recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Kərki** (arm. Տիգրանաշեն, *Tigranašen*) on Azerbaidžanin kylä ja eksklaavi Armeniassa, sillä armenialainen Araratin maakunta ympäröi sitä joka puolelta. Pinta-alaa Kərkilla on 7 neliökilometriä. Eksklaavi kuuluu Sədərəkin piirikuntaan, joka taas on osa Nahitševanin autonomista tasavaltaa. Kərki sijaitsee Nahitševanin rajalta noin viiden kilometrin päässä.

Armenia on kontrolloinut Kərkia vuoden 1992 Vuoristo-Karabahin sodasta lähtien. Pohjois-Armenian Etelä-Armeniaan yhdistävä tie kulkee Kərkin läpi. Nykyisin Kərkissä pääasiassa asuukin armenialaisia. Armenian hallitus on nimennyt alueen kuningas Tigranin mukaan uudelleen Tigranašeniksi.

Kərki on kuivien heinämaiden ympäröimä vihreä kylä suuren vuoren juurella. Kylästä on mahdollista nähdä Armenian ja Turkin rajalla sijaitsevalle Ararat-vuorelle.

Nahitševanin ja Armenian välinen raja on suljettu sopimattoman konfliktin vuoksi. Kərkiin on helppo saapua Armenian pääkaupungista Jerevanista. Azerbaidžanin pääkaupungista Bakusta on matkaa Kərkiin 470 kilometriä.

Katso myös
----------

* Barxudarlı
* Yuxarı Əskipara
* Artsvašen

Lähteet
-------

1. ↑  Palmberg, Rolf: Enclaves of the world Palmberg, Rolf.  Arkistoitu 13.4.2008. Viitattu 7.3.2009. (englanniksi)
2. 1 2 3 4 5  Karki (Kerki, Kiarki, Kyarki, Tigranashen Azerb.com. Viitattu 7.3.2009. (englanniksi)
3. ↑  Azerbaijan Jan S. Krogh's GeoSite. Viitattu 7.3.2009. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Azerb.com: Karki (Kerki, Kiarki, Kyarki, Tigranashen (englanniksi)
Charles Augustus Young
**Charles Augustus Young** (1834 Hanover, Yhdysvallat – 1908) oli yhdysvaltalainen tähtitieteilijä. Hän tutki perusteellisesti Aurinkoa spektrianalyysin ja valokuvauksen avulla. auringonpimennyksen aikana vuonna 1869 Young keksi kromosfäärin kääntävän kerroksen ja koroniumviivan auringonspektrissä. Ensimmäisten joukossa hän valokuvasi protuberansseja.

Young oli professori Dartmouth Collegessa vuodesta 1868 ja Princetonissa vuodesta 1877 lähtien.

Lähteet
-------

1. ↑  *Facta*, palsta 968. 8. p.). Helsinki: WSOY ja Tietosanakirja, 1976. ISBN 951-0-06134-4.
2. 1 2  *Otavan Iso tietosanakirja, osa 10*, palsta 467. Helsingissä: Otava, 1965.


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Espanja
* Ranska
* BnF data
* Katalonia
* Saksa
* Israel
* Yhdysvallat
* Tšekki
* Australia
* Alankomaat
* Puola
* Vatikaani

 |
|  |
| Tieteilijät | 
* Mathematics Genealogy Project

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Trove

 |
|  |
| Muut | 
* SNAC
* IdRef

 |

 |
**Jorethang** on Intian Sikkimissä sijaitseva kaupunki, joka on yksi Etelä-Sikkimin piirikunnan suurimpia kaupunkeja. Se sijaitsee noin 30 kilometriä Darjeelingista pohjoiseen, 300 metrin korkeudessa. Etäisyys osavaltion pääkaupunki Gangtokiin on noin 85 kilometriä. Kaupungin lähellä sijaitsee Rangit-joki.

Siellä järjestetään vuosittain tammikuussa *Maghe Mela* -markkinatapahtuma.

Väestö
------

Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan Jorethangin väkiluku on 9 009 henkeä, joista enemmistö noin 69 prosenttia on hinduja. Toiseksi suurin uskonto on kristinusko, jonka kannattajia kaupungissa on noin 13 prosenttia, buddhalaisia on noin 11 prosenttia ja muslimeita lähes 7 prosenttia. Lukutaitoisten osuus väestöstä on miltei 89 prosenttia.

Lähteet
-------

1. 1 2  Jorethang Population Census 2011 - 2019 *census2011.co.in*. Viitattu 23.8.2019.
2. 1 2  Jorethang *sikkimtourism.gov.in*. Viitattu 23.8.2019.
3. ↑  Jorethang *southsikkim.nic.in*. Viitattu 23.8.2019.
4. 1 2  Jorethang *esikkimtourism.in*. Viitattu 23.08.2019.
5. ↑  Mangar, Nirmal: Water crisis in Jorethang *Telegraph India*.  28.4.2014. Viitattu 23.8.2019.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Jorethang** Wikimedia Commonsissa
**Keijo "Nalle" Virolainen** (s. 1958) on helsinkiläinen itseoppinut kuvataiteilija, joka on tullut tutuksi myös sarjakuvan tekijänä, tatuointien puolestapuhujana ja sadomasokismi-henkisistä performansseistaan.

Kuvataiteilijana Virolainen on erikoistunut etenkin akryylimaalausten tekemiseen. Nalleilla on niissäkin merkittävä osansa niin kuin koko hänen taiteessaan. Hän on pitänyt koko joukon taidenäyttelyitä muun muassa galleria Bakeliittibambissa.

Sarjakuvia Virolainen on julkaissut erityisesti omissa ja muiden pienlehdissä, joista tunnetuimpia lienee Tampereen Sarjakuvaseuran julkaisema Sarjari, jossa hänen sarjakuviaan on nähty lähes koko lehden historian. Hänen tunnetuimpia omakustanteitaan ovat *Nalleposti* ja *Nalleri*. Sarjakuvat ovat usein olleet räikeän yliampuvaa splatter-henkistä ilotulista, sadomasokistisia perversioita tai hellyttäviä nalletarinoita, joissa usein punk-henkiset nallet filosoivat elämää. Hän on julkaissut toisen helsinkiläisen sarjakuvataiteilijan Petri Hiltusen kanssa yhteisen *Goretta*-nimisen sarjakuva-albumin.

Tatuointien puolestapuhujana Virolainen on esiintynyt omissa sekä muiden pienlehdissä kuten *Tattoo Freak*. Parhaiten hänet kuitenkin muistetaan elävänä esimerkkinä, sillä hän on kauttaaltaan kasvoja lukuun ottamatta tatuoitu henkilö. Lukuisat tatuointinsa hän on tehnyt itse käyttämättä sähköisiä tatuointikoneita. Hän perusteli tatuointejaan aikoinaan Ilta-Sanomissa näin: "Valmistaudun kuolemaan tietynnäköisenä."

Sadomaso-henkisiä performanssejaan Virolainen esitti pääosin 1990-luvulla tyttöystävänsä kanssa. Osana esityksiä kuultiin usein klassista musiikkia ja nähtiin myös lävistysriittejä. Nalle esiintyi myös sadomasokistisessa sivuroolissa Iiris Koistisen kanssa Christian Lindbladin ohjaamassa elokuvassa *Ripa ruostuu*. Nalle esiintyi myös Seinäjoen Provinssirockissa.

Julkaisut
---------

* *Goretta*. Käsikirjoitus Nalle Virolainen, kuvat Petri Hiltunen. Helsinki: Tammi, 1990. ISBN 951-30-9351-4.
* *Natsihuoran kosto*. Kuvat: Nalle Virolainen, Anni Kuritus. Tampere: Hiljainen kulttuuriyhdistys, 1993. ISBN 951-96040-6-5.
* Hokkanen, Jouni & Virolainen, Nalle: *Roskaelokuvat*. Tampere: Hiljainen kulttuuriyhdistys, 1990. ISBN 951-96040-0-6.

Lähteet
-------

1. ↑  Mikrofilmatut ammattitaiteilijat 1981–1999 (PDF) Valtion taidemuseon kirjasto.  Arkistoitu 9.8.2013. Viitattu 24.6.2012.

Aiheesta muualla
----------------

* Nalle Virolainen Elonetissä.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt Muokkaa Wikidatassa | 
* Elonet

 |

 |
|  |
| --- |
| Medetomidiini |
| Medetomidiini |
| **Systemaattinen (IUPAC) nimi** |
| 5-[1-(2,3-dimetyylifenyyli)etyyli]-1H-imidatsoli |
| **Tunnisteet** |
| CAS-numero | 86347-14-0 |
| ATC-koodi | QN05CM91 |
| PubChem CID | 68602 |
| DrugBank | DB00633 |
| **Kemialliset tiedot** |
| Kaava | C13H16N2 |
| Moolimassa | 200,279 g/mol |
| SMILES | Etsi tietokannasta: eMolecules, PubChem |
| **Farmakokineettiset tiedot** |
| Hyötyosuus |  ? |
| Proteiinisitoutuminen | 94% |
| Metabolia | Hepaattinen |
| Puoliintumisaika | 4 tuntia |
| Ekskreetio |  ? |
| **Terapeuttiset näkökohdat** |
| Raskauskategoria | ? |
| Reseptiluokitus | 
 |
| Antotapa |  ? |

**Medetomidiini** on synteettinen lääkeaine jota käytetään sekä anestesiassa että kivunlievityksessä, sitä valmistetaan usein hydrokloridisuolana. Sen kauppanimi on **Domitor**; valmiste jossa on sekä medetomidiinia ja sen stereoisomeeria deksmedetomidiinia, myydään kauppanimellä **Dexdomitor**, ja se on medetomidiinia vahvempaa. Medetomidiini on vaikutuksiltaan adrenaliinin kaltainen ja sitä voidaan annostella intravenoosisesti steriiliin veteen liuotettuna.

Muita samankaltaisia yhdisteitä kuten ksylatsiinia tai detomidiinia käytetään huomattavasti harvemmin pieneläinkirurgiassa kuin medetomidiinia. Se yhdistetään usein opioidiin, kuten butorfanoliin tai buprenorfiiniin, ja käytetään näin esilääkityksenä eläinten anestesiassa.

Aiheesta muualla
----------------

* Uutta lääkkeistä: Deksmedetomidiini (Arkistoitu – Internet Archive) sic! 2/2012
* PubChem: Medetomidine (englanniksi)
* Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Medetomidine (englanniksi)
* ChemBlink: Medetomidine (englanniksi)

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
Vasemmalta: Bo Gustafsson, Nils Holmberg ja Baude Ruotsin kommunistisen puolueen perustamisen yhteydessä vuonna 1967.
**Frank Torvald Baude** (6. heinäkuuta 1936 Göteborg – 4. helmikuuta 2021) oli ruotsalainen poliitikko ja muurari, joka toimi Ruotsin kommunistisen puolueen puheenjohtajana vuosina 1970–1998.

Huhtikuussa 2014 Baude ilmoitti eroavansa kommunistisesta puolueesta, koska hän oli menettänyt luottamuksensa puolueen johtoon ja puolueen sanomalehden *Proletärenin* toimitukseen. Tuolloin puolueen puheenjohtaja Robert Mathiasson vahvisti hänen lähtönsä.

Baude kuoli Sahlgrenskan yliopistollisessa sairaalassa Göteborgissa 4. helmikuuta 2021 sydänkohtaukseen.

Lähteet
-------

1. 1 2  Veldre, Richard ; Eidenskog, Jakob: Kommunistprofilen Frank Baude är död – blev 83 år  4.2.2021. SVT Nyheter Väst. Viitattu 5.2.2021. (ruotsiksi)
2. ↑  Frank Baude om vägen till ett nytt revolutionärt parti  20.6.2007. Proletären. Viitattu 5.2.2021. (ruotsiksi)
3. ↑  Rothelius, Lars: Om Frank Baudes utträde  17.4.2014. Proletären. Viitattu 5.2.2021. (ruotsiksi)


|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Yhdysvallat
* Ruotsi

 |

 |
Glenn Greenwald vuonna 2014.
**Glenn Edward Greenwald** (s. 6. maaliskuuta 1967) on yhdysvaltalainen toimittaja, kirjailija ja juristi. Hän on kirjoittanut kolumneja ja tutkivaa journalismia *The Guardianiin* ja vuodesta 2014 *The Intercept* -verkkojulkaisuun. Greenwald on yksi keskeisimmistä maailmanlaajuista joukkovalvontaa käsittelevistä toimittajista. Hänen tekemänsä paljastukset joukkovalvonnasta perustuvat Edward Snowdenin vuotamaan aineistoon. *The Guardian* voitti Pulitzer-palkinnon vuonna 2014 osaksi Greenwaldin raporttien ansiosta.

Lähteet
-------

1. ↑  Glenn Greenwald *The Intercept*.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Glenn Greenwald** Wikimedia Commonsissa

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Norja
* Espanja
* Ranska
* BnF data
* Katalonia
* Saksa
* Italia
* Israel
* Belgia
* Yhdysvallat
* Japani
* Tšekki
* Australia
* Korea
* Kroatia
* Alankomaat
* Puola
* Portugali

 |
|  |
| Tieteilijät | 
* CiNii

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Trove

 |
|  |
| Muut | 
* Europeana
* IdRef

 |

 |
**Rantapallo.fi** on suomalainen matkailun erikoissivusto, joka aloitti toimintansa vuonna 2007. Sivustolla julkaistaan matkaoppaita ja matkailualan uutisia sekä matkatoimistojen tarjonnan kokoava äkkilähtöhaku. Lisäksi sivuilla on lento- ja hotellihaut ja matkablogeja.

Rantapallon viikoittainen lukijamäärä on noin 118 000. Rantapallo on Suomen suurin matkailuaiheinen sivusto ja sen kävijäennätys on 520 000 yksittäistä kävijää viikossa*lähde?*.

Sivuston on perustanut Jani Uljas. Rantapallon sisältöpäällikkönä toimii Inka Khanji. Portaalin omistaa Rantapallo Oy, joka on valtaosin Alma Median omistuksessa. Rantapallo Oy:n toimintaan kuuluu myös omatoimimatkailuun keskittyvä Pallontallaajat.net-sivusto.

Kohdeoppaat, artikkelit ja matkailualan uutiset
-----------------------------------------------

Rantapallon matka-artikkelit ja kohdeoppaat antavat tietoa eri matkakohteista ja vinkkejä matkan suunnitteluun. Sivustolla julkaistaan myös matkailuaiheisia artikkeleja sekä kokemuksia matkakohteista eri puolilta maailmaa.

Hakupalvelut
------------

Rantapallo.fi-sivuston äkkilähtöhaun avulla voi vertailla hintoja ja etsiä matkatoimistojen matkatarjouksia. Äkkilähtöjen lisäksi Rantapallossa voi vertailla myös esimerkiksi vuokra-autoja sekä lento ja hotelli -paketteja. Rantapallo ei ole matkatoimisto, vaan varausvaiheessa käyttäjä siirtyy hintavertailusta matkatoimiston tai lentoyhtiön sivuille.

Matkablogit
-----------

Kuka vain voi perustaa matkailuaiheisen blogin Rantapalloon. Yhteensä Rantapallo.fi:ssä on yli sata aktiivista matkablogia.

Lähteet
-------

1. ↑  Rantapallon mediakortti *rantapallo.fi*. Viitattu 8.9.2023.

Aiheesta muualla
----------------

* Matkailuportaali Rantapallo.fi
* Suomen Lehdistö: Rantapallo kasvoi verkossa (Arkistoitu – Internet Archive)

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Alma Media Oyj |
| --- |
|  |
| Alma Career | 
* Jobs.cz
* Prace.cz
* CVOnline
* Profesia.sk
* MojPosao.net
* MojPosao.ba
* Jobly

 |
|  |
| Alma Consumer | 
* Iltalehti
* Ampparit.com
* Autojerry.fi
* Autotalli.com
* Gofinland
* Etua.fi
* Etuovi.com
* Katsastushinnat.fi
* Konepörssi
* Kotikokki.net
* NettiX
* OviPro
* Rantapallo.fi
* Telkku.com
* Urakkamaailma.fi
* Vuokraovi.com

 |
|  |
| Alma Talent | 
* Arvopaperi
* Kauppalehti
* Mediuutiset
* Mikrobitti
* SM Mega
* Talouselämä
* Tekniikka&Talous
* Tivi
* Uusi Suomi

 |

 |
**Iškašim** on pieni asutuskeskus Afganistanissa Badahšanin maakunnassa lähellä maan Tadžikistanin vastaista rajaa.

Maantiede
---------

Afganistanilainen rajavartioasema Iškašimissa.
Iškašim sijaitsee Amudarjan sivuhaara Pandžin etelärannalla. Joen toisella puolella Vuoristo-Badahšanin autonominen alueella Tadžikistanissa sijaitsee toinen pienempi Iškašim. Afganistanin puoleisesta Iškašimista kulkee tie Afganistanin Badahšanin maakunnan pääkaupunki Faizabadiin.

Historia
--------

Iškašim on ollut olemassa jo vähintään islamin levitessä alueelle. Varhaiset lähteet kuvailevat sitä Wakhanin keskukseksi ja paikallisen *malikin* tukikohta. Vielä 900-luvun lopussa paikallisen väestön mainitaan koostuneen muslimeista ja vääräuskoisista. Jälkimmäisistä käytettiin termiä *gabrakan* ja sillä viitattiin mahdollisesti zarathustralaisiin. Historiallisissa yhteyksissä paikka on mainittu usein siksi, että se sijaitsee yhden harvoista myös talvisin auki olevan kulkureitin varrella. Neuvostoliitto rakennutti Afganistanin sodan aikana sillan Amudarjan yli Iškašimiin joukkojen ja tarvikkeiden kuljettamiseksi Afganistaniin.

Väestö
------

Iškašimin ja sen lähialueen kylien asukkaat puhuvat iranilaisiin kieliin lukeutuvaa iškašimin kieltä. Paikalliset ovat uskonnoltaan pääosin ismailiitteja.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  P. J. Bearman, TH. Bianquis, C. E. Bosworth, E. van Donzel ja W. P. Heinrichs: *The Encyclopeaedia of Islam - New Edition*, s. 460. Volume XII - Supplement. Koninklijke Brill, Leiden, 2004. ISBN 9004139745. (englanniksi)
**Nawa** on kaupunki Etelä-Syyriassa Daraan maakunnassa. Sen asukasluku oli vuonna 2004 47 066.

Maantiede
---------

Nawa sijaitsee Syyrian eteläosassa historiallisen Basanin alueella Dar'an maakunnassa lähellä Kuneitran maakunnan rajaa. Lähellä kulkee Daraasta aina Idlibiin saakka kulkeva maantie 5.

Historia
--------

Nykyinen Nawa on historiallinen Neve. Paikka maintiaan lähteissä jo muinaisen Egyptin ajoilta luetteloissa Thutmosis III:n ja Ramses II:n valtaamista paikoista. Zenon vieraili paikalla vuonna 259 eaa. Sittemmissä historiallisissa lähteistä Eusebios kuvaili Nevea juutalaiseksi kaupungiksi. Talmudin kirjoittamisen aikoihin sitä pidettiin oman alueensa tärkeimpänä juutalaisen keskuksena. Kaupungin juutalainen yhteisö säilyi aina ristiretkiin saakka. Juutalaisen historiansa ohella Neve oli Bysantin valtakunnan kaudella osa Arabian provinssia ja sillä oli oma piispansa. Neven piispa nimeltä Petronius osallistui Edesoksen kirkolliskokoukseen vuonna 431 ja Jobius Khalkedonin kirkolliskokoukseen vuonna 451.

Syyrian sisällissodan aikana kaupunkia hallitsivat Syyrian kapinalliset ja etenkin salafistien asejoukot. Sen strategisen aseman takia kaupungin hallinnasta käytiin kiivaita taisteluja. Syyrian hallituksen joukkojen aloitettua hyökkäyksen Etelä-Syyriassa vuonna 2018 Nawa oli viimeinen kapinallisten hallussaan pitämä suurehko kaupunki Daraan maakunnassa ja se antautui heinäkuussa.

Väestö
------

Nawan asukasluku oli vuoden 2004 väestönlaskennan mukaan 47 066. Sen asukkaat ovat pääosin islaminuskoisia arabeja.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Fred Skolnik ja Michael Berenbaum: *Encyclopaedia Judaica Volume 15 Nat–Per*, s. 39. Thomson Gale, 2007. ISBN 978-0-02-865928-2. (englanniksi)
2. 1 2  Nicholas A. Heras: A Profile of Syria’s Strategic Dar`a Province Combating Terrorism Center.  Arkistoitu 5.12.2021. Viitattu 22.2.2020. (englanniksi)
3. ↑  Vailhé, S.: Neve *The Catholic Encyclopedia*.  1911. Robert Appleton Company. Viitattu 22.2.2020. (englanniksi)
4. ↑  Syrian village of Nawa surrenders after army pounding Reuters. Viitattu 22.2.2020. (englanniksi)
5. ↑  Syria *citypopulation.de*. Viitattu 22.2.2020. (englanniksi)
**Studium generale** on vanha nimitys sellaiselle keskiaikaiselle yliopistolle, jonka Pyhä saksalais-roomalainen keisarikunta oli rekisteröinyt koulutuksen kansainväliseksi huippuyksiköksi. "Studium" viittasi opiskelun korkeaan tasoon ja "generale" yliopiston kykyyn houkutella opiskelijoita kaukaa maansa ulkopuolelta.

Suurin osa varhaisista tittelin saaneista yliopistoista sijaitsi Italiassa, Ranskassa, Englannissa ja Espanjassa. Niitä pidettiin Euroopan arvostetuimpina opiskelupaikkoina. 1200-luvulta saakka studium generaleen kuuluvien koulujen oppineita rohkaistiin luennoimaan muissa siihen kuuluvissa kouluissa ja jakamaan kirjoituksia näiden kanssa. Tämä oli helppoa, sillä latina oli oppineiden yhteinen kieli kautta koko Euroopan, ja kristinusko puolestaan muodosti yhteisen kulttuuritaustan. Tästä kehittyi ennen pitkää nykyinen akateeminen kulttuuri, jossa arvostetaan erityisesti tutkimustyön julkaisua kansainvälisesti. Kansainvälinen tiedeyhteisö pystyi valvomaan yliopistojen ja niissä harjoitetun tutkimuksen laatua.

Vatikaani jatkaa edelleen studium generale -tittelin myöntämistä, vaikkakin nimityksen tunnettuus ja merkitys on laskenut vuosisatojen aikana.
**Gotō** (jap. 五島市, *Gotō-shi*) on Japanin kaupunki Nagasakin prefektuurissa. Se sijaitsee Itä-Kiinan meren Gotōsaarilla Kyūshūn länsipuolella ja käsittää Gotōsaarten lounaisosan. Kaupunkiin kuuluu 52 asumatonta ja 11 asuttua saarta, joista merkittävimmät ovat Fukuejima, Hisakajima ja Narushima. Kaupungin ydinalue sijaitsee Fukuejimalla. Gotōssa on 37 131 asukasta (vuonna 2018) ja sen pinta-ala on 420,10 neliökilometriä.

Gotōn kaupunki perustettiin vuonna 2004, kun Fukuen kaupunki ja Tomien, Tamanouran, Miirakun, Kishikun ja Narun maaseutukaupungit liitettiin yhteen. Niistä merkittävin oli Fukue, joka kehittyi historiallisesti Fukuen daimiokunnan linnanaluskaupunkina. Muromachi-kaudella 1500-luvun puolivälissä saarille saapui kristittyjä lähetyssaarnaajia ja myöhemmin Edo-kaudella sinne muutti paljon katolisia. Saarilla onkin säilynyt piilossa uskontoaan harjoittaneiden kristittyjen (*kakure kirishitan*) kyliä ja historiaa. Koko Hisakajiman saari ja osa Narushiman saaresta liitettiin vuonna 2018 osaksi Unescon maailmanperintöluettelon kohdetta "Nagasakin alueen kätketyt kristinuskon sijaintipaikat".

Gotōhon on säännöllisiä lautta- ja lentoyhteyksiä Nagasakista ja Fukuokasta.

Kuvia
-----

* Hisakajiman kylääHisakajiman kylää
* Dōzakin kirkkoDōzakin kirkko

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5 6 7  市勢要覧 Goto City.  Arkistoitu 28.8.2019. Viitattu 31.8.2019.
2. 1 2  ブリタニカ国際大百科事典 小項目事典: 五島市 Kotobank. Viitattu 31.8.2019.
3. ↑  日本大百科全書(ニッポニカ): 五島（市） Kotobank. Viitattu 31.8.2019.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Gotō** Wikimedia Commonsissa

* Kaupungin internetsivut (japaniksi)

  


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Nagasakin prefektuuri |
| --- |
|  |
| Kaupungit | 
* Gotō
* Hirado
* Iki
* Isahaya
* Matsuura
* Minami-Shimabara
* Nagasaki (pääkaupunki)
* Ōmura
* Saikai
* Sasebo
* Shimabara
* Tsushima
* Unzen

 |  |
|  |
| Kunnatpiirikunnittain | **Higashi-Sonogin piirikunta** (Hasami · Higashi-Sonogi · Kawatana) · **Kita-Matsuuran piirikunta** (Ojika · Saza) · **Minami-Matsuuran piirikunta** (Shin-Kamigotō) · **Nishi-Sonogin piirikunta** (Nagayo · Togitsu) |

 |
**Komatsushima** (jap. 小松島市, *Komatsushima-shi*) on Japanin kaupunki Shikokun saarella Tokushiman prefektuurissa. Se sijaitsee Tyynenmeren Kiin kanaalin rannikolla prefektuurin itäosassa Tokushiman kaupungin kaakkoispuolella. Kaupunki on rakentunut Komatsushimanlahteen laskevan Kandasejoen suulle. Komatsushimassa on 37 561 asukasta (marraskuussa 2019) ja sen pinta-ala on 45,37 neliökilometriä.

Komatsushima oli muinoin Kioton Komatsun kylässä sijaitsevan Ninna-jin buddhalaisen temppelin kartanon aluetta, minkä vuoksi paikkakunta nimettiin kylän mukaan. Edo-kaudella sieltä vietiin indigoväriä Edoon ja Osakaan. Vuonna 1913 valmistui Tokushimaan johtava rautatie, ja myöhemmin 1920-luvulla Komatsushimaan perustettiin kehräämö, minkä myötä sinne alkoi kehittyä teollisuutta. Kaupungin satamaa laajennettiin vähitellen 1930–1950-luvuilla, ja vuonna 1964 se yhdistyi Tokushiman sataman kanssa. Nykyisin se tunnetaan Tokushiman-Komatsushiman satamana ja vuodesta 2011 sieltä on ollut säännöllistä konttiliikennettä Etelä-Korean Busaniin. Kaupunkioikeudet Komatsushimalle myönnettiin vuonna 1951 kuntaliitoksen yhteydessä. 1960-luvulta lähtien kaupunkiin on sijoittunut esimerkiksi ruokaöljyä, paperia, ilotulitteita ja tekokuituja valmistavaa teollisuutta. Myös kalastus ja kalatuotteiden valmistus ovat merkittäviä elinkeinoja. Kaupunkiin kuuluvilla maaseutualueilla viljellään muun muassa bambunversoja ja *Myrica rubra* -puun hedelmiä (*yamamomo*).

Komatsushimassa sijaitsee kaksi Shikokun pyhiinvaellusreitin temppeliä: Onzan-ji (temppeli nro. 18) ja Tatsue-ji (temppeli nro. 19). Kinchō-jinjan pyhäkkö tunnetaan *Awa tanukigassen* -legendasta. Sen läheisyydessä kohoavalta Hinominevuorelta on laaja näköala kaupunkiin. Komatsushimanlahden itäosassa toimii Japanin meri-itsepuolustusvoimien tukikohta. Kaupunkia palvelee JR Shikokun Mugi-linja.

Kuvia
-----

* Kandasejoen suuKandasejoen suu
* Onzan-jin temppeliOnzan-jin temppeli
* Tatsue-jin temppeliTatsue-jin temppeli
* Kinchō-jinjan pyhäkköKinchō-jinjan pyhäkkö

Lähteet
-------

1. 1 2  市の位置 Komatsushima City. Viitattu 13.12.2019.
2. 1 2  市の人口 Komatsushima City. Viitattu 13.12.2019.
3. 1 2  市のシンボル Komatsushima City. Viitattu 13.12.2019.
4. 1 2 3  ブリタニカ国際大百科事典 小項目事典: 小松島市 Kotobank. Viitattu 13.12.2019.
5. 1 2 3  日本大百科全書: 小松島（市） Kotobank. Viitattu 13.12.2019.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Komatsushima** Wikimedia Commonsissa

* Kaupungin internetsivut (japaniksi)

  


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Tokushiman prefektuuri |
| --- |
|  |
| Kaupungit | 
* Anan
* Awa
* Komatsushima
* Mima
* Miyoshi
* Naruto
* Tokushima (pääkaupunki)
* Yoshinogawa

 |  |
|  |
| Kunnatpiirikunnittain | **Itanon piirikunta** (Aizumi · Itano · Kamiita · Kitajima · Matsushige) · **Kaifun piirikunta** (Kaiyō · Minami · Mugi) · **Katsuuran piirikunta** (Kamikatsu · Katsuura) · **Miman piirikunta** (Tsurugi) · **Miyoshin piirikunta** (Higashi-Miyoshi) · **Myōdōn piirikunta** (Sanagōchi) · **Myōzain piirikunta** (Ishii · Kamiyama) · **Nakan piirikunta** (Naka) |

 |
**Yasugi** (jap. 安来市, *Yasugi-shi*) on Japanin kaupunki Honshūn saarella Chūgokun alueella Shimanen prefektuurissa. Se sijaitsee prefektuurin koillisosassa Nakaumijärven rannikolla ja rajautuu idässä Tottorin prefektuuriin. Etelässä kaupungin alue nousee Chūgokuvuorille, pohjoisessa Nakaumin rannikkoseudulla levittäytyy Iinashi- ja Hakutajokien viljava suistoalue. Yasugissa on 38 354 asukasta (joulukuussa 2019) ja sen pinta-ala on 420,93 neliökilometriä.

Yasugi kehittyi historiallisesti satamakaupunkina, Edo-kaudella Matsuen daimiokunnan ulkosatamana ja etenkin riisin kauppapaikkana. Se oli myös yksi San’indō-tien postiasemista (*shukuba*). Perinteinen elinkeino oli rautahiekkaa hyödyntävä miekkojen taonta, minkä myötä kaupunkiin syntyi 1800-luvulla terästeollisuutta. Kaupungissa toimii edelleenkin monia metalliteollisuuden laitoksia. Kaupunkioikeudet Yasugille myönnettiin vuonna 1954, kun silloiseen Yasugin maaseutukaupunkiin yhdistettiin viisi ympäristön kyläkuntaa. Vuonna 2004 kaupunkiin liitettiin Hirosen ja Hakutan maaseutukaupungit. Hirose kasvoi Todan linnan aluskaupunkina ja Edo-kaudella Matsuen daimiokunnan alakeskuksena, kuten myös Hakuta. Kaupunkiin kuuluvilla maaseutualueilla viljellään esimerkiksi riisiä, teetä, koristekukkia, mansikoita, omenapäärynöitä ja bambunversoja sekä harjoitetaan maito- ja lihakarjan (*wagyū*) kasvatusta.

Yasugin kulttuuriperintöön kuuluvat useat muinaiset *kofun*-hautakummut. Muita historiallisia nähtävyyksiä ovat muun muassa Todan linnan rauniot sekä Kiyomizu-deran ja Unju-jin temppelit. Kaupungissa toimivat Wakō-museo, joka esittelee raudan valmistuksen historiaa, Adachin taidemuseo ja Saginoyu-onsenin kuuma lähde. Kaupunki tunnetaan myös *Yasugi-bushi*-kansanmusiikin (*min’yō*) syntypaikkana. Yasugia palvelee JR Nishi-Nihonin San’in-päälinja, joka seurailee Nakaumijärven rannikkoa.

Kuvia
-----

* Gassantodan linnan raunioitaGassantodan linnan raunioita
* Kiyomizu-deran temppeliKiyomizu-deran temppeli
* Wakō-museoWakō-museo
* Yasugin rautatieasemaYasugin rautatieasema

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5 6 7 8  安来市の概要 Yasugi City. Viitattu 25.01.2020.
2. 1 2  令和元年度人口統計表 Yasugi City. Viitattu 25.01.2020.
3. 1 2 3  ブリタニカ国際大百科事典 小項目事典: 安来市 Kotobank. Viitattu 25.01.2020.
4. 1 2 3  日本大百科全書: 安来（市） Kotobank. Viitattu 25.01.2020.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Yasugi** Wikimedia Commonsissa

* Kaupungin internetsivut (japaniksi)

  


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Shimanen prefektuuri |
| --- |
|  |
| Kaupungit | 
* Gōtsu
* Hamada
* Izumo
* Masuda
* Matsue (pääkaupunki)
* Ōda
* Unnan
* Yasugi

 |  |
|  |
| Kunnatpiirikunnittain | **Iishin piirikunta** (Iinan) · **Kanoashin piirikunta** (Tsuwano · Yoshika) · **Nitan piirikunta** (Okuizumo) · **Ōchin piirikunta** (Kawamoto · Misato · Ōnan) · **Okin piirikunta** (Ama · Chibu · Nishinoshima · Okinoshima) |

 |
**Vesjegonsk** (ven. Весьего́нск, karjalaksi *Vessi*) on kaupunki Tverin alueella Venäjällä. Se sijaitsee alueen pohjoisosassa Rybinskin tekoaltaan rannalla 253 kilometriä Tveristä koilliseen. Vesjegonskiin johtaa Pietarin ja Sonkovon väliseltä rautatieltä haarautuva sivurata. Kaupunki on Vesjegonskin piirin keskus. Asukkaita on 7 700 henkeä (vuonna 2009).

Paikkakunta mainitaan ensimmäisen kerran 1400-luvulla nimellä *Jegonskaja Ves*. 1500-luvulla se oli huomattava kauppapaikka. Vuosina 1610–1614 sitä hävittivät liettualaiset ja puolalaiset. Kaupunginoikeudet Vesjegonskojen kylä sai vuonna 1776. Siellä järjestetyt markkinat olivat 1700–1800-lukujen vaihteessa Venäjän suurimpia. 1800-luvun lopulla Vesjegonsk menetti merkityksensä Tihvinän vesitien tavarakuljetusten välittäjänä. Rybinskin tekoaltaan rakentamisen yhteydessä vuosina 1939–1941 se siirrettiin puolen kilometrin päähän vanhasta kaupungista.

Vesjegonskissa on puunjalostus- ja elintarviketeollisuutta. Nähtävyyksiä ovat vuonna 1811 rakennettu Kazanin Jumalanäidin ikonin kirkko, Kolminaisuuden kirkko (1868) ja puinen Johannes Kastajan kirkko (1903). Kaupungissa toimii kotiseutumuseo.

Kaupungin etelä- ja kaakkoispuolella asuu tverinkarjalaisiin kuuluva Vesjegonskin karjalaisryhmä, jonka murre poikkeaa jonkin verran muusta tverinkarjalasta.

Lähteet
-------

1. ↑  Virtaranta, Pertti: *Tverinkarjalaisista nimistä*, s. 101–103. Helsinki: Suomalais-ugrilainen Seura, 1992. ISBN 951-9403-44-2.
2. ↑  Federalnaja služba gosudarstvennoi statistiki: Tšislennost naselenija Rossijskoi Federatsii po gorodam, posjolkam gorodskogo tipa i raionam na 1 janvarja 2009 g. *gks.ru*.  Arkistoitu 21.10.2011. Viitattu 24.12.2009. (venäjäksi)
3. ↑  *Goroda Rossii: entsiklopedija*, s. 69–70. Moskva: Bolšaja Rossijskaja Entsiklopedija, 1994. ISBN 5-85270-026-6.

Aiheesta muualla
----------------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Vesjegonsk**.
* Vesjegonskin kaupungista ja piiristä kertova sivusto (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi)
**Kumano** (jap. 熊野市, *Kumano-shi*) on Japanin kaupunki Honshūn saarella Kansain alueella Mien prefektuurissa. Se sijaitsee Tyynenmeren Kumanonmeren rannikolla prefektuurin eteläosassa. Kaupungin rannikon pohjoisosa on rikkonaista riasrannikkoa suppilomaisine lahtineen, eteläosassa on pitkä Shichirimihaman hiekkaranta. Valtaosa kaupungin alueesta kuuluu Kiivuoristoon, ja lähes 90 prosenttia siitä onkin metsän peitossa. Pohjoisessa kaupunki rajautuu Naran prefektuuriin, lännessä Kumanojokeen ja Wakayaman prefektuuriin. Kumanossa on 16 641 asukasta (maaliskuussa 2020) ja sen pinta-ala on 373,35 neliökilometriä.

Kumanon kaupunki perustettiin vuonna 1954 liittämällä yhteen Kinomoton maaseutukaupunki ja seitsemän ympäristön kyläkuntaa. Se sijaitsee historiallisella Kumanon seudulla, jolta se on ottanut nimensä. Edo-kaudella Kinomoto kehittyi yhtenä Kishūn daimiokunnan paikallisista hallintokeskuksista. Ennen rautatieyhteyden valmistumista Kinomotosta itään päin vuonna 1959 paikkakunnan yhteydet Shingūn ja Wakayaman suuntaan olivat verrattain vahvat. Tärkeitä elinkeinoja ovat metsätalous, kalastus ja *mikan*-mandariinien viljely. Kaupunki laajeni huomattavasti vuonna 2005, kun siihen liitettiin Kiwan maaseutukaupunki.

Kumanon kaupungin nähtävyyksiä ovat useat kauniit luonnonalueet, joista monet kuuluvat Yoshino-Kumanon kansallispuistoon. Rannikolla sijaitsevat Shichirimihaman hiekkarannan lisäksi Onigajōn kalliot ja Shishi-iwan leijonanmuotoinen kivimuodostelma, sisämaassa Wakayaman prefektuurin rajalla Doro-kyōn jokilaakso ja Doro-hatchōn rotko. Kaupungin alueella kulkee Kumanon pyhiinvaellusreittien Iseen johtava haara, joka on otettu Unescon maailmanperintöluetteloon osana kohdetta "Kii-vuoriston pyhät paikat ja pyhiinvaellusreitit". Kumanoa palvelee JR Tōkain Kisei-päälinja.

Kuvia
-----

* Yukin kaupunginosaaYukin kaupunginosaa
* Shichirimihaman leijonakiviShichirimihaman leijonakivi
* Maruyaman terassiviljelmiäMaruyaman terassiviljelmiä
* Amedaki-vesiputousAmedaki-vesiputous

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5 6 7  熊野市のプロフィール 熊野市役所. Viitattu 05.04.2020.
2. 1 2 3  ブリタニカ国際大百科事典 小項目事典: 熊野市 Kotobank. Viitattu 05.04.2020.
3. 1 2 3  日本大百科全書: 熊野（市） Kotobank. Viitattu 05.04.2020.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Kumano** Wikimedia Commonsissa

* Kaupungin internetsivut (japaniksi)

  


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Mien prefektuuri |
| --- |
|  |
| Kaupungit | 
* Iga
* Inabe
* Ise
* Kameyama
* Kumano
* Kuwana
* Matsusaka
* Nabari
* Owase
* Shima
* Suzuka
* Toba
* Tsu (pääkaupunki)
* Yokkaichi

 |  |
|  |
| Kunnatpiirikunnittain | **Inaben piirikunta** (Tōin) · **Kita-Muron piirikunta** (Kihoku) · **Kuwanan piirikunta** (Kisosaki) · **Mien piirikunta** (Asahi · Kawagoe · Komono) · **Minami-Muron piirikunta** (Kihō · Mihama) · **Takin piirikunta** (Meiwa · Ōdai · Taki) · **Watarain piirikunta** (Minami-Ise · Taiki · Tamaki · Watarai) |

 |
**Cordes-sur-Ciel** on kunta Ranskan eteläosassa Tarnin departementissa Occitanien alueella. Se sijaitsee noin 25 kilometriä Albin kaupungista luoteeseen.

Cordes-sur-Ciel on suosituin matkailukohde Tarnin bastideista (linnoitettu kaupunki). Sen perusti Toulousen kreivi Raimund VII vuonna 1222 albigenssiristiretken aikaan *Puech de Mordagne* -mäen päälle. Kaupunki antoi tuolloin kataareille turvapaikan. 1200-luvun lopulla kaupungista tuli varakas ja siellä oli 6000 asukasta, mikä oli yhtä paljon kuin Albissa. Kaupungissa tuotettiin tuolloin nahkaa, pellavaa ja köyttä. Cordes-sur-Ciel vaurastui tuona aikana, ja sinne rakennettiin useita kartanoita, jotka ovat yhä nähtävyyksiä.

Tunnettuja kuntalaisia
----------------------

* Charles Portal (1862-1936), arkistonhoitaja, jonka ansiosta on saatu paljon tallennettua paikallishistoriaa sekä siihen liittyvää esineistöjä ja rakennuksia. Portalin mukaan on nimetty paikallisen historian ja arkkitehtuurin museo *Musée Charles Portal*.

Lähteet
-------

1. ↑  Insee
2. 1 2  Tour de France 2019

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Cordes-sur-Ciel** Wikimedia Commonsissa
**Härmälä** on kylä Sauvon kunnassa Varsinais-Suomessa. Kylä sijaitsee muutaman kilometrin etelään kunnan keskustasta.

Härmälän kylän pohjoisosa muodostuu pelloista ja eteläosa metsästä. Talot ovat sijoittuneet kylän eri puolille. Vanhan Härmälän yksinäistalon talouskeskus sijaitsee vanhalla paikallaan kylän keskiosissa.

Historia
--------

Keskiajalla Härmälä kuului Timperlän kantakyliin ja oli niin sanottu suomalaisen oikeuden kylä, joka syntyi 1200-luvulla. Härmälä oli jo keskiajalla rälssitila, mutta se menetti rälssioikeutensa 1540-luvulla. 1610-luvulla tila jaettiin kahtia, mutta 1640-luvulla se yhdistyi ratsutilaksi. 1680-luvulla Härmälästä tuli rustholli numero 52. Vuosina 1772-1773 kylässä suoritettiin isojako. Tuohon aikaan kantatila muodostui kahdesta talosta, minkä lisäksi kylään kuului kaksi torppaa.

Lähteet
-------

* Saarento, Paula & Saukoniemi, Tellervo (toim.): *Sauvon kulttuurimaisema ja vanha rakennuskanta*. Saarijärvi: Sauvon kunta, Turun maakuntamuseo, Varsinais-Suomen liitto, 2008. ISBN 978-951-595-127-4.

### Viitteet

1. ↑  Kansalaisen karttapaikka Maanmittauslaitos. Viitattu 8.9.2023.
2. 1 2  Sauvon kulttuurimaisema ja vanha rakennuskanta, s. 132.
Raija Uosikkinen ja Esteri Tomula Arabian tehtaalla vuonna 1957.
**Ilta Esteri Tomula** (31. lokakuuta 1920 Helsinki – 18. huhtikuuta 1998 Helsinki) oli suomalainen keramiikkataiteilija, joka teki pitkän uran Arabian tehtaiden astia- ja kuviosuunnittelijana vuosina 1947–1984.

Esteri Tomula pääsi ylioppilaaksi Tyttönormaalilyseosta vuonna 1939 ja valmistui keraamikoksi Taideteollisesta oppilaitoksesta vuonna 1947. Samana vuonna hän aloitti Arabian tehtaalla koristetaiteilijana ja pysyi siellä eläkkeelle jäämiseensä, vuoteen 1981 asti. Päivätyönsä ohessa Esteri Tomula toimi kolmisenkymmentä vuotta tuntiopettajana helsinkiläisessä Toimelan vapaaopistossa, jossa hän kasvattavalla otteella jakoi tietojaan ja taitojaan oppilailleen.

Tomulan tunnetuimmat astiamallistot ovat *Fennica*-maljakot ja -vadit, *Krokus*-astiasto, *Vegeta*-sarjan ruokakasviaihein koristellut emaliastiat ja -kattilat sekä *Botanica*-seinälautaset. 

Koristekuvioissa Tomula yhdisti painamisen ja käsinmaalaamisen. Kuvioiden ohuet ääriviivat painettiin astioihin mustalla ja kuviot väritettiin sitten käsin maalaten.

Esteri Tomula osoitti testamentissaan huomattavan summan hänen nimeään kantavan rahaston perustamiseen. Rahasto hankkii Taideteollisuusmuseoon ulkomaista ja kotimaista keramiikkaa sekä järjestää kansainvälistä taiteilijavaihtoa.

Lähteet
-------

1. 1 2  Taskinen, Rita (toim.): *Suomalainen design : kuka kukin on : Design in Finland : who's who in Finnish design*. Helsinki: Ornamo, 1992. ISBN 952-9748-04-3.
2. 1 2 3  Liukko-Sundström, Heljä – Pauloff, Marjatta – Vasa, Olli: Esteri Tomulan muistokirjoitus. *Helsingin Sanomat* 17.5.1998.
3. ↑  Atu, Milja: Arabian astioista tuli haluttuja keräilykohteita – onko sinunkin kotonasi himoittuja ikisuosikkeja?  11.04.2012. Studio 55, MTV3ٰ. Viitattu 1.11.2013.

Kirjallisuutta
--------------

* Leppänen, Helena: *Keräilijän aarteet: Rakastetut Arabian astiat, koristelijana Esteri Tomula.* WSOY 2013. ISBN 978-951-0-39494-6.

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Suomi (KANTO)
* Yhdysvallat

 |
|  |
| Taiteenala | 
* Victoria

 |

 |

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.   
Alkuperäinen artikkeli: en:Esteri Tomula
**Jeniseisk** (ven. Енисейск) on kaupunki Krasnojarskin aluepiirissä Venäjällä. Se sijaitsee Jenisein länsirannalla lähellä Ylisen-Tunguskan ja Jenisein yhtymäkohtaa. Jeniseisk on Jeniseiskin piirin hallinnollinen keskus. Kaupungissa on jokisatama.

Asukasluvun kehitys:

* 5 960 (1926)
* 19 500 (2005).

Jeniseisk perustettiin vuonna 1619 helpottamaan venäläisten Siperian asuttamista. Siitä tuli tärkeä kaupan, laivaliikenteen ja maanviljelyn keskus. Jeniseisk oli Venäjän keisarikunnan aikana Jeniseiskin kuvernementin pääkaupunki. Neuvostoliitossa kaupunki menetti hallinnollisen ja taloudellisen merkityksensä etelämpänä sijaitsevalle Krasnojarskille.

Jeniseiskin keskustassa on säilynyt 18. ja 19. vuosisatojen arkkitehtuurin mukaan rakennetut puutalot. Huomattavin nähtävyys on kivestä rakennettu Spasso-Preobrazhenskin luostari. Jeniseiskin keskusta on ehdolla Unescon maailmanperintökohteeksi.

* JeniseiskJeniseisk
* Jeniseiskin keskustaaJeniseiskin keskustaa
* Jeniseiskin jokisatamaJeniseiskin jokisatama
* Ortodoksinen kirkko Jeniseiskissä.Ortodoksinen kirkko Jeniseiskissä.
* Jeniseiskin vaakuna vuodelta 1804.Jeniseiskin vaakuna vuodelta 1804.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  *Iso tietosanakirja 5*, s. 635. Helsinki: Otava, 1933.
2. ↑  Historic Center of the Yenisseisk *whc.unesco.org*.

Krasnojarskin alueen vaakuna**Krasnojarskin aluepiirin kaupungit**
**Hallinnollinen keskus: Krasnojarsk**  

Artjomovsk |
Atšinsk |
Bogotol |
Borodino |
Divnogorsk |
Dudinka |
Igarka |
Ilanski |
Jeniseisk |
Kansk |
Kodinsk |
Lesosibirsk |
Minusinsk |
Nazarovo |
Norilsk |
Šarypovo |
Sosnovoborsk |
Ujar |
Užur |
Zaozjornyi |
Zelenogorsk |
Železnogorsk

Krasnojarskin aluepiirin piirijako
**Kaupunkipiirit:**
  

Atšinsk •
Bogotol
Borodino •
Divnogorsk •
Jeniseisk •
Kansk •
Kedrovyi •
Krasnojarsk •
Lesosibirsk •
Minusinsk •
Nazarovo •
Norilsk •
Šarypovo •
Solnetšnyi •
Sosnovoborsk •
Zelenogorsk •
Železnogorsk

**Piirit:**
  

Aban •
Atšinsk •
Balahta •
Berjozovka •
Biriljussy •
Bogotol •
Bogutšany •
Bolšaja Murta •
Bolšoi Upui •
Dzeržinskoje •
Evenkia •
Idrinskoje •
Ilanski •
Irbeiskojen •
Jemeljanovo •
Jeniseisk •
Jermakovskoje •
Kansk •
Kazatšinskojen piiri •
Karatuzkoje •
Kežma •
Kozulka •
Krasnoturansk •
Kuragino •
Mana •
Minusinsk •
Motygino •
Nazarovo •
Nižni Ingaš •
Novosjolovo •
Partizanskoje •
Pirovskoje •
Rybnoje •
Sajan •
Šarypovo •
Severo-Jeniseiski •
Suhobuzimskoje •
Šušenskoje •
Taimyr •
Tasejevo •
Turuhansk •
Tjuhtet •
Ujar •
Užur
**Thomas Boone Pickens Jr.** (22. toukokuuta 1928 Holdenville, Oklahoma, Yhdysvallat – 11. syyskuuta 2019 Dallas, Texas) oli yhdysvaltalainen liikemies. Hän perusti öljyalaan liittyvän yrityksen Mesa Petroleumin 1950-luvulla, jolla hän keräsi laajan omaisuuden. Siitä muodostui 1980-luvulle mennessä yksi Yhdysvaltojen suurimmista öljy-yhtiöistä.

Pickens perusti myös monia muita yrityksiä ja ehdotuksia, kuten Mesa Waterin ja Pickens Planin, jolla hän yritti ehdottaa tuulivoiman käyttöönottoa sähkön tuottamiseen suurimmassa osassa Yhdysvaltoja. Sunnittelmat kuitenkin epäonnistuovat rakennettavien voimajohtojen korkeiden kustannusten vuoksi ja öljyn hinnan inflaation takia.

Lähteet
-------

1. 1 2  T. Boone Pickens | Biography & Facts | Britannica *www.britannica.com*.  11.8.2023. Viitattu 5.9.2023. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **T. Boone Pickens** Wikimedia Commonsissa

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Israel
* Yhdysvallat
* Japani
* Alankomaat

 |
|  |
| Muut | 
* SNAC
* IdRef

 |

 |
**Huelgoat** (bretoniksi *An Uhelgoad*) on kunta läntisessä Ranskassa Finistèren departementissa Bretagnen alueella. Se sijaitsee Argentjoen varrella Monts d’Arréen vuoristossa.

1800-luvulla matkailijoita alkoi kiinnostaa Huelgoatin metsä, joka tunnetaan nimellä Breton Fontainebleau. Varsinkin metsän erikoiset pyöreät kivet ovat kiinnostaneet ihmisiä vuosisatojen ajan, ja ne ovat innoittaneet useita kelttiläisiä legendoja. Myös Kuningas Arthurin tarina on liitetty Huelgoatin metsään, ja siellä olevaan Artuksen leiriin (*Camp d'Artus*). Leirissä on luonnon muovaama kivinen portti. Todellisuudessa leirissä asui gallialainen Osismes-heimo jo useita vuosisatoja ennen Kuningas Arthuria. Kunta metsineen on osa Armorikan luonnonpuistoa (Parc naturel régional d'Armorique).

  

* Huelgoatin metsän kiviäHuelgoatin metsän kiviä
* Artuksen leirin porttiArtuksen leirin portti

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Huelgoat** Wikimedia Commonsissa

Lähteet
-------

1. ↑  Insee
2. ↑  Tour de France 2018
**Tuli** on Intian Nagalandissa sijaitseva noin 8 000 asukkaan kaupunki. Se on hallinnollisesti osa Mokokchungin piirikuntaa. Kaupungin läpi virtaa Tulijoki ja siellä sijaitsee rautatieasema. Tuli on tunnettu puu- ja paperiteollisuudestaan. Kaupungin vuonna 1971 perustettu paperitehdas ajautui talousvaikeuksiin 2010-luvulla. Tuli on perustettu maalle, jonka se on saanut Merangkongin, Kangtsungin ja Wamekenin kyliltä.

Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan Tulin asukasluku oli 7 864 henkeä. Asukkaista 91 prosenttia on uskonnoltaan kristittyjä ja noin seitsemän prosenttia hinduja. Muslimeita on melkein kaksi prosenttia.

Lähteet
-------

1. 1 2  Tuli Population Census 2011 - 2020 *census2011.co.in*. Viitattu 28.9.2020.
2. ↑  Christmas at Tuli *Morung Express*.  3.1.2011. Viitattu 28.9.2020.
3. ↑  Tuli Paper Mill on the verge of closure *Nagaland Today*.  6.7.2019. Viitattu 28.9.2020.
4. ↑  Tuli town celebrates golden jubilee *Eastern Mirror Nagaland*.  3.11.2018. Viitattu 28.9.2020.
**Sevrier** on kunta itäisessä Ranskassa Haute-Savoien departementissa Auvergne-Rhône-Alpesin alueella. Kunta sijaitsee Lac d’Annecy -järven rannalla, noin 5 kilometriä Annecyn kaupungista etelään.

Historia
--------

Sevrier tunnettiin jo Rooman valtakunnan aikaan, sillä Annecyn ja Favergesin välinen tie kulki sen läpi. Sevrierissä on kuitenkin ollut asutusta jo paljon tätä aikemminkin, sillä sen alueella on kaksi UNESCOn maailmanperintökohteeksi valittua esihistoriallista Alppien paalutaloa, joita on listattu kaikkiaan 111 kappaletta. 

Vuonna 1796 Quintalin kunnassa perustettu Paccard-kellovalimo siirrettiin vuonna 1989 Sevrieriin. Vuosittain valimossa valmistetaan satoja kelloja, ja niistä menee noin 70 % vientiin. Kaikkiaan Paccard-kellovalimo on valmistanut 120 000 kelloa.  

Kaupungintalon aukiolla on iso graniittipallo, joka painaa lähes 40 tonnia ja on halkaisijaltaan kolme metriä. Graniittipallo valmistettiin vuosien 1965 ja 1968 välisenä aikana.

Tunnettuja kuntalaisia
----------------------

* André Dussollier (s. 1946), näyttelijä

Ystävyyskaupungit
-----------------

* Ranska Guilvinec (Ranska)
* Kanada Lac-Beauport (Kanada)
* Saksa Schluchsee (Saksa)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Sevrier** Wikimedia Commonsissa

Lähteet
-------

1. ↑  Insee
2. 1 2 3  Tour de France 2018
3. ↑  Paccard - historia
4. ↑  Kunnan kotisivut
**Tendō** (jap. 天童市, *Tendō-shi*) on Japanin kaupunki Honshūn saarella Tōhokun alueella Yamagatan prefektuurissa. Se sijaitsee sisämaassa prefektuurin keskiosassa Yamagatan allaslaakson itäreunalla. Kaupungin länsirajalla virtaa Mogamijoki, idässä kaupungin alue nousee Ōuvuorille. Tendōssa on 61 939 asukasta (lokakuussa 2020) ja sen pinta-ala on 113,01 neliökilometriä.

Japanin keskiajalla Tendō oli linnanaluskaupunki Tendō-klaanin hallinnassa. Kun Mogami-klaani oli karkottanut Tendō-klaanin alueelta 1500-luvun lopulla, paikkakunta taantui kyläksi Ushū-kaidō-tiereitin varrella. Vuonna 1830 Oda-klaani sijoitti sinne residenssinsä, ja siitä tuli paikallinen hallintokeskus. Meiji-restauraation jälkeen Tendō alkoi kehittyä kylpyläkaupunkina. Kaupunkioikeudet osana Japanin nykyistä kunnallishallintoa Tendō sai vuonna 1958, minkä jälkeen se on kasvanut myös yhtenä Yamagatan kaupungin lähiöistä. Shōgi-pelin pelinappulat (*koma*) ovat tunnettu paikallinen tuote: 95 prosenttia Japanin tuotannosta on keskittynyt Tendōhon. Kaupungissa on myös huonekalu- ja elektroniikkateollisuutta. Kaupunkiin kuuluvilla maaseutualueilla viljellään riisiä ja hedelmiä.

Tendō-onsenin kuuman lähteen lisäksi kaupungin nähtävyyksiä ovat Jakushō-jin buddhalainen temppeli ja entinen linnavuori Maizuruyama, joka tunnetaan ruskastaan ja kirsikankukistaan. Kaupungissa sijaitsee myös Nishi-Numatan arkeologinen kohde 500–600-luvuilta. Kaupungin vuoristoiset itäosat kuuluvat prefektuurin luonnonpuistoon. Tendōta palvelee JR Higashi-Nihonin Ōu-päälinja, jota pitkin kulkee suurnopeusjunayhteys Yamagata Shinkansen.

Kuvia
-----

* Maizuruvuori ja Tendōn kaupunkikuvaaMaizuruvuori ja Tendōn kaupunkikuvaa
* Ihmis-shōgipeli TendōssaIhmis-shōgipeli Tendōssa
* Nishi-Numatan arkeologista kohdettaNishi-Numatan arkeologista kohdetta
* Tendōn rautatieasemaTendōn rautatieasema
* Tendōn kantakaupunki vuoden 1976 ilmakuvassaTendōn kantakaupunki vuoden 1976 ilmakuvassa

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5 6  天童市のあらまし 天童市役所. Viitattu 27.10.2020.
2. 1 2  人口世帯数 天童市役所. Viitattu 27.10.2020.
3. 1 2 3  ブリタニカ国際大百科事典 小項目事典: 天童市 Kotobank. Viitattu 27.10.2020.
4. 1 2 3  日本大百科全書: 天童（市） Kotobank. Viitattu 27.10.2020.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Tendō** Wikimedia Commonsissa

* Kaupungin internetsivut (japaniksi)

  


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Yamagatan prefektuuri |
| --- |
|  |
| Kaupungit | 
* Higashine
* Kaminoyama
* Murayama
* Nagai
* Nan’yō
* Obanazawa
* Sagae
* Sakata
* Shinjō
* Tendō
* Tsuruoka
* Yamagata (pääkaupunki)
* Yonezawa

 |  |
|  |
| Kunnatpiirikunnittain | **Akumin piirikunta** (Yuza) · **Higashi-Murayaman piirikunta** (Nakayama · Yamanobe) · **Higashi-Okitaman piirikunta** (Kawanishi · Takahata) · **Higashi-Tagawan piirikunta** (Mikawa · Shōnai) · **Kita-Murayaman piirikunta** (Ōishida) · **Mogamin piirikunta** (Funakata · Kaneyama · Mamurogawa · Mogami · Ōkura · Sakegawa · Tozawa) · **Nishi-Murayaman piirikunta** (Asahi · Kahoku · Nishikawa · Ōe) · **Nishi-Okitaman piirikunta** (Iide · Oguni · Shirataka) |

 |
**La Léchère** on kunta itäisessä Ranskassa Savoien departementissa Auvergne-Rhône-Alpesin alueella. Se sijaitsee Isèrejoen varrella Tarentaisen laaksossa, noin 20 kilometriä Albertvillen kaupungista kaakkoon.

Alue on ollut asuttuna jo roomalaisten vallan aikaan. Keskiajalla kaupunkiin rakennettiin laaksossa kulkevaa strategista tietä kontrolloimaan linna *Château de Briançon*. Tuolloin kaupunki tunnettiin nimellä **Notre-Dame-de-Briançon**. 1800-luvun puolivälissä kaupungissa alkoi kehittyä kemianteollisuutta, ja siellä toimii yhä kemiantehdas Carbone Savoie. 1900-luvun alussa kaupunkiin perustettiin kylpylä. Vuonna 1972 perustettiin nykyinen La Léchèren kunta, kun kuusi kuntaa Notre-Dame-de-Briancon, Pussy, Celliers, Petit Cœur, Doucy ja Naves yhdistyivät. Albertvillen talviolympialaisissa vuonna 1992 La Léchèressä oli kisojen lehdistökeskus.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **La Léchère** Wikimedia Commonsissa

Lähteet
-------

1. ↑  Insee
2. ↑  Tour de France 2018
Guignol-nukke
**Guignol** on Ranskan tunnetuimpia nukkehahmoja. Lyonilainen nukkenäyttelijä Laurent Mourguet loi tämän käsinukkehahmon 1800-luvun alussa italialaisten nukkien pohjalta. Guignol on *canut* eli silkkitehtaan työntekijä.

Guignol sai luultavasti nimensä oikean lyonilaisen silkkityöläisen mukaan. Guignolin nukkenäyttelijät esittivät hahmoa puhuen lyonilaisella paikallismurteella, ja nukke oli puettu perinteiseen talonpoikaispukuun. Guignolilla on pieni pystynenä ja suuret silmät. Hän on helposti huijattavissa, mutta onnistuu toisaalta aina pääsemään pälkähästä. Nukketeatteriesityksissä on yleensä mukana myös Guignolin vaimo Madelon sekä Guignolin erottamaton ystävä Gnafron. Jotkut Guignol-esitykset muistuttavat englantilaisia Punch and Judy -nukketeatteriesityksiä, mutta yleensä Guignol esiintyy omanlaisissa näytelmissä. Guignolin nukketeatteriesitykset edellyttävät yleisöltä aktiivista osallistumista, ja esitykset on suunnattu pääasiassa lapsille. Pariisin kaduilla voi nähdä säännöllisesti Guignol-nukketeatteria.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Guignol *Encyclopedia Britannica*. Viitattu 7.9.2023. (englanniksi)
2. 1 2  Guignol *Enciclopedia Treccani*. Viitattu 7.9.2023. (italiaksi)