recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Merciless** on ruotsalainen death- ja thrash metal -yhtye. Yhtyeen perustivat kesällä 1986 Erik Wallin, Fredrik Karlén ja Stefan Carlsson. He saivat vaikutteita nopeasti soittavista yhtyeistä kuten Kreator, Sodom, Destruction ja Bathory. Aluksi yhtye teki keikkoja nimillä Obsessed ja Black Mass mutta muutti nimensä nykyiseen muotoon 1987.

Yhtyeen toinen demo *Realm of the Dark* herätti Deathlike Silence Productionsin omistajan Euronymouksen huomion. DSP julkaisi yhtyeen ensimmäisen albumin vuonna 1989.

Yhtyeen toinen albumi *Treasures Within* levytettiin kesällä 1991 mutta julkaistiin vasta vuotta myöhemmin uuden levy-yhtiön Active Recordsin virheen takia. Tämän takia rumpali Stipen erosi yhtyeestä. 1994 yhtye hajosi levy-yhtiöistä johtuvien vastoinkäymisten takia, mutta palasi jälleen yhteen 1995 äänittääkseen laulun "Cryonics" Slayer-yhtyeen tribuuttialbumille.

Vuonna 1999 Osmose Productions julkaisi yhtyeen debyyttialbumin uudelleen, mikä johti yhtyeen paluuseen. Toukokuussa 2002 yhtye meni studioon levyttämään uutta albumiaan, jonka nimeksi tuli *Merciless*.

Diskografia
-----------

**Studioalbumit**

* *The Awakening*  (1989, Deathlike Silence Productions)
* *The Treasures Within*  (1992, Active Records)
* *Unbound*  (1994, No Fashion Records)
* *Merciless*  (2002, Osmose Productions)

**Demot**

* *Behind the Black Door*  (1987, omakustanne)
* *Realm of the Dark*  (1988, omakustanne)

Jäsenet
-------

* Roger "Rogga" Pettersson - laulu (1988-)
* Erik Wallin - kitarat (1986-)
* Fredrik Karlén - basso (1986)
* Peter Stjärnvind - rummut (1992-)

### Entiset jäsenet

* Kåle - laulu (1986-1988)
* Stefan "Stipen" Carlsson - rummut (1986-1992)

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Norja
* Ranska
* BnF data

 |
|  |
| Taiteenala | 
* MusicBrainz

 |

 |
**Antti Juhani Ryhänen** (s. 29. tammikuuta 1937 Lapinlahti) toimi Valtion tietokonekeskuksen ylijohtajana ja keskuksesta muodostetun yhtiön toimitusjohtajana.

Juhani Ryhäsen vanhemmat olivat maanviljelijä Janne Ryhänen ja Taimi Pekkarinen. Hänen puolisonsa vuodesta 1960 on Katri Aulikki Miettinen. Ryhänen tuli ylioppilaaksi 1956 ja valmistui ekonomiksi 1961 ja diplomi-insinööriksi 1964. Hän toimi ohjelmoijana Nokian palveluksessa 1963–1965 ja Valtion tietokonekeskuksessa jaostopäällikkönä 1965–1966, toimistopäällikkönä 1966, Tampereen aluekeskuksen päällikkönä 1968–1969, käyttöosaston päällikkönä 1969–1972, tuotantojohtajana 1973–1979, ylijohtajana 1980–1988 ja toimitusjohtajana 1989–1992. Tietokonekeskuksesta muodostetun VTKK-Yhtymä Oy:n toimitusjohtaja Ryhänen oli vuodesta 1993 vuoteen 1996, jolloin se fuusioitiin Tietotehdas-yrityksen kanssa TT-Tieto Oy:ksi ja Ryhäsestä tuli uuden yhtiön varatoimitusjohtaja.

Lähteet
-------

1. 1 2  Kuka kukin on. Henkilötietoja nykypolven suomalaisista 1994, ss. 820–821.
2. ↑  Tietotehdas ostaa Valtion tietokonekeskuksen. *Helsingin Sanomat*, 1.12.1995, s. 25.
Friedenaun sijainti Tempelhof-Schönebergissä (iso kuva) ja Tempelhof-Schönebergin sijainti Berliinissä (pieni kuva)
Friedenaun kartta
**Friedenau** on kaupunginosa (saks. *Ortsteil*) Saksan pääkaupungissa Berliinissä. Se kuuluu Tempelhof-Schönebergin hallintoalueeseen (*Bezirk*) ja on pinta-alaltaan 1,65 neliökilometrin suuruinen. Kaupunginosassa asui vuoden 2011 lopussa 26 972 ihmistä. Sen asukastiheys on siten 16 347 as./km².

Historia
--------

Poiketen lukuisista muista Berliinin kaupunginosista, Friedenaulla ei ole varsinaista kylähistoriaa. Se perustettiin tyhjästä niin kutsutulla vilhelmiinisellä ajalla, eli kuningas Vilhelm II:n hallintokaudella 1800-luvun toisella puoliskolla. Nimen alueelle antoi Hedwig Hähnel, rakennusmestari Hermann Hähnelin puoliso. Vuonna 1874 Friedenausta muodostui oma maalaiskuntansa Teltowin piirikunnassa. Vuotta myöhemmin Friedenaulla oli 1 104 asukasta. Vuonna 1912 asukasluku oli jo 43 000.

Raatihuone Friedenauhun rakennettiin vuosien 1913 ja 1916 välillä jugend-tyyliin arkkitehti Hans Altmannin suunnitelmien pohjalta. Altmann suunnitteli silloiseen maalaiskuntaan useita muitakin julkisia rakennuksia. Vuonna 1920 Friedenaun maalaiskunnasta tehtiin Berliinin kaupunginosa. Yhdessä Schönebergin kaupunginosan kanssa se muodosti Berliinin 11. hallintoalueen, jonka nimi oli myös Schöneberg. 

Toisen maailmansodan loputtua Friedenau oli Neuvostoliiton valvonnassa toukokuun 29. päivästä kesäkuun 30. päivään vuonna 1945. Se myös toimi lyhyen aikaa omana hallintoalueenaan. Berliinin jaossa Friedenausta tuli osa yhdysvaltalaista sektoria. Vuodesta 2001 lähtien Friedenau on ollut osa tuolloin perustettua Tempelhof-Schönebergin hallintoaluetta.

* Friedenaun raatihuoneFriedenaun raatihuone
* Tyypillinen sivukatu Friedenaussa (Blankenbergstraße)Tyypillinen sivukatu Friedenaussa (Blankenbergstraße)

Lähteet
-------

1. ↑  Einwohnerinnen und Einwohner am Ort der Hauptwohnung in Berlin am 31.12.2011 nach Ortsteilen und Altersgruppen (PDF) Amt für Statistik Berlin-Brandenburg. Viitattu 4.6.2012. (saksaksi)

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Friedenau**.
**Max Franz** (s. 1. syyskuuta 1989 Weißbriach) on itävaltalainen alppihiihtäjä.

Hän sijoittui Sotšin olympialaisissa 2014 supersuurpujottelussa kuudenneksi ja syöksylaskussa yhdeksänneksi. Sankt Moritzin MM-kilpailuissa 2017 hän saavutti pronssia syöksylaskussa ja oli supersuurpujottelussa kolmastoista. Pyeongchangin olympialaisissa 2018 hän sijoittui syöksylaskussa 11:nneksi. Cortina d'Ampezzon MM-kilpailuissa 2021 hän oli syöksylaskussa kolmastoista. Pekingin olympialaisissa 2022 hän sijoittui syöksylaskussa yhdeksänneksi.

Franz kilpaili maailmancupissa ensimmäisen kerran Lake Louisen syöksylaskussa marraskuussa 2009. Ensimmäiset maailmancup-pisteensä hän sai oltuaan 21:s Chamonix’n superalppiyhdistetyssä tammikuussa 2011. Kymmenen parhaan joukkoon hän sijoittui ensimmäisen kerran oltuaan viides Val Gardenan supersuurpujottelussa joulukuussa 2011. Ensimmäisen palkintosijansa hän saavutti oltuaan toinen Lake Louisen syöksylaskussa marraskuussa 2012. Tammikuussa 2014 hän sijoittui kolmanneksi Kitzbühelin supersuurpujottelussa. Helmikuussa 2015 hän oli toinen Saalbachin syöksylaskussa. Ensimmäisen voittonsa hän saavutti Val Gardenan syöksylaskussa joulukuussa 2016. Hän oli toinen Lake Louisen supersuurpujottelussa marraskuussa 2017. Saman vuoden joulukuussa hän oli Val Gardenassa toinen supersuurpujottelussa ja kolmas syöksylaskussa. Supersuurpujottelucupissa hän sijoittui viidenneksi.

Franz voitti kaudella 2018–2019 Lake Louisen syöksylaskun ja Beaver Creekin supersuurpujottelun. Val Gardenan syöksylaskussa hän sijoittui toiseksi.

Franz on voittanut Euroopan cupin syöksylaskukilpailun Wengenissä tammikuussa 2009. Hän on voittanut syöksylaskun Itävallan-mestaruuden 2011 ja 2012.

Lähteet
-------

1. ↑  Max Franz AUT *ski-db.com*. Viitattu 25.11.2012. (englanniksi)
2. 1 2 3 4  Max Franz Kansainvälinen hiihtoliitto (FIS).  (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Max Franz** Wikimedia Commonsissa

* Virallinen sivusto (saksaksi)
Murray Adaskin
**Murray Adaskin** (28. maaliskuuta 1906 Toronto – 6. toukokuuta 2002 Victoria) oli kanadalainen säveltäjä, viulisti ja kapellimestari. Hän opiskeli sävellystä John Weinzweigin, Charles Jonesin ja Darius Milhaudin johdolla.

Adaskin toimi Toronton sinfoniaorkesterin viulistina kymmenen vuoden ajan. Vuosina 1952–66 hän johti Saskatchewanin yliopiston musiikin jaosta; tämän jälkeen hän toimi saman yliopiston nimikkosäveltäjänä vuoteen 1972 saakka. Hän myös johti Saskatoonin sinfoniaorkesteria viiden vuoden ajan. Vuosina 1966–69 hän oli Canada Councilin jäsen. Vuonna 1973 hän vetäytyi Victoriaan, jossa jatkoi sävellystyötään vuoteen 2000 saakka. Adaskin myös opetti Victorian yliopistossa 1990-luvulla sekä viulunsoittoa että sävellystä. Hän oli vuodesta 1931 naimisissa sopraano Frances Jamesin kanssa.

Adaskinilla oli seuraavat oppiarvot: 

* oikeustieteen tohtori (Lethbridgen yliopisto, 1970)
* oikeustieteen tohtori (Saskatchewanin yliopisto, 1984)
* musiikin tohtori (Brandonin yliopisto, 1972)
* musiikin tohtori (Windsorin yliopisto, 1977)
* musiikin tohtori (Victorian yliopisto, 1984)
* kirjallisuuden kunniatohtori (Brockin yliopisto, 2000)

Adaskin valittiin vuoden kaupunkilaiseksi Saskatoonissa (1969), ja hän sai Saskatchewanin taidelautakunnan palkinnon elinikäisistä saavutuksista (1991). Adaskinilta tilattiin yli 40 teosta; hänen sävellystuotantoonsa kuuluu kaikkiaan toistasataa teosta.

Teoksia
-------

* *Saskatchewan Legend*
* *Algonquin Symphony*
* *Grant, Warden of the Plains* (ooppera)
* *Rondino for Nine Instruments*
* *Jousikvartetto nro 1*
* *Diversion for Orchestra*
* *In Praise of Canadian Painting in the Thirties*
* *Nootka Ritual*
* *Divertimento nro 4*
* *Fagottikonsertto*

Lähteet
-------

1. 1 2  The Canadian Encyclopedia: Murray Adaskin
2. 1 2 3 4  Canadian Music Centre: Murray Adaskin: Biography (Arkistoitu – Internet Archive)


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Yhdysvallat
* Tšekki
* Alankomaat
* Puola

 |
|  |
| Taiteenala | 
* MusicBrainz

 |
|  |
| Muut | 
* Europeana
* RISM
* SNAC
* IdRef

 |

 |
Murray-Darling-jokialueen kolme suurinta jokea: Murray, Darling ja Murrumbidgee.
**Murray-Darling-jokialue** on jokialue Australiassa. Alueen läpi virtaa maan kolme suurinta jokea, joista kaksi suurinta, Murray (2 530 km) ja Darling (2 740 km), ovat antanut alueelle sen nimen. Kolmanneksi suurin joki on Murrumbidgee (1 575 km). Murray-Darling-jokialue muodostaa seitsemäsosan koko Australian pinta-alasta ja kattaa 1 061 469 neliökilometrin alueen. Murray-Darling-jokialueen tärkein luonnonvara on vesi, jota käytetään muun muassa kasteluun. Neljän osavaltion alueelle levittäytyvän jokialueen vesistä on riippuvaisia noin kolme miljoonaa australialaista.

Murray-Darling-jokialueella sijaitsee yli 40 % valtaosin kuivan Australian maatiloista. Jokialue on maan tärkein maatalousalue. Sen useissa osissa on huomattu vesivarantojen olevan huomattavasti ylivarattuja tai ylikäytettyjä. Murray-Darling-jokialuetta pidetään tärkeänä myös sen luonnon monimuotoisuuden vuoksi. Alueelle tiedetään elävän useita satoja eläinlajeja, joista 35 lintu-, 16 nisäkäs- ja 35 kalalajia on määritelty uhanalaisiksi.

Murray- ja Darling-jokien yhtymäkohta.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  The Murray-Darling Basin *rivermurray.com*. Viitattu 15.6.2008. (englanniksi)
2. ↑  Murray-Darling Basin Department of the Environment, Water, Heritage and the Arts, Australia.  (englanniksi)
3. ↑  Water over-allocation in the Murray-Darling Basin Department of the Environment, Water, Heritage and the Arts, Australia. Viitattu 25.6.2008. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Murray-Darling-jokialue**.
* Murray-Darling Basin Department of the Environment, Water, Heritage and the Arts, Australia. Viitattu 15.6.2008. (englanniksi)
* Murray-Darling Basin Iniative Murray-Darling Basin Commission.  Arkistoitu 16.6.2008.  (englanniksi)
Murray Perahia. 2012
**Murray Perahia** (s. 19. huhtikuuta 1947 Bronx New York City) on yhdysvaltalainen pianisti. Hän on saavuttanut menestystä myös kapellimestarina. Hänen levytyksistään mainetta ovat saavuttaneet muun muassa Chopinin balladien ja Mozartin pianokonserttojen tulkinnat.

Perahia syntyi sefardijuutalaiseen perheeseen. Hän opiskeli pianonsoiton lisäksi orkesterinjohtoa ja säveltämistä. Häntä ovat opettaneet muun muassa Mieczyslaw Horszowski ja Vladimir Horowitz. Vuonna 1972 Parahia voitti neljännen Leedsin kansainvälisen pianokilpailun. Seuraavana vuonna hän esiintyi ensi kertaa Aldeburghin festivaalilla ja toimi 1981–1989 festivaalin taiteellisena johtajana.

Perahia on pianistiurallaan tehnyt lukuisia levytyksiä Sony-levymerkille. Hän on muun muassa tehnyt kokonaislevytyksen Mozartin pianokonsertoista Englantilaisen kamariorkesterin kanssa ja Beethovenin pianokonsertoista Concertgebouw-orkesterin kanssa. Sormiensa kipeydyttyä 1990-luvulla Perahia perehtyi barokkimusiikkiin ja levytti tämän jälkeen vuonna 2000 julkaistun, hyvän vastaanoton saaneen tulkinnan Bachin Goldberg-muunnelmista.

Perahia on saanut Order of the British Empire -arvon. Vuonna 1999 hänelle myönnettiin Leedsin yliopiston kunniatohtorin arvo ja vuonna 2004 kuningatar Elisabet II myönsi hänelle korkea-arvoisen kunnianosoituksen (KBE honorary). Lisäksi Perahia on Royal College of Musicin ja Royal Academy of Musicin kunniajäsen.

Perahia on vieraillut Suomessa joitakin kertoja, viimeksi syyskuussa 2015 Radion sinfoniaorkesterin solistina.

Lähteet
-------

* Murray Perahia Biography

### Viitteet

1. ↑  Murray Perahia: An Eternal Sephardic Jewish Recital *The Forward*. Viitattu 30.8.2018.
2. ↑  Murray Perahia Interview with Bruce Duffie. .. .. . *www.bruceduffie.com*. Viitattu 30.8.2018.
3. ↑  The 1972 Competition *The Leeds International Piano Competition*.  Arkistoitu 1.9.2015. Viitattu 13.9.2015. (englanniksi)
4. ↑  Mattila, Mattias: Käsivamma oli viedä Suomessa vierailevan pianistin puhekyvyn *Yle Uutiset*.  11.9.2015. Viitattu 13.9.2015.


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Espanja
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Israel
* Suomi (KANTO)
* Yhdysvallat
* Ruotsi
* Tšekki
* Korea
* Alankomaat
* Puola

 |
|  |
| Taiteenala | 
* Grammy Awards
* MusicBrainz

 |
|  |
| Muut | 
* Europeana
* SNAC
* IdRef

 |

 |
**Neitsyt Marian kirkko** (kreik. Παναγία του Μουτουλλά, *Panagía tou Moutoullá*) on bysanttilaisaikainen kirkko Moutoulláksen kylässä Tróodos-vuoristossa Nikosian alueella Kyproksen saarella. Se on yksi Tróodoksen maalatuista kirkoista, jotka ovat Unescon maailmanperintökohde.

Kirkko on omistettu Neitsyt Marialle ja rakennettu 1200-luvulla. Se on saanut nimensä rakennuttajastaan Johannes Mutullaksesta (myös Ioannes, Moutoullas) ja tämän vaimosta Eirenestä (Irene). Kirkko liitettiin maailmanperintöluetteloon vuonna 1985.

Kirkko on yksilaivainen, ja siinä on Tróodoksen kirkoille tyypillinen lumen painolta suojaava jyrkkä puurakenteinen harjakatto. Kirkon seinämaalaukset ajoittuvat vuoteen 1280. Maalausten aiheita ovat muun muassa Maria ja Jeesus-lapsi, Pyhä Khristoforos ja Pyhä Georgios (Yrjö) taistelemassa lohikäärmettä vastaan, valtaistuimella istuva Kristus, Aadam ja Eeva sekä helvetti ja paratiisi.

Lähteet
-------

1. 1 2  Painted Churches in the Troodos Region UNESCO World Heritage Centre. Viitattu 23.5.2018.
2. 1 2  Church of Panagia (Our Lady) tou Moutoulla Department of Antiquities. Viitattu 23.5.2018.
3. 1 2  Panagia tou Moutoulla Church *Visit Cyprus*.  Arkistoitu 22.4.2018. Viitattu 23.5.2018.
4. ↑  Micuła, Grzegorz & Micuła, Magdalena: *Cyprus*, s. 93. Eyewitness Travel. London, New York, Melbourne, Munich and Delhi: DK, 2016. ISBN 978-0-24120-928-8.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Moutoulláksen Neitsyt Marian kirkko** Wikimedia Commonsissa
**Neitsyt Marian kuolonuneen nukkumisen katedraali** (kreik. Μητροπολιτικός Ναός Κοιμήσεως Θεοτόκου, *Mitropolitikós Naós Koimíseos Theotókou*) eli **Megáli Panagía** (Μεγάλη Παναγία, "Suuri Neitsyt Maria") on ortodoksinen kirkko Neápolin kaupungissa Kreetan saarella Kreikassa. Se on Kreetan kirkon Pétran ja Cherrónisoksen hiippakunnan katedraali eli piispanistuin. Katedraali on omistettu Neitsyn Marian kuolonuneen nukkumiselle.

Katedraali on rakennettu aikaisemman Suuren Neitsyt Marian luostarin (*Moní Megális Panagías*) paikalle. Luostari oli olemassa viimeistään 1600-luvulla ja tuhoutui 1800-luvulla. Tämän jälkeen osmaniviranomaiset antoivat luvan uuden kirkon rakentamiseen. Niin vuonna 1819 rakennettiin pieni Neitsyt Maria Fermalínan (*Panagía Fermalína*) kirkko, joka sijaitsee heti katedraalin pohjoispuolella. Katedraalin itsensä rakentaminen alkoi vuonna 1889 ja se valmistui taloudellisten ongelmien vuoksi vasta vuonna 1927. Se vihittiin käyttöön 27. syyskuuta kyseisenä vuonna.

Katedraali on itäisen Kreetan suurin kirkko ja hallitsee Neápolin kaupunkikuvaa. Kirkkorakennus on pohjakaavaltaan ristinmuotoinen. Siinä on kupoli ja länsipäässä kaksi tornia. Sisällä kirkossa on puukaiverruksin koristeltu ikonostaasi sekä seinämaalauksia, jotka ovat vuosilta 1962–1965.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Ιερός Ναός Μεγάλη Παναγία (Νεάπολη) *Ορθόδοξη Κρήτη*. Viitattu 1.9.2020.
2. 1 2 3  Ναός Μεγάλης Παναγίας στη Νεάπολη *Cretan Beaches*. Viitattu 1.9.2020.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Neitsyt Marian kuolonuneen nukkumisen katedraali** Wikimedia Commonsissa
**Kasvoton kuolema** on ruotsalaisen Henning Mankellin kirjoittama vuonna 1991 julkaistu poliisiromaani. Tarinan päähenkilönä on ystadilainen poliisi Kurt Wallander. Kirja aloittaa kymmenosaisen Kurt Wallander -romaanisarjan.

Kirja on filmattu kahdesti. Ruotsinkielisen version vuodelta 1995 ohjasi Per Berglund ja Wallanderia näyttelee Rolf Lassgård. Vuonna 2010 ilmestyi BBC:n tuottama englanninkielinen versio, jossa Wallanderin osassa on Kenneth Branagh. Englanninkielisen version juonta on muutettu melko paljon, sillä päinvastoin kuin kirja se ei ole sarjan ensimmäinen osa. Esimerkiksi kirjassa Wallanderin isä on vasta sairastumassa, mutta elokuvassa hän on jo hoitokodissa.

Juoni
-----

**Varoitus:  Seuraava kirjoitus paljastaa yksityiskohtia juonesta.**
Kurt Wallander hälytetään kylmänä tammikuun aamuna töihin. Maalla asuva pariskunta on murhattu raa’asti, eikä poliiseilla ole muita johtolankoja kuin uhrin soperrus: "ulkolainen". Myöhemmissä Wallander-kirjoissa murhaa kutsutaan Lenarpin kaksoismurhaksi rikoksen tekopaikan perusteella.

Epäiltyjen ulkomaalaistaustan vuotaminen julkisuuteen johtaa viha-aaltoon. Wallander saa puhelimitse uhkauksia, joissa maahanmuuttajia kohtaan uhataan hyökätä, jos poliisi ei selvitä rikosta. Pakolaiskeskus sytytetään tuleen. Kirjassa tapahtuu vielä toinenkin murha kun ensimmäisen yllyttämänä rasistit surmaavat turvapaikan hakijan kostoksi.

Wallander on juuri eronnut vaimostaan, syö epäterveellisesti ja juo liikaa alkoholia. 

**Juonipaljastukset päättyvät tähän.**

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Wallander-elokuvat |
| --- |
|  |
| Hahmot | 
* Kurt Wallander
* Linda Wallander

 |
|  |
| Elokuvat | 

|  |  |
| --- | --- |
| 1. kausi (2005–2006) | 
* Ennen routaa
* Kylähullu
* Veljekset
* Pimeys
* Afrikkalainen
* Heikkous
* Mastermind
* Valokuvaaja
* Peitenimi
* Pilvilinna
* Veriside
* Jokeri
* Salaisuus

 |
|  |
| 2. kausi (2009–2010) | 
* Kosto
* Syyllisyys
* Kuriiri
* Varas
* Sellisti
* Pappi
* Vuoto
* Ampuja
* Kuoleman enkeli
* Haamu
* Perintö
* Velkoja
* Todistaja

 |
|  |
| 3. kausi (2013) | 
* Rauhaton mies
* Kadonnut
* Petos
* Kaipaus
* Tuhopolttaja
* Surulintu

 |

 |
|  |
| Televisiosarja |  |
|  |
| Romaanit | 
* *Kasvoton kuolema* (1991)
* *Riian verikoirat* (1992)
* *Valkoinen naarasleijona* (1993)
* *Hymyilevä mies* (1994)
* *Väärillä jäljillä* (1995)
* *Viides nainen* (1996)
* *Askeleen jäljessä* (1997)
* *Palomuuri* (1998)
* *Pyramidi* (1999)
* *Ennen routaa* (2002)
* *Rauhaton mies* (2009)
* *Haudattu* (2013)

 |

 |
**Kasvuosake** tarkoittaa sijoittamisessa osaketta, jonka hinnasta (pörssikurssista) suuri osa perustuu sijoittajien odottamaan voimakkaaseen kasvuun tulevaisuudessa. Useat sijoittajat suosivat kasvuosakkeita nopean voiton toivossa. Kasvuosakkeen vastakohta on arvo-osake.

Kasvuosakkeen hinta on korkea, koska sijoittajat kohdistavat yhtiöön kasvuodotuksia. Kasvuosakkeen markkina-arvo on usein korkea verrattuna yhtiön tulokseen (korkea P/E-luku) tai kirjanpitoarvoon (korkea P/B-luku).

Kasvuyhtiöt ovat useimmiten niitä yhtiöitä, jotka ovat sijoittajien suosiossa. Kasvuyhtiötä voitaisiin siksi kutsua nimellä "suosikkiyhtiö" tai "hohdokas yhtiö".

Kasvuosakkeen ja arvo-osakkeen ero ei aina ole kovin selvä. Arvo-osake voi muuttua kasvuosakkeeksi tai päinvastoin.

Kasvustrategia
--------------

**Kasvustrategiassa** sijoittaja suosii kasvuosakkeita voiton toivossa. Kasvusijoittaja etsii yhtiöitä, joiden liikevaihdon, tuloksen tai sijoitetun pääoman tuoton odotetaan kasvavan keskimääräistä nopeammin. Kasvuodotusten vuoksi hän ei pidä yhtiön tämän päivän tunnuslukuja kovin edustavina ja on valmis hyväksymään korkean hinnan suhteessa yhtiön nettovarallisuuteen tai tulokseen.

Kasvusijoittajan kiinnostus perustuu tulevan tuloskehityksen ja kasvun odotuksiin. Kasvusijoittaja toivoo, että hänen yhtiöön kohdistamansa kovat odotukset toteutuisivat. Jos näin tapahtuu, osakkeen hinta nousee.

Lähteet
-------

1. ↑  Vaihekoski, Mika: Rahoitusalan sanasto Arvo-osake, Kasvuosake
2. 1 2 3 4 5  Lindström Kim, Lindström Tom: *Onnistu osakemarkkinoilla*. Helsinki: Talentum, 2011. ISBN 978-952-14-1721-4.
3. ↑  Pörssisäätiö: Kasvuosake


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Osakemarkkinat |
| --- |
|  |
| Osake | 
* Arvo-osuus
* Osake
* Osakeanti
* Osakelaji
* Osinko

 |
|  |
| Osallistujat | 
* Analyytikko
* Liikkeeseenlaskija
* Listaamaton yhtiö
* Listayhtiö
* Pörssi
* Pörssiyhtiö
* Sijoittaja

 |
|  |
| Kaupankäynti | 
* Lyhyeksi myynti
* Osakkeiden takaisinosto
* Päiväkauppa

 |
|  |
| Osakkeen arvo | 
* Efektiivinen tuotto
* Kokonaistuotto
* Markkina-arvo
* Osakekohtainen tulos
* Substanssiarvo

 |
|  |
| Tunnusluvut | 
* Maksuvalmius
* Velkaantumisaste
* Omavaraisuusaste
* Osinkosuhde
* Osinkotuotto
* P/B-luku
* P/E-luku
* P/S-luku
* Sijoitetun pääoman tuotto

 |
|  |
| Osakestrategioita | 
* Arvo-osake
* Kasvuosake

 |
|  |
| Osaketeorioita | 
* Elliottin aaltoteoria
* Fundamenttianalyysi
* Tekninen analyysi

 |
|  |
| Katso myös | 
* Arvo-osuustili
* Likviditeetti
* Optio
* Osakeindeksi
* Pääomatulo
* Sijoitusrahasto

 |

 |
Kunnianloukkaussyytteeseen johtanut lehti-ilmoitus New York Timesissa 29. maaliskuuta 1960.
**New York Times Co. vastaan Sullivan** on Yhdysvaltain korkeimman oikeuden vuonna 1964 antama päätös, jonka mukaan Yhdysvaltain perustuslain ensimmäinen lisäys rajoittaa julkisten viranomaisten mahdollisuutta haastaa ketään oikeuteen kunnianloukkauksesta. Päätös edellyttää, että viranomaisen tai julkiseen virkaan pyrkivän henkilön on pystyttävä todistamaan vastaajan julkaisseen kunniaa loukkaavan väittämän joko tietäen sen olevan valheellinen tai täysin piittaamatta totuuden selvittämisestä. Edellytyksen täyttymisestä käytetään juridista termiä *actual malice* .

Päätöksen taustalla oli *The New York Timesissa* vuonna 1960 julkaistu ilmoitus, jossa kerrottiin Alabaman poliisin piirittäneen osavaltion yliopiston kampusalueen ja vihjattiin, että poliisi olisi jollain tavalla sekaantunut rasistiseen terroriin. Montgomeryn poliisipäällikkö L. B. Sullivan haastoi lehden oikeuteen ja voitti jutun paikallisessa tuomioistuimessa. Alabaman korkein oikeus vahvisti tuomion, ja juttu siirtyi Yhdysvaltain korkeimman oikeuden käsiteltäväksi. Korkein oikeus päätti äänin 9–0, että tuomio oli perustuslain ensimmäisen lisäyksen vastainen. Samantyyppisiä päätöksiä on annettu myöhemmin myös muunlaisia julkisuuden henkilöitä kuin viranomaisia koskevissa tapauksissa.

Yhdysvaltain korkeimman oikeuden jäsen Clarence Thomas pitää Times vastaan Sullivan -päätöksen antamaa suojaa kunnianloukkaussyytteitä vastaan liian suurena. Aiemmin vastaavaa kritiikkiä esitti Antonin Scalia.

Lähteet
-------

1. ↑  New York Times v. Sullivan (1964) *Bill of Rights Institute*. Viitattu 7.4.2021. (englanniksi)
2. ↑  Mediasanasto *issuu.com*. Viitattu 7.4.2021.
3. ↑  Actual Malice *The First Amendment Encyclopedia*. Viitattu 7.4.2021. (englanniksi)
4. ↑  New York Times Co. v. Sullivan *britannica.com*. Viitattu 7.4.2021. (englanniksi)
5. ↑  Public Figures and Officials *The First Amendment Encyclopedia*. Viitattu 7.4.2021. (englanniksi)
6. ↑  Justice Thomas urges Supreme Court to reconsider landmark libel decision *ABA Journal*.  19.2.2019. Viitattu 7.4.2021. (englanniksi)

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
Yhdysvaltain merivoimien sähköasentaja käyttää kasvonsuojainta tarkistaessaan vaurioita valaistuspaneelissa.
Kasvosuojainta käyttävä sairaanhoitaja ebolan puhkeamisen aikana Sierra Leonessa vuonna 2014.
**Kasvonsuojain (**myös **kasvosuojain)** on henkilönsuojain, jolla pyritään suojaamaan käyttäjän kasvot (tai osan siitä) vaaroilta, kuten lentäviltä esineiltä tai roskilta, kemiallisilta roiskeilta (laboratorioissa tai teollisuudessa) tai mahdollisesti tarttuvilta materiaaleilta (lääketieteellisessä ja laboratorioympäristössä).

Teollisuuskäyttö
----------------

Kasvonsuojain on tarkoitettu suojaamaan käyttäjän kasvoja ja silmiä joko osittain tai kokonaan. Kasvosuojaimia tulee käyttää silmälasien ja / tai suojalasien kanssa.

### Standardit

EN 166 (eurooppalainen standardi)
Näiden suojien tarkoitus on suojata nopeasti liikkuvilta hiukkasilta ja niiden on kestettävä 6 mm:n halkaisijaltaan olevan teräskuulan isku, joka osuu suojaimen eteen tai sivuun seuraavilla nopeuksilla. 

* Malli A: 190 m/s.
* Malli B: 120 m/s.
* Malli F: 45 m/s.

### Materiaalit

* Polykarbonaatti (PC)

Tarjoaa erinomaisen iskunkestävyyden, optisen laadun, lämmönkestävyyden ja normaalin kemiallisen kestävyyden. 

* Selluloosa-asetaatti (CA)

Tarjoaa normaalin iskunkestävyyden, optisen laadun, lämmönkestävyyden ja hyvän kemiallisen kestävyyden.

Lääketieteellinen käyttö
------------------------

Video, jossa kuvataan kasvonsuojainten tehokkuutta yskästä aiheutuvia aerosoleja vastaan.
Lääketieteellisissä sovelluksissa kasvonsuojalla tarkoitetaan erilaisia laitteita, joita käytetään hoitohenkilön suojelemiseen sellaisen toimenpiteen aikana, joka saattaa altistaa hänet verelle tai muille mahdollisesti tarttuville nesteille. Esimerkiksi CPR-maskin käyttö CPR: n aikana. Henkilökohtaisia suojavälineitä voidaan käyttää myös suojaamaan kasvot mahdollisilta tartunta-aineilta.

Katso myös
----------

* Hengityssuojain

Lähteet
-------

1. ↑  ANSI Z87.1-2003, s. 11

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Kasvonsuojain** Wikimedia Commonsissa

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.   
Alkuperäinen artikkeli: en:Face shield
**Pauli Kalervo Alankoja** (vuoteen 1967 **Laiho**; s. 1. elokuuta 1937 Turku) on laamannin arvonimen saanut suomalainen asianajaja, joka toimi vuosina 1992–1995 Suomen Asianajajaliiton puheenjohtajana.

Alankoja valmistui oikeustieteen kandidaatiksi Turun yliopiston oikeustieteellisestä tiedekunnasta vuonna 1965 ja sai Turun hovioikeudelta varatuomarin arvon vuonna 1970. 

Alankoja on Viron Asianajajaliiton kunniajäsen numero 1 vuodelta 1993 ja Ljufström–Laiho-sukuyhteisön kunniapuheenjohtaja vuodelta 2007. Hänelle on myönnetty Shanghain yliopiston mitali vuonna 1995 ja laamannin arvonimi vuonna 1996.

Alankoja on julkaissut *Maarian pitäjän Suikkilan kartanon historian* ja toimittanut *Sosiaalineuvos Saima Suomisen elämäkerrallisia muistiinpanoja* vuonna 2002. Vuonna 2006 hän julkaisi omakustanteena sukuromaanin *Ratsumies ja torpantyttö*.

Lähteet
-------

1. 1 2  Laurila, Petri (toim.): *Suomen lakimiehet 2011 Finlands jurister*, s. 28. Helsinki: Talentum, 2011. ISBN 978-952-14-1616-3.

 

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä:**Jukka Peltonen** | **Suomen Asianajajaliiton puheenjohtaja**1992–1995 | Seuraaja:**Pekka Sirviö** |
**Suomen Kulttuuriperintökasvatuksen seura ry.** on kulttuuriperintökasvatuksen edistämiseen, kehittämiseen ja tukemiseen erikoistunut avoin kansalaisjärjestö. Se on perustettu vuonna 2006. Seuran toiminta koostuu kasvattajien tukemisesta, aktiivisesta yhteiskunnallisesta vaikuttamisesta sekä tiedottamisesta.

Organisaatio
------------

Suomen Kulttuuriperintökasvatuksen seura ry. on valtakunnallinen järjestö. Järjestöön voi liittyä sekä henkilö- tai yhteisöjäseniä. Seura aloitti toimintansa vuonna 2006.

Toiminta ja tavoitteet
----------------------

Suomen Kulttuuriperintökasvatuksen seura edistää kulttuuriperintö- ja kulttuuriympäristökasvatusta. Toiminnan tavoitteena on tukea lasten ja nuorten kulttuurista osaamista ja osallisuutta sekä kulttuuristen oikeuksien toteutumista. Seura toteuttaa kehittämisprojekteja, antaa lausuntoja ja on jäsenenä useissa asiantuntijatyöryhmissä. 

Kulttuuriperintö määrittyy pitkälti yhteiskunnassa vallitsevien arvojen perusteella. Seura edistää kulttuuriperinnön tuntemuksen yhteiskunnallista merkittävyyttä sekä tukee yksilöiden valmiuksia osallistua kulttuuriperintöön liittyvien arvojen tunnistamiseen ja määrittelyyn. Lisäksi seura on aloitteellinen ja osallistuu yhteiskunnalliseen keskusteluun.

Lähteet
-------

1. ↑

Aiheesta muualla
----------------

* Kulttuuriperintökasvatus.fi
**Laatokan laivasto** oli suomalainen laivasto Laatokalla, joka oli muodostettu 1919 järjestettäessä alueen puolustusta itsenäistymisen jälkeen. Tarton rauhansopimuksen mukaan Laatokalla ei saanut olla yli sataa tonnia painavia aluksia eikä niiden aseiden kaliiperi saanut ylittää 47 mm:ä. 

Entinen Laatokan laivaston alus raivaaja *Kiviniemi* muiden romutusta odottavien alusten joukossa Laatokan Sortanlahdessa elokuussa 2008

Talvisota
---------

Neuvostoliitto hyökkäsi 30. marraskuuta 1939 Suomeen aloittaen talvisodan. Laatokan laivastossa olivat sodan aikana tykkiveneet *Aallokas*, *Aunus*, *Vulcan* ja *Tarmo*, sekä *Hercules*, *Kiviniemi*, *Yrjö*, *Voima*, *S I*, *N K af Klecker* ja joukko kuljetusaluksia. Suurin näistä aluksista oli *Aallokas*, jonka päällikkönä oli tykkiveneosaston komentaja, kapteeniluutnantti Asikainen. Laivasto keskittyi sodan aikana tulittamaan hyökkäävää puna-armeijaa ja miinoittamaan rannikkoalueita. Vuoden 1940 tammikuussa Laatokan jääpeite alkoi kuitenkin olla niin vahva, ettei aluksista voitu käyttää muita kuin *Aallokasta*, joka kuitenkin vaurioitui 2. helmikuuta ilmahyökkäyksessä. Sotatoimien päättyessä 13. maaliskuuta oli laivaston alukset jätettävä rauhansopimuksen mukaan Laatokalle, josta tuli Neuvostoliiton sisävesistö. Osa luovutetuista aluksista liitettiin myöhemmin Neuvostoliiton Laatokan-laivastoon.

Jatkosota
---------

Laatokan laivastoa ryhdyttiin perustamaan uudelleen suomalaisten joukkojen saavuttua Laatokalle jatkosodan alussa. Läskelään perustettiin 2. elokuuta 1941 komentopaikka, ja jo 6. elokuuta mennessä Laatokalle oli siirretty 150 moottorivenettä, kaksi miinanlaskijoiksi muutettavaa hinaajaa ja neljä höyrylauttaa. Alukset varustettiin 47 mm:n tykeillä ja konekivääreillä. Laatokalle perustettiin myös muutamia rannikkopattereita. 

Maavoimien edetessä perustettiin vallattuihin kaupunkeihin uusia tukikohtia. Laivaston komentopaikka siirrettiin Sortavalaan, ja Lahdenpohjan satamasta tuli laivaston tärkein tukikohta.

Kesällä 1942 Laatokalle luotiin Italian laivaston moottoritorpedovenelaivueesta, Saksan laivaston miinaveneistä ja Suomen laivaston moottoritorpedovene *Sisusta* Laivasto-osasto K. Lisäksi Laatokalle muodostettiin Saksan ilmavoimien Einsatzstab Fähre Ost. Laivasto-osastot toimivat Laatokalla aina jäiden tuloon, jolloin italialaisten ja saksalaisten toiminta Laatokalla päättyi. Suomi osti osan ulkomaisista aluksista. Vuoden 1942 jälkeen suomalaisten valtaamalla osalla Laatokkaa toimi vain suomalaisia aluksia.

Moskovan välirauhan mukaisesti Laatokasta tuli Neuvostoliiton sisävesistö, ja Suomen Laatokan laivaston toiminta ei ollut enää näin mahdollista.
**Lipinki** on maalaiskunta Gorlicen piirikunnassa Puolassa. Sen arvioitu väkiluku oli vuoden 2019 lopussa 6 792.

Gorlicen piirikunnan asukkaista 6,3 prosenttia asuu Lipinkin kunnassa ja sen pinta-alasta 6,9 prosenttia kuuluu Lipinkin kuntaan. Kylät Lipinkin kunnassa ovat Bednarka, Kryg, Lipinki, Pagorzyna, Rozdziele ja Wójtowa. Lipinkin kunnan pinta-alasta noin 32 prosenttia on metsää, noin 37 prosenttia viljeltyä maata ja noin kahdeksan prosenttia niittyjä.

Lipinkin väestöpyramidi 2014.
Lipinkin väkiluku on vähentynyt 0,5 prosentilla vuosien 2002–2019 välisenä aikana. Vuoden 2019 lopussa 50,6 prosenttia asukkaista oli naispuolisia ja 49,4 prosenttia miespuolisia. Alle 18-vuotiaat muodostivat 18,4 prosenttia kylän väestöstä, työikäiset 61,5 prosenttia ja eläkeikäiset 20 prosenttia väestön keski-iän ollessa 40,5 vuotta. Vuonna 2019 Lipinkin kunnassa syntyi 80 lasta.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5 6 7 8 9  Gmina Lipinki w liczbach *Polska w Liczbach*. Viitattu 11.9.2020. (puolaksi)
2. ↑  O miejscowościach gminnych Lipinkin kunta. Viitattu 11.9.2020. (puolaksi)
**Aino Karppinen** (s. 7. elokuuta 1998 Rovaniemi) on suomalainen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan puolustaja. Hän edustaa Svenska damhockeyliganissa pelaavaa Luleå HF:ää.

Ura
---

### Seuraura

Karppinen on Rovaniemen Kiekon oma kasvatti. Hän pelasi ensimmäiset aikuisten pelinsä kaudella 2013–2014 naisten Mestiksessä, jossa pelasi yhteensä kuusi ottelua ilman tehopisteitä. Karppinen toimi kaudella 2016–2017 RoKin varakapteenina.

Kaudeksi 2018–2019 hän siirtyi naisten Liigassa pelaavan Oulun Kärppien riveihin, jossa voitti kauden päätteeksi SM-pronssia.

Karppinen siirtyi kaudeksi 2020–2021 naisten Liigaan nousseen kasvattajaseuransa RoKin riveihin.

Karppinen on pelannut naisten liigassa 75 runkosarjaottelua, joissa hän on tehnyt 13 ja syöttänyt 24 maalia. Pelaamissaan 15 pudotuspeliottelussa hän on antanut yhden maalisyötön. Hän siirtyi kesken kauden 2021–2022 Ruotsin SDHL:ssä pelaavaan Luleå HF:ään.

### Maajoukkueura

Karppinen on pelannut 13 alle 18-vuotiaiden tyttöjen maaottelua. Ikäluokan MM-kilpailuissa hän on pelannut viisi ottelua. Hän on pelannut 24 naisten maaottelua, joissa hän on syöttänyt neljä maalia. Hän pelasi kaksi ottelua ilman tehopisteitä Suomen pronssijoukkueessa Kanadan MM-kilpailuissa 2021.

Lähteet
-------

* Aino Karppinen Eurohockey-sivustolla (englanniksi)
* Aino Karppinen *Elite Prospects*. Everysport Media Group AB.  (englanniksi)

### Viitteet

1. 1 2 3 4 5  Aino Karppinen *Elite Prospects*. Everysport Media Group AB.  (englanniksi)
2. ↑  Uusia pelaajia kärppäpaitaan *oulunkarpat46.fi*.  21.6.2018. Oulun Kärpät 46 ry. Viitattu 15.6.2020.
3. ↑  Aino Karppinen palaa RoKiin *rovaniemenkiekko.fi*.  18.5.2020. Rovaniemen Kiekko Ry. Viitattu 15.6.2020.
**Seppo Syrjä** (s. tammikuu 1930 Orivesi) on suomalainen kuvittaja ja pilapiirtäjä.

Syrjä siirtyi päätoimiseksi kuvittajaksi 1960-luvulla ja suunnitteli muun muassa kirjojen kansikuvia. Hän toimi Gummeruksen kirjansuunnitteluosaston päällikkönä. 1970-luvulla hän jäi freelanceriksi ja keskittyi 1980-luvulla pilapiirroksiin. Hän teki lehtikuvituksia muun muassa *Ilta-Sanomille* ja *Suomen Kuvalehdelle*. 1980-luvun lopusta 2009 loppuun hän työskenteli pääasiassa *Aamulehdelle*.

Syrjä on Eppu Normaali -yhtyeen rumpalin Aku Syrjän ja käsikirjoittaja Heikki Syrjän isä sekä kirjailijoiden Juhani ja Jaakko Syrjän veli.

Lähteet
-------

1. ↑  Vasara, Päivi: Katso upeat pilapiirrokset – tamperelainen Seppo Syrjä kävi läpi parhaat työnsä: "Kauhea urakka, johon meni kolmisen kuukautta yötä myöten" *Aamulehti*.  14.1.2021. Viitattu 24.5.2022.
2. ↑  Henkilö: Syrjä, Seppo Kansalliskirjasto/Finna. Viitattu 7.8.2022.
3. 1 2 3  Hänninen, Ville: Alan aitiopaikalla: Seppo Syrjän mieli askarteli kansikuvat samalla, kun hän luki käsikirjoituksia.  *Parnasso*, 2010, 60. vsk, nro 4, s. 53–55.
**Kiinan avaruushallinto** (kiinaksi 中国国家航天局) on Kiinan kansantasavallan avaruustoiminnasta vastaava taho. 

Kiinan avaruushallinto perustettiin vuonna 1993. Se on Kiinan Ilmailuministeriön (Ministry of Aerospace Industry) alainen. Rakenne on hieman samankaltainen kuin Ruotsin avaruushallinnossa: Avaruusohjelmasta vastaa Kiinan avaruushallinto ja avaruuslaitteiden toteutuksesta muun muassa yhtymät China Aerospace Science and Technology Corporation (CASC) ja China Aerospace Science and Industry Corporation (CASIC). Hallinto luo avaruusohjelman ja yhtiömuotoinen osuus on vastuussa sen toteutuksesta. 

Vuonna 1998 aiempi China Aerospace Corporation jaettiin useiksi valtionyhtiöiksi. 

Vuonna 2006 avaruushallinnon johtaja on Sun Laiyan.

7. heinäkuuta 2011 Kiinan tiedeakatemia perusti Kiinan avaruustutkimusta hallinnoivan keskuksen National Space Science Centerin (NSSC) Keskuksen johtajana toimii Ji Wu. Vuoden 2012 alussa uutisoitiin, että tiedeakatemia ja China Aerospace Science and Technology Corporation (CASTC) ovat perustamassa uuden aerospace-alan instituutin.

Länsi avautuu?
--------------

Lokakuussa 2010 NASAn pääjohtaja Charles Bolden vieraili viikon ajan Kiinassa neuvotellen Kiinan avaruushallinnon kanssa. Tämä sai muutamien NASA-keskusten omaavien Yhdysvaltain osavaltioiden poliitikkojen kritiikkiä, eniten kai pelättiin yhdysvaltalaisen rakettiteollisuuden kohtaloa. Heinäkuun 2011 lopussa sekä Yhdysvaltojen että Euroopan unionin kerrottiin etsivän yhteistyötä Kiinan kansantasavallan kanssa, samat tahot ovat aiemmin muun muassa estäneet Kiinan osallistumisen ISS-avaruusaseman toimintaan.

Katso myös
----------

* Kiinan avaruustoiminta
* CASIC (Kiinan ilmailun ja avaruuden tutkimus- ja teollisuusyhtymä)

Lähteet
-------

1. ↑  National Space Science Center Officially Launched in Beijing. *Chinese Academy of Sciences*.  15.7.2011.  Arkistoitu 24.6.2013.  (englanniksi)
2. ↑  Funds for S&T Finding Spin-off. (China Science and Technology No.624 Newsletter) *The Ministry of Science and Technology People's Republic of China*.  10.7.2011.  Arkistoitu 11.6.2013.  (englanniksi)
3. ↑  Cyranoski, David: China forges ahead in space.  *Nature*, 15.11.2011, nro 479, s. 276–277. doi:10.1038/479276a. Artikkelin verkkoversio.  (englanniksi)
4. ↑  China sets up state-level aerospace research institute *Spacedaily.com*.  3.1.2012. Viitattu 8.5.2023. (englanniksi)
5. ↑  Klamper, Amy: Bolden Says China Trip Laid Foundation for Further Talk. *Space News*.  25.10.2010.  Arkistoitu 24.5.2012.  (englanniksi)
6. ↑  Brinton, Turner: Experts: Opportunities Increasing for Engagement with China *Spacenews*.  29.7.2011. Viitattu 8.5.2023. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* China National Space Administrationin sivusto
**Halslahti** (ruots. *Halslax*) on kylä Karunassa Sauvon kunnassa Varsinais-Suomessa.

Halslahti sijaitsee Sauvon länsiosissa Karunan eteläreunalla, Halslahden rannalla ja Sauvo-Kemiöntien eteläpuolella. Se rajoittuu idässä Halsniemen kylään, pohjoisessa Maanilan ja Torikan kyliin sekä lännessä Raumalan ja Bröddbölen kyliin. Halslahden kylän pohjois- ja lounaisosa ovat metsäistä, kallioista ja mäkistä aluetta. Kylän pellot ja rantaniityt sijaitsevat sen eteläpuolella. Asutus sijoittuu edelleen pääosin vanhan kylätontin seuduille.

Historia
--------

Kylässä oli jo keskiajalla rälssitila, joka oli peruutettu kruunulle vuonna 1405. Pian se kuitenkin palautui rälssiksi ja vuonna 1447 Hartikka Olofsson panttasi tilan piispalle. Vuonna 1540 kylässä oli neljä perintötilaa, yksi rälssitila sekä kahden tangon ulkoveromaa, joka jaettiin 1580-luvulla tilojen kesken. Rälssitilan omisti 1500-luvulla Stålarm-suku. Saman vuosisadan aikana kaksi muutakin tilaa muuttui rälssiksi. Jäljelle jääneet perintötilat toimivat 1580-luvulla hetken aikaa yhdistettyinä nimismiehentalona, mutta vuoden 1600 tienoilla ne autioituivat ja siirtyivät kruunulle.

Vuonna 1629 kaikki kylän neljä taloa lahjoitettiin Axel Oxenstiernalle rälssiksi. 1600-luvun aikana yksi tila hävisi ja liitettiin toisiin tiloihin. 1680-luvulla tilat peruutettiin kruunulle, jolloin kylään vakiintui kolme tilaa. Nämä tilat olivat olemassa myös isojaon aikana 1775–1776. Näistä nykyiset Keskitalo ja Ylitalo sijaitsivat jo silloin nykyisillä paikoillaan ja kolmas kantatila Alitalo sijaitsi parisataa metriä idempänä kuin nyt. Keskitalo ostettiin perintötilaksi 1761, Alitalo 1799 ja Ylitalo 1802.

1900-luvun alussa kantataloista lohkottiin muutamia tiloja. Kylätontin alueelle perustettiin vuonna 1911 Osuuskunta Aitan Halslahden sivumyymälä.

Lähteet
-------

* Luoto, Jukka & Alifrosti, Kari: *Sauvon historia I*. Salo: Sauvon kunta, 1990. ISBN 952-90-2568-8.
* Saarento, Paula & Saukoniemi, Tellervo (toim.): *Sauvon kulttuurimaisema ja vanha rakennuskanta*. Saarijärvi: Sauvon kunta, Turun maakuntamuseo, Varsinais-Suomen liitto, 2008. ISBN 978-951-595-127-4.

### Viitteet

1. ↑  Sauvon historia I, s. 394.
2. 1 2 3  Sauvon kulttuurimaisema ja vanha rakennuskanta, s. 116.
3. 1 2  Sauvon historia I, s. 348.
Kiinan ensimmäinen ydinpommi muistutti ulkonaisesti paljossa Neuvostoliiton RDS-1:ta.
**Kiinan joukkotuhoaseet** on kehitetty toisen maailmansodan jälkeen alkaneen kansainvälisen ydinvarustelun seurauksena. Kiina räjäytti ensimmäisen ydinlatauksensa vuonna 1964 ja vetypommin vuonna 1967. Samoihin aikoihin kiinalaiset alkoivat kehitellä ohjuksia saamiensa neuvostoliittolaisten ohjusten lisäksi.

Kiinan ydinaseohjelma
---------------------

Atomitutkimukset alkoivat Kiinassa vuonna 1953 ja päätös ydinaseistuksen hankkimisesta tehtiin vuonna 1955 tai 1956*lähde?*. Kiina havitteli salaa ydinasetta heti kommunistien voitettua 1949*lähde?*, vaikka Kiinan silloinen johtaja Mao Zedong arvosteli julkisesti 1946 ydinasetta paperitiikeriksi. 

Sosialistiset Kiina ja Neuvostoliitto aloittivat 1950-luvulla tiiviin yhteistyön mm. ydinteknologian alalla salaisten sopimusten siivittämänä. Neuvostoliitto jopa lupasi toimittaa Kiinalle ydinaseen mallikappaleen ja apua ydinaseen rakentamisessa, sekä ohjuksia.

Kiina saikin Neuvostoliitolta muun muassa tutkimusreaktorin ja muuta alan tekniikkaa. Kiinan ja Neuvostoliiton välit alkoivat kuitenkin viiletä. Kiinalle ei toimitettu ydinasetta kesäkuussa 1959, ja 1960 Neuvostoliitto veti neuvonantajansa pois.

Tämän jälkeen Kiina hankki ydinohjelmassa tarvittavia osia lännestä. Kiina valitsi uraaniteknologian pommiensa pohjaksi, koska piti sitä helpoimpana. Plutoniumin erottelu jälleenkäsittelyssä on vaikeaa käytetyn ydinpolttoaineen myrkyllisyyden ja radioaktiivisuuden vuoksi.

Kiina kokeili ydinasetta Lop Norin testialueella ensimmäistä kertaa 16. lokakuuta 1964. Kokeen nimi oli "596", laite uraani-imploosio-fissiopommi jonka teho oli 22 kilotonnia. Kokeen nimi tuli siitä kuukaudesta ja vuodesta, jolloin kävi selväksi ettei Neuvostoliitto anna Kiinalle ydinasetta. Pommi räjäytettiin 102 metriä korkeassa terästornissa. 

Chic-1:n eli Projekti 596:n ydinräjäytyksestä noussut sienipilvi.
Tämän jälkeen alkoi noin kymmenen kokeen sarja, joka noin kolmessa vuodessa johti megatonniluokan vetypommikokeeseen.

### Lista Kiinan ydinkokeista

Kiinan ydinkokeet| Päiväys | Kuvaus |
| --- | --- |
| 16.10.1964 | Uraanipommin räjäytys tornissa 20 kt |
| 14.5.1965 | Samanlainen kuin yllä, 35 kt (20–40) uraanipommi, joka pudotettiin lentokoneesta |
| 9.5.1966 | Tu-16 pommittaja pudotti noin 250 kt pommin, jossa oli joitakin vetypommin elementtejä, ensimmäinen yritys fuusioida vetyä |
| 27.10.1966 | SS-4-ohjuksen kärjessä 10 kt (20–30 kt ?) |
| 28.12.1966 | 300 kt (300–500 kt) vetyelementeillä paranneltu fissiopommi, kaksivaiheinen |
| 17.6.1967 | Kiinan vetypommi, 3 Mt, ilmassa laskuvarjon varassa Tu-16-koneesta pudotettu pommi |
| 24.12.1967 | Lentokoneesta pudotettu 20–25 megatonnin vetypommi |
| 27.12.1968 | 3 Mt vetypommi, pohjana ensimmäisen kerran uraani-plutonium |
| 22.9.1969 | 25 kt fissiopommi |
| 29.9.1969 | 3 Mt CSS-2 taistelukärki pudotettiin lentokoneesta |
**Halsniemi** (aiemmin *Vähähalslahti*) (ruots. *Lill-Halslax*) on kylä Karunassa Sauvon kunnassa Varsinais-Suomessa.

Halsniemi sijaitsee Sauvon länsiosissa Karunan eteläreunalla. Se rajautuu etelässä Halslahdenselkään, lännessä Halslahden kylään, pohjoisessa Maanilan kylään ja idässä Timarin kylään. Kylän pellot sijoittuvat sen eteläosaan jatkuen viljelymaana rantaan asti. Pohjoisosassa sijaitsevat kylän metsät sekä kaksi pientä peltoa. Kylän asutus sijoittuu nykyään vanhan kylätontin alueelle sekä rannoille.

Historia
--------

Kylässä oli jo keskiajalla rälssitila, joka oli peruutettu kruunulle vuonna 1405, mutta palautunut sitten rälssiksi ja kuului 1500-luvulla Stålarm-suvulle. Vuonna 1540 kylässä oli kaksi tilaa, toinen kyseinen rälssitila ja toinen perintötila. 1600-luvulla rälssitila kuului Axel Oxenstiernan rälssimaihin. Perintötila oli puolestaan autioitunut 1570-luvulla ja muuttunut kruununtilaksi. 1600-luvulla se lahjoitettiin Erik Boijelle, joka myi sen vuonna 1626 Axel Oxenstiernalle.

Kun kylässä vuonna 1778 suoritettiin isojako oli siellä edelleen kaksi taloa, Storgård ja Lillgård, nykyiset Isotalo ja Vähätalo, nykyisillä tonteillaan. Isojaon aikoihin kylää ympäröivät niityt sekä pellot ja rannassa oli pieni alue yhteismaata. Tie kulki tuolloin lähempänä Storgårdin tonttia kuin nykyään. Kantatiloista erotettiin vain muutama uusi tila 1900-luvulla, mutta rannoille on 1900-luvun loppupuolella perustettu lähes koko rannan kattava kesämökkialue.

Lähteet
-------

* Luoto, Jukka & Alifrosti, Kari: *Sauvon historia I*. Salo: Sauvon kunta, 1990. ISBN 952-90-2568-8.
* Saarento, Paula & Saukoniemi, Tellervo (toim.): *Sauvon kulttuurimaisema ja vanha rakennuskanta*. Saarijärvi: Sauvon kunta, Turun maakuntamuseo, Varsinais-Suomen liitto, 2008. ISBN 978-951-595-127-4.

### Viitteet

1. ↑  Sauvon historia I, s. 394.
2. 1 2  Sauvon kulttuurimaisema ja vanha rakennuskanta, s. 120.
3. ↑  Sauvon historia I, s. 348.
**Tris(dibentsylideeniasetoni)dipalladium(0)** ((C17H14O)3Pd2) on palladiumin organometalliyhdisteisiin kuuluva orgaaninen yhdiste. Ligandeina yhdisteessä ovat dibentsylideeniasetonimolekyylit. Yhdistettä käytetään orgaanisen kemian synteeseissä palladiumin lähteenä ja katalyyttinä.

Ominaisuudet
------------

Huoneenlämpötilassa tris(dibentsylideeniasetoni)palladium(0) on tumman violettia kiteistä ainetta. Yhdiste ei liukene veteen, mutta liukenee useisiin orgaanisiin liuottimiin kuten dikloorimetaaniin, kloroformiin ja bentseeniin. Kloroformista kiteytettäessä muodostuu kloroformin ja tris(dibentsylideeniasetoni)dipalladium(0):n kompleksi. Toisin kuin monet muut palladiumin organometallikompleksit tris(dibentsylideeniasetoni)dipalladium(0) ei ole erityisen herkkä veden tai ilman vaikutuksille. Molekyylissä kummatkin palladiumatomit ovat sitoutuneet yhteensä kolmeen dibentsylideeniasetonin kaksoissidokseen. Nämä sidokset ovat suhteellisen heikkoja ja voidaan helposti korvata muilla ligandeilla.

Valmistus ja käyttö
-------------------

Tris(dibentsylideeniasetoni)dipalladium(0):a valmistetaan lisäämällä dibentsylideeniasetonin ja natriumtetraklooripalladaatin metanoliliuokseen pelkistimeksi natriumasetaattia. Liuos jäähdytetään ja muodostuva tris(dibentsylideeniasetoni)dipalladium(0) suodatetaan.

Tris(dibentsylideeniasetoni)dipalladium(0):a käytetään katalyytteinä useissa eri reaktioissa. Tällaisia ovat muun muassa eenireaktiot, kytkentäreaktiot kuten Suzuki-kytkentä, syklisoinnit, alkenyyli- ja aryylihalogenidien karbonyloinnit ja asymmetriset allylointireaktiot.

Lähteet
-------

1. ↑  Tris(dibenzylidene)dipalladium – Substance summary *PubChem*. NCBI. Viitattu 5.11.2015.
2. 1 2 3 4  John R. Stille, F. Christopher Pigge, Christopher S. Regens, Ke Chen, Adrian Ortiz & Martin D. Eastgate: *Tris(dibenzylideneacetone)dipalladium, e-EROS Encyclopedia of Reagents for Organic Synthesis*, John Wiley & Sons, New York, 2013. Teoksen verkkoversio Viitattu 5.11.2015
3. ↑  Arno Behr, Peter Neubert: *Applied Homogeneous Catalysis*, s. 71. John Wiley and Sons, 2012. ISBN 978-3-527-32641-9. Kirja Googlen teoshaussa (viitattu 5.11.2015). (englanniksi)
4. ↑  Andre B. Charette: *Handbook of reagents for organic synthesis: Reagents for Heteroarene Functionalization*, s. 703–708. John Wiley and Sons, 2015. ISBN 9781118726556. Kirja Googlen teoshaussa (viitattu 5.11.2015). (englanniksi)