaksi, 1400-luvun tärkeimmäksi kuvitetuksi käsikirjoitukseksi, mutta se edustaa myös aikansa maalaustaiteen huippua. Rukouskirjassa päivän jokaiselle liturgiselle tunnille on sitä vastaava liturginen teksti. Lisäksi käsikirjoitukseen sisältyy "maallinen" kalenteri ja kirkkovuoden kalenteri sekä tiettyinä uskonnollisina pyhinä vaaditut rukoukset ja messut. Runsaasti kuvitettuna rukouskirjana se antaa kuvan 1400-luvun elämästä ja uskonnollisesta kuvastosta.

Rukouskirjan tilasi Berryn herttua (ransk. *Duc de Berry*) Jean vuonna 1413. Limbourgin veljekset Paul, Hermann ja Jean kuvittivat rukouskirjan, mutta työ jäi kesken heidän ja herttuan kuoltua vuonna 1416. Savoijin herttua Kaarle I:n toimeksiannosta Jean Colombe sai keskeneräisen rukouskirjan valmiiksi vuosina 1485–1489.

Rukouskirja koostuu yli 200 runsaasti kuvitetusta foliosta (416 sivusta). Noin puolet niistä on sivunkokoisia maalauksia, jotka ovat kansainvälisen gotiikan merkittävimpiä töitä. Teoksen korkealaatuisissa miniatyyrikuvissa on ekspressionistinen sävy. Siihenastiset maalaukset kuvasivat uskonnollisia aiheita, mutta Très Riches Heures sisälsi myös maisemia, kuten helmikuun lukuun kuvattu ensimmäinen taiteessa tunnettu lumimaisema. Kuvat kertovat myös vuodenaikojen mukaan vaihtuvista työtehtävistä ja huvituksista niin herttuan hovissa kuin talonpoikienkin keskuudessa. Kuvien yhteydessä on näkyvissä myös vastaava astrologinen taivaankansi. Teoksessa on lisäksi 300 koristeellista alkukirjainta. Rukouskirja sijaitsee nykyisin Musée Condéssa, Ranskan Chantillyssä.

Lähteet
-------

1. ↑  Tammikuun kuvasivu. Christus Rex, Inc.
2. 1 2  Litzen, Veikko: *Keskiajan kulttuurihistoria*, s. 66. Helsinki: Gaudeamus, 1974. ISBN 951-662-073-6.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Les Très Riches Heures du Duc de Berry** Wikimedia Commonsissa

* Les Très Riches Heures du Duc de Berry. Christus Rex, Inc.
* Les très riches heures du Duc de Berry. Nicholas Pioch 2002. Webmuseum.
**Varsinais-Suomen liitto** (ruots. *Egentliga Finlands förbund*) on yksi Suomen 19 maakunnan liitosta. Liittoon kuuluu 27 varsinaissuomalaista kuntaa. Liitto toimii maakunnan aluekehitysviranomaisena sekä suunnittelu- sekä edunvalvontaorganisaationa. Liitto myös hoitaa maakunnan kansainvälisiä suhteita.

Varsinais-Suomen liiton maakuntajohtajana on vuodesta 1998 lähtien toiminut valtiotieteen maisteri Juho Savo. Vuodesta 2015 Varsinais-Suomen liiton maakuntajohtajana on toiminut Kari Häkämies.

Liiton toimitilat sijaitsevat Turun keskustassa Linnankadulla, jonne liitto muutti 2020-luvulla aiemman toimipaikan Ratapihankadulla saatua purkutuomion.

Jäsenkunnat
-----------

Varsinais-Suomen liittoon kuuluu 27 kuntaa. Kunnat rahoittavat Varsinais-Suomen liiton toimintaa väestömääränsä mukaan määräytyvillä maksuosuuksilla.

Liittoon kuuluvat seuraavat kunnat: Aura, Kaarina, Kemiönsaari, Koski Tl, Kustavi, Laitila, Lieto, Loimaa, Marttila, Masku, Mynämäki, Naantali, Nousiainen, Oripää, Paimio, Parainen, Pyhäranta, Pöytyä, Raisio, Rusko, Salo, Sauvo, Somero, Taivassalo, Turku, Uusikaupunki, Vehmaa.

Katso myös
----------

* Lounaispaikka

Lähteet
-------

1. ↑  Kossila, Eino: Varsinais-Suomen liiton toimistotalo Turun Ratapihankadulla puretaan  4.9.2020. Yle. Viitattu 2.5.2023.

Aiheesta muualla
----------------

* Varsinais-Suomen liiton kotisivu

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Maakuntaliitot |
| --- |
|  |
| 
* Etelä-Karjala
* Etelä-Pohjanmaa
* Etelä-Savo
* Häme
* Kainuu
* Keski-Pohjanmaa
* Keski-Suomi
* Kymenlaakso
* Lappi
* Pirkanmaa
* Pohjanmaa
* Pohjois-Karjala
* Pohjois-Pohjanmaa
* Pohjois-Savo
* Päijät-Häme
* Satakunta
* Uusimaa
* Varsinais-Suomi

 |

 |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa | 
* ISNI

 |

 |
**Tero Eronen** (s. 1962 tai 1963) on suomalainen liikemies ja muusikko. Hän on entinen mallitoimiston omistaja ja nykyinen kiinteistösijoittaja. Eronen tunnetaan myös muusikkona O.S.S.Y.-nimisestä yhtyeestä.

Vuonna 2011 tapahtui mediahuomiota saanut oikeuskäsittely jossa Tero Eronen tuomittiin 16 seksuaalisesta hyväksikäytöstä, yhdeksästä raiskauksesta, viidestä pakottamisesta seksuaaliseen tekoon, kolmesta törkeästä raiskauksesta sekä raiskauksen yrityksestä, tapon yrityksestä ja törkeästä ihmiskaupasta. Vuonna 2012 vuonna hän sai tuomion 13 seksuaalisesta hyväksikäytöstä, kahdesta pakottamisesta sukupuoliyhteyteen sekä törkeästä raiskauksesta ja raiskauksesta. Oikeus määräsi hänelle enimmäisrangaistuksen, 13 vuotta ehdotonta vankeutta. Hän oli tuolloin 48-vuotias..

Rikokset olivat tapahtuneet pääosin hänen mallitoimistossaan töissä oleville tai töihin pyrkiville naisille.

Lähteet
-------

1. ↑  Yli 50 seksirikoksesta tuomittu joensuulaismies tienasi vankilassa istuessaan 228 000 € *IS.fi*.
2. ↑  Kymmenistä seksuaalirikoksista tuomittu ex-mallipomo tienasi vankilassa yli 125 000 euroa *IS.fi*.
3. ↑  Suomalaisrokkari 12 vuodeksi vankilaan! *Voice.fi*.
4. ↑  Mallitoimiston johtajalle 13 vuotta vankeutta seksuaalirikoksista *Hs.fi*.  2012.
5. ↑  Kaunottaret ja pitkä piina *Seura.fi*.


|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Suomi (KANTO)

 |

 |
Ferriittirengasmuistia
**Ferriittirengasmuisti** (englanniksi *magnetic core memory* tai lyhyesti arkikielessä *core*) on varhainen tietokoneen keskusmuistin toteutustapa. Se perustuu pieniin keraamisiin renkaisiin, joihin tieto tallennetaan magneettikentän polariteetin avulla. Se on haihtumaton muisti, jonka sisällön säilyttämiseen ei tarvita sähköenergiaa.

Ferriittirengasmuisti kehitettiin 1940-luvun lopulla. Ensimmäinen muistia käyttänyt tietokone oli MIT:n Whirlwind I vuonna 1953. Siitä tuli vallitseva tietokoneiden muistityyppi 1960-luvun alussa, jolloin se korvasi rumpumuistin ja elektroniputkimuistin kaltaiset ratkaisut. Ferriittirengasmuisteja käytettiin yleisesti vielä 1970-luvulla, jolloin niiden hakuajat olivat 600 nanosekunnin luokkaa. Muistia käytettiin korkeaa luotettavuutta vaativissa kohteissa kuten Apollo Guidance Computer.

Useampi henkilö on hakenut patenttia muistityypille: Frederick Viehe vuonna 1947, An Wang vuonna 1949, RCA:n Jan Rajchman vuonna 1950 ja MIT:n Jay Forrester vuonna 1951.

Muistityyppiin viittaavaa core-sanaa käytetään vieläkin tietokoneslangissa etenkin ilmauksessa *coredumppi*, joka tarkoittaa ohjelman kaatumisen yhteydessä syntyvää keskusmuistivedosta. Vedos tallentuu Unix-käyttöjärjestelmissä yleensä *core*-nimiseen tiedostoon.

Lähteet
-------

1. ↑  Bellis, Mary: History of Computer Memory; Inventors, About.com[vanhentunut linkki]
2. 1 2  Magnetic Core Memory Computer History Museum. Viitattu 9.6.2019. (englanniksi)
3. ↑  Whirlwind Computer *history-computer.com*. Viitattu 9.6.2019. (englanniksi)
4. ↑  Project History: Magnetic Core Memory *web.mit.edu*.  Arkistoitu 28.5.2013. Viitattu 9.6.2019. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Ferriittirengasmuisti** Wikimedia Commonsissa
**Lapuan yhteiskoulu** oli Lapualla vuosina 1904–1952 toiminut yksityinen oppikoulu. Vuosina 1914–1925 koulun yhteydessä toimi myös **Lapuan maanviljelyslyseo**. Koulun omisti Lapuan yhteiskoulun kannatusyhdistys. Hilja Riipinen oli koulun pitkäaikainen rehtori.

Historia
--------

Lapuan yhteiskoulu aloitti toimintansa 1904 viisiluokkaisena ja koulutilat sijaitsivat maanviljelijä Kalle Lagerstedtilta vuokratun asuinrakennuksen yläkerrassa. Lisätiloja saatiin sitten Lapuan kirkonkylän kansakoululta. Oma puinen koulutalo valmistui koululle vuonna 1906. Koulu laajeni 8-luokkaiseksi vuonna 1909 ja vuonna 1914 koulu sai luvan perustaa lukioluokille rinnakkaisen opintolinjan Lapuan maanviljelyslyseon nimellä. Lapuan yhteiskoulu sai ylioppilastutkinto-oikeuden 1912 ja oikeuden antaa keskikoulutodistuksia 1921.

Lapuan maanviljelyslyseo muutettiin 1924 luonnontieteellis-taloudeliseksi opintolinjaksi ja tämä opintolinja toimi vuoteen 1936 saakka. Vuonna 1951 Lapuan yhteiskoululle valmistui uusi kivinen kolmikerroksinen koulutalo. Vanha puinen koulutalo tuhoutui samana vuonna tulipalossa. Koulu siirtyi valtion haltuun kesällä 1952 ja sen toiminta jatkui Lapuan yhteislyseon nimellä. Lapuan yhteislyseo toimi vuoteen 1974 saakka jolloin peruskoulujärjestelmä otettiin käyttöön. Yhteislyseon tilalle tuli Lapuan yläaste ja Lapuan lukio. Lapuan lukioon yhdistettiin Lapuan yhteislyseon, Kiviristin yhteiskoulun ja Tiistenjoen yhteiskoulun lukioluokat ja se toimi Kiviristin yhteiskoulun entisessä koulutalossa.

Lapualla toimi myös Lapuan kunnan omistama viisiluokkainen Lapuan keskikoulu 1959–1964. Tämä koulu laajennettiin vuonna 1964 8-luokkaiseksi ja se toimi sitten Kiviristin yhteiskoulun nimellä vuoteen 1974 saakka. Uusi koulutalo valmistui koululle 1964 Suomen sodan aikaiselle Kiviristin taistelupaikalle.  Lisäksi Lapuan Tiistenjoella toimi 1962–1974 Tiistenjoen yhteiskoulu.

Kirjallisuutta
--------------

* *Lapuan oppikoulut : Lapuan yhteiskoulu-yhteislyseo 1904-1954 : Lapuan maanviljelyslyseo 1915-1926*. Lapuan yhteislyseo 1955
* Toivo Muilu : *Lapuan oppikoulut : Lapuan yhteiskoulu-yhteislyseo 1904-1974, Lapuan maanviljelyslyseo 1915-1926, Lapuan keskikoulu 1959-1964, Kiviristin yhteiskoulu 1964-1974, Tiistenjoen yhteiskoulu 1962-1974, Lapuan lukio 1974-1979*. Lapuan kaupunki 1984

Lähteet
-------

1. 1 2  Suomen yksityisten oppikoulujen digitaalinen matrikkeli : Lapuan yhteiskoulu 1904-1952
2. 1 2  Helemi Lapuan historiallinen tietokanta : Kiviristin Yhteiskoulu
3. ↑  Suomen yksityisten oppikoulujen digitaalinen matrikkeli : Lapuan keskikoulu 1959-1964, Kiviristin yhteiskoulu (Lapua) 1964-1974
**Suomen metsät ja metsätalous** on suomalainen vuonna 1929 valmistunut pitkä dokumenttielokuva. Elokuvan tuotti Aho, Soldan & Co, tilaajana oli Keskusmetsäseura Tapio. Vuoden 1928 aikana kuvatun elokuvan suunnittelusta ja ohjauksesta vastasivat professori Olli Heikinheimo ja metsänhoitaja Torsten Rancken. Elokuvan kutsuvierasesitys oli jo Suomen Metsänhoitoyhdistyksen 50-vuotisjuhlien yhteydessä Helsingin Kino-Palatsissa 10. joulukuuta 1928, yleisöensi-ilta oli seuraavan vuoden maaliskuussa. 

Elokuvassa esiteltiin aluksi Suomen tärkeimmät metsätyypit ja niiden puulajit sekä esiteltiin metsien merkitystä Suomen taloudelle. Seuraavaksi kuvattiin hakkuiden suunnittelua, puiden leimausta, kaatoa, karsintaa ja katkontaa sekä kuljetusta rantojen varastopaikoille. Seuraavaksi kuvattiin metsänuudistusta ja uusien taimien kasvatusta siemenistä. Siementen hankinta ja metsän kylvö osuudessa esiteltiin käpyjen keräämistä sekä niistä saatujen siementen kylvöä perattuun tai kulotettuun metsämaahan. Taimitarhatyö ja metsän istutus osuudessa oli vuorossa kuvaus taimien istutuksesta ja kuusen taimien kasvatuksesta, tässä osuudessa oli kuvia Teijon tehtaan ja Oy Karl Forsström Ab:n taimitarhoista. Metsän istutuksen tuloksia näytti elokuvassa Robert Mantel joka esitteli 51 vuotta aiemmin Punkaharjulle istuttamiaan Siperian lehtikuusia sekä 50 vuotta sitten kylvämiään kuusia. Viimeksi elokuvassa näytettiin ensin soiden kuivatusta puroja perkaamalla ja ojia kaivamalla metsänkasvua varten ja sitten puutavaran kuljetusta vesitse ensin puro- ja jokiuittoina ja sitten järvillä hinaajien vetämissä tukkilautoissa. Elokuvan lopussa oli vielä idyllisiä näkymiä Suomen luonnosta. 

Elokuvaa kuvattiin kevättalvella 1928 Pekkalan kartanon mailla Ruovedellä ja Tuomarniemen metsäkoululla Inhassa. Tuomarniemessä kuvattiin paljaaksihakkuita ja puunsiementen hankikylvöä.

Lähteet
-------

1. 1 2  Suomen metsät ja metsätalous EloNet
2. ↑  Metsäelokuvan toinen osa valokuvattu Tuomarniemen metsäkoululla, Helsingin Sanomat, 22.04.1928, nro 110, s. 10, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot

Aihesta muualla
---------------

* Kotimainen metsäfilmi, Suomen Kuvalehti, 08.12.1928, nro 50, s. 29, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
*Tämä artikkeli käsittelee höyryhinaajaa. Muita luetellaan sivulla Näsijärvi.*

**S/S Näsijärwi** oli puurunkoinen höyryhinaaja, joka purjehti Näsijärvellä. Laiva on rakennettu vuonna 1874, ja sen hylky on ollut Näsijärven pohjalla Pölkkylänniemen edustalla. Se on rakennettu Tampereella ja sillä on samannäköinen matkustajaliikenteessä ollut sisarlaiva s/s Tampere, jonka kansi on toisenlainen. Näsijärwi oli Rosenlewin käytössä 10 vuotta, ja sen tilalle rakennettiin metallirunkoinen laiva, S/S Näsijärvi. 

Santalahden rantaa täytettäessä hylky oli tarkoitus jättää täyttömaan alle ja dokumentoida tarkkaan rakentajan kustannuksella. Hylky päätettiin kuitenkin siirtää veden alla puolen kilometrin päähän Santalahden sataman edustalle, jossa veden syvyys on noin 13 metriä ja pohja hiekkaa.

Laivan jäännökset löytyivät 1980-luvulla, mutta aluksi ei tiedetty mikä laiva on kyseessä. Vasta vuonna 2015 tehdyn vedenalaisen inventoinnin jälkeen selvisi että kyseessä on *Näsijärwi*.

Lähteet
-------

1. 1 2  Historiallinen hylky uhkaa jäädä rakennustöiden jyräämäksi  18.8.2018. Yle. Viitattu 18.8.2018.
2. 1 2 3  Antti Palomaa: Tampere siirtää historiallisen hylyn ratikan tieltä *yle.fi, uutiset*.  11.11.2019. Viitattu 12.11.2019.
**Avar uus** on Asan 12. albumi, joka julkaistiin 9. joulukuuta 2016. Se julkaistiin ilman ennakkoilmoitusta levy-yhtiö Roihis Musican sivustolla ilmaiseksi ladattavaksi.

Kansikuvan on toteuttanut Samuel Nyholm.

Teemat
------

Teemaltaan dystooppisessa albumissa käsitellään vuoden 2016 poliittisesti kahtiajakautunutta ilmapiiriä Suomessa. Kappaleissa käydään kovaa älypuhelinkritiikkiä, joissa mainitaan ruutujen, erityisesti puhelimien tuijottaminen, minkä seurauksena silmät sulkeutuvat maailman tapahtumilta. Levyn viimeisen kappaleen lopuksi artisti kehottaa ironisesti ihmisiä nostamaan "kännykät ilmaan".

Vastaanotto
-----------

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **Keskisuomalainen** | *hyvä* |  |
| **Soundi** | 4/5 tähteä |  |
|

Albumi sai hyvän vastaanoton. Keskisuomalaisen Arttu Seppänen kuvailia albumia artistin poliittisimmaksi sitten vuoden 2001 esikoisalbumin *Punainen tiili*. Hän piti albumia pessimistisyydestään huolimatta artistin kuuloisena ja vapautuneena, mutta samalla uudistuneena. Soundin Pekka Laine kutsui albumia intensiiviseksi jazzmeditaatioksi, josta huokuvat vakaumus sekä ryhti.

Kappaleet
---------

|  |
| --- |
| Nro | Nimi | Tuottaja | Kesto |  |
| 1. | Vastatuuli | Pelan | 4.15 |
| 2. | Avar uus | Late Ampuja | 3.42 |
| 3. | No Future Forever | Pelan | 3.34 |
| 4. | Musta kappale | Pelan | 4.11 |
| 5. | Ajan myötä | Polarsoul | 3.04 |
| 6. | Odotushuone | MeMe | 3.36 |
| 7. | Ilman loppua | MeMe | 3.50 |
| 8. | Valkoinen kappale | Late Ampuja | 3.17 |
| 29.29 |  |

Lähteet
-------

1. 1 2  iTunes: Asa – Avar uus Viitattu 3.5.2019.
2. 1 2 3 4 5  Seppänen, Arttu: Levyarvio: Asan uusin levy on poliittisin sitten Punaisen Tiilen *ksml.fi*.  19.12.2016. Viitattu 3.5.2019.
3. 1 2  Laine, Pekka: Sensei puhuu – Asa pysyttelee yhä kaukana kevyträpistä *soundi.fi*.  1/2017. Viitattu 3.5.2019.

Aiheesta muualla
----------------

* *Avar uus* discogs.com -sivustolla
**Matthew Laborteaux** (s. 8. joulukuuta 1966 Los Angeles, Kalifornia), oikealta nimeltään **Matthew Labyorteaux**, on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hän on näytellyt monissa televisiosarjoissa ja elokuvissa, esimerkiksi Albert Ingallsia televisiosarjassa *Pieni talo preerialla* vuosina 1978–1982. Hän on näytellyt myös elokuvassa *Kauhu asuu naapurissa* (1986) Paul Conwayta ja televisiosarjoissa *Tietokonejengi* ja *Lemmenlaiva*. Lisäksi hän on toiminut ääninäyttelijänä esimerkiksi televisiosarjassa *Hämähäkkimies*. Hänen sisaruksensa Patrick Labyorteaux ja Jane Laborteaux ovat myös näyttelijöitä.

Aiheesta muualla
----------------

* Matthew Laborteaux Internet Movie Databasessa. (englanniksi)

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Ranska
* BnF data
* Israel
* Yhdysvallat

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Elonet

 |

 |

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.   
Alkuperäinen artikkeli: en:Matthew Labyorteaux
**Innocence Project** (suom. *syyttömyysprojekti*) on yhdysvaltalainen yleishyödyllinen järjestö, jonka tavoitteena on vapauttaa väärin perustein vankeuteen tuomittuja ihmisiä todistamalla heidän syyttömyytensä. Se toteuttaa tavoitettaan hyödyntämällä DNA-tutkimuksia, sekä pyrkimällä uudistamaan rikoslainsäädäntöä niin, ettei vastaavia epäoikeudenmukaisia tuomioita enää ilmenisi. Organisaation perustivat Barry C. Scheck ja Peter J. Neufeld vuonna 1992. Järjestö toimi aluksi Yeshivan yliopiston Benjamin N. Cardozo School of Law:ssa, mutta erosi siitä itsenäiseksi järjestöksi vuonna 2004. Järjestön perustamisen jälkeen yli 200 rikoksista tuomittua vankia on DNA-tutkimusten perusteella todettu syyttömiksi ja vapautettu. Osa syyttömiksi todetuista oli tuomittu kuolemaan ja he odottivat tuomion täytäntöön panemista vangittuna. Organisaatiolla on jatkuvasti arvioitavanaan 6 000–8 000 tapausta. Lisäksi se vastaanottaa vuosittain noin 3 000 uutta avunpyyntöä vankeuteen tuomituilta, jotka haluavat todistaa syyttömyytensä.

Organisaatiota on kritisoitu siitä, että se vahingoittaa yhteisöä ja uhrien perheitä nostamalla esiin vanhoja rikostapauksia. Organisaatio on vastannut kritiikkiin toteamalla ettei väärien ihmisten tuomitseminen palvele uhrien etuja.

Lähteet
-------

1. ↑  About the Innocence Project Innocence Project. Viitattu 10.5.2012. (englanniksi)
2. ↑  FAQ: What is the Innocence Project? How did it get started? Innocence Project.  Arkistoitu 9.6.2012. Viitattu 10.5.2012. (englanniksi)
3. ↑  FAQ: How many people write to you each year? Innocence Project.  Arkistoitu 11.6.2012. Viitattu 10.5.2012. (englanniksi)
4. ↑  Innocent man shares his 20-year struggle behind bars  26.10.2007. CNN. Viitattu 10.5.2012. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Innocence Project viralliset sivut (englanniksi)
**The Mothers of Invention** oli rock-yhtye, jonka musiikillisena johtajana toimi vuoteen 1975 saakka Frank Zappa. Zappan johtama yhtye aloitti vuonna 1964 ja ensimmäinen albumi, haastavan rockin perusteoksena pidetty Freak Out! ilmestyi kesäkuussa 1966. The Mothers of Invention oli yksi merkittävimmistä psykedeelisen rockin ja progressiivisen rockin edustajista. Vuonna 1975 Frank Zappa lähti yhtyeestä ja The Mothers of Invention jatkoi uraa ilman johtajaa tehden vielä kolme levyä.

Diskografia
-----------

* *Freak Out!* (1966)
* *Absolutely Free* (1967)
* *We're Only in It for the Money* (1968)
* *Cruising with Ruben & the Jets* (1968)
* *Uncle Meat* (1969)
* *Burnt Weeny Sandwich* (1970)
* *Weasels Ripped My Flesh* (1970)
* *Fillmore East - June 1971* (1971)
* *Just Another Band From L.A.* (1972)
* *Over-Nite Sensation* (1973)
* *Roxy & Elsewhere* (1974)
* *One Size Fits All* (1975)
* *The Grandmothers* (1980), ilman Frank Zappaa
* *Playground Psychotics* (1992)
* *Ahead Of Their Time* (1993)
Slovakian moottoritieverkko:
   käytössä
   rakenteilla
   suunnitteilla
Moottoritien liikennemerkki voimassa vuodesta 2020
**Slovakian moottoritieverkko** on noin 780 kilometrin pituinen maantieverkko Slovakiassa. Maan moottoritiet on määritelty moottoriteihin (slovakiksi *Diaľnica*, lyh. D) ja moottoriliikenneteihin (slo. *Rýchlostné cesty*, lyh. R), joiden ero on se että moottoritiet ovat kaksikaistaisia ja lähinnä keskikaiteisia. Yleinen moottoritienopeus Slovakiassa on 130 km/h.

Suunniteltu moottoritieverkko
-----------------------------

**Moottoritiet (Diaľnica)**

| Tienumero | Alkupiste | Loppupiste | Suunniteltu pituus (km) | Avattu (km) | Rakenteilla (km) | Kartta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  |   | Bratislava   | Záhor  Ukraina  | 510,49 | 378,69 | 47,58 |  |
|  |  | Brodské  Tšekki  | Čunovo  Unkari  | 80,50 | 80,50 | - |  |
|  |   | Hričovské Podhradie   | Skalité  Puola  | 65,58 | 33,91 | 5,67 |  |
|  |  | Jarovce  Itävalta  | Devínska Nová Ves  Itävalta  | 48,78 | 5,80 | 26,99 |  |
|  | 705,35 | 498,90 | 80,24 |  |

**Moottoriliikennetiet (Rýchlostná cesta)**

| Tienumero | Alkupiste | Loppupiste | Suunniteltu pituus (km) | Avattu (km) | Rakenteilla (km) | Kartta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  |   | Trnava   | Ružomberok   | 270,94 | 178,71 | 0 |  |
|  |   | Trenčín   | Košice   | 337,28 | 59,61 | 13,50 |  |
|  |  | Trstená  Puola  | Šahy  Unkari  | 184,67 | 16,82 | 0 |  |
|  |   | Vyšný Komárnik  Puola  | Milhosť  Unkari  | 99,40 | 18,75 | 4,30 |  |
|  |  | Svrčinovec   | Svrčinovec  Tšekki  | 1,71 | 0 | 0 |  |
|  |  | Lysá pod Makytou  Tšekki  | Beluša   | 30,55 | 7,55 | 0 |  |
|  |  | Bratislava   | Lučenec   | 219,81 | 0 | 32,12 |  |
|  |  | Nitra   | Hradište   | 54,89 | 0 | 0 |  |
|  | 1199,25 | 281,44 | 49,92 |  |

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5 6  Business Plan 2019 *2020-4-28*.  2018-11-6. Národná diaľničná spoločnosť, a.s..  Arkistoitu 28.4.2020. Viitattu 28.4.2020. sk

  

Euroopan moottoritiet maittain
Alankomaat | Albania | Andorra | Armenia | Azerbaidžan | Belgia | Bosnia ja Hertsegovina | Bulgaria | Espanja | Georgia | Irlanti | Italia | Itävalta | Kosovo | Kreikka | Kroatia | Kypros | Latvia | Liechtenstein | Liettua | Luxemburg | Malta | Moldova | Monaco | Montenegro | Norja | Pohjois-Makedonia | Portugali | Puola | Ranska | Romania | Ruotsi | Saksa | San Marino | Serbia | Slovakia | Slovenia | Suomi | Sveitsi | Tanska | Tšekki | Turkki | Ukraina | Unkari | Valko-Venäjä | Venäjä | Viro | Yhdistynyt kuningaskunta
**Ponciano Leiva Madrid** (19. marraskuuta 1821 Santa Bárbara, Meksikon keisarikunta – 12. joulukuuta 1896 Santa Cruz de Yojoa, Honduras) oli hondurasilainen poliitikko, joka oli maansa presidenttinä kahteen otteeseen, 1874–1876 ja 1891–1893.

Leiva julistautui Hondurasin väliaikaiseksi presidentiksi 23. marraskuuta 1873 ja aloitti taistelut Céleo Ariaksen hallinnon kaatamiseksi. Hän onnistui kukistamaan Ariaksen 13. tammikuuta 1874. Parlamentti valitsi Leivan virallisesti presidentiksi 29. huhtikuuta 1874. José María Medina puolestaan lähti kaatamaan Leivan hallitusta El Salvadorin Andrés del Vallen ja Guatemalan Justo Rufino Barriosin tuella. Leiva joutui jättämään tehtävänsä kesäkuussa 1876, jolloin Marcelino Mejía Serrano otti väliaikaisesti presidentin tehtävät hoidettavakseen.

Presidentti Luis Bográn nimitti Leivan sotaministeriksi maaliskuussa 1891. Syyskuussa järjestetyissä vaaleissa Leiva valitaan presidentiksi, ja hän vannoi virkavalan 30. marraskuuta. Leiva pyrki johtamaan itsevaltiaasti ja hajotti liberaalipuolueen. Leiva vaikuttaa poliittisten vastustajiensa toimia mutta onnistuu myös estämään muutaman vallankaappauksen. Hän joutui kuitenkin syöstyksi vallasta 1893. Leiva kuoli Santa Cruz de Yojoassa 1896.

Lähteet
-------

* Merrill, Tim (toim.): *Honduras: A Country Study*. Washington: GPO for the Library of Congress, 1995. Country Studies US (viitattu 25.9.2011). (englanniksi)

### Viitteet

1. 1 2 3  Ponciano Leiva *Historia de Honduras*. Viitattu 1.11.2011. (espanjaksi)
2. ↑  Merrill, Tim: The Development of an Independent Nation, 1838-99 *countrystudies.us*.


|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Saksa

 |

 |
**Adolf Fredrik Borg** (11. joulukuuta 1867 Pori – 15. heinäkuuta 1941 Tampere) oli suomalainen apteekkari ja yksi lääketukkuyritys Tamron perustajista.. 

Borg kävi alkeiskoulun Porissa ja meni sitten apteekkioppilaaksi J. F. Nevanderin omistamaan Porin I apteekkiin. Hän suoritti farmaseuttitutkinnon 1886 ja proviisoritutkinnon 1897. Vuosina 1892-1893 Borg opiskeli Pariisissa *École supérieure de pharmaciessa* ja Pasteur-instituutissa ja kun hän vuonna 1893 palasi Suomeen otti hän osti Tampereen II apteekin ja piti sitä vuoteen 1905 saakka. Vuonna 1895 neljä tamperelaista apteekkaria: Wolter Aschan, Fredrik Borg, Karl Molin ja Amil Schéele perustivat yrityksen nimeltä *Tampereen Rohdoskauppayhtiö*, joka oli lääketukkuyritys Tamron edeltäjä. Borg oli tämän yrityksen toimitusjohtajana yli 40 vuotta. Hän oli mukana myös useissa tamperelaisissa teollisuusyrityksissä. Borg oli Apteekkariyhdistyksen hallituksen jäsenenä 1898-1899 ja 1927 hänet nimitettiin yhdistyksen kirjeenvaihtajajäseneksi.

Lähteet
-------

1. ↑  Kuolinilmoitus, Åbo Underrättelser, 17.07.1941, nro 189, s. 2, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
2. 1 2  Dödsfall, Hufvudstadsbladet, 16.07.1941, nro 189, s. 6, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
3. ↑  Syntymäpäiviä – Födelsedagar, Suomen apteekkariyhdistyksen aikakauslehti, 01.01.1938, nro 1, s. 64, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
**Riepitsa** (ven. Ры́бицы, *Rybitsy*) on kylä Leningradin alueen Hatsinan piirin Possatan kunnassa. Se sijaitsee Ortesjoen rannalla 27,5 kilometriä Hatsinasta etelään ja kolme kilometriä Possatasta koilliseen. Kylän ohi kulkee Pietarin ja Pihkovan välinen M20-valtatie. Asukkaita on 46 henkeä (vuonna 2010).

Kylä mainitaan 1700-luvun kartoissa. 1860-luvulle saakka sen asukkaat olivat kartanonherrojen maaorjia. Riepitsan inkerinsuomalaiset kuuluivat Koprinan luterilaiseen seurakuntaan. Nykyään Riepitsa koostuu puutarhapalstojen ympäröimistä omakotitaloista. Kylässä on kauppa.

Lähteet
-------

1. ↑  *Venäjän federaation paikannimiä*, s. 204. Helsinki: Kotimaisten kielten tutkimuskeskus, 2006. ISBN 952-5446-18-2. Teoksen verkkoversio (viitattu 9.10.2015).
2. 1 2 3  Munitsipalnoje obrazovanije Roždestvenskoje selskoje poselenije Gattšinskogo munitsipalnogo raiona Leningradskoi oblasti. Projekt Generalnogo plana. Tom 2. Materialy po obosnovaniju projekta  2011. Sankt-Peterburg–Roždestveno:  Nautšno-projektnyi institut prostranstvennogo planirovanija "Enko". Viitattu 14.2.2012. (venäjäksi)[vanhentunut linkki]
**Valtuuslaki** eli valtuutuslaki on laki, jolla parlamentti valtuuttaa hallituksen tai muun valtioelimen antamaan muutoin vain parlamentin päätettävissä olevia säädöksiä. Valtuuslakiin voi sisältyä myös hallinnollista toimivaltaa laajentavia oikeussäännöksiä. Laajasti ymmärrettynä valtuuslaki tarkoittaa hallituksen hallinnollisen toimivallan ja asetusten antovallan laajentamista. Suppeammin ymmärrettynä se tarkoittaa vain asetusten antovallan lisäämistä. Tavallisesti valtuuslaki on voimassa vain tietyn ajan ja se koskee tarkoin määriteltyä alaa. 

Suomessa valtuuslakeja ovat olleet sotatilalaki (303/1930), jonka nojalla julistettiin sotatila vuosiksi 1939–1947, ja 1941–1955 voimassa ollut taloudellinen valtalaki (303/1941). Perustuslain säännöksiä syrjäyttävää lakia kutsutaan poikkeuslaiksi. Talouspoliittinen valtuuslaki on tarkoitettu taloudellisen toiminnan sääntelyyn.

Lähteet
-------

1. ↑  *Otavan iso tietosanakirja,* Otava 1960–1965.
2. ↑  *Uusi tietosanakirja,* Tietosanakirja oy 1960–1966.
Jyrki Koulumies Akateemisessa kirjakaupassa 2019.
**Jyrki Olavi Koulumies** (s. 13. marraskuuta 1943 Helsinki) on suomalainen toimittaja, valtiotieteen maisteri ja tietokirjailija.

Ura
---

Koulumies työskenteli toimittajana yli 40 vuotta. Hän aloitti ulkomaantoimittajana 1960-luvun lopulla ja toimi BBC:n ulkomaanpalvelussa 1970–1973 ja palasi *Uuden Suomen* ulkomaanosastolle, siirtyi sitten *Uuden Suomen* Moskovan-kirjeenvaihtajaksi 1977–1980. Moskovasta hän palasi Yleisradion ajankohtaistoimitukseen vuonna 1980. Vuosina 1983–1990 hän oli Yleisradion ajankohtaistoimituksen päällikkö ja vuosina 1990–1995 Yleisradion Lontoon-kirjeenvaihtaja.

Vuonna 1995 Koulumies palasi Yleisradion Pasilan-toimipisteeseen ja oli mukana käynnistämässä talousuutislähetyksiä TV1-kanavalle. Hän jäi eläkkeelle Yle TV1:n taloustoimituksesta elokuussa 2008.

Koulumies johti presidentinvaalien vaalipaneeleita ja aloitti yhdessä kollegansa Antero Kekkosen kanssa Urho Kekkosen kauden päätyttyä vaalitenttien hiukan rohkeammin haastavan tyylin.*lähde?*

Koulumies oli vuonna 1983 järjestämässä viulisti Viktoria Mullovan ja hänen poikaystävänsä Vakhtang Jordanian loikkausta Neuvostoliitosta länteen, mutta hänen osuutensa tapahtumaan pidettiin salassa vuosikymmenten ajan. 

Koulumies kuuluu Schulman-aatelissukuun. Hänen isänsä oli lääkäri Rolf Koulumies. Jyrki on naimisissa eläinlääkäri Leena Saijonmaan kanssa. Jyrki Koulumies on kansanedustaja ja kunnallispoliitiikko Terhi Koulumiehen setä.

Kirjat
------

* *Moskova, Mullova ja minä*. Helsinki: Otava, 2008. ISBN 978-951-1-22678-9.
* *Kohtalona Kostamus: Risto Kangas-Ikkalan muistelmat*. Helsinki: Siltala, 2012. ISBN 978-952-234-115-0.
* *Projektipäällikkö: Metsäteollisuuden muutoksessa 1954-2008*. Helsinki: Metsäkustannus, 2014. ISBN 978-952-6612-21-8.
* *Kaikki ajoi ladalla: Idänkaupan lyhyt oppimäärä*. Helsinki: Siltala, 2016. ISBN 978-952-234-340-6.
* *Laman läpi vähin vaurioin: Pauli Komin tie evakosta pankkimaailman huipulle.* Helsinki: Siltala, 2016. ISBN 978-952-234-359-8.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Iirola, Elias: Uusien jäsenten vastaanotto Klubilla.  *Klubilehti*, 2012, nro 1.  Helsingin Suomalainen Klubi. Artikkelin verkkoversio (PDF). Viitattu 28.12.2015. [vanhentunut linkki]
2. ↑  Vaalisto, Heidi: Jyrki Koulumies katoaa ruudusta *Taloussanomat*.  28.8.2008. Viitattu 28.12.2015.
3. ↑  Kerttula, Suvi: Toimittaja Jyrki Koulumiehen esikoistytär kuoli synnytyksessä hoitovirheen takia: "Ei siitä voi päästä yli koskaan." *Ilta-Sanomat*.  28.9.2020. Viitattu 29.9.2020.
4. ↑  *Finlands ridderskaps och adels kalender 2004*, s. 420. Ritarihuone–Atena Kustannus 2003.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Jyrki Koulumies** Wikimedia Commonsissa

* Jyrki Koulumies. Sananvapauteen.fi

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Saksa
* Suomi (KANTO)
* Yhdysvallat

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Ritva

 |

 |
**Hallintotuomioistuimet** ratkaisevat hallintolainkäyttöasioita eli julkisoikeudellisia valitusasioita ja hallintoriita-asioita.

Hallintotuomioistuimet Suomessa
-------------------------------

Hallintotuomioistuinten toimipaikat ja tuomiopiirit
Suomen hallintolainkäytössä on yleisinä hallintotuomioistuimina seitsemän alueellista hallinto-oikeutta ja korkein hallinto-oikeus. Erilaisia asiaryhmiä on halliinto-oikeuksissa käsiteltävissä asioissa suuri määrä lukuisilla julkisen toiminnan aloilla, kuten vero-, ympäristö-, maankäyttö-, luonnonvara-, vesi-, sosiaali-, terveys-, kunnallis-, ulkomaalais-, valtiontuki-, maatalous- ja virkamiesasioita. Korkeimmassa hallinto-oikeudessa asiaryhmiä on vielä enemmän, koska sinne valitetaan myös esimerkiksi markkinaoikeuden päätöksistä useissa asiaryhmissä, ja yleensä myös valtioneuvoston yleisistunnon päätöksistä.

Alueellinen hallinto-oikeus ratkaisee valituksen perusteella, onko viranomaisen päätös lainmukainen. Viranomainen voi olla paikallinen, alueellinen tai valtakunnallinen. Ellei hallinto-oikeuden ratkaisu tyydytä, voidaan useimmissa asioissa valittaa edelleen korkeimpaan hallinto-oikeuteen, jossa nykyisin edellytetään valituslupaa.

Suomen hallinto-oikeudet on nimetty pääosin sijaintipaikkakuntiensa mukaan:

* Helsingin hallinto-oikeus
* Hämeenlinnan hallinto-oikeus
* Itä-Suomen hallinto-oikeus (aikaisemmat *Kuopion hallinto-oikeus* ja *Kouvolan hallinto-oikeus*)
* Pohjois-Suomen hallinto-oikeus (aikaisemmin *Oulun hallinto-oikeus* ja *Rovaniemen hallinto-oikeus*)
* Turun hallinto-oikeus
* Vaasan hallinto-oikeus

Lisäksi Ahvenanmaalla on oma hallinto-oikeutta vastaava hallintotuomioistuimensa, Ålands förvaltningsdomstol, joka toimii maakunnan käräjäoikeuden yhteydessä.

Hallinto-oikeuksiin tehdään vuosittain noin 20 000 valitusta, henkilökuntaa hallinto-oikeuksissa on yhteensä noin 500.

Lisäksi hallintolainkäytön alalla toimii kaksi erityistuomioistuinta, jotka ovat markkinaoikeus ja vakuutusoikeus.

Hallintotuomioistuimet Ruotsissa
--------------------------------

Ruotsin hallintotuomioistuinjärjestelmä on kolmiportainen. Alin instanssi on hallinto-oikeus (förvaltningsrätt), väliasteen hallintotuomioistuin on kamarioikeus (kammarrätt) ja ylimpänä on korkein hallinto-oikeus (högsta förvaltningsdomstolen). Kamarioikeuksia on neljä, ja niihin eteneminen vaatii yleensä valitusluvan. Korkeimpaan hallinto-oikeuteen valittaminen on aina luvanvaraista.

Katso myös
----------

* Hallintolainkäyttö

Lähteet
-------

1. ↑  Förvaltningsprocesslag (1971:291)

Aiheesta muualla
----------------

* Korkeimman hallinto-oikeuden sivut
* Hallinto-oikeuksien esittelysivu (Arkistoitu – Internet Archive)
**TBS** on yhdysvaltalainen kaapelitelevisiokanava, jonka omistaa WarnerMedia, yhtiönsä Turner Broadcasting System kautta. TBS-kirjaimet tulevat sen emoyhtiön nimestä **T**urner **B**roadcasting **S**ystem. Kanavan ohjelmisto on komediapainotteista, josta kertoo myös kanavan tunnuslause *Always here for a good time*. TBS on perustettu vuonna 1976, ja sen kotipaikkana on siitä asti toiminut Atlanta, Georgia.

Omistus
-------

WarnerMedia omistaa Turner Broadcasting System -yhtiön. Se tunnetaan myös nimillä TBS Network ja TBS, Inc. sekä sen vanhoilla nimillä TBS Superstation ja WTCG.

Se omistaa tytäryhtiöidensä kautta mm. seuraavat kanavat:

* CNN
* HBO
* TNT
* Cartoon Network

Ohjelmisto
----------

TBS:n ohjelmistoa Suomessa näyttää pääasiassa kaupalliset kanavat, kuten MTV3, Nelonen ja Sub, sekä lukuisat maksutv-kanavat, kuten C More.

Joitakin TBS:n ohjelmia vuodelta 2010: (tuotantovuodet mainittu sulkeissa)

* Conan (2010–)
* Lopez Tonight (2010–2011)
* Kaikki rakastavat Raymondia *(eng. Everybody loves Raymond)* (1996–2005)
* Frendit *(eng. Friends)* (1994–2004)
* Konttori *(eng. The Office)* (2005–)
* Kovan onnen kundi *(eng. My Name Is Earl)* (2005–2009)
* Saman katon alla *(eng. Yes, Dear)* (2000–2006)
* Are We There Yet? (2010-)
* Koti kuntoon *(eng. Home Improvement)* (1991–1999)
* Sinkkuelämää *(eng Sex And The City)* (1998–2004)
* Pulmuset *(eng. Married With Children)* (1987–1997)
* Kellarin kunkku *(eng. King Of Queens)* (1998-2007)

Lähteet
-------

* TBS:n ohjelmisto (englanniksi)
**Tali** (vuodesta 1948 ven. Пальцево, *Paltsevo*) on kylä ja rautatieasema Viipurin–Antrean rataosalla entisessä Viipurin maalaiskunnassa Neuvostoliitolle luovutetulla alueella. Tali tunnetaan ehkä parhaiten kesällä 1944 käydystä suuresta Talin–Ihantalan taistelusta, jossa suomalaiset saivat neuvostoliittolaisten etenemisen pysäytettyä.

Talin asema sijaitsee Viipurin kaupungin koillispuolella Leitimojärven ja Lyykkylänjärven välisellä alueella. Kylän alue ulottui asemalta Leitimojärven koillispuolelle ja aina Antrean kunnan rajalle asti. Aseman lähistöllä oli vuonna 1931 perustettu Maataloustuottajain Oy:n perunajauhotehdas. Talissa ei ollut kansakoulua, vaan koulua käytiin viereisessä Mannikkalan kylässä. Sen sijaan Talissa toimi Etelä-Karjalan karjanhoitokoulu. Talissa toimi Talin suojeluskunta, jolle valmistui oma talo vuonna 1937, Lotta Svärd -järjestön paikallisosasto sekä kaksi urheiluseuraa: Talin Koskenpojat ja Talin Kisaveikot (perustettu 1925). Seurakunnallisesti Tali kuului Ihantalan seurakuntaan. Vuonna 1937 Talin kylässä oli 363 asukasta.

Tunnettuja talilaisia
---------------------

* Lauri Vilkko, viisiottelija ja olympiamitalisti

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5  Kuujo Erkki, Lakio Matti: *Viipurin pitäjän historia II*, s. 265, 322, 330–331, 380, 390 ja 392. Helsinki: Viipurin maalaiskuntalaisten pitäjäseura ry, 1982.

Aiheesta muualla
----------------

* Tali vanhalla Karjalan kartalla (Maanmittauslaitoksen palvelu).

Viipurin maalaiskunnan kylät
Ahokas • Alasommee • Alasäiniö • Haankylä (Haka) • Hapenensaari • Hämäläinen • Ihantala • Juustila (Juustilanjoki) • Jyrkilä • Järvelä • Kaipola • Karppila • Kaukola • Kiiskilä • Kilpeenjoki • Kilpeenjoki–Sydänmaa • Kilpeenjoki–Vakkila • Konkkala • Korpelanautio • Kurikkala • Kähäri • Kärki • Kärstilä • Lahti • Lavola • Leppälä • Lihaniemi • Lyykylänjärvi • Mannikkala • Mälkki • Naulasaari • Nikoskela • Nuoraa • Näätälä • Pakkainen • Parkaus • Perojoensuu • Pien-Merijoki • Pietilä • Pihkala • Piispansaari • Porkansaari • Rapattila • Rasalahti • Repola–Lyykylä • Repola–Tervajoki • Rikkola • Ryysylä • Rääsiälä • Saarela • Samola • Savolainen • Suur-Merijoki • Suurpero • Tali • Terävälä • Tikkala • Tirhiä • Uskila • Uusikartano • Vahvaniemi • Vatikivi • Ventelä • Ykspää • Ylivesi • Yläsommee • Yläsäiniö