*Tämä artikkeli käsittelee Suomen kuntaa. Etunimeä Kustavi käsittelee artikkeli Kustavi (nimi), uponnutta höyrylaivaa artikkeli S/S Kustavi.*

**Kustavi** (ruots. *Gustavs*, entinen **Kivimaa**) on vuonna 1874 perustettu Suomen kunta, joka kuuluu Vakka-Suomen seutukuntaan ja Varsinais-Suomen maakuntaan. Nimensä Kustavi on saanut Kustaa III:lta, joka perusti nimeään kantaneen seurakunnan Saaristomeren Suomen puoleiselle reunalle. Rantaviivaa Kustavilla on noin 908 km, ja siellä on noin 3 100 kesäasuntoa. Kustavin asukasluku yli kymmenkertaistuu kesäisin ja sen vuoksi Kustavi on asukaslukuun nähden Suomen suurin mökkikunta.*lähde?*1.1.2018 Kustavin asukasluku oli 923. Kustavin pinta-ala on 770,04 km², josta 165,84 km² on maata, 1,83 km² sisävesialueita ja loput 602,37 km² merivesialueita.

Kustavi on väkiluvultaan Varsinais-Suomen maakunnan pienin kunta sekä Manner-Suomen kolmanneksi pienin kunta Luhangan ja Lestijärven jälkeen.

Maantiede
---------

Kustavin naapurikunnat ovat Brändö, Parainen, Naantali, Taivassalo ja Uusikaupunki.

Kunnassa on kaikkiaan 20 järveä, joista suurimmat ovat Sikaraumanpuhti, Hilappajärvi ja Kylänjärvi.

Kustavin Natura-kohteita ovat Södra Sandbäckin hylkeidensuojelualue, linnustollisesti tärkeät Katanpää ja Seksmiilarin saaristo, välisaaristoa edustava Langstet sekä Hulaholmi-Kluuvi, jossa pesii poikkeuksellisen paljon kololintuja. Kustavin vuorten Natura-alueeseen kuuluva Jeremiaan luolat on suurista irtokivistä muodostunut louhikko.

### Kylät

Anavainen, Boda (Puore), Böle (Pyöli), Elmnäs (Elmnäinen), Etelä-Vartsala (Vartsala Söderby), Friisilä (Frisby), Viherlahti (Grönvik), Idula, Iso Koiluoto (Stor Malö), Isoluoto (Storskär), Iso-Rahi (Stora Rahi), Kaurissalo, Kevo (Stansholm/Staffansholm), Kiparluoto (Skepparholm), Kivimaa, Koelsuu (Godelsjö), Koivula eli Koila, Kunnarainen (Gunnarais/Gunnarsby), Laupunen (Löpö), Lypertö, Langstet (Långstjärt, Långstjert), Parattula, Pleikilä (Bleknäs), Pohjois-Vartsala (Vartsala Norrby), Rahinkorpi, Ruola, Ruoni (Strömma), Salminiittu (Sundäng), Siusluoto (Sjusholm), Vähä-Rahi (Lilla Rahi), Västerby eli Westerby ym..

Historia
--------

Kustavin seurakunta perustettiin Taivassalon seurakuntaan kuuluneena Kivimaa-nimisenä kappeliseurakuntana vuonna 1783. Sille rakennettu kirkko sai nimen *Gustav* Ruotsin silloisen kuninkaan, Kustaa III:n mukaan Kuntana Kustavi aloitti toimintansa vuonna 1874, saaristopitäjille myönnetyn lykkäyksen vuoksi vasta muutamia vuosia sen jälkeen, kun vuonna 1865 annetulla lailla maalaiskunnat oli päätetty erottaa seurakunnista. Kivimaan kappeli oli eronnut samana vuonna itsenäiseksi kirkkoherrakunnaksi nimellä Kustavi. Vuonna 1897 kunta sai nykyisen, Kustaa III:een viittaavan nimensä.

Vuosisatojen ajan tärkeimpinä elinkeinoina olivat merenkulku ja kalastus. Aina 1920-luvulle asti miltei jokaisen kustavilaisen perheen elanto oli sidottu mereen.

Vuonna 1982 valmistui Suomen kymmeneksi pisin Kaitaisten silta.

Hallinto
--------

Kustavin kunnanjohtaja on Rauno Peltola vuodesta 2022. Hänen edeltäjänsä oli Veijo Katara. Kunnanvaltuustossa on 15 paikkaa, joista seitsemän on kokoomuksen, viisi keskustan, kaksi SDP:n ja yksi perussuomalaisten hallussa kaudella 2021–2025.

Talous
------

Vuonna 2015 kunnassa oli 278 työpaikkaa. Niistä 15 % oli alkutuotannossa (maa-, metsä- ja kalataloudessa), 55 % palveluissa ja 25 % jalostuksessa.

Kustavin suurimpiin toimijoihin kuuluu S-ryhmän Sale, joka on kesälomalaisten suosituin pysähdyspiste. Kunnasta löytyy myös muita yrityksiä kuten osakeyhtiö Pureva ab, Kustavin Savipaja oy, Merineule oy, Laura Peterzén studio, Mokkapuu ay.*lähde?*

Vuonna 2016 eniten yhteisöveroa maksaneet yritykset olivat Kustavin Merikala, Kalastusalus Anne ja rakenneteknisiä palveluita tarjoava BM Raudoite Länsi-Suomi.

Noin 3 000 kesämökistä saatavan kiinteistöveron osuus on selvästi suurempi kuin koko maassa – kuudesosa kunnan budjetista.

Väestönkehitys
--------------

Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.


| Kustavin väestönkehitys 1980–2020 |
| --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1980 |    | 1 285 |
| 1985 |    | 1 239 |
| 1990 |    | 1 150 |
| 1995 |    | 1 067 |
| 2000 |    | 1 008 |
| 2005 |    | 930 |
| 2010 |    | 874 |
| 2015 |    | 895 |
| 2020 |    | 943 |
| Lähde: Tilastokeskus. |

### Taajamat

Vuoden 2017 lopussa Kustavissa oli 923 asukasta, joista 333 asui taajamassa, 571 haja-asutusalueilla ja 19:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Kustavin taajama-aste on 36,8 %. Kunnassa on vain yksi taajama, Kustavin kirkonkylä.

Palvelut
--------

Kunnan varhaiskasvatuspalvelut ovat maksuttomat kokeiluaikana 1.1.–31.12.2018. Mökkiläisten suuri määrä riittää pitämään kunnassa yllä monenlaisia palveluita, siellä on jopa Alko.

Kustavissa on Kivimaan koulu -niminen alakoulu.

Matkailu
--------

Kustavi on suosittu kesälomailukohde ja tuo kesäisin jopa tuhansia kesämökkiläisiä joiden mieltä lämmittää erityisesti paikallisten yritysten ja palvelujen tukeminen. Lomalaisten suuressa suosiossa ovat mm. klipunkarin uimarannan ilmainen sauna ja suihkut sekä Sale. 

Kustavintie on suosittu pyöräilykohde. Se on myös yksi Suomen vaarallisimmista teistä. Vuosien ajan tiellä on tapahtunut lukuisia läheltä-piti-tilanteita ja etenkin kesäliikenteen holtiton ajotyyli on johtanut jopa kuolintapauksiin. Paikalliset ovat jo vuosikymmeniä anoneet kevyen liikenteen väylää mutta asia on torpattu toistuvasti rahan puutteeseen vedoten. Paikalliset eivät juuri uskalla enää kävellä tiellä kesäisin akuutin hengenmenetyksen pelon vuoksi. Kevyen liikenteen turvallisuuden sijasta kunnan toive oli nostaa nopeusrajoituksia entisestään vastustaen ELY-keskuksen nopeusrajoituksen alentamista .

Nähtävyydet
-----------

Kustavissa sijaitsevat muun muassa 1700-luvun lopulla rakennettu Kustavin kirkko, Isokarin majakka, Itätalon talonpoikaiskartano, Suomen sodan muistomerkki, Jeremian luolat ja Vartsalan lossi. Selkämeren kansallispuiston luonnon- ja kulttuurihistoriallisia nähtävyyksiä ovat Isokarin majakkasaari ja Katanpään linnoitussaari.

Uskonnolliset yhteisöt
----------------------

Vuoden 2018 aluejaon mukaan Kustavissa on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:

* Kustavin seurakunta

Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Kustavin alueella toimii Turun ortodoksinen seurakunta. Kirkon sisäisistä herätysliikkeistä vaikutusta on herännäisyydellä.

Kuuluisia kustavilaisia
-----------------------

* David Jansson (1821–1883), laivanvarustaja
* Eero Kilpi (1882–1954), Suomen kansallisteatterin näyttelijä
* Volter Kilpi (1874–1939), kirjailija, Eero Kilven veli
* August Bernhard Mäkelä (1863–1932), pakinoitsija
* Hagar Olsson (1893–1978), kirjailija, kirjallisuuskriitikko, näytelmäkirjailija ja kielenkääntäjä
* Martti Ruola (1917–1988), rakennusmestari ja teollisuusneuvos
* Urho Ruola (1919–2006), rakennusmestari ja vuorineuvos, Martti Ruolan veli
* Antti Wihuri (1883–1962), laivanvarustaja ja suurlahjoittaja, merenkulkuneuvos

Ruokakulttuuri
--------------

Kustavin pitäjäruoaksi nimettiin 1980-luvulla keitetty hauki piparjuurikastikkeen kera.. Kustavilla on myös kahvihistoriaa joita käsitellään mm. Volter Kilven kirjoituksissa ja kunnassa toimii myös oma kahvipaahtimo, Mokkapuu.

Katso myös
----------

* Luettelo Kustavin julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

Lähteet
-------

1. 1 2  Pinta-alat kunnittain (Excel) 1.1.2022  1.1.2022. Maanmittauslaitos. Viitattu 29.1.2022.
2. 1 2  Väestörakenteen ennakkotiedot alueittain, 2022M01\*-2022M12\*  31.12.2022. Tilastokeskus. Viitattu 27.1.2023.
3. ↑  Väestö iän (1-v.) ja sukupuolen mukaan alueittain, 1972–2020  31.12.2020. Tilastokeskus. Viitattu 13.5.2021.
4. ↑  Väestörakenne  26.5.2022. Tilastokeskus. Viitattu 12.9.2023.
5. ↑  Kuntien ja seurakuntien tuloveroprosentit vuonna 2022  29.11.2021. Verohallinto. Viitattu 18.2.2022.
6. ↑  Kuntien avainluvut Tilastokeskus. Viitattu 23.11.2021.
7. 1 2  Kuntavaalit 2021, Kustavi Oikeusministeriö. Viitattu 23.11.2021.
8. ↑  toim. Karilas, Yrjö: "Suomenmaa: Maamme kuntien entiset nimet", *Pikku jättiläinen*, s. 469. 18. painos. Porvoo: Werner Söderström Osakeyhtiö, 1958.
9. ↑   (luettu 12. tammikuuta 2009)
10. 1 2 3 4  Itsenäisyyshenki on vahva 907 asukkaan kunnassa: "Pysytään itsenäisenä niin kauan, kunnes tullaan aseella uhkaamaan" *Yle*.  3.3.2017. Viitattu 24.1.2018.
11. ↑  Kustavi *jarviwiki*. Viitattu 2.3.2018.
12. ↑  Natura 2000 -alueet - Varsinais-Suomi (myös linkitetyt kohdesivut) *Ympäristö*. Viitattu 24.1.2018.
13. 1 2  Kaisu-Maija Nenonen, Ilkka Teerijoki: "Kustavi", *Historian suursanakirja*, s. 269. WSOY, 1998. 951-0-22044-2.
14. 1 2 3 4  Historia *Kustavi*.  Arkistoitu 19.11.2018. Viitattu 19.11.2018.
15. ↑  Ylönen, Jorma: Rauno Peltola Kustavin kunnanjohtajaksi *Kuntalehti*.  15.3.2022. Viitattu 13.12.2022.
16. ↑  Kuntien avainluvut *Tilastokeskus*. Viitattu 24.1.2018.
17. ↑  Alueen Vehmaa yhteisöverotiedot *Yle*. Viitattu 24.1.2018.  (lisätietoja myös yritysten omilta sivuilta)
18. ↑  Väestö kielen mukaan sekä ulkomaan kansalaisten määrä ja maa-pinta-ala alueittain 1980 - 2016  29.3.2017. Tilastokeskus.  Arkistoitu 17.6.2018. Viitattu 19.1.2018.
19. ↑  Taajama-aste alueittain 31.12.2017  28.9.2017. Tilastokeskus.  Arkistoitu 16.7.2019. Viitattu 4.12.2018.
20. ↑  Taajama- ja haja-asutusalueväestö iän ja sukupuolen mukaan kunnittain 31.12.2017  28.9.2017. Tilastokeskus.  Arkistoitu 14.7.2019. Viitattu 4.12.2018.
21. ↑  Kivimaan koulu *Kustavi.fi*. Viitattu 12.8.2018.
22. ↑  Syyttäjä vaatii ehdollista vankeustuomiota Kustavissa vuonna 2019 tapahtuneesta kuolonkolarista *Yle Uutiset*.  21.1.2022. Viitattu 7.7.2023.
23. ↑  Kunnat vastustivat nopeusrajoitusten alentamista Kustavintiellä – Ely-keskus pyörsi suunnitelmansa *Yle Uutiset*.  2.7.2019. Viitattu 7.7.2023.
24. ↑  Yhteystiedot - Suomen evankelis-luterilainen kirkko evl.fi.  Arkistoitu 23.8.2018. Viitattu 23.8.2018.
25. ↑
26. ↑  Herättäjä-Yhdistys ry Uskonnot Suomessa.  Arkistoitu 8.10.2011. Viitattu 9.7.2011.
27. ↑  Kolmonen, Jaakko 1988. *Kotomaamme ruoka-aitta: Suomen, Karjalan ja Petsamon pitäjäruoat*, s. 21. Helsinki: Patakolmonen Ky.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Kustavi** Wikimedia Commonsissa

* Kustavin kunnan kotisivu
* Tilastokeskus: Kustavin avainluvut
* Anavaisen kartta vuodelta 1697
* Friisilän kartta vuodelta 1696
* Västerbyn kartta vuodelta 1699 maanmittari Olof Mörtin tekemät

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Varsinais-Suomen maakunnan kunnat |
| --- |
|  |
| Nykyiset kunnat | 
* Aura
* Kaarina
* Kemiönsaari
* Koski Tl
* Kustavi
* Laitila
* Lieto
* Loimaa
* Marttila
* Masku
* Mynämäki
* Naantali
* Nousiainen
* Oripää
* Paimio
* Parainen
* Pyhäranta
* Pöytyä
* Raisio
* Rusko
* Salo
* Sauvo
* Somero
* Taivassalo
* Turku
* Uusikaupunki
* Vehmaa

 |
|  |
| Entiset kunnat | 
* Alastaro
* Angelniemi
* Askainen
* Dragsfjärd
* Halikko
* Hiittinen
* Houtskari
* Iniö
* Kakskerta
* Kalanti
* Karinainen
* Karjala
* Karuna
* Kemiö
* Kiikala
* Kisko
* Korppoo
* Kuusisto
* Kuusjoki
* Lemu
* Loimaan kunta
* Lokalahti
* Maaria
* Mellilä
* Merimasku
* Metsämaa
* Mietoinen
* Muurla
* Naantalin maalaiskunta
* Nauvo
* Paattinen
* Paraisten maalaiskunta
* Perniö
* Pertteli
* Piikkiö
* Pyhämaa
* Rymättylä
* Somerniemi
* Suomusjärvi
* Särkisalo
* Tarvasjoki
* Uskela
* Uudenkaupungin maalaiskunta
* Vahto
* Velkua
* Västanfjärd
* Yläne

 |

 |