**Sisyfos** (m.kreik. Σίσυφος) oli antiikin kreikkalainen satyyrinäytelmä, jonka kirjoittajana pidetään yleensä joko Euripidestä tai Kritiasta. Näytelmän teksti on suurimmaksi osaksi kadonnut; siitä on säilynyt ainoastaan yksi katkelma, joka tunnetaan nimellä **Sisyfos-fragmentti**. Säilynyt teksti on sisällöltään filosofinen ja ateistinen. Se on varhaisin säilynyt teksti, jossa uskonnon ja jumaluskon synnylle annetaan naturalistinen selitys.

Historia
--------

*Sisyfos* esitettiin Ateenan Dionysia-juhlilla vuonna 415 eaa. Näytelmän teksti katosi joskus myöhemmän antiikin tai keskiajan aikana. Näytelmän säilynyt osa on peräisin Sekstos Empeirikoksen teoksesta *Matemaatikkoja vastaan* (IX.54). Myös muut antiikin aikaiset kirjailijat, mm. Aetios, lainaavat ilmeisesti Sekstoksesta riippumatta osia samasta tekstikohdasta tai viittaavat siihen.

Tutkijat ovat olleet erimielisiä siitä, kenen kirjoittama näytelmä on. Antiikin ajan lähteissä näytelmä on laitettu joko Kritiaan tai Euripideen nimiin. Sekstos laittoi näytelmän Kritiaan nimiin ja käytti sitä todisteena Kritiaan ateismista. Myös Hermann Alexander Dielsin ja Walther Kranzin teoksessa *Die Fragmente der Vorsokratiker* se on laitettu Kritiaan nimiin ja luettu vanhemman sofistiikan edustajien teosten joukkoon.

Viime aikoina tutkijat (mm. Dihle 1977, Kahn 1997) ovat kasvavassa määrin alkaneet kyseenalaistaa perinteistä näkemystä siitä, että näytelmä olisi Kritiaan kirjoittama, ja esittäneet Euripidesta sen kirjoittajaksi. Euripidesta on arvioitu teoksen kirjoittajaksi muun muassa sillä perusteella, että tekstissä on yhtäläisyyksiä Euripideen näytelmään *Kyklooppi*. Lisäksi hänen tiedetään kirjoittaneen *Sisyfos*-nimisen näytelmän.

Sisältö
-------

Näytelmästä on säilynyt ainoastaan 42-rivinen fragmentti eli tekstikatkelma. Se on kirjoitettu jambisella trimetrillä. Fragmentin sanat ovat näytelmän nimihenkilön Sisyfoksen lausumia:

> »-- joku fiksu ja taidokas mies sai päähänsä keksiä että kuolevaisten pitää pelätä jumalia, jotta pahoilla olisi jotakin pelättävää silloinkin kun he tekisivät ja puhuisivat ja ajattelisivat jotakin salassa. Siitä syystä hän otti käyttöön jumaluuden -- joka näkee ja kuulee mielessään» 
> 
> 

Näytelmän säilynyt teksti on ateistinen siinä, että sen mukaan uskonto ei perustu todelliseen uskoon jumalien olemassaolosta, vaan on ihmisen kehittämä keino, jonka avulla ihmiset saadaan noudattamaan lakeja jumalallisen rangaistuksen pelossa. Alun perin lait säädettiin estämään ihmisiä tekemästä pahaa, mutta ne eivät estäneet ihmisiä tekemästä pahaa salaa. Siksi tarvittiin jumalia, jotka tietävät ja näkevät kaiken. Jumalat sijoitettiin mahdollisimman pelättävään paikkaan, ylös taivaalle.

Ateistisen uskonnonfilosofian ohella tekstistä on löydetty myös muita filosofisia piirteitä; sen ajatukset on kytketty muun muassa yhteiskuntasopimusteorioihin sekä Platonin ajatukseen "jalosta valheesta".

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Kuokkanen, Suvi: Pahojen aikeiden haltuunotto – Ihmisluonnosta, oikeudenmukaisuudesta ja uskonnon alkuperästä *Sisyfos-fragmentissa*.  *Niin & näin*, 2013, nro 2, s. 107–113.
2. 1 2  Kahn, Charles: Greek Religion and Philosophy in the Sisyphus Fragment.  *Phronesis*, 1997, 42 (3). vsk, s. 247–262. Artikkelin verkkoversio.
3. ↑  Morison, William: Critias *The Internet Encyclopedia of Philosophy*. Viitattu 26.6.2013. (englanniksi)
4. ↑  Diels, Hermann & Kranz, Walther (toim.): Kritias: *Sisyfos Satyrikos* (88 B 25) *Die Fragmente der Vorsokratiker*.  2009. ILIESI-Daphnet. Viitattu 26.6.2013.
5. ↑  Dihle, Albrecht: Das Satyrspiel 'Sisyphos'.  *Hermes*, 1977, nro 105, s. 28–42. Artikkelin verkkoversio.
6. ↑  Sisyfos-fragmentti, rivit 12–18. Suomennos Suvi Kuokkanen.

Kirjallisuutta
--------------

### Suomennos

* Satyyrinäytelmä *Sisyfos*. Artikkelissa Kuokkanen, Suvi: Pahojen aikeiden haltuunotto – Ihmisluonnosta, oikeudenmukaisuudesta ja uskonnon alkuperästä *Sisyfos-fragmentissa*.  *Niin & näin*, 2013, nro 2, s. 107–113.

Aiheesta muualla
----------------

* Sisyphus fragment ("The Critias fragment", from Sextus Empiricus, *Adversus Mathematicos* IX.54. (trans. R. G. Bury, rev. by J. Garrett) (englanniksi)