recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
K9FIN Moukari
Suomalainen 122 PsH 74 -panssarihaupitsi moottoriluukku auki.
152 TelaK 91, eli 2S5 "Giatsint-S".
MT-LB -miehistönkuljetus-, mittaus- ja tiedusteluvaunu.
**Panssarihaupitsipatteri** (**PSHPTRI**) on Jääkäritykistörykmentin yksi kolmesta perusyksiköstä Panssariprikaatissa. Sen päätehtävä on kouluttaa sotaa varten panssarihaupitsipatteriston tulipattereita sekä muita patteriston toimivia osia osaksi mekanisoitujen- ja moottoroitujen taisteluosastojen panssarihaupitsipatteristoja. Aiemmin patterissa on koulutettu myös telakanuunapattereita, 152 TELAK 91-kalustolla. Yksikkö oli ainoa panssaritykistön tuliasemakoulutusta antava yksikkö Suomessa kesään 2022 jolloin panssarihaupitsikoulutus alkoi myös Karjalan prikaatissa. Yksikkö vaalii ainoana tykistöyksikkönä valtakunnassa jääkäriperinteitä.

Patterissa koulutetaan panssarihaupitsien (K9FIN Moukari) , komentovaunujen (MT-LBu) ja kuljetusvaunujen (MT-LBv) johtajia ja miehistöä sekä tulipatterin tarvitsemaa muuta henkilöstöä: patterin päällikkö, laskinupseeri, patteriupseeri, patterin vääpeli, jaos-, tuliasema-, mittaus- ja viestialiupseerit sekä viestimiehet, panssariasentajat, taisteluvälinemiehet sekä -aliupseerit ja tulijaosten valmisteluosien tuliasemamiehet.

Sodan ajan panssarihaupitsipatterin vahvuus on 6 panssarihaupitsia ja noin 80 miestä sekä muuta panssarivaunu- ja pyöräkalustoa. Ylempi johtoporras on panssarihaupitsipatteristo (PSHPSTO), johon kuuluu 3 panssarihaupitsipatteria sekä esikunta- ja huoltopatteri (EHPTRI).

Aiheesta muualla
----------------

* Puolustusvoimat: Panssarihaupitsipatteri PsPr:n multimediaesityksessä (Arkistoitu – Internet Archive)
* Puolustusvoimat: Jääkäritykistörykmentti - tekniikkaa, tietotaitoa ja tulivoimaa (Arkistoitu – Internet Archive)

1. ↑   *Twitter*. Viitattu 5.7.2022.
**Panssaridivisioona Feldherrnhalle 1** oli Saksan maavoimien panssariyhtymä toisen maailmansodan lopulla.

Perustaminen
------------

Divisioona perustettiin 27. marraskuuta 1944 nimeämällä panssarikrenatööridivisioona Feldherrnhalle uudelleen.

Historia
--------

Divisioona liitettiin marraskuussa Etelän armeijaryhmän 6. armeijan III armeijakuntaan, jonka mukana se osallistui Budapestin taisteluun. Vuoden alussa divisioona kuului saman armeijan IX SS-armeijakuntaan jatkaen taistelua Unkarissa. Maaliskuussa divisioona liitettiin armeijaryhmän 8. armeijaan muodostettuun armeijakunta Feldherrnhalleen, jonka mukana se vetäytyi Slovakiaan. Toukokuussa divisioonan jäänteet kuuluivat keskustan armeijaryhmän 1. panssariarmeijan III armeijakuntaan taistellen Saksan alueella.

Divisioona antautui toukokuussa.

Lähteet
-------

* Mitcham, Samuel W. Jr: *The Panzer Legions: A Guide to the German Army Tank Divisions of World War II and Their Commanders*. Stackpole Books, 2007. ISBN 978-0-8117-3353-3. (englanniksi)

### Viitteet

1. ↑  Lexikon der Wehrmacht

Saksan toisen maailmansodan panssaridivisioonat

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Heer | 

|  |  |
| --- | --- |
|  Numeroidut | 1. - 2. - 3. - 4. - 5. - 6. - 7. - 8. - 9. - 10. - 11. - 12. - 13. - 14. - 15. - 16. - 17. - 18. - 19. - 20. - 21. - 22. - 23. - 24. - 25. - 26. - 27. - 116. |
|  Nimetyt | Clausewitz - Feldherrnhalle 1 - Feldherrnhalle 2 - Jüterbog - Kempf - Kurmark - Lehr - Müncheberg - Tatra |
|  Reservi | 155. - 179. - 233. - 273. |

 |
| Waffen-SS | Leibstandarte Adolf Hitler - Das Reich - Totenkopf - Wiking - Hohenstaufen - Frundsberg - Hitlerjugend |
| SA | Panssariarmeijakunta Feldherrnhalle |
| Luftwaffe | Panssaridivisioona Hermann Göring |
Kaavio panssarikansiristeilijän suojarakenteista. Punaiset viivat kuvaavat panssarikantta sekä tykkien kilpiä ja harmaa alue suojarakenteina käytettyjä hiilivarastoja.
**Panssarikansiristeilijä** (engl. *protected cruiser*) oli 1800-luvun lopun ja 1900-luvun alun sota-alustyyppi, joka sai nimensä aluksen haavoittuvia osia suojaavasta panssarikannesta. Suojattavia osia olivat konehuoneet, jotka oli suojattu kannella räjähtävien kranaattien sirpaleita vastaan. Alustyypistä kehittyivät paremmin suojatut panssariristeilijät, joissa suojattiin myös kyljet ja varsinainen kansi.

Taustaa ja ominaisuuksia
------------------------

Räjähtävien kranaattien tullessa yleiseen käyttöön merisodankäynnissä sotalaivat tarvitsivat lisäsuojaa, ja siten panssarikansiristeilijät syntyivät noin vuonna 1880. Panssarikansiristeilijöissä suojaava kansi oli lisärakenne aluksen muun rakenteen sisällä, mikä suojasi aluksen toiminnan kannalta tärkeitä osia kuten kone- ja kattilahuoneita. Tyypillisesti alusten uppouma oli 2 500–7 000 tonnia ja ne oli aseistettu jopa tusinalla 3,9–6 tuuman (100–152 mm) tykkejä. Alusten nopeus oli uppoumasta ja konetehosta riippuen 18–23 solmua.

Ensimmäinen varsinainen panssarikansiristeilijä Chilen laivaston *Esmeralda*
Ensimmäinen varsinainen panssarikansiristeilijä oli Chilen laivaston *Esmeralda*, joka valmistettiin Armstrongin telakalla Elswickissä. Alus toimi perustana usealle telakan toimittamalle alukselle, jotka muodostivat perustan niin kutsutuille Elswick-tyyppisille risteilijöille. Alusten etu- ja takakansi sekä varsinainen puinen kansirakenne oli korvattu panssarikannella.

Noin vuonna 1910 panssarilevyjen laatu parani samoin kuin höyrykoneiden, jotka kevenivät ollen kuitenkin samalla entistä tehokkaampia. Palveluksessa olleet panssarikansiristeilijät muuttuivat vanhentuneiksi hitaampina ja heikommin suojattuina kuin uudet alukset. Lisäksi öljyn käyttö polttoaineena poisti hiilivarastojen suoja-arvon. Panssarikannen keveneminen mahdollisti samalla panssaroinnin laajentamisen myös kylkiin ja yläkansiin.

Lähteet
-------

* Brook, Peter: *Warships for Export Armstrong Warships 1867–1927*. Kent, Englanti: World Ship Society, 1999. ISBN 0-905617-89-4. (englanniksi)

### Viitteet

1. 1 2  Brook 1999 s. 44
2. ↑  Brook 1999 s. 45

Japanilainen raskas risteilijä HIJMS ChikumaLaivastojen ja merivoimien pinta-alustyypit

* Fregatti
* Hävittäjä
* Korvetti
* linjalaiva
* lentotukialus
* miinalaiva
* miinanraivaaja
* ohjusvene
* panssarilaiva
* risteilijä
* taisteluristeilijä
* taistelulaiva
* torpedovene
**Pansion työväentalo** eli **Pansiola** oli työväentalo Turun Pansiossa Valmetinkadulla. Sen rakensi Pansion sosialidemokraattinen työväenyhdistys, ja se valmistui lähes valmiiksi 1951. Rakennustyöt tehtiin osittain talkoovoimin. Jo alun pitäen siellä suunniteltiin esitettäväksi elokuvia, joten konehuone oli suunnitelmassa mukana, tosin siihen tuli mittavirhe, eikä se täyttänyt normeja, joten sitä jouduttiin jatkamaan salin puolelle. Salissa järjestettiin myös tansseja, joiden ajaksi viiden istuimen mittaiset penkit nostettiin syrjään. Elokuvateatteritoiminta päättyi 1961 television vietyä katsojat. Myös tanssien järjestäminen lopetettiin, ja tilat muutettiin liiketiloiksi, ja sali jaettiin kahteen kerrokseen. Rakennus siirtyi yksityisomistukseen. Se paloi joulukuun lopussa 2015.

Rakennuksen pinta-ala oli 2 000 neliömetriä. Presidentti Mauno Koivisto ja Tellervo Koivisto tutustuivat työväentalon tansseissa.

* Pansion työväentalo 1950-luvulla.Pansion työväentalo 1950-luvulla.
* Pansion työväentalo sisältä 1950-luvulla. Vasemmalla lipunmyynti.Pansion työväentalo sisältä 1950-luvulla. Vasemmalla lipunmyynti.

Lähteet
-------

1. ↑  Jari Mäkilä, Kino Pansiola
2. ↑  Pansion työväentalo paloi Turussa (Arkistoitu – Internet Archive) Yle 30.12.2015
3. ↑  Turun Sanomat 31.12.2015[vanhentunut linkki]

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Pansion työväentalo** Wikimedia Commonsissa
**Elokuvatuotantoyhtiö Motel Royal Finland Oy** oli suomalainen vuosina 2003–2014 toiminut tuotantoyhtiö, joka tuotti pääasiassa mainoksia. Yhtiön vastaavana tuottajana toimi Mika Sylvin.

Motel Royal on valittu Voitto-mainoselokuvakilpailussa vuoden tuotantoyhtiöksi vuosina 2005–2007 ja 2009. Yhtiön tuotannoista Rane Tiukkasen ohjaama *Seppälä by Hanna Sarén -sarja* (Seppälä) valittiin samassa kilpailussa vuoden 2008 Grand Prix -palkinnon saajaksi. Osmo Waldénin ohjaama *Meidän äitipä* (Saarioinen) valittiin vuonna 2007 MTV3:n yleisöäänestyksessä kaikkien aikojen parhaaksi suomalaiseksi televisiomainokseksi.

Lähteet
-------

1. ↑  Contact Motel Royal.  Arkistoitu 11.12.2009. Viitattu 14.12.2009. (englanniksi)
2. ↑  Elokuvatuotantoyhtiö Motel Royal Finland Oy, Kauppalehti. Viitattu 21.8.2017.
3. ↑  Special awards Motel Royal.  Arkistoitu 11.12.2009. Viitattu 14.12.2009. (englanniksi)
4. ↑  Aikaisempia voittajia Voitto – suomalainen mainoselokuvakilpailu.  Arkistoitu 14.10.2007. Viitattu 14.12.2009.
5. ↑  Meidän äiti on kaikkien aikojen paras  28.4.2007. Taloussanomat. Viitattu 14.12.2009.

Aiheesta muualla
----------------

* Motel Royalin sivusto (Arkistoitu – Internet Archive) [vanhentunut linkki]
**Motherland** ("Isänmaa") on Mauritiuksen (Mauritius) kansallislaulu. Laulun on säveltänyt Philippe Gentil M.B.E. ja sen on sanoittanut Jean Georges Prosper.

Englantilaiset sanat
--------------------

Glory to thee,
Motherland, oh motherland of mine,
Sweet is thy beauty,
Sweet is thy fragrance,
around thee we gather,
as one people,
as one nation,
In peace, justice and liberty,
Beloved country may God bless you,
for ever and ever.

Käännös
-------

Kunnia sinulle,
isänmaa, oi isänmaani.
Kuinka ihana onkaan sinun kauneutesi,
kuinka ihana sinun tuoksusi,
sinun ympärillesi me kokoonnumme,
yhtenä kansana,
yhtenä kansakuntana,
rauhassa, oikeudenmukaisuudessa ja vapaudessa.
Rakas maa, siunatkoon Jumala sinua,
nyt ja aina.
Englannissa sana "motherland" - kirjaimellisesti 'äidinmaa' - on huomattavasti sanaa "fatherland" ('isänmaa') yleisempi. Jälkimmäinen sana mielletään usein viittaukseksi Kolmanteen valtakuntaan eli natsi-Saksaan. Sanan "motherland" merkitys on kuitenkin sama kuin suomen "isänmaan", joten olen päätynyt kääntämään sen tällä, meille tutummalla tavalla.

Lähteet
-------

1. ↑  MAURITIUS: National Anthem of Mauritius Motherland *Anthems*. National Anthems of the World Organisation (NAW). Viitattu 31.8.2020. (englanniksi)
2. 1 2  Mauritius National Anthems.info. Viitattu 31.8.2020. (englanniksi)
3. 1 2  Mauritius *The World Factbook*. Central Intelligence Agency (CIA). Viitattu 31.8.2020. (englanniksi)
**Ankara vastuu** eli objektiivinen vastuu tarkoittaa, että henkilö tai oikeushenkilö on vastuussa vahingosta, jota kukaan ei ole aiheuttanut tahallaan tai huolimattomuudellaan. Usein kyseessä on luvanvarainen toiminta, jossa on läsnä tavallista suurempi vahinkoriski. Ankaran vastuun osa on vaarantamisvastuu, joka liittyy sopimuksenulkoiseen vastuuseen. Ankaran vastuun yhteydessä vaaditaan vahingonkorvausvelvollisuuden syntymiseen, että vastuun perustana oleva toiminta on syy-yhteydessä vahinkoon.

Ilma-, maantie-, meri- ja rautatiekuljetuksissa rahdinkuljettajan vastuu on pääsääntöisesti ankaraa vastuuta, mutta vastuuta on rajoitettu kansainvälisin sopimuksin tiettyyn rahamäärään tavaran painokiloa kohden. Yhdysvaltain useimmissa osavaltioissa on 1960-luvulta lähtien omaksuttu ankara tuotevastuu ja suuret korvaukset. Siellä syntyneiden suurten tuotevastuukustannusten ja ongelmien välttämiseksi EY:n ministerineuvosto hyväksyi 1985 tuotevastuuta koskevan direktiivin (85/374/ETY).

Esimerkkejä
-----------

Ankaraa vastuuta noudatetaan lannoitteiden, rehujen ja siementen kaupassa. Vahingonkorvausvelvollisuudesta säädetään lannoitevalmistelain (539/2006) 40. pykälässä, rehulain (86/2008) 48 §:ssä ja siemenkauppalain (728/2000) 14 §:ssä. Siemenkauppalaki koskee vain kylvösiemenen kunnostajia ja pakkaajia, mutta ei muiden siementen myyjiä. Taimiaineistolaki (1205/1994) ei sen sijaan sisällä lainkaan määräyksiä ankarasta kaupanvastuusta. Ydinlaitoksen haltija vastaa vahingoista ankaran vastuun mukaisesti ja vastuu on rajoittamaton, paitsi muualla kuin Suomessa syntyneistä vahingoista enintään 700 miljoonaa euroa (ydinvastuulaki, 484/1972, 12 ja 18 §). Ankaraa vastuuta noudatetaan myös ympäristövahinkojen korvaamisessa (ympäristövahinkolaki, 737/1994, 7 §). Niihin liittyy sellainen erityispiirre, että vahingon aiheuttajan lisäksi korvausvelvolliseksi voi joutua toiminnanharjoittajaan rinnastettava taho (7 §).

Lähteet
-------

1. ↑  Lasse Nikkarinen (toimittanut): *Lakitieto 4,* Otava 1983, ISBN 951-1-06460-6, sivu 1749.
2. ↑  *Encyclopædia iuridica fennica,* Suomalainen lakimiesyhdistys 1994–1999, ISBN 951-855-135-9, osa I palsta 758.
3. ↑  *Encyclopædia iuridica fennica,* osa I palsta 798.
4. ↑  *Encyclopædia iuridica fennica,* osa I palsta 485.
5. ↑  *Encyclopædia iuridica fennica,* osa I palsta 883.
6. ↑  *Encyclopædia iuridica fennica,* osa II palsta 326.
7. ↑  *Encyclopædia iuridica fennica,* osa II palstat 779–780.
**Puntarikoski** on kylä tai kyläkunta ja samanniminen koski Kontiolahdella Pohjois-Karjalassa. Puntarikosken kylä sijaitsee Höytiäisen eteläosan ja Höytiäisen kanavan ranta-alueella. Kylässä on noin 500 asukasta. Kyläläisille tärkeä työssäkäyntialue on 10 minuutin ajomatkan päässä kaakossa sijaitseva Joensuu.

Puntarikosken voimalaitos.
Höytiäisten kanavaa ja puntarikoskelaisia mökkilaitureita sen rannoilla.
Puntarikoski syntyi, kun Höytiäisen ja Pyhäselän välille rakennettiin kanava, jonka työpadot kuitenkin murtuivat hallitsemattomasti pohjavuotojen seurauksena vuonna 1859. Puntarikosken voimalaitos rakennettiin 1957. Kaukokäyttöiseksi tämä pieni (7 MW), kuormitushuippujen tasaamiseen hyvin soveltuva voimala muutettiin vuonna 1991.

Puntarikoski on muuttunut perinteisestä maalaiskylästä nykyaikaiseksi maaseutulähiöksi. Puutalot ovat osaksi korvautuneet tiilisillä, pellot metsällä ja maatalouden hyötyeläimet lemmikkieläimillä.

Häikänniemi, entinen uittosatama, on kyläläisten virkistäytymisalue. Uittoyhdistyksen kämppä on Joensuun Urheilusukeltajien käytössä.

Puntarikosken kyläyhdistys on toiminut vuodesta 2004.

Kylässä ei ole omaa koulua. Lähin alakoulu on Onttolassa.

Lähteet
-------

1. 1 2  Puntarikoski (myös Asutusnimihakemiston sivulle linkitetty MML:n Nimistön tietokortti: Puntarikoski) *Asutusnimihakemisto*. Kotimaisten kielten keskus, kotus.fi. Viitattu 20.7.2021.
2. 1 2 3  Arkistoitu kopioPuntarikoski kylat.fi.  Arkistoitu 18.7.2021. Viitattu 20.7.2021.
3. 1 2  Puntarikosken kylä Puntarikosken kyläyhdistys, puntarikoski.fi. Viitattu 20.7.2021.
4. ↑  Vesivoimalat Pohjois-Karjalan Sähkö Oy, pks.fi. Viitattu 20.7.2021.

Kontiolahden vaakunaKontiolahden kylät

* Harivaara
* Herajärvi
* Iiksi
* Jakokoski
* Kontiolahti
* Kontioniemi
* Kulho
* Kunnasniemi
* Kupluskylä
* Kylmäoja
* Lehmo
* Mönni
* Onttola
* Paihola
* Puntarikoski
* Puso
* Pyytivaara
* Rantakylä
* Romppala
* Selkie
* Varparanta
* Venejoki
Enzo Cucchi vuonna 2014.
**Enzo Cucchi** (s. 14. marraskuuta 1949 Morro d'Alba, Ancona, Italia) on italialainen taidemaalari. Hän on Francesco Clementen, Mimmo Paladinon, Nicola De Marian ja Sandro Chian ohella yksi merkittävimpiä italialaisen transavantgarden edustajia. Cucchin töitä on useiden taidemuseoiden kokoelmissa, esimerkiksi Museum of Modern Art -museossa New Yorkissa ja Tate Modern -museossa Lontoossa. Enzo Cucchi asuu ja työskentelee Roomassa sekä Anconassa.

Suomessa Cucchin töitä on ollut esillä vuonna 2009 Espoon modernin taiteen museossa Emmassa, suuressa piirustuksista koostuvassa näyttelyssä Sara Hildénin taidemuseossa vuonna 1995 ja gallerianäyttelyssä Helsingissä vuonna 1990.

Lähteet
-------

1. ↑  Tiedote Enzo Cucchin näyttelystä Espoon modernin taiteen museossa. (Arkistoitu – Internet Archive) Viitattu 28.3.2015.


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Norja
* Espanja
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Italia
* Israel
* Yhdysvallat
* Japani
* Tšekki
* Australia
* Kroatia
* Alankomaat

 |
|  |
| Tieteilijät | 
* CiNii

 |
|  |
| Taiteenala | 
* South Australia
* Museum of Modern Art
* Victoria
* RKD Artists
* Städel
* ULAN

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Deutsche Biographie

 |
|  |
| Muut | 
* Europeana
* IdRef

 |

 |
**Heprealaisevankeliumi** (m.kreik. Τὸ καθ' Ἑβραίους εὐαγγέλιον, *To kath' Hebraiūs euangelion*) on kadonnut *Uuden testamentin* apokryfisiin kirjoihin lukeutuva juutalaiskristillinen evankeliumi, joka on ajoitettu noin vuosiin 50–150. Sen arvellaan olevan peräisin Egyptistä.

Noin vuonna 130 kuollut Papias ilmeisesti tunsi teoksen. Myöhemmin sen mainitsevat Hegesippos ja Eusebios Kesarealainen, kuitenkaan lainaamatta sitä. Evankeliumin katkelmia on säilynyt lainauksina Klemens Aleksandrialaisella, Origeneellä ja Kyrillos Jerusalemilaisella, sekä Hieronymuksella, jonka kohdat ovat kuitenkin ilmeisesti peräisin Origeneeltä.

Päin vastoin kuin muissa tunnetuissa juutalaiskristillisissä evankeliumeissa, *Heprealaisevankeliumissa* ei vaikuta olevan *Matteuksen evankeliumin* tai muunkaan *Uuden testamentin* vaikutusta ainakaan tekstin säilyneissä kohdissa. Tekstin tuottanut yhteisö vaikuttaa pitäneen Jaakobia perustajanaan.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Gospel of the Hebrews *Early Christian Writings*. Viitattu 10.5.2021.

Aiheesta muualla
----------------

* *Gospel of the Hebrews*. Wikisource. (englanniksi)
* *Gospel of the Hebrews*. Early Christian Writings. (englanniksi)
Kertymäkiekko kaksoistähtijärjestelmässä juuri ennen  novapurkausta. Taiteilijan näkemys.
**Kertymäkiekko** (engl. *accretion disk*) on tähteä ympäröivä kaasukiekko.
Kertymäkiekko syntyy yleensä kaasun virratessa kiekkoon ulkoa, esimerkiksi kertymäkiekon keskustähteä kiertävästä tähdestä tai kiekkoa ympäröivästä kaasupilvestä. Kiekko on kuuma lähellä keskustähteä ja hieman viileämpi kauempana tähdestä. Kiekkoa lämmittää keskustähden lisäksi myös kaasun sisäinen kitka eli viskositeetti. Kitkalämpö on lähempänä keskustähteä suurempi, koska kaasu liikkuu keskustähden vetovoiman takia siellä nopeammin. Kiekossa on myös ns. kuuma piste (engl. hot spot), joka syntyy kun ulkoa virtaava kaasu osuu kiekossa jo virtaavaan kaasuun aiheuttaen kitkaa. Kuuma piste värähtelee ja säteilee massavirran muutosten mukaan.

Tavallisimpia kertymäkiekkoja avaruudessa
-----------------------------------------

**Kiertymäkiekon syntyminen:** Tähti A (iso pallo) täyttää Rochen pinnan ja siitä lähtee ainevirta, joka kulkee kuvan keskustan kautta kohti tähti B:tä (pieni pallo). Tähti B liikkuu radallaan ainevirran matkatessa sitä kohti, jonka vuoksi ainevirta ei osu suoraan siihen, vaan alkaa kiertää sitä lähestyvänä spiraalina. (Ainevirtaa ei esiinny tässä animaatiossa.)
Aurinkokunnan planeetat ovat syntyneet tieteen nykynäkemyksen mukaan vastasyntynyttä Aurinkoa ympäröivästä kertymäkiekosta. Kompaktia tähteä joka on kaksoistähtijärjestelmässä, ympäröi yleensä kertymäkiekko, jos kompakti tähti on kyllin lähellä toista tähteä viedäkseen siltä kaasua pois. Toinen tähti täyttää Rochen pinnan eli rajan, jonka ulkopuolelta ainetta virtaa pois. Kaasu virtaa putkimaista rataa pitkin kiekkoon kohdaten kiekon "kuumassa pisteessä" (engl. *hot spot*). Kompakti tähti voi olla esimerkiksi valkea kääpiö, neutronitähti tai musta aukko. Neutronitähteä tai mustaa aukkoa ympäröivä kertymäkiekko säteilee röntgensäteitä, koska se on niin kuuma. Esiplanetaarinen kiekko säteilee enimmäkseen infrapuna- ja radioalueilla, koska on niin kylmä. Yleensä kertymäkiekkoon liittyy suihkuja jotka johtuvat korkealämpötilaisen kiekonmagneettikentästä. Suihkut purkautuvat aivan kertymäkiekon keskustähden lähiympäristöstä molempiin suuntiin. Aurinkokunnan syntyessä kertymäkiekkoon virtasi ainetta muun muassa kiekon ylä- ja alapuolelta. Yliääninopeudella tapahtuva virtaus muodosti shokkirintaman kiekon rajoille.

Katso myös
----------

* Aurinkokunnan synty
* Kompakti tähti

Aiheesta muualla
----------------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Kertymäkiekko**.
* Scholarpedia: Accretion discs (englanniksi)
**Frank** on suomalainen opiskelijakortti toisen asteen ja korkea-asteen opiskelijoille. Frank perustettiin vuonna 2013 ja vuonna 2016 julkaistiin digitaalinen opiskelijakortti Frank App.

Historia
--------

Frank perustettiin vuonna 2013 Suomen ylioppilaskuntien liiton, Suomen lukiolaisten liiton, Suomen opiskelijakuntien liiton, Suomen ammattiin opiskelevien liiton ja Helsingin yliopiston ylioppilaskunnan omistaman HYY-Yhtiöiden yhteistyönä vuosina 2006–2013 toimineen Lyyra-opiskelijakortin liiketoimintojen pohjalta.

Helmikuussa 2022 ilmoitettiin, että Oy Frank Students Ab:n omistaneet Suomen ylioppilaskuntien liitto, Suomen lukiolaisten liitto, Suomen opiskelijakuntien liitto, Suomen ammattiin opiskelevien liitto – Sakki ja Kilroy Travels myivät yrityksen ruotsalaiselle Mecenat Holding AB:lle.

Lähteet
-------

1. ↑  Kuka Frank? Frank.  Arkistoitu 4.10.2013. Viitattu 9.9.2022.
2. ↑  Opiskelijajärjestöt myyvät omistuksensa Oy Frank Students Ab:sta  17.2.2022. Suomen ylioppilaskuntien liitto. Viitattu 9.9.2022.

Aiheesta muualla
----------------

* Verkkosivut
* Korttien sota – suuri alennusooppera Oulun ylioppilaslehti
* 
* 
* 
*
**Palamisilman esilämmitin** (luvo) on voimalaitoskomponentti, jossa kattilan palamisilmaa esilämmitetään savukaasuilla. Usein käytetty nimi *luvo* tulee saksan sanasta *luftvorwärmer*. Palamisilman esilämmityksellä parannetaan voimalaitoksen hyötysuhdetta.

Toimintaperiaate
----------------

Luvo sijaitsee voimalaitoksen savukaasukanavassa syöttöveden esilämmittimen jälkeen savukaasujen virtaussuuntaan nähden. Noin 300–400 °C:n lämpöiset savukaasut lämmittävät palamisilman noin 20 °C:sta 250–350 °C:seen. Savukaasut jäähtyvät yleensä noin 150 °C:seen. Tätä kylmemmässä savukaasuissa olevat syövyttävät ainekset saattavat tiivistyä ja syövyttää lämmönvaihdinta. Kriittinen lämpötila riippuu voimakkaasti polttoaineesta ja erityisesti sen rikkipitoisuudesta. Runsasrikkistä hiiltä poltettaessa mainittu 150 °C on usein riittävän korkea ehkäisemään korroosion savukaasukanavissa ja piipussa, kun taas maakaasua käytettäessä rikkiä ei ole juuri lainkaan ja kriittisen alarajan muodostaakin ns. kastepiste. Kastepisteen alapuolella savukaasuissa oleva kosteus tiivistyy pinnoille, mikä aiheuttaa nopean korroosion ja muita ongelmia.

Voimalaitoskattilan suurin häviö muodostuu kuumien savukaasujen mukana menevästä lämmöstä. Ilman esilämmitin laskee savukaasujen lämpötilaa ja nostaa siis hyötysuhdetta.

Tekniset ratkaisut
------------------

Ilman esilämmittimiä valmistetaan kahdella erilaisella periaatteella, niin sanottuina putkiluvoina tai niin sanottuina pyörivinä luvoina. Putkiratkaisussa palamisilma kulkee savukaasukanavassa olevien putkien sisällä, ja savukaasut kulkevat putkien ulkopuolella. Ratkaisu sopii, kun savukaasut ovat helposti likaavia tai syövyttäviä, kuten sellutehtaiden lämmöntalteenottokattiloissa.

Pyörivä ilman esilämmitin koostuu tuhansista ohuista metallilevyistä, jotka pyörivät hitaasti savukaasu- ja ilmakanavien välillä. Levyt lämpenevät savukaasupuolella ja luovuttavat lämpönsä ilmapuolella. Pyörivät luvot ovat suhteellisen kalliita yksiköitä: perinteisessä voimalaitoksessa ne voivat olla kolmanneksi kallein kokonaisuus  turbiinin ja kattilan jälkeen.

Katso myös
----------

* Rekuperaattori
**Hepskukkuu** on Yleisradion tuottama television viihdeohjelmasarja vuosilta 1979–1981. Sen tuottajia, käsikirjoittajia ja ohjaajia olivat vaihtelevasti Pentti Järvinen ja Kari Kyrönseppä sekä nimimerkit Armas Jalonen ja Heikki Trug. Kapellimestarina oli Olli Ahvenlahti. Torstai-iltaisin esitetyssä sarjassa näyttelivät Rea Mauranen ja Paavo Piskonen juontajahahmoina "Soili Auer" ja "Altti Väisänen".

*Hepskukkuun* ideaan kuului kankean asiallisuuden ja absurdiuden sekoittaminen niin, että katsojan oli vaikea aina tietää, mikä oli totta ja mikä ei. Esiintyjinä oli tuttujen ja tuntemattomampien ammattinäyttelijöiden lisäksi myös amatöörejä.

*Hepskukkuuta* pidettiin outona ja loukkaavanakin, mikä Jukka Kajavan ja Ilse Raution mukaan johtui siitä, että sarja oli suomalaisittain aikaansa edellä. Heistä ohjelmalle jäi liian huono maine.

*Hepskukkuusta* on peräisin Village Peoplen "Y.M.C.A."-hittiä suomeksi esittänyt sketsi "NMKY", josta tuli elokuussa 2007 hetkeksi maailman katsotuin YouTube-video. Videolla esiintyy laulaja "Gregorius" (Esko Nick), Olli Ahvenlahden orkesteri sekä Jari Samulinin tanssiryhmä.

Lähteet
-------

1. ↑  Hepskukkuu *Ritva-tietokanta*. Radio- ja televisioarkisto, Kansallinen audiovisuaalinen instituutti. Viitattu 27.11.2017.
2. ↑  Lindfors, Jukka: Hepskukkuu - erilainen opetusohjelma *Yle Vintti*.  28.3.2007. Viitattu 27.11.2017.
3. ↑  Kajava, Jukka & Rautio, Ilse: Televisioviihteen osaajat ovat harvassa.  *Helsingin Sanomat*, 10.2.1985, s. 32. Näköislehti (maksullinen).
4. ↑  Maailmalla suosittu NMKY-video houkutteli ryntäyksen Ylen Elävään arkistoon *Yle Uutiset*.  28.8.2007. Viitattu 27.11.2017.

Aiheesta muualla
----------------

* Näytteitä ohjelmasta, Yle Elävä arkisto

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Kari Kyrönseppä |
| --- |
|  |
| Pitkät elokuvat (ohjaus) | 
* V. Y. Vihdoinkin yhdessä (1986)

 |
|  |
| Dokumenttielokuvat (ohjaus) | 
* Punainen Helsinki (1971)
* Kunnanelätit - eli miten käenpoika syöttäjänsä syö (1973)
* Musta Liitto eli asukkaita myytävänä (1975)

 |
|  |
| TV-elokuvat ja -sarjat (ohjaus) | 
* Henkka on hiekkaa -show (1979)
* Hepskukkuu (1979)
* Enkeli lenteli (1983)
* Tämä on ensimmäinen päivä (1983)
* Velipuolikuu (1983)
* Mutapainin ystävät (1983)
* Eskimoiden elämästä (1986)
* Nimettömät (1986)
* Salaisen agentin äiti (1987)
* Hymyhuulet (1987)

 |

 |
IMG\_4074 (231046270).
**Spyker D12 Peking-to-Paris** on Spyker Carsin valmistama luksusluokan neliovinen SUV, joka esiteltiin vuoden 2006 Geneven autonäyttelyssä. Tuotannon on tarkoitus alkaa vuoden 2007 loppupuolella, esittelyn jälkeen mallia on jo tilattu yli 100 kappaletta. Alun perin auto suunniteltiin Pohjois-Amerikan markkinoita varten. Nimi Peking-to-Paris viittaa Peking To Paris -autokilpailuun jossa Spyker-merkkinen auto tuli toiseksi vuonna 1907. 

Auton takaovet ovat ns. kaappariovet, mikä on harvinaista SUV-tyyppiselle autolle. Sivuikkunat ovat kaksiosaiset ja autossa on muutenkin monia suunnitteluyksityiskohtia lainattu Spyker C8 -mallista. Myös erikoista SUV-mallille on auton sedan -tyyppinen kori.

Moottorit
---------

* **6.0** - 500 hv

Mitat
-----

* Pituus: 4 950 mm
* Leveys: 2 000 mm
* Korkeus: 1 775 mm
* Akseliväli: 2 855 mm
* Omamassa: 1 850 kg

 *Tämä artikkeli tai sen osa perustuu Autowikin artikkeliin, ja siitä saattavat puuttua lähdemerkinnät tai lähdemerkinnät tarvitsevat tarkistamista. Voit auttaa Wikipediaa etsimällä sopivat lähteet tai tarkistamalla lähteet.*
**Spy Hunter** on Bally Midwayn kehittämä ja julkaisema toimintapeli, joka julkaistiin kolikkopelinä vuonna 1983. Peli käännettiin myöhemmin Atari 2600:lle, Atarin 8-bittisille, Amstrad CPC:lle, ZX Spectrumille, Commodore 64:lle, Apple II:lle, ColecoVisionille, MS-DOS:lle, Nintendo Entertainment Systemille ja BBC Microlle.

Pelille julkaistiin jatko-osat *Spy Hunter II* vuonna 1987 ja *Super Spy Hunter* vuonna 1991.

Pelaaminen
----------

Kuvakaappaus pelin NES-versiosta.
Pelissä kuljetaan ajoneuvoilla tiellä ja vesistöissä tarkoituksena tuhota mahdollisimman monta vihollisen ajoneuvoa. Samalla on vältettävä vahingoittamasta siviilien ajoneuvoja. Peli on kuvattu ylhäältä alaspäin ja näyttöä vieritetään pystysuunnassa ajoneuvon alla. Vihollisen ajoneuvot pyrkivät kiilaamaan pelaajan pois tieltä ja törmäämään. Vihollisen kulkuneuvoilla on myös erikoisominaisuuksia.

Pelaaja saa pisteitä ajamalla tiellä ja tuhoamalla vastustajia. Pelissä on lyhyt aika, jolloin autoja on loppumattomasti, mutta tämän ajan jälkeen pelaaja menettää yhden elämän törmätessään. Lisäautoja saa kasvattamalla pistetulosta. Pelaajan autossa on aluksi vain eteen asennetut konekiväärit, mutta ajamalla huoltoauton kyytiin saa uuden aseen, joka riippuu huoltoautosta.

Muut versiot
------------

Vuonna 2001 on Midway julkaisi pelin *Spy Hunter*, jonka on kehittänyt Paradigm Entertainment.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10  Spy Hunter [Model A27] *arcade-history.com*. Viitattu 14.6.2022. (englanniksi)
2. ↑   "1985 Index"  (January 1986) **4** (10).
3. ↑   "Nominees Announced For 1984 AMOA Awards"  (September 8, 1984).
4. ↑  Major Motion *atarimania.com*.
5. ↑  Super Spy Hunter *hardcoregaming101.net*.  4.5.2017. Viitattu 14.6.2022. (englanniksi)
6. ↑  Craig Harris: SpyHunter *ign.com*.  4.6.2002. Viitattu 14.6.2022. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* *Spy Hunter* MobyGamesissa (englanniksi)
* *Spy Hunter* Arcade History -sivustolla (englanniksi)
* *Spy Hunter* Killer List of Videogamesissä (englanniksi)
*
**Koristepuutarha** on puutarhatyyppi, jossa viljellään koristekasveja, joita ovat perennat, kesäkukat sekä kukkivat tai muuten koristeelliset
pensaat ja puut. Myös monet hyötykasvit sopivat koristekasveiksi ja näin ollen hyötypuutarha voi olla samalla myös koristepuutarha.

Monivuotisista kukkakasveista erittäin yleisiä ovat ruusut ja monet sipulikukat. Ruusujen sukuun kuuluvista lajeista osa on perennamaisia, osa pensaita ja osa köynnöksiä. Niitä kasvatetaan myös leikkokukiksi. Ruusut jaetaan ryhmiin pensas-, ryhmä-, peitto-, köynnös- ja pikkuruusut. Ruusuja on yli sata lajia ja ljikkeita on tuhansia. Sipulikukista yleisimpiä ovat tulppaanit, narsissit, liljat, kurjenmiekat, miekkaliljat ja daaliat.

Yksivuotisista kesäkukista yleisimpiä ovat petunia, lobelia, kehäkukka, samettikukat ja orvokki.

Hedelmäpuut ovat usein kukkiessaan koristeellisia. Niitä saatetaan käyttää koristetarkoitukseen myös alueilla, jotka ovat liian pohjoisessa kyseisten puiden hedelmäntuotantoon.

Yleisiä koristepensaita ovat morsiusangervo, pensashanhikki, korallikanukka, lumipalloheisi ja loistojasmike.

Lähteet
-------

1. ↑  Anneli Calder: *Luonnonmukainen kotipuutarha*, s. 116. Helsinki: Valitut Palat, 2006. ISBN 951-584-714-1.
2. ↑  Anneli Calder: *Luonnonmukainen kotipuutarha*, s. 128. Helsinki: Valitut Palat, 2006. ISBN 951-584-714-1.

Kirjallisuutta
--------------

* Puutarha ja Piha, Kukoistavat perennat, Irmeli Anttiroiko, Weilin+Göös, 2007, Isbn 978-951-0-30991-9
* Puutarha ja Piha, Kestävät koristekasvit, Irmeli Anttiroiko, Weilin+Göös, 2006, Isbn 951-0-30990-7
* Puutarhani kukkii, Bertil K. Johanson, WSOY, Suomentanut Aretta Tiilimäki, 2007, Isbn 978-951-0-32111-9
**Lanfiala** on maalaiskunta ja sen keskuskylä Ségoun alueen Tominianin piirissä Malissa. Se sijaitsee lähellä Burkina Fason rajaa 50 kilometriä Tominianista koilliseen. Kunnassa on 9 400 asukasta (vuonna 2009).

Lanfialan kunta rajoittuu lounaassa Tominianin piirin Koulan, lännessä Fangasson ja pohjoisessa Timissan kuntiin sekä kaakossa Burkina Fasoon. Alueella virtaa useita ajoittain kuivuvia jokia.

Kuntaan kuuluu 15 kylää. Asukkaat ovat etupäässä dogoneja, boboja, markoja (dafing), fulbeja ja belloja. Vallitsevat uskonnot ovat islam, kristinusko ja animismi.

Seudun pääelinkeinot ovat maanviljely ja karjanhoito. Tärkeimmät viljelykasvit ovat hirssi, durra ja riisi. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat ja vuohet. Lanfialassa pidetään viikoittaiset markkinat.

Kunnan liikenneyhteydet ovat heikot. Palveluihin kuuluvat koulut ja terveysasema.

Lähteet
-------

1. 1 2  4ème recensement général de la population et de l’habitat. Résultats définitifs, tome 0: Répertoire des villages *instat-mali.org*.  Arkistoitu 7.1.2017. Viitattu 26.6.2015. (ranskaksi)
2. ↑  Mali - Région de Ségou: Carte de référence *reliefweb.int*. Viitattu 26.6.2015. (ranskaksi)
3. 1 2 3 4  Plan de Securite Alimentaire: Commune Rurale de Lanfiala 2007–2011 *fsg.afre.msu.edu*. Viitattu 26.6.2015. (ranskaksi)[vanhentunut linkki]
**Langattomassa tulostuksessa** käytetään pääsääntöisesti kahta tekniikkaa. Langaton tulostus voidaan jakaa *infrapunatekniikkaan* sekä *radioaaltoihin* perustuvaan tiedonsiirtoon. 

Infrapunaan perustuva tekniikka on tavalliseen tulostukseen verrattuna edullista ja helppoa. Lähes kaikissa uusimmissa tietokoneissa ja PDA-laitteissa on infrapunaportti. Infrapunan käyttöä ei ole myöskään mitenkään rajoitettu, eikä sen käyttöön tarvita erillistä lupaa. Infrapuna käyttää valoa tiedon lähettämiseen, joten sen toimivuus edellyttää, että tiedonsiirrossa olevat laitteet ovat näköyhteydessä toisiinsa, alle metrin päässä toisistaan ja että lähetin on suunnattu oikeassa kulmassa vastaanottimeen. Infrapuna on kuitenkin nykyisin väistyvää tekniikkaa, sillä WLANiin perustuva tekniikka valtaa alaa johtavana langattoman tiedonsiirron tekniikkana. 

Radiotekniikkaan perustuva tulostus on moninkertaisesti tehokkaampaa, sillä siinä ei ole infrapunan rajoituksia. Kantomatka on yleensä 50 - 150 metriä. Näköyhteyttä laitteiden välillä ei tarvitse olla. Tiedonsiirrossa käytetään tavallisesti WLANin vapaata 2,4 GHz:n taajuusaluetta, ja tiedonsiirtonopeus voi enimmillään olla 1 Mbps, mikä on siis huomattavasti nopeampi kuin tavallisella rinnakkaiskaapelilla. 

Yksi käytetyimmistä laitteista langattomassa tulostuksessa on AeroComm Inc:n kaupallinen GoPrint. 

Langattoman tulostuksen hyvinä puolina voidaan pitää sitä, että koneiden ja tulostimien sijoittelu on täysin vapaata käytettävän tekniikan enimmäisetäisyyksien puitteissa. Langattoman tulostuksen verkko on myös edullinen ja helppo rakentaa. Se on myös helppo ottaa käyttöön yrityksen oman WLAN-verkon päälle. Lisäksi langattoman tulostusverkon laajennus on helppoa ja nopeaa. Langattoman tulostuksen yleistyminen riippuukin paljolti juuri WLANin yleistymisestä. 

Huonoina puolina langattomassa tulostuksessa on häiriöalttius ja GoPrintin tapauksessa yksisuuntaisuus. Radiotekniikalla toteutetut langattoman tulostuksen laitteet ovat myös kalliimpia.
**Langdalen** on Hadselin kunnassa, Nordlandin läänissä, Norjassa sijaitseva laakso.

Maantiede
---------

Langdalen sijaitsee Lofoottien saaristoon kuuluvalla Austvågøyan saarella päättyen saaren pohjoisrannalla sijaitsevaan Falkfjorden-lahteen. Laakso päättyy etelässä Langdalsskardet-solaan, jonka eteläpuoli laskeutuu puolestaan jyrkästi Grunnfjorddalen-laaksoon. Laakson ympärillä olevat vuorenhuiput yltävät korkeimmillaan hieman alle kilometrin korkeuteen merenpinnan tasosta.

### Laakson vesi

Laakson pohjalla virtaa Langdalselva-joki. Sen vesi laskee saaren pohjoispuolella sijaitsevaan Falkfjorden-lahteen. Vesi virtaa laaksoa ympäröiviltä vuorilta sekä laaksoon liittyvistä sivulaaksoista, joilla sijaitsee joitakin ylänkölampia tai -järviä. Suurin laakson yläpäässä olevista vuoristojärvistä on Reinsletttindan- sekä Nissvasstinden-vuorten välissä sijaitseva Nissvatnet. Laakson pohjalla sijaitsevat suurimmat järvet ovat Langdalsvatnet ja Litlvatnet.

Liikenne
--------

Laaksossa itsessään ei ole teitä eikä liikennettä. Kuitenkin pohjoispäässä, lähellä Falkfjordenin rantaa, sitä sivuaa E10-tie, eräs Lofoottien merkittävimpiä liikenneväyliä. Laakson itäpuolella tie alittaa vuoren Myrlandstunnelen-tunnelin kautta ja myös lännessä tie menee tunneliin hyvin pian laakson ohitettuaan.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Karttadata: Norkart: Virtuaalinen Norjan kartta Finn.no. Viitattu 27.06.2015. (norjaksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Langdalen (Hadsel)** Wikimedia Commonsissa
Vatsastapuhuja Ari Lauanne Jaska-nukkensa kanssa arvuuttelivat katsojilta tietokilpailukysymyksiä kesäkaudella 1991 esitetyssä visailuohjelmassa.
**Langalla Jaska ja Ari** oli suomalainen kesäkaudella 1991 Yle TV2-kanavalla esitetty visailuohjelma. Ohjelman juontajana toimi vatsastajapuhuja Ari Lauanne, joka juonsi ohjelmaa Jaska-nimisen käsinukkensa kanssa. Ihmiset pystyivät osallistumaan ohjelmaan lähettämällä postikortteja, joista valittiin ohjelmaan osallistujat. Kysymyksiin oikein vastanneet voittivat palkintoja, mutta niille jotka vastasivat väärin lähetettiin lohdutuspalkintona T-paita. Seuraavana kesänä (1992) Lauanne juonsi Jaska-käsinukkensa sekä Mia Halosen kanssa visailuohjelmaa *Jaska ja sen sisko*.

Parodia
-------

Kummeli -televisiosarjan 1. tuotantokaudella esitettiin ohjelmasta parodioivaa *Missä mennään?* -nimistä sketsijatkumoa, jossa Heikki Silvennoinen esittää Jouko -nimistä juontajaa, ja Timo Kahilainen Kosti -nimistä käsinukkea. Ohjelmassa arvuutellaan nähtävyyksiä, joista vihjeet kertoo reportteri Mauno Ahonen.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Uusitorppa, Harri: Jouko ja Kosti eikun Jaska ja Ari – tutulla Kummeli-sketsillä oli esikuvansa todellisuudessa *Helsingin Sanomat*.  23.3.2018. Viitattu 21.12.2022.
2. ↑  Kemppi, Emilia: Langalla Jaska ja Ari *Yle Elävä arkisto*.  19.1.2010. Viitattu 4.10.2014.
*Tämä artikkeli kertoo vaatemerkistä. Englannin länsikärjestä kertoo artikkeli Land’s End.*
**Lands’ End** on yhdysvaltalainen vaatemerkki ja vaatteiden postimyyntiyritys. Yrityksen perusti Gary Comer vuonna 1963. Sears, Roebuck and Company hankki Lands’ Endin omistukseensa vuonna 2002.

Lands’ End irtaantui Sears Holdingsista itsenäiseksi pörssissä noteerattavaksi yritykseksi vuonna 2014. Lands’ Endin tuotteita myydään Sears-tavarataloissa. Yritys tarjoaa myös logoin kirjailtuja työuniformuja yrityksille ja koulupukuja oppilaitosten oppilaille. Vuonna 2015 yritys sai uuden toimitusjohtajan, Federica Marchionnin. Marchionni irtisanoutui syyskuun lopussa 2016.

Lähteet
-------

1. ↑   (Arkistoitu – Internet Archive)
2. ↑  Sears to Buy Lands’ End In a Deal That Unites Pants and Power Drills *The New York Times*.  14.5.2002. Viitattu 28.8.2015.
3. ↑  Lands’ End goes for luxury with new chief executive hire *Fortune*.  2.2.2015. Viitattu 28.8.2015.

Aiheesta muualla
----------------

* Lands’ Endin viralliset kotisivut (englanniksi)
Lang Lang vuonna 2010.
**Lang Lang** (s. 14. kesäkuuta 1982 Shenyang, Liaoning, Kiina) on kiinalainen pianisti. Hänen innostuksensa klassiseen musiikkiin sai alkunsa, kun hän kuuli kahden vuoden ikäisenä *Tom ja Jerry* -televisio-ohjelmassa Franz Lisztin säveltämää musiikkia. 

Lang teki läpimurtonsa lännessä 1999. Tuolloin André Watts tarvitsi tuuraajaa Ravennan festivaalin "vuosisadan gaala" -tilaisuudessa. Niinpä Lang Lang ja Chicagon sinfoniaorkesteri esittivät yhdessä Tšaikovskin ensimmäisen pianokonserton. Myöhemmin Lang on ollut solistina lukuisten maailman huippuorkestereiden esityksissä.

Lang Lang on Unicefin hyvän tahdon lähettiläs.

Aiheesta muualla
----------------

* Lang Langin virallinen sivusto
* Diskografia (Arkistoitu – Internet Archive)
* Lang Lang Classical Club, International (Website) (Arkistoitu – Internet Archive)
* Lang Lang Classical Club, International (Forum) (Arkistoitu – Internet Archive)

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Norja
* Espanja
* Ranska
* BnF data
* Katalonia
* Saksa
* Israel
* Yhdysvallat
* Ruotsi
* Latvia
* Tšekki
* Australia
* Korea
* Kroatia
* Alankomaat
* Puola

 |
|  |
| Taiteenala | 
* Grammy Awards
* MusicBrainz

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Deutsche Biographie

 |
|  |
| Muut | 
* Europeana
* IdRef

 |

 |
Frank Aarebrot
**Frank Aarebrot** (19. tammikuuta 1947 Bergen, Norja – 9. syyskuuta 2017 Bergen, Norja) oli norjalainen politiikan tutkija ja vertailevan politiikan professori Bergenin yliopistossa. Aarebrot levitti tietoa ja tutkimusta 1970-luvulta lähtien eri tiedotusvälineissä ja tuli tunnetuksi tiedotusvälineiden ja TV-ohjelmien kautta.

Elämä ja ura
------------

Aarebrot syntyi Bergenissä. Hän oli perheen ainoa lapsi, hänen isänsä oli insinööri. Hän meni Langhaugenin lukioon, ja aloitti Bergenin yliopistossa, jossa hänestä tuli myöhemmin vertailevan politiikan professori. Hän toimi kuitenkin myös tutkimusavustajana tunnetulle yhteiskuntatieteilijälle Stein Rokkanille.

Hän kuoli 9. syyskuuta 2017 Bergenissä sydänkohtauksen takia.

Lähteet
-------

1. ↑  Oddmund Søilen: Frank Aarebrot.  *Norsk biografisk leksikon*, 25.2.2020. Artikkelin verkkoversio.  nb
2. ↑  Frank Aarebrot har gått bort *Universitetet i Bergen*. Viitattu 15.11.2020. (norjaksi)
3. 1 2  Frank Aarebrot, a giant of Norwegian political science, is dead at 70 *University of Bergen*. Viitattu 15.11.2020. (englanniksi)
4. ↑  Per Kristian Johansen Hasselberg: Frank Aarebrot *NRK*.  25.8.2008. Viitattu 15.11.2020. (norjaksi)


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Norja
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Israel
* Yhdysvallat
* Ruotsi
* Tšekki
* Alankomaat
* Puola

 |
|  |
| Muut | 
* IdRef

 |

 |
**Istasos** (m.kreik. Ἴστασος, lat. *Istasus*) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (*polis*) Traakiassa, nykyisellä Chalkidikín niemimaalla Kreikassa. Sen tarkkaa sijaintia ei tunneta, ei edes sitä sijaitsiko se antiikin aikana Khalkidikeksi kutsutulla alueella vai muulla alueella Khalkidikesta nimensä saaneella nykyisellä Chalkidikín niemimaalla.

Myöskään Istasoksen historiasta ei tiedetä käytännössä mitään. Kaupungin arvellaan olleen olemassa poliksena suuren osan klassista kautta ja ainakin vielä hellenistisen kauden alussa vuonna 323 eaa. Vaikka kaupunki on luetteloitu polikseksi eli itsenäiseksi kaupunkivaltioksi, sen todellinen asema tunnetaan kuitenkin huonosti. Klassisella kaudella 400-luvulla eaa. Istasos saattoi olla mukana Ateenan johtamassa Deloksen meriliitossa. Se ei kuitenkaan esiinny liiton verotusluetteloissa lukuun ottamatta veromääräysluetteloa peloponnesolaissodan ajalta vuodelta 422/421 eaa.

Istasoksen on ehdotettu olleen sama kaupunki kuin Pistasos, josta siitäkin tiedetään vain vähän.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5  Hansen, Mogens Herman & Nielsen, Thomas Heine: "574 Istasos", *An Inventory of Archaic and Classical Poleis*. An Investigation Conducted by The Copenhagen Polis Centre for the Danish National Research Foundation. Oxford: Oxford University Press, 2004. ISBN 0-19-814099-1.
2. ↑  Pistasos/Istasos *Pleiades*. Viitattu 1.6.2020.
Václav Laurin vuonna 1893
**Václav Laurin** (16. lokakuuta 1865 Kamení lähellä Pěnčíniä – 13. elokuuta 1930 Mladá Boleslav) oli tšekkiläinen insinööri, teollisuusmies ja ajoneuvopioneeri, joka perusti Václav Klementin kanssa autovalmistaja Laurin & Klementin, josta tuli myöhemmin Škoda Auto.

Ura
---

Laurin oli lukkoseppäharjoittelijana Mladá Boleslavissa, jossa vuonna 1895 hän ja Václav Klement perustivat yhtiön Laurin & Klementin (nykyään Škoda Auto). Joulukuun alussa 1895 mekaanikko Václav Laurin ja kirjojen myyjä Václav Klement, molemmat polkupyöräharrastajia, aloittivat valmistamaan omia polkupyörämallejaan patrioottisesti nimetty Slavia 1800-luvun lopun nationalistisessa ilmapiirissä. Vuonna 1905 Laurin valmisti heidän ensimmäisen autonsa. Nykyään yhtiö nauttii kansainvälisestä suosiosta Škoda Auto -brändin alla .

Hän oli nimekkäästi työllistettynä Laurin & Klement valmistusyhtiössä yhdessä hänen yhteistyökumppani Václav Klementin kanssa, toinen yhtiön perustajista. Hän osallistui ajoneuvojen valmistukseen siellä. Viimeisinä vuosinaan hän oli Škoda Auton tekninen johtaja.

Lähteet
-------

* Czech-industrialist Otto encyclopedia[vanhentunut linkki] Vaclav Laurin, Czech industrialist

### Viitteet

1. ↑  Škoda Auto: Škoda Auto - History *new.skoda-auto.com*.  Arkistoitu 17.12.2010. Viitattu 16.1.2017. - Arkistoitu 17. joulukuuta 2010,
2. ↑  ŠkodaAuto - Bhasin Motors *bhasinmotors.com*.  2004.  Arkistoitu 2.6.2004. Viitattu 16.1.2017. (tšekiksi)- Arkistoitu 2. kesäkuuta 2004,

Aiheesta muualla
----------------

* 
* 

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Saksa
* Tšekki
* Puola

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Deutsche Biographie

 |

 |
**Václav Němeček** (s. 25. tammikuuta 1967 Hradec Králové, Tšekkoslovakia) on tšekkiläinen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Hän pelasi Tšekkoslovakian maajoukkueessa vuosina 1988–1993 ja Tšekin maajoukkueessa vuosina 1994–1996. Hän saavutti EM-hopeaa vuonna 1996.

Němeček edusti kotimaassaan Hradec Královéa ja Sparta Prahaa, Ranskassa kausina 1992–1995 Toulousea, Sveitsissä kausina 1995–1997 Servetteä sekä Kiinassa vuosina 1998–1999 Dalian Wandaa.

Němeček pelasi Tšekkoslovakian maajoukkueessa 40 maaottelua, joissa hän teki viisi maalia, ja Tšekin maajoukkueessa 20 maaottelua, joissa hän teki yhden maalin. Tšekkoslovakian yltäessä MM-kilpailuissa 1990 puolivälieriin Němeček pelasi avauskokoonpanossa kaksi alkulohko-ottelua ja tuli vaihdosta kentälle puolivälieräottelussa Länsi-Saksaa vastaan. EM-kilpailuissa 1996 Tšekin maajoukkue saavutti hopeaa ja Němeček tuli vaihdosta kentälle kahdessa alkulohko-ottelussa sekä pelasi avauskokoonpanossa puolivälierässä Portugalia vastaan ja välierässä Ranskaa vastaan.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Václav Němeček Transfermarkt-sivustolla (englanniksi)
2. 1 2  Slavík, Jiří: Vaclav Nemecek - International Appearances  25.10.2003. RSSSF. Viitattu 14.5.2021. (englanniksi)
3. 1 2  Naskrent, Gwidon S.: Euro 1996  7.12.2001. RSSSF. Viitattu 14.5.2021. (englanniksi)
4. ↑  World Cup 1990 RSSSF. Viitattu 14.5.2021. (englanniksi)

  

Tšekkoslovakian joukkue – Jalkapallon MM-kilpailut 1990
1 Stejskal
2 Bielik
3 Kadlec
4 Hašek
5 Kocian
6 Straka
7 Bílek
8 Chovanec
9 Kubík
10 Skuhravý
11 Moravčík
12 Fieber
13 Němec
14 Weiss
15 Kinier
16 Hýravý
17 Knoflíček
18 Luhový
19 Griga
20 Němeček
21 Mikloško
22 Palúch
Valmentaja Vengloš

Tšekin joukkue – Jalkapallon EM-kilpailut 1996
1 Kouba |
2 Látal |
3 Suchopárek |
4 Nedvěd |
5 Kadlec |
6 Němeček |
7 Němec |
8 Poborský |
9 Kuka |
10 Drulák |
11 Frýdek |
12 Kubík |
13 Bejbl |
14 Berger |
15 Horňák |
16 Srníček |
17 Šmicer |
18 Kotůlek |
19 Rada |
20 Novotný |
21 Kerbr |
22 Maier |
Valmentaja Uhrin
Jamaica Blue Mountain -kahvia säkeissä.
**Jamaica Blue Mountain** on jamaikalainen kahvilaatu. Sitä kasvatetaan Blue Mountains -vuorten rinteillä Jamaikan saaren itäosissa, Saint Andrew'n, Saint Thomasin, Portlandin ja Saint Maryn kunnissa. Se on laatunsa ja harvinaisuutensa johdosta yksi maailman kalleimmista kahvilaaduista. Sen ominaispiirteenä pidetään erityisesti pehmeää jälkimakua.

Tuotanto
--------

Jamaica Blue Mountain -merkkiä kontrolloi Jamaikan kahvintuottajien lautakunta *Jamaica Coffee Industry Board*. Merkin saa ainoastaan kahvi, joka kasvaa 910–1800 metrin korkeudessa.

Kahvipensas viihtyy Jamaikan vuoristossa sen kahvinviljelylle suotuisan ilmaston vuoksi: sumuinen ilma suojaa pensaita auringolta ja säännölliset sateet ja vulkaaninen maa ravitsevat niitä. Kahvilaatua tuotetaan 6 000 hehtaarin alueella lähinnä pienillä tiloilla. Vuosittainen tuotanto on nykyisin yhteensä vain 1000–1350 tonnia, mistä 85–90 % menee Japanin markkinoille. Kahvi pakataan tunnusomaisesti pieniin puutynnyreihin. Lajina käytetään arabicaa (*Coffea arabica*).

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Sea Island Coffee (Arkistoitu – Internet Archive)
2. ↑  The Coffee Industry Board of Jamaica (englanniksi) (Arkistoitu – Internet Archive)
**Alicja Maria Szemplińska** (s. 29. huhtikuuta 2002 Ciechanów, Puola), yleisemmin tunnettuna **Alicja,** on puolalainen laulaja, joka voitti Puolan *The Voicen* kymmenennen kauden vuonna 2019. Seuraavana vuonna hän voitti Puolan Euroviisukarsinnan *Szansa na sukces* kappaleellaan "Empires", jonka hän olisi esittänyt vuoden 2020 Eurovision laulukilpailun toisessa semifinaalissa Rotterdamissa 14. toukokuuta 2020. Kilpailu kuitenkin peruttiin koronaviruspandemian vuoksi. Tämän jälkeen Alicja kertoi mielellään edustavansa Puolaa Eurovision laulukilpailussa 2021.

Diskografia
-----------

### Singlet

* "Prawie my" (2019)
* "Empires" (2020)

Lähteet
-------

1. ↑  Vautrey: Poland: Alicja Szemplinska wins Szansa na sukces – Eurowizja 2020 with "Empires" *Wiwibloggs*.  23.2.2020. Viitattu 24.2.2020.


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Saksa
* Puola

 |
|  |
| Taiteenala | 
* MusicBrainz

 |

 |

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.   
Alkuperäinen artikkeli: en: Alicja Szemplińska