recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Kitskovskoje** (ven. Кицковское) on järvi Luoteis-Venäjällä Pihkovan alueen Sebežin piirissä.

Maantietoa
----------

Järvi on 1,3 kilometriä pitkä, 0,8 kilometriä leveä ja sen pinta-ala on 63 hehtaaria. Järven lounaisrannassa on 500 metriä pitkä ja 480 metriä leveä niemi, jonka taakse kiertää 700 metriä pitkä ja yli 200 metriä leveä lahti. Muuten on järvi selkeäpiirteinen ja avoin, sillä järvellä ei ole saaria. Sen keskisyvyys on 3 metriä ja sen syvänteessä on 6 metriä syvää. Järven ympäristö on asuttu, mutta siitä huolimatta sen rannat ovat metsämaata, jota asuinalueet, niityt ja eräät suot pilkkovat. Järven eteläpuolella ja niemellä sijaitsee kylä Gvozdy (ven. Гвозды). Pohjoispuolella sijaitsevan Šuškovskojen (ven. Шушковское) järven ranta-astus Kitskovossa (ven. Кицково) ulottuu myös Kitskovskojen pohjoisrantaan. Kylien kautta kulkeva tie ohittaa läheltä Kitskovskojen rantoja. Se saa alkunsa etelässä valtatieltä M-9 eli E22 ja ylittää Velikaja-joen kuusi kilometriä pohjoisessa Melnitsassa (ven. Мельница) Maksjutinon vesivoimalaitoksen (ven. Максютинская ГЭС) säännöstelypadolla.

Luontoarvoja
------------

Järvessä elää ainakin hauki, ahven, särki, kiiski, lahna, pasuri, sorva, ruutana, suutari, törö, mutakala ja rantanuoliainen. Järven pohja ja rannat ovat hiekan ja mudan sekoitusta.

Vesistösuhteita
---------------

Kitskovskoje sijaitsee Velikajan valuma-alueella ja sen laskuoja on Velikajan sivujoki. Se kuuluu Velikajan valuma-alueeseen, joka on Narvanjoen vesistöalueen eteläisin osa. Velikaja laskee Peipsijärveen, mistä Narvanjoki jatkaa pohjoiseen päin ja laskee lopuksi Itämerellä Suomenlahteen.

Järven valuma-alueen koko on 3,4 neliökilometriä ja siihen kuuluu yläjuoksulta pienempi järvi Šuškovskoje. Šuškovskojesta laskee lyhyt oja Kitskovon läpi järven pohjoispäähän ja vuorostaan Kitskovskojen laskuoja lähtee järven kaakkoisrannasta. Se kääntyy pohjoiseen ja laskee kuuden kilometrin päässä Maksjutinon vesivoimalaitoksen tekojärveen, joka on rakennettu Velikajan uomaan.

Huomautuksia
------------

1. 1 2 3 4 5  Kohteen pituus, leveys ja ympäristön kasvillisuus, asutus ja nimistöä on tarkistettu Internetin Google-, Bing- tai Yandex-karttapalvelusta käyttäen järven koordinaatteja.
2. ↑  Järven tilavuus on laskettu kertomalla järven pinta-ala sen keskisyvyydellä.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Pihkovan alueen kartta: sivu 34 (Arkistoitu – Internet Archive), viitattu 20.5.2020
2. 1 2 3 4 5 6 7  Pihkovan alueen järviä (Excel) (arkistoitu, 22.5.2014)  luotu 7.9.2013. pskov.ru:  Pihkovan alueen valtion lupa- ja ympäristöhallintokomitea.  Arkistoitu 30.6.2019. Viitattu 20.5.2020. (venäjäksi)
3. 1 2 3  Kitskovskoje (*textual.ru*) *Venäjän valtion vesistötietokanta*. Viitattu 20.5.2020. (venäjäksi)
4. ↑  Kuusinen, M. & Ollikainen, V.: *Venäläis-suomalainen suursanakirja*. Werner Söderström Oy, 1978. ISBN 951-0-00150-3.
5. 1 2  Neuvostoajan kartta: O-35-Д, Псков (Pihkova), 1:200 000, viitattu 20.5.2020
**Resen** (mak. Ресен) on kunta Pelagonian tilastollisella alueella Pohjois-Makedoniassa. Resenin pinta-ala on 739 neliökilometriä, josta vettä on 177 km². Asukkaita kunnassa on 16 825 (2002). Väestöstä makedonialaisia oli 12 798, turkkilaisia 1 797 ja albaaneja 1 536. Vuonna 1994 väkiluku oli 17 681. Resenin kunnan keskuspaikkakunta on Resenin kaupunki.

Resenin naapurikunnat ovat Ohrid lännessä, Demir Hisar koillisessa ja Bitola idässä. Etelässä kunta rajautuu Kreikkaan ja Albaniaan. Osa Prespajärvestä sijaitsee kunnan alueella.

Kunnan alueella sijaitsevia nähtävyyksiä ovat muun muassa Slivnican luostari ja elokuussa 2008 matkailijoille avautunut sisämaavaltio Pohjois-Makedonian ainoa saari Golem Grad Prespajärvessä.

Kylät
-----

Resenin kuntaan kuuluvat Resenin kaupungin lisäksi seuraavat kylät:

Arvati, Asamati, Bolno, Brajcino, Volkoderi , Gorna Bela Crkva, Gorno Dupeni, Grncari, Dolna Bela Crkva, Dolno Dupeni, Drmeni, Evla, Ezereni, Zlatari, Izbiste, Ilino, Jankovec, Kozjak, Kojnsko, Krani, Kriveni, Krusje, Kurbinovo, Lavci, Leva Reka, Leskoec, Lubojno, Nakolec, Otesevo, Perovo, Petrino, Podmocani, Pokrvenik, Prelubje, Pretor, Rajca, Slivnica, Sopotsko, Stenje, Stipona, Carev Dvor, Strbovo i Surlenci.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  General Information Municipality of Resen. Viitattu 19.11.2010. (makedoniaksi)
2. 1 2 3 4  Resen municipality makedonija.name. Viitattu 19.11.2010. (englanniksi)
3. 1 2  Table: Total population according the ethnic affiliation, Census 2002 Државен завод за статистика (State Statistical Office). Viitattu 19.11.2010. (englanniksi)[vanhentunut linkki]
4. ↑  Општини во Р.М MLS.  Arkistoitu 20.5.2011. Viitattu 19.11.2010. (makedoniaksi)
5. ↑  Macedonia’s Only Island Opens to Tourists BalkanTravellers.com.  Arkistoitu 1.9.2008. Viitattu 19.11.2010. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Resen (kunta)** Wikimedia Commonsissa

* Kunnan kotisivut (makedoniaksi) (englanniksi)
A-4 Skyhawk pommittaa Mk.20 Rockeye II -rypälepommein.
**Mk 20 Rockeye** (suom. *Kivensilmä*, oik. **Rockeye I** ja **Rockeye II**, *CBU-7 - CBU-100*; CBU = *Cluster Bomb Unit*) on yhdysvaltalainen kasettipommi eli kuorma-ammus johon kuuluu tytärammuksia. Asetyyppi kuuluu niin kutsuttuun *Eye-luokka*an eli *aseperhe*eseen, joissa on liite *-eye* (suom. silmä). Asetyyppi on ollut ensisijaisesti Yhdysvaltain ilmavoimien ja Yhdysvaltain laivaston ilmavoimien käytössä, mutta sitä käytti muiden, kuten Kreikan ilmavoimien (jolla oli A-7 Corsair II -tyypin koneita) ohella myös SAAF - Etelä-Afrikan ilmavoimat nimellä *Tiekie*. Pommityyppiä voitiin käyttää rynnäköissä ja niin kutsutuissa mattopommituksissa (kuten B-1B Lancer- pommikoneista), ja aivan erityisesti panssarivaunuja sekä ilmatorjunta-asemia vastaan. Tytärammusten putoamistaajuus eli frekvenssi voitiin ajastaa lentokoneen tietokoneen avulla.

Lähteet
-------

* 
* 

### Viitteet

1. ↑   Viitattu 1.11.2018.
2. ↑   Viitattu 1.11.2018.

Kirjallisuutta
--------------

* Coonts, Stephen: *Paholaislentäjät*, 1987. Alkuteos englanniksi, 1986: *Flight of the Intruder*. Suom. Nummi, Ilari. Kirjan kustantaminen: Kauppiaitten Kustannus Oy. Painettu Jyväskylässä 1987 Gummeruksen kirjapainossa. ISBN 951-635-664-8.

Aiheesta muualla
----------------

* MilitaryFactory (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
* Hellenic Air Force (kreikaksi)
**Caramelito Promotions** on suomalainen ammattinyrkkeilytalli, jonka päätoimipaikka on Vaasa. Talliin kuului heinäkuussa 2011 kuusi nyrkkeilijää: Janne Katajisto, Anton Sjomkin, Janne Forsman, Roope Puumalainen, Teemu Tuominen ja Jarkko Jussila. 

Tallin managerina ja toisena promoottorina toimii Petro Koskimies, joka on valmentanut aikaisemmin muun muassa Juho Haapojan raskaansarjan Suomen mestariksi. Nykyisin Koskimies valmentaa Jarkko Jussilaa ja Teemu Tuomista. Tallin matchmakerina ja toisena promoottorina toimii Markus Lammi.

Talli oli järjestänyt heinäkuuhun 2011 mennessä kaikkiaan 10 ottelutapahtumaa:

* 21.2.2009 Amarillo Boxing Night - Mestari iskee (Vaasa)
* 8.8.2009 Ammattinyrkkeily saapuu Ulvilaan (Ulvila)
* 14.11.2009 Näytön Paikka (Vaasa)
* 6.2.2010 Amarillo Boxing Night 2 - Taistelu mestaruudesta (Vaasa)
* 11.4.2010 Prot-Top Boxing Show (Vaasa)
* 7.8.2010 Royal Fight Night (Vaasa)
* 20.11.2010 Isänmaan puolesta (Kankaanpää)
* 29.1.2011 Royal Fight Night 2 - Vaasan veri ei vapise (Vaasa)
* 8.4.2011 Royal Fight Night 3 (Vaasa)
* 28.5.2011 Kantri Fight Night - Vastakkainasettelu alkaa (Kankaanpää)

Ammattinyrkkeilytapahtumien järjestämisen lisäksi talli toimii aktiivisesti yhteistyössä paikallisten amatöörinyrkkeilyseurojen kanssa.

Aiheesta muualla
----------------
**Kittilän Lappi** on osa Suomen Lappia. Maantieteellisesti se käsittää Enontekiön Lapin eteläpuolella olevan Länsi-Lapin alueen eli hallinnollisesti Kittilän, Kolarin ja Muonion kunnat. Käsitteellä on merkitystä kasvi- ja eläintieteessä. Kittilän Lappi on yksi eliömaakunnista. Muita Suomen Lapin osa-alueita ovat Enontekiön Lappi, Inarin Lappi ja Sompion Lappi.

Alun perin lapinkylä Kittilä on ollut Kittilän alueella oleva *siida* eli lapinkylä.

Lähteet
-------

* Markku A. Huttunen ja Maisa Viljanen, 2005: Luonnonkasvien ja jäkälien lajituntemus[vanhentunut linkki]. Joensuun yliopiston biologian laitos.
* Lapin ympäristökeskus

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Lappi |
| --- |
|  |
| Norja | 
* Nordland
* Tromssa ja Finnmark

 |  |
|  |
| Ruotsi | 
* Lappi
* Norrbotten
* Västerbotten

 |
|  |
| Suomi | 
* Historiallinen maakunta
* Lääni
* Maakunta
* Enontekiö
* Inari
* Kittilä
* Sompio

 |
|  |
| Venäjä | 
* Murmansk

 |

 |
**Kittilän kapina** tapahtui Kittilässä marraskuun 1917 suurlakon jälkimainingeissa 24. marraskuuta 1917. Kapinan yhteydessä ammuttiin Lapin kihlakunnan kruununvouti Axel Sandström (1867–1917).

Tapahtumien kulku
-----------------

Hitaan tiedonkulun vuoksi suurlakko pääsi Kittilässä alkamaan vasta 20. marraskuuta. Suurlakon päätyttyä järjestettiin Kittilän työväentalolla lauantai-iltana 24. marraskuuta Kittilän kunnallisjärjestön koollekutsuma kansalaiskokous, joka päätti muun muassa erottaa Kittilän poliisin, nimismies Aarne Auliksen ja kruununvouti Sandströmin. Kruununvouti Sandström oli mukana Kittilän kunnallispolitiikassa, ja hän oli jyrkillä ja kärkevillä mielipiteillään joutunut usein vastakkain paikallisten työväenliikkeen edustajien kanssa. Kokous valitsi lähetystön, jonka tehtävänä oli viedä tieto erottamisesta Sandströmille.

Kun lähetystö saattoväkineen tuli kruununvoudin virkatalolle myöhään samana iltana ja esitti tälle vaatimuksen erota virastaan sekä luovuttaa virka-arkisto, kruununvouti käski väkijoukkoa hajaantumaan ja ampui sitten eri lähteistä riippuen joko asuntonsa eteisen kattoon tai sitten väkijoukkoa kohti. Tällöin väkijoukossa ollut Väinö (Verneri) Vettanen ampui toverinsa Kalle Lehtisen yllytyksestä kohti kruununvoutia, joka sai kuolettavan osuman laukauksista. Vettanen oli entisen kirkkoväärti Mikko Vettasen poika, jonka kerrotaan saaneen kruununvoudilta aikanaan korvapuustin, ja Lehtinen oli puolestaan kruununvouti Sandströmin erottama entinen poliisi.

Samassa yhteydessä kapinalliset valtasivat Kittilän lennätin- ja puhelinlaitoksen. He lähettivät sähkeen SDP:n Lapin piirijärjestön sihteerille pyytäen lähettämään Kittilään aseita, mutta vastauksessaan piirisihteeri kehotti kittiläläisiä rauhallisuuteen. Myöhemmin tehdyn nimismiehen kertomuksen mukaan kapinalliset olisivat myös lähettäneet Oulun läänin maaherralle sähkeen, jossa ilmoitettiin kruununvoudin kuolleen "kansaa vastaan nostamassaan kapinassa". Kapinalliset lopettivat lennätintoimiston valtauksen jo seuraavana maanantaina ja lupasivat nimismies Aulikselle viran takaisin, jos tämä alkaisi esiintyä kansan miehenä ja luopuisi Sandströmin tapon selvittelystä. Vettanen ja Lehtinen pidätettiin, mutta työväestö esti heidän siirtämisensä Kittilästä Oulun vankilaan. Myöhemmin syytetyt pääsivät pakenemaan ja siirtyivät itärajan yli Venäjän puolelle. Sandströmin surma jakoi siihen saakka yhtenäisinä toimineen Kittilän työväestön maltillisiin ja jyrkän linjan kannattajiin. Aseellista toimintaa Kittilässä ei kuitenkaan enää jatkettu.

Lähteet
-------

1. ↑  Vesa Uusisalmen kotisivut : Kittilän kapina (Arkistoitu – Internet Archive)
2. ↑  Ulla Aatsinki : Tukkiliikkeestä kommunismiin : Lapin työväenliikkeen radikalisoituminen ennen ja jälkeen 1918, Tampere University Press 2008, Kittilän kapinasta s. 162-165
Ukrainan suurlähetystö Kulosaaressa
**Ukrainan Helsingin-suurlähetystö** (ukr. Посольство України у Фінляндії, *Posolstvo Ukrajiny u Finljandiji*) sijaitsee Kulosaaressa, Helsingissä.

Historia
--------

Suomi ja Ukraina solmivat diplomaattiset suhteet vuonna 1918, ja Suomi oli yksi ensimmäisistä maista joka avasi diplomaattisen lähetystön Ukrainaan. Neuvostoliiton romahdettua suhteet Ukrainaan solmittiin uudelleen helmikuussa 1992.

Vuonna 1994 Ukrainan valtio osti Kulosaaressa sijaitsevan Itä-Saksalle kuuluneen lähetystön Saksalta. Lähetystörakennus remontoitiin, mutta siihen kuulunut erillinen rantasauna on säilytetty lähestulkoon alkuperäisessä kunnossa.

Suurlähettiläs
--------------

Nykyinen suurlähettiläs on Olha Dibrova.

Lähteet
-------

1. ↑  History *finland.mfa.gov.ua*.  2021. Viitattu 24.2.2021. (englanniksi)
2. ↑  Kahdenväliset suhteet: Ukraina *Suomi ulkomailla*.  2021. Viitattu 24.2.2021.
3. ↑  Huhta, Matti: Ukraina osti Kulosaaresta DDR:n entisen lähetystön Helsinki myi samalla 8,5 neliömetriä maata 10000 markalla *Helsingin Sanomat*.  8.10.1994. Viitattu 24.2.2021.
4. ↑  DDR:n vakoilusauna lämpiää yhä Kulosaaressa *Ilta-Sanomat*.  5.10.2002. Viitattu 24.2.2021.
5. ↑  Dibrova Olga *finland.mfa.gov.ua*.  2021. Viitattu 24.2.2021. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Suurlähetystön kotisivu (englanniksi)
**Sosiaalilääketieteellinen aikakauslehti** on aikakauslehti, jossa käsitellään sosiaalilääketiedettä eli terveyteen, sairauteen ja hyvinvointiin liittyviä aiheita yhteiskunnallisesta näkökulmasta. Artikkelit edustavat mm. kansanterveystiedettä, terveyssosiologiaa, yhteiskuntapolitiikkaa, terveystaloustiedettä ja terveydenhuoltotutkimusta. Lehti julkaisee empiirisiä, teoreettisia ja metodisia alkuperäisartikkeleita, tieteellisiä katsauksia ja tutkijapuheenvuoroja sekä muita kirjoituksia.

Lehteä julkaisee Sosiaalilääketieteen yhdistys ja se ilmestyy neljästi vuodessa painettuja ja verkossa. Aikakauslehden tieteellisten artikkelien hyväksymisessä sovelletaan vertaisarviointia.

Päätoimittajat
--------------

Vuonna 2017 lehden päätoimittaja oli Sari Räisänen. Vuosina 2019-2022 päätoimittajana toimi Riikka Lämsä. Vuodesta 2023 lähtien päätoimittajana on toiminut Minna Kaarakainen.

Lähteet
-------

1. ↑  Sosiaalilääketieteellinen aikakauslehti *journal.fi*. Viitattu 21.9.2017.
2. ↑  Sosiaalilääketieteellinen aikakauslehti *finna.fi*.  Arkistoitu 22.9.2017. Viitattu 21.9.2017.
**Sosiaalihistoria** tieteenhaarana tutkii ryhmien, säätyjen, sosiaalisten kerrostumien ja luokkien kehitystä menneisyydessä. Sosiaalihistoriaa voidaan pitää yhtä lailla humanistisena kuin yhteiskuntatieteellisenä tutkimuksen alana. Niin sanottu uusi sosiaalihistoria puolestaan lähestyy kulttuurintutkimusta ja on ollut kiinnostunut mentaliteettien, ajattelutapojan ja käytänteiden historiallisesta tarkastelusta. 

Yksi keskeisistä sosiaalihistorian tehtävistä on eri ryhmien suhteellisen merkityksen, yhteiskunnallisen aseman ja vaikutusvallan arvioiminen. Sosiaalihistoriaa ei pitkään pidetty tärkeänä historiantutkimuksen alana; poliittisen alaan kuuluvaa tapahtumista pidettiin merkittävämpänä.

Yksi merkittävä tekijä sosiaalihistorian nousulle tutkimusalana (niin Suomessa kuin muuallakin Euroopassa) oli 1960–1970-lukujen vasemmistolaisuusaalto.

Historia
--------

Sosiaalihistorian synty ajoittuu kahteen traditioon. Toinen lähtökohta oli saksalainen Sozial- und Wirtschaftsgeschichte, joka syntyi erityisesti kansantaloustieteen itsenäistymiseen liittyneissä keskusteluissa. Toisena alkuna oli englantilainen teolliseen vallankumoukseen keskittynyt taloushistoria. Englannissa 1900-luvun alussa taloushistorian kehitystä kaunistelevaan sanomaan kriittisesti suhtautuneet tutkijat synnyttivät omanlaisen sosiaalishistoriallisen perinteen. Ranskassa kehittyi näiden kahden tradition pohjalta 1920- ja 1930-lukujen vaihteessa *Annales. Histoire, Sciences Sociales* -lehden ympärille oma koulukuntansa, jonka erityispiirteenä oli vertaileva tutkimusote ja vuoropuhelu muiden yhteiskuntatieteiden kanssa.

Sosiaalihistoriassa kehittyi 1960-luvulla uusi kriittinen vuoropuhelu sosiologian hallitsevan modernisaatioteorian kanssa. Samalla ilmaantui kritiikkiä myös oman piirin ja erityisesti taloushistorian sosiologista liian helposti kopioituja ajatuksia vastaan. Tässä keskustelussa erityisesti yhteiskunnan homogeenisenä kuvaamista vastaan; yhteiskunta ei ollutkaan sama asia kuin kansallisvaltio. Sosiaalihistoriallinen tutkimus alkoikin kiinnittää entistä enemmän huomiota kansallisvaltiota suurempiin alueisiin, mutta toisaalta myös mikrohistoriaan.

Kun sosiaalihistorian tutkimus alkoi keskittyä kansallisvaltion ulkopuolellekin, se alkoi kiinnostua myös arkipäivisimmistä asioista sekä vaikuttaa myös muihin tieteenaloihin. Esimerkiksi tutkimus väkijoukkojen käyttäytymisestä ruokamellakoissa ja mielenosoituksissa on venyttänyt politiikan kenttää valtioihin ja puolueisiin liittyvien asioiden ulkopuolelle ja populaarikulttuurin ja kansainomaisen ajattelun historian tutkimus on vaikuttanut kirjallisuudentutkimukseen ja filosofiaan.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Peltonen, Matti: Sosiaalihistoria *agricola.utu.fi*. Viitattu 30.6.2012.

Kirjallisuutta
--------------

* Haapala, Pertti: *Sosiaalihistoria: Johdatus tutkimukseen*. Käsikirjoja 12. Suomen historiallinen seura, 1989. ISBN 951-8915-24-5.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Sosiaalihistoria** Wikimedia Commonsissa
**Toni Saukkola** (s. 17. heinäkuuta 1991 Helsinki) on suomalainen urheiluselostaja. Saukkola on freelancer, joka selostaa muun muassa Ylen, C Moren ja Ruutu+:n kanavilla. Hänen päälajejaan ovat jääkiekko ja jalkapallo. 

Saukkola on selostanut Ylellä mm. jalkapallon naisten MM-kilpailuissa 2019, miesten EM-kilpailuissa 2020 (järjestettiin 2021) , naisten EM-kilpailuissa 2022 sekä miesten MM-kilpailuissa 2022. Ylellä hän selosti myös beach volleyta Tokion olympialaisissa 2021. C Morella hän on työskennellyt jääkiekon SM-liigan, jalkapallon Mestarien liigan, La Ligan, Serie A:n ja Valioliigan parissa. Ruutu+:ssa Saukkola on selostanut jalkapallon Veikkausliigaa ja Miesten Ykköstä.. 

Saukkola on työskennellyt myös kirjoittavana urheilutoimittajana *Helsingin Sanomissa*. HIFK Fotbollin miesten edustusjoukkueen mediavastaavana hän toimi yhteensä viiden kauden ajan vuosina 2014-2017. Selostajatöiden lisäksi Saukkola on työskennellyt vuodesta 2014 lähtien urheilulähetysten grafiikkaoperaattorina eri kanavien tv- ja studiolähetyksissä.

Ennen uraansa urheilumediassa Saukkola oli omien sanojensa mukaan "duunarihommissa" mm. muuttomiehenä, autokuljettajana ja rakennusapulaisena. Urheilumedia-alalle hän päätyi vuonna 2014 ryhdyttyään opiskelemaan urheilujournalismia Laajasalon opistossa.

Lähteet
-------

1. ↑  Yle Areena: Jalkapallon naisten MM: pronssiottelu ENG–SWE *areena.yle.fi*. Viitattu 1.6.2021.
2. ↑  Visuri, Roope: Tässä on Huuhkajien ohjelma EM-kisoissa – näin seuraat EM-jalkapalloa Ylen kanavilta *yle.fi*.  29.5.2021. Viitattu 1.6.2021.
3. ↑  Saarela, Anni: Tuomari loukkaantui SM-liigassa – kiekko suoraan suuhun *iltalehti.fi*.  3.4.2021. Viitattu 1.6.2021.
4. ↑  Laaksonen, Teppo & Sorjonen, Julius: Veikkausliiga-paketti feat. Mikko Aaltonen ja Toni Saukkola *radioplay.fi*.  23.4.2021. Viitattu 1.6.2021.
5. ↑  Saukkola, Toni: Yksinpurjehtija Ari Huusela matkaa rommireittiä kohti Guadeloupea: *hs.fi*.  1.11.2014. Viitattu 1.6.2021.
6. ↑  Selostaja Toni Saukkola muutti hauskan ajanvietteen mielekkääksi työksi *ukko.fi*.  25.11.2020. Viitattu 1.6.2021.

Aiheesta muualla
----------------

* Ukko.fi: Selostaja Toni Saukkola muutti hauskan ajanvietteen mielekkääksi työksi
* IS.fi: Toni Saukkola paiskii tuntikaupalla töitä ennen otteluita
**Satu Kunnas** (s. 3. syyskuuta 1977, Helsinki) on suomalainen entinen jalkapalloilija. Hänen pelipaikkansa oli maalivahti. Kunnas on keskittynyt uransa jälkeen poliisiopintoihin. Ensimmäisen naisten maaottelunsa Kunnas pelasi 13. maaliskuuta 1996 Ruotsia vastaan. Hän on pelannut yhteensä 47 naisten maaottelussa. Kunnas oli ehdolla FIFA:n vuoden pelaajaksi 23 muun naisen ohella vuonna 2005, jolloin suomalaisista myös Laura Kalmari oli ehdolla. Sadun nuorempi veli Kristian Kunnas on myös entinen jalkapalloilija ja hän on edustanut Suomea alle 16- ja alle 18-vuotiaiden EM-kisoissa sekä alle 20-vuotiaiden MM-kisoissa.

Seurat
------

* NuPS, Vihti (kasvattajaseura)
* Helsingin Jalkapalloklubi
* FC Kontu, Helsinki
* AC Vantaa
* Malmin Palloseura, Helsinki
* Asker SK, Norja
* Flöya IF, Norja
* FC United, Pietarsaari

Saavutukset
-----------

* EM välierä 2005
* U16 PM-kulta 1994
* U21 PM-hopea ja -pronssi
* Vuoden naispelaaja 2005 (maajoukkueen valmennusjohdon valinta)
* Suomen mestaruus 1995
* Norjan mestaruussarjan pronssi 2003 ja 2004

Lähteet
-------

1. ↑  Kalmari ja Kunnas ehdolla maail­man par­haak­si

Suomen joukkue – Jalkapallon naisten EM-kilpailut 2005
1 Kunnas |
2 Vaelma |
3 Julin |
4 Valkonen |
5 Salmén |
6 Sarapää |
7 Mäkinen |
8 Mustonen |
9 Kalmari |
10 Rantanen |
11 Kackur |
12 Junkkari |
13 Thorn |
14 Ahonen |
15 Malaska |
16 Uusi-Luomalahti |
17 Lindqvist |
18 Talonen |
19 Lindström |
20 Matikainen |
Valmentaja Käld
Winkel tripel -projektion mukainen maailmankartta. Leveys- ja pituuspiirit merkitty 15 asteen välein.
Winkel tripel -projektio ja vääristymistä kuvaavat Tissot'n indikaattorit
**Winkel tripel -projektio**  (**Winkel III**) on yksi Oswald Winkelin vuonna 1921 esittämistä kolmesta karttaprojektiosta. Projektio on tasavälisen lieriö­projektion ja Aitoffin projektion aritmeettinen keskiarvo. Sana *tripel* johtuu *kolmin­kertaista* tarkoittavasta saksan kielen sanasta ja viittaa siihen, että Winkelillä oli tarkoituksena minimoida kolme kartta­projektioissa esiintyvää vääristymää: pinta-alan, suunnan ja etäisyyden vääristymät.

Matemaattinen määritelmä
------------------------

Winkel tripel -projektiossa maan­pinnan piste, jonka leveysaste on \phi ja pituusaste \lambda , kuvautuu suora­kulmaisen koordi­naatiston pisteeseen, jonka koordinaatit ovat:

{\displaystyle x={\frac {1}{2}}\left[\lambda \cos(\phi \_{1})+{\frac {2\cos(\phi )\sin \left({\frac {\lambda }{2}}\right)}{\mathrm {sinc} (\alpha )}}\right]}
{\displaystyle y={\frac {1}{2}}\left[\phi +{\frac {\sin(\phi )}{\mathrm {sinc} (\alpha )}}\right]}
missä {\displaystyle \phi \_{1}} on vastaavan tasa­välisen lieriö­projektion perus­leveys­piiri, jonka kohdalla se on oikea­pituinen, ja 

{\displaystyle \alpha =\arccos \left[\cos(\phi )\cos \left({\frac {\lambda }{2}}\right)\right]}
Merkintä {\displaystyle \mathrm {sinc} (\alpha )} tarkoittaa funktiota 

{\displaystyle \mathrm {sinc} (\alpha )={\frac {\sin(\alpha )}{\alpha }}}, kun \alpha  ≠ 0
{\displaystyle \mathrm {sinc} (\alpha )=0}, kun \alpha  = 0.
Winkel ehdotti perus­leveys­piirinä {\displaystyle \phi \_{1}} käytettäväksi leveys­piiriä:

{\displaystyle \phi \_{1}=\arccos \left({\frac {2}{\pi }}\right)\,}
Näiden funktioiden käänteisfunktioita ei voida esittää matemaattisilla kaavoilla, ja niiden laskeminen numeerisestikin on melko mutkikasta.

Käyttö
------

Vuonna 1998 yhdys­valtalainen National Geographic Society alkoi käyttää maailman­kartoissaan Winkel tripel -projektiota aikaisemmin käyttämänsä Robinsonin projektion sijasta. Monet oppi­laitokset ja oppikirjat seurasivat esi­merkkiä ja alkoivat käyttää samaa projektiota, jota useimmat niistä käyttävät edelleen.

Lähteet
-------

1. ↑  Maailmanluokan karttoja  9.4.2010. National Geographic. Viitattu 19.4.2014.
2. ↑  John P. Snyder: *Flattening the Earth: Two Thousand Years of Map Projections*, s. 231-232. Chicago: University of Chicago Press, 1993. 0-226-76747-7. Teoksen verkkoversio.
3. ↑  Winkel Tripel projections Winkel.org. Viitattu 12.12.2012.
4. ↑  A General Algorithm for the Inverse Transformation of Map Projections using Jacobian Matrices.  *Proceedings of the Third International Symposium Mathematical & Computational Applications*, 2001. Konya, Turkki: Artikkelin verkkoversio.  (Arkistoitu – Internet Archive)

Aiheesta muualla
----------------

* Table of common projections
**Gullah** on Yhdysvaltain Etelä-Carolinan, Georgian ja pohjoisen Floridan rannikolla sekä Sea Islands -saarilla asuvien afroamerikkalaisten eli gullahien puhuma englannin kieleen pohjautuva kreolikieli. Georgian Ogeechee-joella puhuttavaa gullahia kutsutaan nimellä *geechee*. Gullah syntyi 1700-luvulla Barbadokselta tulleiden orjien kieleksi, ja siinä on erityisen paljon afrikkalaisia ja karibialaisia vaikutteita. Kielen nimi tulee luultavasti Angola-nimestä. Gullah eroaa tavallisesta afrikkalaisamerikkalaisesta englannista muun muassa siinä, että gullahissa käytetään harvoin verbin aikamuotoja tai monikkomuotoja.

Lähteet
-------

* McArthur, Tom: *Oxford Guide to World English*. Oxford: Oxford University Press, 2002. ISBN 019-860771-7.

### Viitteet

1. ↑  McArthur 2002, s. 190–191
2. ↑  Dennis Adams: The Gullah Language Beaufort County Library.  Arkistoitu 24.5.2013. Viitattu 14.5.2013.
3. ↑  The language of the Sea Islands Islandpacket.  Arkistoitu 27.9.2007. Viitattu 14.5.2013.

Aiheesta muualla
----------------

* Encyclopaedia Britannica's Guide to Black History: Gullah
**Gullit Zolameso** (s. 2. kesäkuuta 1995 Cabinda, Angola) on angolalaissyntyinen suomalainen jalkapalloilija, joka edustaa Kakkosessa pelaavaa Lahden Reipasta. Hän on pelipaikaltaan oikea laitahyökkääjä.

Ura
---

### Seurajoukkueura

Angolasta kymmenenvuotiaana vuonna 2005 Suomeen ja Ylöjärvelle muuttanut Zolameso siirtyi Ylöjärven Ilveksestä Tampereen Ilvekseen vuonna 2009. Miesten edustusjoukkueessa Kakkosessa hän debytoi kaudella 2011 ja saman vuoden kesäkuussa hän teki kaikkien aikojen nuorimpana pelaajana Kakkosessa maalin Musan Salamaa vastaan. Syksyllä Zolameso loukkaantui vakavasti Tikkurilan Palloseuraa vastaan ja teki paluun vasta seuraavana vuonna. Kauden 2012 päätteeksi Ilves nousi Ykköseen. 

Ensimmäisellä Ykkösen kaudellaan Zolameso teki kaksi maalia 22 ottelussa. Seuraavalla kaudella hän pelasi 15 ottelua maaleitta. Osan kaudesta 2014 Zolameso esiintyi farmisopimuksen turvin Kakkosen Ilves-Kissoissa. Myllykosken Pallon jäätyä ilman liigalisenssiä kaudeksi 2015 Ilves nousi Veikkausliigaan ja Zolameso teki debyyttinsä pääsarjatasolla huhtikuussa 2015 FC Inter Turkua vastaan.

Kesäkuussa 2015 Zolameso siirtyi lainalle Kakkosen AC Kajaaniin.

### Maajoukkueura

Zolameso sai Suomen kansalaisuuden marraskuussa 2013. Vain muutaman päivän päästä hän debytoi alle 18-vuotiaiden maajoukkueessa EM-karsintaottelussa Kazakstania vastaan. Zolameso on pelannut myös alle 15-vuotiaiden maajoukkueessa ennen kansalaisuuden saamista erikoisluvalla.

Lähteet
-------

* Gullit Zolameso Transfermarkt-sivustolla (englanniksi)
* 
* (Arkistoitu – Internet Archive)
* (Arkistoitu – Internet Archive)
* 

### Viitteet

1. ↑  Gullit Zolameso Soccerway-sivustolla (englanniksi)
**Aachenin konferenssi** oli Aachenissa (tuolloin Aix-la-Chapelle) 1. lokakuuta – 15. marraskuuta 1818 järjestetty Euroopan asioita käsitellyt konferenssi, johon osallistuivat Iso-Britannia, Itävalta, Preussi, Ranska ja Venäjä. Aachenissa päätettiin lopettaa vuodesta 1814 jatkunut Ranskan miehitys ja ottaa Napoleonin sotien jälkeen valvonnan alla ollut Ranska mukaan suurvaltojen tulevaan yhteistyöhön. Kyseessä oli ensimmäinen Wienin kongressia seuranneista neljästä kansainvälisestä konferenssista; seuraava oli Troppaun konferenssi vuonna 1820.

Englannin, Itävallan, Preussin ja Venäjän välisen neliliiton solmimisen yhteydessä vuonna 1815 oli päätetty säännöllisestä kansainvälisten konferenssien järjestämisestä yhteisten ongelmien ratkaisemiseksi ja erimielisyyksien selvittämiseksi. Ensimmäinen tällainen konferenssi kutsuttiin koolle Aacheniin lokakuussa 1818 Ranskan kysymyksen selvittämiseksi. Kokouksessa olivat läsnä valtionpäämiehistä Venäjän Aleksanteri I, Itävallan Frans I ja Preussin Fredrik Vilhelm III. Englantia edustivat ulkoministeri lordi Castlereagh sekä Wellingtonin herttua ja Ranskaa pääministeri Armand Emmanuel du Plessis de Richelieu.

Ennakko-odotusten vastaisesti Ranskan ulkopolitiikka oli Napoleonin jälkeen ollut hyvin varovaista ja maltillista. Muut suurvallat olivat nyt valmiit myönnytyksiin Ranskalle rohkaistakseen sitä jatkamaan samalla linjalla. Richeliu lupasi kokouksen ensimmäisessä istunnossa Ranskan maksavan pääosan sille määrätyistä sotakorvauksista, mikäli liittokunnan maiden sotajoukot vetäytyisivät sen alueelta 30. marraskuuta 1818 mennessä. Ehdotukseen suostuttiin ja sopimus järjestelyistä allekirjoitettiin 9. lokakuuta. Ranska päätettiin hyväksyä myös tasavertaisena osapuolena tuleviin neuvotteluihin, mikä merkitsi uuden viisiliiton syntymistä. Myös vanha Ranskan-vastainen neliliitto uusittiin salaisella sopimuksella 15. marraskuuta, mutta tämä jäi lähinnä muodollisuudeksi. Venäjän Aleksanteri I oli valmis tekemään Ranskasta täysivaltaisen jäsenen Euroopan konsertissa, mutta tämä kaatui varsinkin Englannin vastustukseen. Myöskään Aleksanterin ehdotukset neliliiton laajentamisesta rauhan takaamisen ohella myös suojelemaan kaikkien hallitsijoiden valtaistuimia ja omaisuutta eivät toteutuneet.

Konferenssissa käsiteltiin myös muita aiheita, kuten orjakaupan kieltämistä ja toimia barbareskimerirosvoja vastaan, mutta päätöksiä näistä asioista ei syntynyt.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Kalervo Hovi: *Wienin kongressista ensimmäiseen maailmansotaan*, s. 658–660. Teoksessa *Maailmanhistorian pikkujättiläinen*, WSOY 1988.
2. 1 2 3  Congress of Aix-la-Chapelle (englanniksi) *Encyclopædia Britannica Online Academic Edition*. Viitattu 14.6.2013.
**Aadolf Fredrikin kirkko** (ruots. *Adolf Fredriks kyrka*) on Ruotsin pääkaupungin Tukholman keskustassa sijaitseva kirkko. Sen on suunnitellut arkkitehti Carl Fredrik Adelcrantz ja se on rakennettu vuosina 1768–1774. Kirkon sisätilat saivat nykyasunsa Agi Lindegrenin suunnitelmien pohjalta tehdyissä muutoksissa vuosina 1893–1895. Adolf Fredrikin kirkkoon mahtuu noin 1 400 henkeä kerrallaan. Kirkon hautausmaalle on haudattu monta tunnettua henkilöä, muun muassa Olof Palme sekä Sven Hedin.

Kirkko on saanut nimensä Ruotsia vuosina 1751–1771 hallinneen kuningas Aadolf Fredrikin mukaan, joka muurasi sen peruskiven vuonna 1768. Kirkko vihittiin 27. marraskuuta 1774. Se korvasi vuonna 1647 rakennetun puukappelin, joka oli pyhitetty Pyhälle Olaville.

Kirkko mukailee uusklassismin tyyliä, mutta se omaa myös vivahteita rokokoosta. Sen muoto mukailee kreikkalaista ristiä. Kirkko on ollut ulkopuolelta lähes koskematon 1700-luvulta asti, mutta sisätiloissa on tehty useita muutoksia, eniten 1890- ja 1950-luvuilla. Sisätiloja on restauroitu viimeksi vuosina 1996–1997, jolloin muun muassa puhdistettiin seinät ja holvit sekä tehtiin konservointitöitä. Jacob Rijfin suunnittelema 1785–1789 rakennettu Luodon kirkko sai tyylillisiä vaikutteita Aadolf Fredrikin kirkosta, johon Rijf oli tutustunut.

Kirkon alttari ja saarnastuoli ovat peräisin sen alkuajalta. Kirkon alttaritaulun on tehnyt taiteilija Johan Tobias Sergel, ja se kuvaa Jeesuksen ylösnousemusta. Kupolin kattomaalaus on Julius Kronbergin. Sergel on tehnyt kirkkoon myös niin sanotun *Cartesiusmonumentin*, joka on pystytetty filosofi René Descartesin (latinalaiselta nimeltään *Cartesius*) kunniaksi kuningas Kustaa III:n määräyksestä.

Kirkon nykyiset 45-äänikertaiset pääurut ovat vuodelta 1966.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5 6 7 8  Adolf Fredriks församling: Adolf Fredriks kyrka (Arkistoitu – Internet Archive) (ruotsiksi) Viitattu 13.7.2014.
2. ↑  Fredric Bedoire: *Stockholms byggnader: Arkitektur och stadsbild*, s. 145. Norstedts, Tukholma 2012.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Aadolf Fredrikin kirkko** Wikimedia Commonsissa

* Kirkon verkkosivusto

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.   
Alkuperäinen artikkeli: sv:Adolf Fredriks kyrka
**Ankober** (amharaksi አንኮበር, *Änəkobärə*) on pikkukaupunki ja piirikunta (*woreda*) Etiopian Amharan osavaltiossa. Aikanaan se tunnettiin Shewan kuninkaiden keskuksena. Menelik II siirsi kuitenkin oman pääkaupunkinsa myöhemmin Addis Abebaan. Historiallinen Ankober käsittää lähinnä maaseutuasutusta ja joitakin historiallisia rakennuksia.

Maantiede
---------

Ankober sijaitsee Amharan osavaltiossa noin 175 kilometriä Etiopian pääkaupunki Addis Abebasta koilliseen lähellä Isoa hautavajoamaa.

Historia
--------

Ankober piirrustuksessa vuonna 1890.
Ankoberila oli ollut pitkään strategista merkitystä sen sijainnin takia. Ankober hallitsi kauppareittejä kohti Punaisellamerelläsijaitsevaa Zeilan satamaa. 1200-luvulta lähtien sen omistuksesta olivat kamppailleet Etiopian ylängön ja alangon eri hallitsijat. Ankober tuli tunnetuksi myös nykyisen Etiopian alueella sijainneen Shewan kuningaskunnan viiden hallitsijan pääkaupunkina. Shewan kuningas Amha Iyasou valtasi alueen 1700-luvulla ja teki siitä pääasiallisen tukikohtansa. Huipussaan Ankoberissa asui ehkä noin 25 000 asukasta. Hämnen jälkeläisensä Menelik II siirsi kuitenkin oman pääkaupunkinsa vuonna 1886 ensin Entotoon ja lopulta Etiopian nykyiseen pääkaupunkiin Addis Abebaan. Ankoberin merkitys väheni paitsi hallinnollisen keskuksen siirtymisen takia, mutta myös kauppareittien muuttumisen takia. Ankoberia käytettiin myöhemmin vielä aseiden varastointiin, sekä poliittisten vankien pitopaikkana. Nykyisin historiallisen Ankoberin paikalla on vain maaseutuasutusta.

Paikalla on edelleen joitakin historiallisia rakennuksia, kuten Asfa Wossenin rakennuttama Maryamin kirkko, sekä Sahle Selassien rakennuttama Mikaelin kirkko. Sahle Selassien rakennuttamasta palatsista on jäljellä enää sen kivisten seinien rauniot.

Väestö
------

Etiopian vuoden 2007 väerstönlaskun mukaan Ankoberin *woredan* eli suuremman piirikunnan kokonaisasukasluku oli 66 753.

Lähteet
-------

1. 1 2  Population and Housing Census 2007 – Amhara Statistical (pdf) (s. 60) Central Statistics Agency (CSA). Viitattu 22.8.2021.
2. 1 2 3  David H. Shinn ja Thomas P. Ofcansky: *Historical dictionary of Ethiopia*, s. 45. Scarecrow Press, 2013. ISBN 978-0-8108-7457-2. (englanniksi)
Rā’-kirjaimen itsenäinen muoto.
**Rā’** (arab. راء‎, *rā’*, pers. ‏ر‎, *re*) on arabialaisen kirjaimiston kymmenes kirjain. Se vastaa heprealaisen kirjaimiston kirjainta reš (ר). Kirjaimen äännearvo arabiassa ja persiassa on [r] ja pandžabissa [ɾ].

Rā’n itsenäinen muoto on ر, ja sanan keskellä se liittyy viivalla edelliseen kirjaimeen (esim. لر *lr*). Rā’-kirjainta ei koskaan liitetä sitä seuraavaan kirjaimeen.

Monissa kielessä käytetään rā’-kirjaimen muunnelmaa arabian äänteistöstä puuttuvan retrofleksisen [ɽ]-äänteen esittämiseen. Urdussa ja pandžabissa retrofleksiäänne merkitään lisäämällä rā’n päälle ṭā’-kirjaimen muotoinen tarke (ڑ), kurdissa käytetään v:n muotoista tarketta (ڒ), sindhissä rā’n päälle lisätään neljä pistettä (ڙ) ja paštussa rā’n alapuolelle piirretään pieni ympyrä (ړ). Arabian kirjain zāī (ز) ja persian že (ژ) on myös muodostettu rā’n pohjalta.

Lähteet
-------

* Daniels, Peter T.: *The World’s Writing Systems*. Oxford University Press, 1996. ISBN 978-0-19-507993-7. (englanniksi)

### Viitteet

1. 1 2  Bauer, Thomas: "Arabic Writing". Daniels 1996. Teoksen verkkoversio (viitattu 3.11.2014)
2. 1 2  Kaye, Alan S.: "Adaptations of Arabic Script – Persian". Daniels 1996. Teoksen verkkoversio (viitattu 3.11.2014)
3. 1 2  Ager, Simon: Punjabi *Omniglot*. Viitattu 3.11.2014. (englanniksi)
4. ↑  Kaye, Alan S.: "Adaptations of Arabic Script – Urdu". Daniels 1996. Teoksen verkkoversio (viitattu 3.11.2014)
5. ↑  Ager, Simon: Kurdish *Omniglot*. Viitattu 3.11.2014. (englanniksi)
6. ↑  Ager, Simon: Sindhi *Omniglot*. Viitattu 3.11.2014. (englanniksi)
7. ↑  Ager, Simon: Pashto *Omniglot*. Viitattu 3.11.2014. (englanniksi)
**Kyllä BBC hoitaa** (*W1A*) on brittiläinen BBC Two -kanavan tuottama komediasarja, jonka on käsikirjoittanut ja ohjannut John Morton. Sarja on jatkoa pseudodokumenttisarjalle *2012: Olympiaseikkailu*, joka oli kertovinaan BBC:n työstä vuoden 2012 Lontoon kesäolympialaisissa. Sarjan alkuperäisnimi tulee BBC:n pääkonttorin postinumerosta (W1A 1AA). Hugh Bonneville ja Jessica Hynes esittävät sarjassa samoja rooleja kuin sen edeltäjässä, ja  David Tennant esiintyy molemmissa kertojana. Sarja ensiesitettiin Britanniassa maalis-huhtikuussa 2014 ja toinen tuotantokausi seuraavan vuoden huhti-toukokuussa. Yleisradio esitti sarjan molemmat tuotantokaudet lauantain alkuillassa ja Yle Areenassa maalis-toukokuussa 2016.

Juoni
-----

Ian Fletcher (Hugh Bonneville) on saanut ylennyksen BBC:n arvojohtajaksi vedettyään onnistuneesti läpi yhtiön olympialaisprojektin. Hänen uusi tehtävänsä on "selventää, määritellä tai arvioida uudelleen yhtiön ydintehtävä läpi kaikkien toimintojen ja asemoida yhtiö tulevaisuutta silmällä pitäen". Sarja satirisoi nykyajan työelämän loputtomia palavereja, abstraktia bisnesjargonia, avokonttorien ahtautta, ylipalkattujen johtajien ja ammattitaidottomien alaisten välisiä suhteita, poliittista korrektiutta sekä jatkuvia organisaatiomuutoksia.

Näyttelijät
-----------

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  Hugh Bonneville  | … |  Ian Fletcher, arvojohtaja
  |
|  Monica Dolan  | … |  Tracey Pritchard, viestintäjohtaja
  |
|  Jessica Hynes  | … |  Siobhan Sharpe, brändikonsultti
  |
|  Rufus Jones  | … |  David Wilkes 
  |
|  Sarah Parish  | … |  Anna Rampton, sisältöjohtaja, paremmuusjohtaja
  |
|  Nina Sosanya  | … |  Lucy Freeman, tuottaja
  |
|  Jason Watkins  | … |  Simon Harwood, strategiajohtaja
  |
|  Hugh Skinner  | … |  Will Humphries, harjoittelija, Fletcherin assistentti
  |
|  David Westhead  | … |  Neil Reid 
  |
|  Jonathan Bailey  | … |  Jack Patterson, Anna Ramptonin assistentti
  |
|  David Tennant  | … |  kertoja
  |

Cameorooleja omana itsenään sarjassa tekevät muun muassa kirjailija Salman Rushdie ja näyttelijä Olivia Colman.

Lähteet
-------

1. ↑  Kyllä BBC hoitaa, Yle. Viitattu 16.4.2016.

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.   
Alkuperäinen artikkeli: en:W1A (TV series)
**Kylmiltään lukemisella** (engl. *cold reading*) tarkoitetaan muun muassa mentalistien, taikurien ja ennustajien käyttämiä tekniikoita, joilla pyritään tuottamaan jostakin henkilöstä tietoa ja luomaan vaikutelma selvänäkemisestä. Kylmiltään lukemista harjoittava henkilö pyrkii muun muassa kohteensa eleitä, ilmeitä ja äänenpainoja tarkkailemalla saamaan jotain sellaista tietoa, jota kohde ei suoranaisesti tälle kerro. Kylmiltään lukemisessa käytettäville tekniikoille on ominaista, että ne eivät vaadi ennakkotietoja henkilöstä, johon niitä käytetään.

Eräs kylmiltään lukemista harjoittavien käyttämä tekniikka on esittää jokin todella laaja-alainen kohteeseensa liittyvä olettamus ja sen jälkeen tehdä jatkopäätelmiä aiheesta kohteensa reaktioiden perusteella. Kylmiltään lukija voi esimerkiksi todeta aistivansa kohteen elämässä "naishenkilön, joka on kokenut tuskaa, ehkä sydänongelmien tai syövän takia". Sydänongelmat ja syöpä koskettavat todella monia, ja täten kohde todennäköisesti tietää jonkun naishenkilön, joka on kärsinyt jommastakummasta. Tämän jälkeen kohde saattaa antaa kylmiltään lukijalle tietoa henkilöstä, jota olettamus kosketti. Kylmiltään lukija voi käyttää saamaansa tietoa tehdäkseen edelleen lisää olettamuksia kohteesta. Kohteelle voi syntyä illuusio siitä, että kylmiltään lukija tietää tämän elämästä enemmän kuin todellisuudessa.

Lukemisen ei aina tarvitse tapahtua kylmiltään. Lukija voi myös hankkia tietoa kohteesta ennalta. Tunnettu tapaus on tv-saarnaaja Peter Popoff, jonka tekniikka perustui siihen, että hänen vaimonsa välitti hänelle kesken esityksen radiolähettimen kautta, jotka avustajat olivat hankkineet yleisössä olevista ihmisistä.

Lähteet
-------

1. ↑
2. ↑   (Arkistoitu – Internet Archive)
3. 1 2
4. ↑  Aviisi: Aviisi 10/2011 - Pyhää henkeä kaupan *arkisto.aviisi.fi*. Viitattu 21.11.2017.
**Aleksandrs Kerčs** engl. *Alexander Kerch* ven. Александр Ярославович Керч (s. 16. maaliskuuta 1967 Arkangeli, Neuvostoliitto) on latvialainen entinen jääkiekkoilija. Hän syntyi Venäjällä ja sai kiekko-oppinsa Latvian pääkaupungissa, Riiassa. Hän on pelipaikaltaan laitahyökkääjä ja häntä pidetään eräänä Latvian kaikkien aikojen parhaista jääkiekkoilijoista.

Kerčs oli Edmonton Oilersin 3. kierroksen varaus vuodelta 1993. Hänellä on tilillään 5 NHL-ottelua kaudelta 1993-1994. Hän on pelannut monessa maassa ja sarjassa, mm. Latviassa (uran alussa osa Neuvostoliiton liigaa), Pohjois-Amerikassa (NHL ja AHL), Sveitsissä, Suomessa, Saksassa, Venäjällä, Ruotsissa ja Valko-Venäjällä.

Kaudella 2008–09 Kerčs pelasi Valko-Venäjän Extraliigaa ASK Ogressa. Kaudella 2006–07 hän Latvian liigan pistepörssin. Kerčs pelasi myös SM-liigajoukkue Tapparassa kaudella 1997–98 saaden 46 ottelussa tehopisteet 14+17=31. 

Kerčs lopetti uransa kevääseen 2009.

Kerčsillä on pelannut yhteensä 57 A-maaottelua 8 MM-kisoissa (yhdet C-sarjassa) ja Salt Lake Cityn talviolympialaisissa 2002. Hänen poikansa Aleksandrs Kerčs Jr. pelaa Dinamo Riian junioreissa.

Pelaajauransa jälkeen Kercs toimi kauden 2015–2016 Valko-Venäjän kakkostasolla Metallurg Zhlobinin kakkosjoukkueen päävalmentajana.

Aiheesta muualla
----------------

* Aleksandrs Kerčs Legends of Hockey -sivustolla (englanniksi)
* Aleksandrs Kerčs The Internet Hockey Databasessa (englanniksi)
* Aleksandrs Kerčs *Elite Prospects*. Everysport Media Group AB.  (englanniksi)
Częstochowan voivodikunnan sijainti Puolan kartalla.
**Częstochowan voivodikunta** (puol. *województwo częstochowskie*) oli 1975–1998 yksi Puolan 49 voivodikunnasta. Sen hallintokeskus oli Częstochowa. Częstochowan voivodikunnan alue jaettiin vuoden 1999 hallintouudistuksessa nykyisille Świętokrzyskin, Łódźin ja Opolen voivodikunnille.

Lähteet
-------

1. ↑  Częstochowskie województwo *Encyklopedia Internautica*. Viitattu 24.10.2020. (puolaksi)
2. ↑  Dz.U. z 1975 r. nr 16, poz. 91.
3. ↑  Wykaz Nowych Deskryptorów Geograficznych (151) (1-13.04.2017)

Puolan voivodikunnat 1975–1998
Biała Podlaska • Białystok • Bielsko-Biała • Bydgoszcz • Chełm • Ciechanów • Częstochowa • Elbląg • Gdańsk • Gorzów • Jelenia Góra • Kalisz • Katowice • Kielce • Konin • Koszalin • Krakova • Krosno • Legnica • Leszno • Lublin • Łomża • Łódź • Nowy Sącz • Olsztyn • Opole • Ostrołęka • Piła • Piotrków • Płock • Poznań • Przemyśl • Radom • Rzeszów • Siedlce • Sieradz • Skierniewice • Słupsk • Suwałki • Szczecin • Tarnobrzeg • Tarnów • Toruń • Wałbrzych • Varsova • Włocławek • Wrocław • Zamość • Zielona Góra
Aleksandăr Tsankov
**Aleksandăr Tsankov** (1879 Orjahovo, Bulgaria – 17. heinäkuuta 1959 Belgrano, Argentiina) oli bulgarialainen poliitikko, joka toimi Bulgarian pääministerinä vuosina 1923–1926. Hänen pääministerikaudellaan Bulgariassa oli paljon poliittisia levottomuuksia.

Tsankovilla oli oikeustieteellinen koulutus ja hän toimi vuodesta 1910 taloustieteen professorina Sofian yliopistossa. Hänestä tuli vuonna 1922 Kansallinen yksimielisyys (*Naroden zgovor*) -nimisen oikeistolaisen ryhmän johtaja, jonka tavoitteena oli maalaispuoluetta edustaneen itsevaltaisen pääministeri Aleksandăr Stambolijskin syrjäyttäminen. Vallankaappaus toteutettiin 9. kesäkuuta 1923, ja Tsankovista tuli pääministeri. Uusi hallitus joutui kuitenkin kohtaamaan paljon sisäisiä levottomuuksia ja terroritekoja, joita järjestivät kommunistit ja maalaispuolueen vasemmistosiipi. Tsankovin hallituskoalitio otti nimen Demokraattinen liitto ja ilmoitti tähtäävänsä parlamentaarisen demokratian palauttamiseen. Hallitus sai suuren enemmistön marraskuun 1923 parlamenttivaaleissa, mutta levottomuudet maassa jatkuivat käytännössä koko Tsankovin pääministerikauden. Hallitus tosin lakkautti syyskuussa 1923 aseellista kapinaa yrittäneen kommunistisen puolueen seuraavana vuonna, mutta se jatkoi iskujaan maan alta. Kuuluisin tapaus oli huhtikuussa 1925 toteutettu Sveta Nedeljan kirkon pommi-isku, jossa kommunistit yrittivät surmata kuninkaan ja hallituksen johtajat, onnistuen tappamaan 123 muuta ihmistä. Hallituksen vastattua tähän julmilla kostotoimilla Bulgarian poliittiset olot alkoivat vähitellen asettua vuodesta 1925 alkaen. Tsankov jätti pääministerin tehtävät tammikuussa 1926.

Tsankov oli vielä 1930-luvulla merkittävä poliittinen vaikuttaja Bulgariassa. Hän oli saksalaismielinen ja Neuvostoliiton miehitettyä Bulgarian toisen maailmansodan loppuvaiheessa syyskuussa 1944 hän muodosti lyhytikäiseksi jääneen pakolaishallituksen, joka toimi Saksan suojeluksessa Itävallassa. Sodan jälkeen yhdysvaltalaiset joukot pitivät häntä muutaman kuukauden ajan internoituna Itävallassa. Vapauduttuaan hän pakeni Etelä-Amerikkaan.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Aleksandŭr Tsankov (englanniksi) *Encyclopædia Britannica Online Academic Edition*. Viitattu 3.1.2014.
2. ↑  Bulgaria: Communist uprising (englanniksi) *Encyclopædia Britannica Online Academic Edition*. Viitattu 3.1.2014.


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Yhdysvallat
* Tšekki
* Puola

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Deutsche Biographie

 |
|  |
| Muut | 
* IdRef

 |

 |
Osa Great Baikal Trailin rakentamaa polkua Bolshie Kotyn läheisyydessä Baikalin rannalla
**Great Baikal Trail** (venäjäksi: Большая Байкальская Тропа [Bolšaja Baikalskaja Tropa]) on voittoa tavoittelematon järjestö, joka rakentaa polkua Baikaljärven ympärille Siperiassa, Venäjällä. Polun kokonaispituus tulee olemaan 1 800 kilometriä. Idea polun rakentamiseen syntyi jo 1970-luvulla, mutta vasta vuonna 2003 järjestö aloitti toimintansa kansainvälisten ja paikallisten vapaaehtoistyöntekijöiden avulla. Järjestön tavoitteena on kehittää alueen luontomatkailua kestävänä vaihtoehtona, alueen teollisen toiminnan sijasta. 

Great Baikal Trail ei ole vielä valmistunut, mutta polun ensimmäiset osuudet ovat turvallisia käyttää. Projektin valmistuttua Great Baikal Trail yhdistää kolme kansallispuistoa ja kolme luonnonsuojelualuetta. Great Baikal Trail järjestää vuosittain jopa 25 vapaaehtoisleiriä, joissa kansainväliset vapaaehtoistyöntekijät työskentelevät yhdessä paikallisten vapaaehtoistyötekijöiden kanssa. Englanti ja venäjä ovat leirien viralliset kielet. Leireillä on myös mukana tulkkeja, jotka auttavat kommunikoinnissa kansainvälisten ja paikallisten vapaaehtoisten välillä. 

Leirit järjestetään useimmiten Baikaljärven rannoilla, koskemattomassa luonnossa. Polun rakentamisen lisäksi GBT järjestää muita leirejä, muun muassa leirejä erityislapsille.

Aiheesta muualla
----------------

* 
* 
*
Great Malvern auringonnousussa
**Great Malvern** on alue Malvernin kaupungissa Worcestershiressa Englannissa. Se on kaupungin historiallinen keskus, ja siellä sijaitsevat sekä kaupungin että Worcestershiren hallintorakennukset sekä vapaa-ajan toimintoihin liittyviä rakennuksia ja alueita, kuten teatteri, uima-allas, kirjasto ja ulkoliikuntapalveluita. Alue sijaitsee Malvern Hillsin juurella ja osittain rinteillä, ja se on kaupungin alkuperäinen keskusta, joka on syntynyt 11. vuosisadalla. 1800-luvulla siitä tuli suosittu vesihoitokeskus ja siihen yhdistyivät siihen rajautuvat alueet Barnards Green, Little Malvern, Malvern Link sekä Link Top, Malvern Wells, North Malvern ja West Malvern, joista usein käytetään yhteisnimitystä *The Malverns*. 1900 entiset kaupunkialueet ja kaupungit Great Malvern ja Malvern Link sulautuivat ja niistä muodostui nykyiset kuusi piiriä.

Lähteet
-------

1. ↑  Malvern Town Council official web site *malverntowncouncil.org*. Viitattu 24.5.2011. (englanniksi)
2. ↑  All about local councils *National Association of Local Councils*.  2008.  Arkistoitu 27.5.2011. Viitattu 24.5.2011. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Great Malvern** Wikimedia Commonsissa