Kyproslaista kirjoitusta sisältävä pronssitaulu Idalionista, 400-luku eaa.
**Kyproslainen kirjoitus** (*kyprioottinen kirjoitus*) on antiikin aikainen Kyproksella noin 1000-luvulta 200-luvulle eaa. käytetty kirjoitusjärjestelmä. Se on tavukirjoitusjärjestelmä, joka koostuu 56 kirjoitusmerkistä. Kirjoituksella kirjoitettiin pääasiassa kreikan kieltä, mutta sitä käytettiin myös Kyproksen varhaisemman ei-kreikkalaisen kielen, niin kutsutun eteokypriootin, kirjoittamiseen.

Historia
--------

Kyproslainen kirjoitus kehitettiin kypro-geometrisella kaudella 1000-luvulla eaa. ja varhaisin tunnettu kirjoitusjärjestelmää käyttävä teksti on ajoitettu noin vuoteen 1050 eaa. Kirjoitus perustui Kyproksen esihistoriallisen kauden niin kutsuttuun kyproslais-minolaiseen kirjoitukseen, joka oli käytössä noin ajalla 1550–1050 eaa. ja koostui 63 tavumerkistä. Sen oletetaan puolestaan perustuvan varhaisempaan lineaari-A-kirjoitukseen, joka oli minolaisen kulttuurin käytössä. Kyproslaisessa kirjoituksessa vaikuttaisi olevan myös paljon lineaari-B-kirjoituksen vaikutusta.

Kyproslaista kirjoitusta sisältävä pronssitaulu Idalionista, n. 478–470 eaa.
Kirjoituksen syntyaika oli aikaa, jolloin Kyprokselle saapui kreikkalaisia asuttajia, kuten doorilaisvalloitusta Peloponnesokselta paenneita mykeneläisiä. Kirjoitusta käytettiinkin ilmeisesti heti alusta kreikan kielen kirjoittamiseen saaren varhaisempien asukkaiden kielen eteokyproksen ohella. Siinä missä Manner-Kreikan kreikkalaiset kehittivät kreikan kielen kirjoittamiseen kreikkalaisen kirjaimiston foinikialaisen kirjaimiston pohjalta, Kyproksella kreikan kieleen sovitettiin siis saaren varhaisempi kirjoitusjärjestelmä. Tämä on huomiota herättävää siksi, että Kreikan saamien foinikialaisten vaikutteiden on täytynyt kulkea Kyproksen kautta tai ainakin vierestä, mutta silti saarella syntyi oma kirjoitusjärjestelmä.

Kyproslaisella piirtokirjoituksella tunnettuja tekstejä tunnetaan yli 1 375 kappaletta. Niistä suurin osa, noin 1 200 on peräisin Kyprokselta, mutta löytöjä on tehty myös saaren ulkopuolelta, kuten Egyptistä. Kirjoitus tunnetaan erityisesti myöhemmistä vaiheistaan 500-luvulta 200-luvulle eaa. Sillä kirjoitettu kreikka oli Kyproksen arkadokyproslaista murretta. Kreikkalaisella kirjaimistolla kirjoitettuja piirtokirjoituksia tunnetaan Kyprokselta enemmän vasta 400-luvulta eaa. lähtien. Tämän jälkeen koko klassisen kauden ajan kreikkalainen ja kyproslainen kirjoitus olivat käytössä Kyproksella samanaikaisesti. Kreikkalainen kirjaimisto muuttui hallitsevaksi saarella viimeistään hellenistisellä kaudella 300-luvun eaa. lopulta alkaen, ja kyproslaisen kirjaimiston käyttö käytännössä lakkasi 200-luvulle eaa. tultaessa. Kyproslaiset vaikuttavat pitäneen omintakeista kirjoitustaan merkittävänä osana paikallista identiteettiään ja murrettaan, mikä selittänee kirjoituksen säilymisen niin pitkään.

Ensimmäinen kirjoitusta sisältänyt löytö tehtiin Idalionista vuonna 1869. Kyseinen teksti oli sama kreikankielinen teksti sekä kreikkalaisella kirjaimistolla että kyproslaisella kirjoituksella kirjoitettuna, ja tarpeeksi pitkä, mitkä tekijät mahdollistivat koko kirjoitusjärjestelmän tulkitsemisen jo pian tekstin löydyttyä.

Kirjoitusmerkit
---------------

Kyproslainen kirjoitus muodostui 56 eri kirjoitusmerkistä. Kirjoitusmerkeistä 14 on samoja kuin kyproslais-minolaisessa kirjoituksessa. Kyproslaista kirjoitusta kirjoitettiin oikealta vasemmalle. Kirjoitusmerkistön perusidea vastaa lineaari-B-merkkien (ja esimerkiksi japanin kana-merkkien) ideaa: se koostuu tavumerkeistä, jotka vastaavat pelkästä vokaalista tai konsonantista ja vokaalista muodostuvia avotavuja (*a e i o u*, *ka ke ki ko ku* jne.). Kuten lineaari-B:ssä, kirjoituksessa ei ollut merkkejä kaikille kreikan kielen äänteille; esim. äänteellä [k] alkavia tavuja käytettiin myös [g]:n ja [kh]:n esittämiseen, äänteellä [p] alkavia tavuja [b]:n ja [ph]:n esittämiseen ja äänteellä [t] alkavia tavuja [d]:n ja [th]:n esittämiseen. Sananloppuinen [n], [s] tai [r] on esitetty tavuilla *ne*, *se* ja *re*. Numeromerkit ovat samat kuin lineaari-A:ssa, lineaari-B:ssä ja kyproslais-minolaisessa kirjoituksessa.

Merkistössä on ollut jonkin verran paikallisia eroja eri puolilla saarta. Merkittävin paikallinen variantti oli Pafoksessa käytetty muoto.

Kyproslaisen kirjoituksen merkit olivat:

Kyproslaista kirjoitusta sisältävä terrakottataulu, n. 600–500 eaa.

|  | -a | -e | -i | -o | -u |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | 𐠀 | 𐠁 | 𐠂 | 𐠃 | 𐠄 |
| w- | 𐠲 | 𐠳 | 𐠴 | 𐠵 |  |
| z- | 𐠼 |  |  | 𐠿 |  |
| j- | 𐠅 |  |  | 𐠈 |  |
| k-, g-, kh- | 𐠊 | 𐠋 | 𐠌 | 𐠍 | 𐠎 |
| l- | 𐠏 | 𐠐 | 𐠑 | 𐠒 | 𐠓 |
| m- | 𐠔 | 𐠕 | 𐠖 | 𐠗 | 𐠘 |
| n- | 𐠙 | 𐠚 | 𐠛 | 𐠜 | 𐠝 |
| ks- | 𐠷 | 𐠸 |  |  |  |
| p-, b-, ph- | 𐠞 | 𐠟 | 𐠠 | 𐠡 | 𐠢 |
| r- | 𐠣 | 𐠤 | 𐠥 | 𐠦 | 𐠧 |
| s- | 𐠨 | 𐠩 | 𐠪 | 𐠫 | 𐠬 |
| t-, d-, th- | 𐠭 | 𐠮 | 𐠯 | 𐠰 | 𐠱 |

Esimerkki
---------

Kurionista löydetty Demeterin ja Koren patsaan omistuskirjoitus (ICS §182), joka on kirjoitettu kahdella kirjaimistolla ja murteella:

> »Δήμητρι καὶ Κόρηι εὐχὴν Ἑλλόοικος Ποτείσιος ἀνέθηκη  
> (*Dēmētri kai Korēi eukhēn Ello(w)oikos Poteisios anethēkē*)  
> 𐠭𐠔𐠯𐠥 𐠊𐠩 𐠍𐠣𐠂 𐠁𐠒𐠵𐠂𐠍𐠩 𐠡𐠮𐠪𐠃𐠩 𐠀𐠚𐠮𐠋 𐠂𐠱𐠊𐠂  
> (*ta-ma-ti-ri ka-se ko-ra-i e-lo-wo-i-ko-se po-te-si-o-se a-ne-te-ke i-tu-ka-i*)» 
> 
> 

Piirtokirjoituksessa kreikkalaisella kirjaimistolla kirjoitettu teksti on attikalaista murretta ja käyttää sanaa εὐχή, *eukhē*, 'rukous', siinä missä kyproslaisella kirjaimistolla kirjoitettu teksti on arkadokyproslaista murretta ja korvaa kyseisen sanan lopussa olevalla hyvän onnen toivotuksella *i-tu-ka-i* = ἰ(ν) τύχαι, *i(n) tykhai*.

Unicode
-------

Unicode-standardissa kyproslaisen kirjoituksen merkit ovat koodeilla U+10800–U+1083F sekä siihen liittyvät numeromerkit koodeilla U+10100–U+1013F.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Cypriot syllabary *Encyclopaedia Britannica*. Viitattu 15.1.2018.
2. 1 2  Panayotou, A.: "Arcado-Cypriot". Teoksessa Christidis, A.-F. (toim.): *A History of Ancient Greek. From the Beginnings to Late Antiquity*, s. 417–426. Cambridge University Press, 2007. ISBN 978-0-521-83307-3.
3. 1 2 3 4 5 6  Palaima, Thomas G.: *The Triple Invention of Writing in Cyprus and Written Sources for Cypriote History*, s. 36–41. Fourteenth Annual Lecture in memory of Constantine Leven tis, November 6, 2004. Nicosia: Leventis Foundation, 2005. Teoksen verkkoversio.
4. 1 2 3 4 5  Hirschfeld, Nicolle: Cypro-Minoan *digitalcommons.trinity.edu*. Viitattu 15.1.2018.
5. 1 2  Christidis, A.-F. et al.: *A History of Ancient Greek: From the Beginnings to Late Antiquity*, s. 419. Cambridge University Press, 2007. ISBN 0521833078. Teoksen verkkoversio.
6. ↑  Duhoux, Yves: Cypro-Minoan Syllabary *Encyclopedia of Ancient Greek Language and Linguistics*. Viitattu 15.1.2018.
7. ↑  Cypriot *Ancient Scripts*. Viitattu 15.1.2018.
8. ↑  Cypriot Syllabary. Range: 10800–1083F *The Unicode Standard, Version 10.0*. Viitattu 15.1.2018.
9. ↑  Aegean Numbers. Range: 10100–1013F *The Unicode Standard, Version 10.0*. Viitattu 15.1.2018.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **kyprioottiset piirtokirjoitukset** Wikimedia Commonsissa