Ruotsin kuninkaallisessa taideakatemiassa   
 opiskelleita suomalaisia 

---



 

Johan Jacob Ahrenberg, Anton Wilhelm Arppe, Charles Bassi, Johan Zacharias Blackstadius, Edla Blommér, Erik Cainberg\*, Theodor Decker, Robert Wilhelm Ekman\*, Erik Enroth, Gustaf Wilhelm Finnberg, Johan Erik Hedberg, Johan Gustav Hedman, Gustaf Erik Hedman, Theodor Höijer, Karl Emanuel Jansson, Johan Knutson, Unto Koistinen, Helmi Kuusi, Aleksander Lauréus\*, Johan Erik Lindh, Frans Wilhelm Lüchow, Erik Johan Löfgren, Karl Peter Mazér, Hjalmar Munsterhjelm, Martti Mäki, Victorine Nordenswan, Johan Oldenburg, Antero Olin, Erik Palmstedt, Jacob Rijf, Mathilda Rotkirch, Carl Axel Setterberg, Carl Eneas Sjöstrand, Frans Sjöström, Anita Snellman, Erland Stenberg, Johan Henrik Strömer, Emanuel Thelning, Isak Wacklin, Ferdinand von Wright, Magnus von Wright, Wilhelm von Wright   
 \* agré

 

 

 

 

 

 

 

 

 

 

 

 

 

 


Romantiikka 

---

Caspar David Friedrich, Vaeltaja sumumeren yllä, 1818.
 Caspar David Friedrich, *Vaeltaja sumumeren yllä*, 1818. 

Pääsuunnat 

Romantiikka | Kansallisromantiikka

Muut virtaukset 

Düsseldorfin koulukunta | Hudson River -koulukunta | Goottikulttuuri | Karelianismi

Aiheet 

Vastavalistus | Romantiikan musiikki | Pittoreski | Subliimi | Yhtenäistaideteos | Boheemi | Ossianin laulut | Maailmantuska

Teokset 

*Medusan lautta* | *Vapaus johtaa kansaa*

Tekijät 

Ivan Aivazovski | Albert Bierstadt | William Blake | John Constable | Eugène Delacroix | Robert Wilhelm Ekman | Caspar David Friedrich | Henry Fuseli | Théodore Géricault | Francisco de Goya | Aleksander Lauréus | Friedrich Overbeck | Vasili Tropinin | William Turner

 

 

 

 

 

 

 

 

 

 

**Aleksander Lauréus**, myös **Alexander Lauraeus** (4. tammikuuta 1783 Turku – 21. lokakuuta 1823 Rooma, Italia) oli suomalainen taidemaalari. Lauréus sai kuninkaallisen hovimaalarin arvonimen vuonna 1811, ja hänet nimitettiin Taideakatemiaan vuonna 1812. Hän toimi jonkin aikaa opettajana Ruotsin kuninkaallisessa taideakatemiassa (*Kungliga Akademien för de Fria Konsterna*) Tukholmassa.

Elämäkerta
----------

Lauréuksen vanhemmat olivat teologian tohtori, Turun suomalaisen seurakunnan kirkkoherra Alexander Lauréus (s. 1758) ja Ulrika Lovisa o.s. Simolin. Äitinsä puolelta hän kuului transsylvanialais-unkarilaiseen Báthoryn kreivilliseen sukuun. Heidät vihittiin Turussa 29. syyskuuta 1782. Isä oli leski, ja hänen ensimmäinen puolisonsa oli Martha Catharina Frostera. Myös Alexanderin isänisän nimi oli Alexander (s. 1725). Alexanderilla oli ainakin 14 sisarusta. Hänen puolisonsa oli Margareta Charlotta Thynelius.

Lauréus oli Ulrika Lovisan esikoispoika. Äiti kuoli seitsemännen lapsensa synnytykseen 1794. Alexander oli 11-vuotias, kun isä solmi heti suruajan jälkeen uuden avioliiton 31-vuotiaan Maria Juliana Vinqvistin kanssa. Alexander aloitti koulunkäynnin Turun katedraalikoulussa ja pääsi ylioppilaaksi vuonna 1800. Tuolloin häntä kiinnostivat Rousseaun kirjat. Hän opiskeli luultavasti Turun piirustuskoulussa 1800–1802, jolloin opettajana toimi Erik Johan Hedberg. Lauréus sai 1802 Turun läänin maaherra Olof Wibeliuksen johtamalla varainkeruulla kootun 195 riikintaalerin 32 killingin suuruisen stipendin Tukholmassa Ruotsin kuninkaallisessa taideakatemiassa (Kungliga Akademien för de Fria Konsterna) opiskelua varten.

Lauréus lähti syksyllä 1802 Tukholmaan ja aloitti opiskelut Taideakatemian ala-asteella niin sanotussa prinsiippikoulussa 1802–1803. Johtajana oli tuolloin Lorenz Pasch, ja opettajina toimivat muun muassa J. T. Sergel, Louis Masleriez, C. F. von Breda ja Pehr Hilleström. Alexanderia olivat tukemassa kuninkaallinen sihteeri Gummér ja suomalaissyntyinen eversti, taideakatemian jäsen J. A. von Gertten. Vuosina 1804–1805 Lauréus opiskeli mallikoulussa, Taideakatemian ylemmällä asteella. Hän sai yksityishenkilöltä 50 riikintaalerin piirustuskilpailun palkinnon, jonka turvin hän kävi kotonaan Turussa ja ehkä myös Ahvenanmaalla. Hän maalasi isänsä ja äitipuolensa muotokuvat. Lauréus ei ilmeisesti enää sen jälkeen käynyt Suomessa. Suomi liitettiin Venäjään 1809. Samana vuonna Lauréus kutsuttiin Taideakatemian agréksi, ja hän sai hovimaalarin arvon. Hän asui Ruotsissa yhdessä Margareta Charlotta Thyneliuksen kanssa. Vuonna 1812 Lauréus nimitettiin Taideakatemian varsinaiseksi jäseneksi. Vuosina 1815–1816 hän hoiti tilapäistä piirustuksen professuuria Taideakatemiassa 150 riikintaalerin vuosipalkalla.

Lauréukselle myönnettiin 1817 kolmivuotinen matkastipendi, ja hän lähti syyskuussa Thyneliuksen kanssa Pariisiin. Matka kesti kolme kuukautta. Pariisissa hän opiskeli Pierre-Narcisse Guérinin ateljeessa 1817–1820. Vuonna 1820 hän lähti Thyneliuksen ja upseeri-taiteilija Michael Gustaf Anckarsvärdin seurassa Italiaan Roomaan, jälleen Taideakatemian kolmivuotisen stipendin turvin. Lauréus sairastui ja kuoli 21. lokakuuta 1823. Pariisin ajalta maalauksia on vähän, mutta Rooman ajalta töitä on runsaammin.

Tuotanto
--------

Lauréuksen maalauksia on ollut näyttelyissä Italiassa Milanossa ja Roomassa vuonna 1937.

Pääosa Lauréuksen tuotannosta jäi aluksi Ruotsiin, mutta Suomen kansallinen herääminen vaikutti 1850-luvulta alkaen siihen, että teoksia ostettiin Suomeen. Nykyisin teoksia on Ateneumin, Turun, Tampereen ja Imatran taidemuseoissa, Cygnaeuksen galleriassa, Kansallismuseossa, Taidesäätiö Meritassa, Gyllenbergin ja Serlachiuksen taidemuseoissa. Ulkomailla maalauksia on Ruotsissa: Tukholmassa Nationalmuseumissa, Göteborgin taidemuseossa, Tukholman kaupunginmuseossa, Uddevallan Bohusläns museumissa ja Norjassa Oslossa Nasjonalgallerietissa.

Lauréuksen aikana Suomessa tuotettiin maalaustaidetta varsin vähän. Sen vuoksi hänen värikkäät ja kansanomaiset laatukuvansa olivat kansallisesti tienraivaajan asemassa.

Taidehistorioitsija Lotta Nylundin väitöskirja Lauréuksesta on tekeillä (toukokuu 2023). Näyttely Sinebrychoffin taidemuseossa on avoinna 20. elokuuta 2023 asti.

Palkinnot
---------

* Tukholman kuninkaallisen taideakatemian agré 1809

Maalauksia
----------

* Lautta, jossa on lukuisia matkustajia ja karjaa, 1808.*Lautta, jossa on lukuisia matkustajia ja karjaa*, 1808.
* Gubben med skåpet, 1809.*Gubben med skåpet*, 1809.
* Gubben med skåpet, 1809, yksityiskohta.*Gubben med skåpet*, 1809, yksityiskohta.
* Öiset ratsastajat, 1815, etsaus.*Öiset ratsastajat*, 1815, etsaus.
* Roomalainen osteria, 1820.*Roomalainen osteria*, 1820.
* Tanssikohtaus italialaisessa majatalossa, 1822.*Tanssikohtaus italialaisessa majatalossa*, 1822.
* Viininviljelijän perhe, 1822.*Viininviljelijän perhe*, 1822.
* Ryöstökohtaus, 1823.*Ryöstökohtaus*, 1823.

Lähteet
-------

* Kuvataiteilijamatrikkeli
* Aleksander Lauréus 1783–1823, 200-vuotismuistonäyttely, Suomen taideakatemia, Sinebrychoffin taidemuseo, näyttelyluettelo, Helsinki 1983

### Viitteet

1. 1 2 3  "Lauréus, Aleksander", *Otavan suuri ensyklopedia, 5. osa (kriminologia-makuaisti)*, s. 3592–3571. Otava, 1978. ISBN 951-1-04827-9.
2. ↑  Aleksander Lauréus s. 4.
3. ↑  Aleksander Lauréus s. 5.
4. ↑  Aleksander Lauréus s. 6.
5. ↑  Harri Mäcklin: Tavallista kanssa ja dramaatista valoa.  *Helsingin Sanomat*, {{{Vuosi}}}.

Kirjallisuutta
--------------

* Kasimir Leino: Hovimaalaaja Aleksander Lauréus ja hänen ympäristönsä, 1908.
* Stjernschantz, Torsten: Alexander Lauréus: en konsthistorisk studie, Schildt, 1914.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Aleksander Lauréus** Wikimedia Commonsissa

* Aleksander Lauréus Kansallisgallerian kokoelmissa
* teoksia Helsingin yliopistomuseo Arppeanumissa
* Matkustajia iltanuotiolla, 1817, Tampereen taidemuseo
* Huilunsoittaja ja luutunsoittaja, Gösta Serlachiuksen taidemuseo (Arkistoitu – Internet Archive)
* Kehräävä nainen, Villa Gyllenberg (Arkistoitu – Internet Archive)
* Marjatta Saksa: Suomalaisten kuvataiteilijoiden matkat Italiaan, pro gradu, tiivistelmä Turun yliopisto[vanhentunut linkki]
* Lauréus, Nordisk Familjebok, 1911

Suomen varhaiset taiteilijat *(syntymävuosi ennen vuotta 1820)*

* Immanuel Alm
* Johan Alm
* Helena Arnell
* Johan Backman
* Jonas Bergman
* Johan Zacharias Blackstadius
* Edla Blommér
* Elias Brenner
* Erik Cainberg
* Margareta Capsia
* Wilhelm Maximilian Carpelan
* Auguste Joseph Desarnod
* Robert Wilhelm Ekman
* Samuel Elmgren
* Gustaf Wilhelm Finnberg
* Lennart Forstén
* Lars Gallenius
* Johan Georg Geitel
* Berndt Godenhjelm
* Emanuel Granberg
* Johan Hedberg
* Johan Gustav Hedman
* Pietari Henrikinpoika
* Adolf Hårdh
* Johan Knutson
* Pehr Adolf Kruskopf
* Claes Lang (vanhempi)
* Petter Lang
* Aleksander Lauréus
* Johan Lefrén
* Thomas Joachim Legler
* Liedon mestari
* Johan Erik Lindh
* Gustaf Lucander
* Charlotta Malm-Reuterholm
* Karl Peter Mazér
* Erik Wilhelm le Moine
* Abraham Myra
* Didrik Möllerum
* Mathilda Rotkirch
* Nils Schillmark
* Johan Strömer
* Johan Stålbom
* Gabriel Gotthard Sweidel
* Carl Gustaf Söderstrand
* Emanuel Thelning
* Ulrik Thersner
* Mikael Toppelius
* Isak Wacklin
* Erik Westzynthius (nuorempi)
* Erik Westzynthius (vanhempi)
* Magnus von Wright
* Wilhelm von Wright


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Saksa
* Suomi (KANTO)
* Yhdysvallat
* Ruotsi
* Puola

 |
|  |
| Taiteenala | 
* KulturNav
* RKD Artists
* ULAN

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Kansallisbiografia
* Biografiskt Lexikon
* Uppslagsverket Finland
* Biografiasampo

 |

 |