**Kiinan kansantasavalta** osallistui **olympialaisiin** ensimmäisen kerran Helsingissä 1952 yhden urheilijan voimin. (Aiemmin koko Kiinaa edusti Kiinan tasavalta). Kansainvälisen olympiakomitean jäseneksi se hyväksyttiin vuonna 1954, mutta jo neljä vuotta myöhemmin se erosi Taiwanin kysymyksen vuoksi. Vasta 1980-luvulla Kiina palasi aktiivisesti mukaan olympialiikkeeseen ja on siitä lähtien ollut yksi olympialaisten menestyneimpiä maita. Se on saavuttanut kaikkiaan 527 olympiamitalia ja on olympialaisten mitalitilastossa parhaana aasialaisena maana seitsemäntenä. Kiinan pääkaupunki Peking toimi vuoden 2008 kesäolympialaisten isäntäkaupunkina, ja Kiina oli kotikisojensa paras maa kultamitalien määrällä mitattuna.

Kiina on saavuttanut olympiamitaleja noin 30 urheilumuodossa. Parhaiten se on menestynyt uimahypyissä, painonnostossa, telinevoimistelussa, pöytätenniksessä ja ammunnassa. Maan ensimmäinen olympiavoittaja oli ampuja Xu Haifeng, joka voitti vapaapistooliammunnan kultamitalin Los Angelesissa 1984. Menestyneimmät olympiaurheilijat ovat viisi kultaa voittanut telinevoimistelija Zou Kai sekä neljä kultaa voittaneet uimahyppääjät Fu Mingxia, Guo Jingjing, Wu Minxia ja Chen Ruolin, pöytätennispelaajat Deng Yaping, Zhang Yining ja Wang Nan sekä telinevoimistelija Li Xiaopeng.

Kiinan olympiamitalit urheilumuodoittain
----------------------------------------

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Urheilumuoto | Kulta | Hopea | Pronssi | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Uimahypyt | 33 | 17 | 9 | 59 |
| Painonnosto | 29 | 13 | 8 | 50 |
| Telinevoimistelu | 26 | 18 | 16 | 60 |
| Pöytätennis | 24 | 15 | 8 | 47 |
| Ammunta | 21 | 13 | 15 | 49 |
| Sulkapallo | 16 | 8 | 14 | 38 |
| Uinti | 12 | 18 | 9 | 39 |
| Kaukalopikaluistelu | 9 | 13 | 8 | 30 |
| Judo | 8 | 3 | 9 | 20 |
| Yleisurheilu | 6 | 3 | 12 | 21 |
| Taekwondo | 5 | 1 | 2 | 8 |
| Miekkailu | 4 | 6 | 2 | 12 |
| Nyrkkeily | 3 | 2 | 3 | 8 |
| Trampoliinivoimistelu | 3 | 1 | 4 | 8 |
| Purjehdus | 2 | 2 | 1 | 5 |
| Vapaapaini | 2 | 2 | 0 | 4 |
| Lentopallo | 2 | 1 | 2 | 5 |
| Melonta | 2 | 0 | 0 | 2 |

 | 

| Urheilumuoto | Kulta | Hopea | Pronssi | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Jousiammunta | 1 | 6 | 2 | 9 |
| Freestyle-hiihto | 1 | 4 | 3 | 8 |
| Soutu | 1 | 4 | 2 | 7 |
| Pikaluistelu | 1 | 3 | 3 | 7 |
| Taitoluistelu | 1 | 2 | 4 | 7 |
| Tennis | 1 | 0 | 1 | 2 |
| Pyöräily | 0 | 3 | 3 | 6 |
| Kreikkalais-roomalainen paini | 0 | 1 | 3 | 4 |
| Koripallo | 0 | 1 | 1 | 2 |
| Rantalentopallo | 0 | 1 | 1 | 2 |
| Jalkapallo | 0 | 1 | 0 | 1 |
| Maahockey | 0 | 1 | 0 | 1 |
| Rytminen voimistelu | 0 | 1 | 0 | 1 |
| Nykyaikainen viisiottelu | 0 | 1 | 0 | 1 |
| Softball | 0 | 1 | 0 | 1 |
| Curling | 0 | 0 | 1 | 1 |
| Käsipallo | 0 | 0 | 1 | 1 |
| Taitouinti | 0 | 0 | 1 | 1 |

 |

Uimahypyissä Kiina saavutti ensimmäisen olympiavoittonsa Los Angelesissa 1984 ja on viime kisoissa ollut lajin selvästi paras maa. Sydneyssä 2000 maa voitti viisi, Ateenassa 2004 kuusi ja Pekingissä 2008 peräti seitsemän ja Lontoossa 2012 jälleen kuusi kultamitalia kahdeksasta mahdollisesta. Neljään olympiavoittoon ovat naisista yltäneet vuosina 1992–2000 kilpaillut Fu Mingxia, vuosien 2004–2008 mestari Guo Jingjing, vuosina 2004–2012 kultaa voittanut Wu Minxia sekä vuosina 2008–2012 menestynyt Chen Ruolin. Gao Min voitti kaksi kultaa vuosina 1988–1992. Miehistä Xiong Ni on voittanut kolme kultaa vuosina 1996–2000, Tian Liang kaksi kultaa vuosina 2000–2004 ja Qin Kai kaksi kultaa vuosina 2008–2012.

Painonnostossa Kiina on saavuttanut viisitoista kultamitalia miesten ja neljätoista naisten lajeissa. Vuoden 2008 kotikisoissaan maan nostajat voittivat kahdeksan kultamitalia viidestätoista mahdollisesta. Kaksinkertaisia olympiavoittajia ovat vuosina 1996 ja 2000 sarjansa voittanut Zhan Xugang sekä vuosien 2004 ja 2008 mestarit Chen Yanqing ja Liu Chunhong. Naisten painonnosto on ollut olympiaohjelmassa vasta vuodesta 2000 alkaen ja Kiina on sen selvästi menestynein maa.

Telinevoimistelussa Kiina on yltänyt olympiavoittoihin kaikissa kisoissa vuodesta 1984 lähtien. Miesten joukkuekilpailun se voitti Sydneyssä 2000, Pekingissä 2008 ja Lontoossa 2012, ja Pekingissä myös naiset olivat joukkuekilpailun parhaita. Henkilökohtaisia kultamitaleja Kiinan miehet ovat saavuttaneet seitsemäntoista ja naiset viisi. Zou Kai on voittanut yhteensä viisi kultamitalia Pekingissä ja Lontoossa. Neljä kultamitalia on saalistanut vuosien 2000 ja 2008 nojapuukilpailun ykkönen Li Xiaopeng, joka kuului molemmilla kerroilla myös joukkuekilpailun voittajiin. Kolmeen kultamitaliin ovat yltäneet Li Ning Los Angelesissa 1984, Yang Wei vuosina 2000–2008 ja Chen Yibing vuosina 2008–2012. Kaksinkertaisia olympiavoittajia ovat hyppykilpailun 1984 ja 1988 voittanut Lou Yun, permannon 1992 ja kuusiottelun 1996 voittanut Li Xiaoshuang, Pekingin hevostelineen kultamitalisti Xiao Qin sekä Lontoon nojapuumestari Feng Zhe. Naisista ainoat kaksinkertaiset olympiavoittajat ovat joukkuekilpailun lisäksi nojapuut Pekingissä voittanut He Kexin sekä Lontoossa puomikilpailun voittanut Deng Linlin.

Olympialaisten pöytätenniskilpailuja Kiina on hallinnut siitä saakka kun laji tuli ohjelmaan Soulissa 1988. Maa voitti niin Atlantassa 1996, Sydneyssä 2000, Pekingissä 2008 kuin myös Lontoossa 2012 kaikki neljä jaossa ollutta kultamitalia. Neljään kultamitaliin ylti ensimmäisenä naisten kaksinpelin ja nelinpelin sekä Barcelonassa 1992 että Atlantassa 1996 voittanut Deng Yaping, jonka parina molemmissa nelinpelivoitoissa oli Qiao Hong. Sydneyssä 2000 molemmat naisten lajit voitti Wang Nan, joka uusi nelinpelivoittonsa Ateenassa 2004 ja oli vielä Pekingissä 2008 voittamassa joukkuekilpailua. Zhang Yining puolestaan voitti kaksi kultaa sekä Ateenassa 2004 että Pekingissä 2008. Miehistä Ma Lin voitti nelinpelin vuonna 2004 sekä kaksinpelin ja joukkuekilpailun vuonna 2008. Kaksinkertaisia olympiavoittajia ovat Liu Guoliang (kaksin- ja nelinpelissä 1996), Kong Linghui (nelinpelissä 1996 ja kaksinpelissä 2000), Wan Liqin (nelinpelissä 2000 ja joukkuekilpailussa 2008), Wang Hao (joukkuekilpailussa 2008 ja 2012), Guo Yue (joukkuekilpailussa 2008 ja 2012), Zhang Jike (kaksinpelissä ja joukkuekilpailussa 2012) sekä Li Xiaoxia (kaksinpelissä ja joukkuekilpailussa 2012).

Ammunnassa Kiina saavutti ensimmäiset kultamitalinsa Los Angelesissa 1984. Vuosien 2000–2008 kisoissa se oli ammunnan mitalitilaston ykkönen. Kaksinkertaisia olympiavoittajia ovat ilmapistooliampuja Wang Yifu (1992, 2004), olympiakivääriammunnan vuosina 1996 ja 2000 voittanut Yang Ling, ilmakiväärin kultaa vuonna 2004 ja pienoiskiväärin kultaa vuonna 2008 voittanut Du Li sekä ilmapistooliammunnan vuosina 2008 ja 2012 voittanut Guo Wenjun.

Sulkapallo on ollut virallinen olympialaji vuodesta 1992. Lontoossa 2012 Kiina voitti kaikki viisi sulkapallolajia, Sydneyssä 2000 neljä sekä Ateenassa 2004 ja Pekingissä 2008 kolme. Kaksinkertaisia kultamitalisteja ovat naisten nelinpelin vuosina 1996 ja 2000 voittaneet Ge Fei ja Gu Jun, sekanelinpelin vuosina 2000 ja 2004 voittaneet Zhang Jun ja Gao Ling, naisten kaksinpelin vuosina 2004 ja 2008 voittanut Zhang Ning, miesten kaksinpelin vuosina 2008 ja 2012 voittanut Lin Dan sekä naisten nelinpelin ja sekanelinpelin vuonna 2012 voittanut Zhao Yunlei.

Kiinan menestynein talviolympialaisurheilija on kolme kultaa Vancouverissa 2010 ja yhden kullan Torinossa 2006 voittanut kaukalopikaluistelija Wang Meng. Zhou Yang voitti kaukalopikaluistelussa yhteensä kolme kultaa vuosina 2010–2014 ja Yang Yang (A) kaksi kultaa Salt Lake Cityssä 2002.

Edellä mainittujen lisäksi kaksinkertaisia olympiavoittajia ovat judoka Xian Dongmei, joka voitti naisten 52 kilon sarjan vuosina 2004 ja 2008, taekwondoinit Chen Zhong, joka voitti kultaa naisten raskaassa sarjassa vuosina 2000 ja 2004, ja Wu Jingyu, joka oli paras naisten alle 49-kiloisissa vuosina 2008 ja 2012, nyrkkeilijä Zou Shiming, joka voitti kevyessä kärpässarjassa kultaa vuosina 2008 ja 2012, ratamelonnan kanadalaiskaksikkojen 500 metrin kilpailun vuosina 2004 ja 2008 voittaneet Meng Guanliang ja Yang Wenjun sekä Lontoossa 2012 kaksi kultaa voittaneet uimarit Sun Yang (400 ja 1500 metrin vapaauinti) ja Ye Shiwen (200 ja 400 metrin sekauinti).

Kiinan mitalit kesäolympialaisissa
----------------------------------

| Vuosi | Kulta | Hopea | Pronssi | Yhteensä | Sijoitusmitalitilastossa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1984 | 15 | 8 | 9 | 32 | 4. |
| 1988 | 5 | 11 | 12 | 28 | 11. |
| 1992 | 16 | 22 | 16 | 54 | 4. |
| 1996 | 16 | 22 | 12 | 50 | 4. |
| 2000 | 28 | 16 | 15 | 59 | 3. |
| 2004 | 32 | 17 | 14 | 63 | 2. |
| 2008 | 51 | 21 | 28 | 100 | 1. |
| 2012 | 38 | 27 | 23 | 88 | 2. |
| **Yhteensä** | **201** | **144** | **129** | **474** | **5.** |

Kiinan mitalit talviolympialaisissa
-----------------------------------

| Vuosi | Kulta | Hopea | Pronssi | Yhteensä | Sijoitusmitalitilastossa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1992 | 0 | 3 | 0 | 3 | 15. |
| 1994 | 0 | 1 | 2 | 3 | 19. |
| 1998 | 0 | 6 | 2 | 8 | 16. |
| 2002 | 2 | 2 | 4 | 8 | 13. |
| 2006 | 2 | 4 | 5 | 11 | 14. |
| 2010 | 5 | 2 | 4 | 11 | 7. |
| 2014 | 3 | 4 | 2 | 9 | 7. |
| **Yhteensä** | **12** | **22** | **19** | **53** | **16.** |

Lähteet
-------

* The Olympic Games *Official website of the Olympic Movement*. IOC. Viitattu 11.7.2008. (englanniksi)
* Siukonen, Markku (toim.): *Suuri olympiateos 11*. Jyväskylä: Kustannus-Notariaatti, 2001. ISBN 951-98673-0-9.
* Siukonen, Markku: *Urheilun vuosikirja 2005*. , 2005.
* Kiina Lontoon kesäolympialaisissa 2012 Sports Reference.  Arkistoitu 1.8.2012. Viitattu 28.2.2014. (englanniksi)
* Kiina Sotšin talviolympialaisissa 2014 Organizing Committee of the XXII Olympic Winter Games and XI Paralympic Winter Games of 2014 in Soc.  Arkistoitu 25.2.2014. Viitattu 28.2.2014. (englanniksi)

Valtiot olympialaisissa

|  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aasia |  Afganistan |  Yhdistyneet arabiemiirikunnat |  Bahrain |  Bangladesh |  Bhutan |  Brunei |
|  Etelä-Korea |  Filippiinit |  Hongkong |  Indonesia |  Intia |  Iran |
|  Irak |  Itä-Timor |  Japani |  Jemen |  Jordania |  Kambodža |
|  Kazakstan |  Kiina |  Kiinan Taipei |  Kuwait |  Kirgisia |  Laos |
|  Libanon |  Malediivit |  Malesia |  Mongolia |  Myanmar |  Nepal |
|  Oman |  Pakistan |  Palestiina |  Pohjois-Korea |  Qatar |  Saudi-Arabia |
|  Singapore |  Sri Lanka |  Syyria |  Tadžikistan |  Thaimaa |  Turkmenistan |
|  Uzbekistan |  Vietnam |
| Afrikka |  Algeria |  Angola |  Benin |  Botswana |  Burkina Faso |  Burundi |
|  Djibouti |  Egypti |  Eritrea |  Etelä-Afrikka |  Etelä-Sudan |  Etiopia |
|  Gabon |  Gambia |  Ghana |  Guinea-Bissau |  Guinea |  Kamerun |
|  Kap Verde |  Kenia |  Keski-Afrikan tasavalta |  Komorit |  Kongon dem. tasavalta |  Kongon tasavalta |
|  Lesotho |  Liberia |  Libya |  Madagaskar |  Malawi |  Mali |
|  Marokko |  Mauritania |  Mauritius |  Mosambik |  Namibia |  Niger |
|  Nigeria |  Norsunluurannikko |  Päiväntasaajan Guinea |  Ruanda |  Sambia |  São Tomé ja Príncipe |
|  Senegal |  Seychellit |  Sierra Leone |  Somalia |  Sudan |  Swazimaa |
|  Tansania |  Togo |  Tšad |  Tunisia |  Uganda |  Zimbabwe |
| Amerikka |  Alankomaiden Antillit |  Argentiina |  Aruba |  Bahama |  Barbados |  Belize |
|  Bermuda |  Bolivia |  Brasilia |  Brittiläiset Neitsytsaaret |  Caymansaaret |  Chile |
|  Costa Rica |  Dominica |  Dominikaaninen tasavalta |  Ecuador |  El Salvador |  Grenada |
|  Guatemala |  Guyana |  Haiti |  Honduras |  Jamaika |  Kanada |
|  Kolumbia |  Kuuba |  Meksiko |  Nicaragua |  Panama |  Paraguay |
|  Peru |  Puerto Rico |  Saint Kitts ja Nevis |  Saint Lucia |  Saint Vincent ja Grenadiinit |  Suriname |
|  Trinidad ja Tobago |  Uruguay |  Venezuela |  Yhdysvallat |  Yhdysvaltain Neitsytsaaret |
| Eurooppa |  Alankomaat |  Albania |  Andorra |  Armenia |  Azerbaidžan |  Belgia |
|  Bosnia ja Hertsegovina |  Bulgaria |  Espanja |  Georgia |  Irlanti |  Islanti |
|  Iso-Britannia |  Israel |  Italia |  Itävalta |  Kreikka |  Kosovo |
|  Kroatia |  Kypros |  Latvia |  Liechtenstein |  Liettua |  Luxemburg |
|  Pohjois-Makedonia |  Malta |  Moldova |  Monaco |  Montenegro |  Norja |
|  Puola |  Portugali |  Ranska |  Romania |  Ruotsi |  Saksa |
|  San Marino |  Serbia |  Slovakia |  Slovenia |  Suomi |  Sveitsi |
|  Tanska |  Tšekki |  Turkki |  Ukraina |  Unkari |  Valko-Venäjä |
|  Venäjä |  Viro |
| Oseania |  Amerikan Samoa |  Australia |  Cookinsaaret |  Fidži |  Guam |  Kiribati |
|  Marshallinsaaret |  Mikronesia |  Nauru |  Palau |  Papua-Uusi-Guinea |  Salomonsaaret |
|  Samoa |  Tonga |  Tuvalu |  Uusi-Seelanti |  Vanuatu |
| Muut |  Itsenäiset olympiaurheilijat |  Pakolaisurheilijat |  Sekajoukkue |  Venäjän olympiakomitea |  Venäläiset olympiaurheilijat |  Yhdistynyt joukkue |
| Historialliset maat |  Alankomaiden Antillit |  Australaasia |  Böömi |  Etelä-Jemen |  Itä-Saksa |  Jugoslavia |
|  Kiinan tasavalta |  Länsi-Intian federaatio |  Länsi-Saksa |  Neuvostoliitto |  Pohjois-Borneo |  Pohjois-Jemen |
|  Rhodesia |  Saarin protektoraatti |  Saksojen yhteisjoukkue |  Serbia ja Montenegro |  Tšekkoslovakia |  Venäjän keisarikunta |