Sotilaita Bamakon kaduilla vallankaappauksen aikana.
Malin viimeisin vallankaappaus tapahtui elokuussa 2020, kun maan armeija syrjäytti presidentti Ibrahim Boubacar Keïtan ja valta siirtyi sotilaiden muodostamalle juntalle.

Mali on kärsinyt pitkään islamistien ja etnisten ryhmien väkivallasta. Maan heikko talous, korruptio ja kansalliskokousvaalien kiistanalainen tulos aiheuttivat kesäkuussa 2020 laajoja mielenosoituksia, joissa vaadittiin presidentti Keïtan eroa. Myös armeija oli tyytymätön maan tilanteeseen.

Vallankaappaus tapahtui 18. elokuuta, kun Katin varuskunnasta Bamakoon saapuneet joukot pidättivät presidentti Keïtan ja pääministeri Boubou Cissén. Keïta ilmoitti televisiossa eroavansa verenvuodatuksen välttämiseksi. Hän kertoi samalla kansalliskokouksen ja maan hallituksen hajottamisesta. Pidätetyt vietiin Katin varuskuntaan. Heidän joukossaan oli myös kansalliskokouksen puheenjohtaja Moussa Timbiné.

Kaappauksen tehneet sotilaat ilmoittivat vallan siirtyneen kansalliselle pelastuskomitealle CNSP:lle. Sen puheenjohtaja ja Malin väliaikainen valtionpäämies oli eversti Assimi Goïta. Sotilaiden mukaan heidän tavoitteenaan oli estää maan luisuminen kaaokseen. He lupasivat uusia vaaleja ja paluuta siviilivaltaan.

YK:n turvallisuusneuvosto, Afrikan unioni, Länsi-Afrikan talousyhteisö, Yhdysvaltojen ulkoministeri Mike Pompeo ja entisen siirtomaaisännän Ranskan presidentti Emmanuel Macron tuomitsivat vallankaappauksen. Malin oppositioliike M5–RFP ilmoitti tukevansa kaappajia ja heidän pyrkimyksiään. Mielenosoituksia johtanut imaami Mahmoud Dicko ilmoitti vetäytyvänsä politiikasta.

Länsi-Afrikan talousyhteisön edustajat kävivät sotilasjuntan kanssa neuvotteluja tilanteen ratkaisemiseksi. CNSP esitti niissä kolmen vuoden siirtymäkautta, jonka aikana maata johtaisi armeijan valitsema presidentti ja etupäässä sotilaista koostuva hallitus. Presidentti Keïta siirrettiin kotiarestiin elokuun 27. päivän vastaisena yönä ja hän lähti myöhemmin Abu Dhabiin saamaan lääkärinhoitoa.

Sotilasjuntan puheenjohtaja Assimi Goïta ilmoitti 12. syyskuuta paluusta siviilivaltaan 18 kuukauden siirtymäkauden jälkeen. Sotilaiden valitsema siirtymäkauden presidentti Bah N’Daw vannoi virkavalan 25. syyskuuta. Goïtasta tuli samalla maan varapresidentti. Lokakuussa 2020 muodostettiin Moctar Ouanen johtama hallitus, jonka avainministereiksi nimitettiin neljä sotilasta. Länsi-Afrikan talousyhteisö päätti sen jälkeen asettamiensa talouspakotteiden poistamisesta. Joulukuussa perustettiin väliaikainen lainsäädäntöelin, ja presidentti N’Daw lakkautti CNSP:n siirtymäkauden peruskirjan mukaisesti.

Siirtymäkauden aikataulu julkistettiin huhtikuussa 2021. Sen mukaan lokakuussa 2021 on määrä järjestää kansanäänestys muutoksista perustuslakiin, joulukuussa alue- ja paikallisvaalit sekä helmi-maaliskuussa 2022 presidentin- ja parlamenttivaalit. Sotilaat syrjäyttivät presidentti N’Dawin ja pääministeri Ouanen toukokuussa 2021, mutta lupasivat, että vaalit tullaan järjestetään suunnitellun aikataulun mukaisesti. Siirtymäkauden presidentiksi nousi vallankaappauksen johtaja ja varapresidenttinä toiminut Goïta.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5 6  Mali coup: UN joins global condemnation of military takeover *BBC News*.  20.8.2020. Viitattu 20.8.2020. (englanniksi)
2. ↑  Mali: Assimi Goïta devient «chef de l’État», la Cedeao exige une «transition civile immédiate» *Jeune Afrique*.  28.8.2020. Viitattu 29.8.2020. (ranskaksi)
3. ↑  Mali: la junte propose une transition de trois ans avec une direction militaire *RFI*.  24.8.2020. Viitattu 24.8.2020. (ranskaksi)
4. ↑  Ibrahim Boubacar Keïta: les premières heures de liberté (relative) de l’ancien président malien *Jeune Afrique*.  28.8.2020. Viitattu 29.8.2020. (ranskaksi)
5. ↑  Mali: Ibrahim Boubacar Keïta a quitté Bamako pour Abu Dhabi *Jeune Afrique*.  6.9.2020. Viitattu 11.9.2020. (ranskaksi)
6. 1 2  Mali: Août 2020-Mai 2021: Chronique d’une transition mouvementée *Maliactu*.  27.5.2021.  Arkistoitu 27.5.2021. Viitattu 30.5.2021. (ranskaksi)
7. ↑  Mali: la dissolution du CNSP décrétée par Bah N’Daw *Jeune Afrique*.  26.1.2021. Viitattu 30.5.2021. (ranskaksi)
8. ↑  Mali: Bah N’Daw démissionne, Assimi Goïta devient président *Jeune Afrique*.  26.5.2021. Viitattu 30.5.2021. (ranskaksi)