*Tämä artikkeli käsittelee keisarillisen Japanin laivaston Kongō-luokan taistelulaivaa. Sanan muita merkityksiä on täsmennyssivulla.*

**Hiei** (jap. 比叡) oli keisarillisen Japanin laivaston Kongō-luokan taisteluristeilijä. Alus valmistui vuonna 1914 ja se palveli sekä ensimmäisessä että toisessa maailmansodassa.

Valmistus
---------

*Pääartikkeli: Kongō-luokka (taisteluristeilijä)*
*Hiei* tilattiin vuonna 1911 Yokosukan laivastontelakalta ja sen köli laskettiin 4. marraskuuta 1911. Alus laskettiin vesille 21. marraskuuta 1912 ja se valmistui 4. elokuuta 1914.

Palvelus
--------

1920-luvun alussa aluksen savuhormeihin asennettiin kaarevat savunhajottimet ja vuosikymmenen lopulla aluksen komentosilta modernisoitiin ja rakennettiin lisää tasanteita niin, että masto lähes peittyi. Washingtonin laivastosopimuksen hyväksymisen jälkeen alus päätettiin modernisoida, koska uusia taistelulaivoja ei saanut valmistaa ja taisteluristeilijät olivat osoittautuneet ensimmäisessä maailmansodassa epäonnistuneeksi ratkaisuksi.

*Hiei* koululaivaksi muutettuna.
Alus siirrettiin 15. lokakuuta 1929 Kuressa modernisoitavaksi, jolloin se muutettiin laivastosopimuksen rajoitusten vuoksi koululaivaksi. Aluksen romutus olisi ollut toinen vaihtoehto, joka ei tullut kysymykseen. Aluksen kattilat vähennettiin yhteentoista, joilla saavutettu maksimiteho 13 800 hevosvoimaa takasi alukselle 18 solmun huippunopeuden. Samalla uppouman pienentämiseksi poistettiin panssarivyö samoin kuin taaimmainen tykkitorni sekä kuusituumaiset apuaseet. Alus palasi palvelukseen 31. joulukuuta 1932. Alukselle palautettiin kuusituumaiset apuaseet jo vuonna 1936.

*Hiei* palautettiin sotalaivaksi, kun se siirrettiin 26. marraskuuta 1936 Kuressa telakalle. Alukselle valmistettiin samanlainen komentosilta kuin Yamato-luokan aluksille. Samoin sen poistettu suoja, aseet ja voimanlähteet palautettiin sisarluokan alusten tasolle. Toisen modernisoinnin jälkeen panssarikantena oli kolmen tuuman HC-panssari, jonka päällä oli HT-terästä. Kansi jatkui saman paksuisena reunoille asti. Savuhormien juuriin asennettiin kahdeksan tuuman VC-panssarointi. Aluksella oli kolme vesitiivistä panssarilaipiota konehuoneiden väleissä ja kaksoispohja. Uloimpana oli torpedovyö, joka oli 1,6 tuumasta kahteen tuumaan HT-terästä. Alus palasi palvelukseen vasta 31. tammikuuta 1940.

Alus osallistui 11. lokakuuta keisarin laivastokatselmukseen Jokohaman edustalla. Laivaston komentaja, amiraali Yamamoto Isoroku toivotti keisari Hirohiton tervetulleeksi *Hieille*, jonka jälkeen alus risteilijöiden *Takao*, *Kako* ja *Furutaka* saattamana tarkasti Tokionlahdella olleet 80 alusta.

Arima Kaoru vastaanotti 10. syyskuuta 1941 aluksen päällikkyyden Nishida Masaolta. Alus liitettiin vara-amiraali Takasu Shiron komentamaan 1. laivaston vara-amiraali Mikawa Gunichin 3. taistelulaivalaivueeseen, joka oli ankkurissa Hashirajimassa Hiroshimanlahdella. Laivueen muut alukset olivat *Hiein* sisaralukset *Haruna*, *Kongo* ja *Kirishima*. Alus lähti 17. marraskuuta Kisarazun laivastotukikohdasta Tokionlahdelta ja se saapui 21. marraskuuta Hitokappunlahdelle Kuriilien Etorofulle. Se lähti *Kirishiman* kanssa vara-amiraali Mikawan komentaman tukiryhmän mukana. Osastoon kuuluivat 8. risteilijäviirikön *Tone* ja *Chikuma*, *Abukuman* johtama 1. hävittäjälaivue, Midwayn maihinnousun tulitukiosasto, 1. ja 2. tukiryhmä. Mikawan osaston mukana oli Nagumo Chuichin johtaman 1. laivaston ilma-armeijan lentotukialukset. *Hiei* oli laivasto-osaston viestikeskuksena, mutta viestiliikenteen paljastumisen estämiseksi radiot sammutettiin.

### Toinen maailmansota

Japanin liittyessä toiseen maailmansotaan joulukuussa 1941 *Hiei* kuului 3. taistelulaivalaivueen 1. viirikköön, jonka mukana se oli amiraali Nagumon iskuosastossa. Osasto lähti 27. marraskuuta Kuriileilta Tankaninlahdelta hyökätäkseen Pearl Harboriin. Viirikkö oli 1. lentolaivaston mukana vuodenvaihtuessa Trukilla ja 17. tammikuuta 1942 kaukosuojaosastona Rabaulin ja Kaviengin maihinnousuissa. Alus palasi 25. tammikuuta Trukiin.

Yhdysvaltain Marshallin- ja Gilbertin saarille 1. helmikuuta tekemien hyökkäysten torjumiseksi keisarillisen Japanin laivasto lähetti alueelle lentotukialusosaston, johon myös *Hiei* kuului. Osasto kuitenkin kutsuttiin takaisin jo 4. helmikuuta ennen taistelua ja se saapui Palaulle 8. helmikuuta. Alus lähti 18. helmikuuta uudelleen merelle *Kirishiman*, *Akagin*, *Kagan*, *Hiryūn* ja *Soryūn* kanssa kahden raskaan risteilijän ja yhdeksän hävittäjän suojaamana iskeäkseen Darwiniin. Lentotukialus koneet lähetettiin seuraavana päivänä hyökkäykseen Bandamereltä. Iskun jälkeen osasto lähti Staringinlahteen Kendarille Celebeseillä, jonne se saapui kaksi päivää myöhemmin.

*Hiei* lähti 25. helmikuuta Kendarilta lentotukialusosaston mukana purjehdukselle Jaavan eteläpuolisille alueille tukeakseen Jaavan maihinnousuja. Matkalla *Hiei*, *Kirishima* sekä risteilijät upottivat Jaavan eteläpuolella 1. maaliskuuta Yhdysvaltain laivaston hävittäjä *USS Edsallin*, mihin kului 297 kappaletta 14 tuuman ja 132 kappaletta kuuden tuuman kranaatteja. Alus palasi osaston mukana Staringinlahdelle 11. maaliskuuta.

Alus lähti kuukauden lopulla lentotukialusosaston mukana Intian valtamerelle suunnattuun iskuun. Osaston lentokoneet upottivat Ceylonin eteläpuolella *HMS Dorsetshiren* ja *HMS Cornwallin* 5. huhtikuuta, jonka jälkeen lentokoneet tekivät hyökkäyksen Ceylonille. Osasto palasi 12. huhtikuuta Malakansalmeen. *Hiei* lähti 25. toukokuuta Midwayn maihinnousujoukkojen suojana. Operaatio osoittautui katastrofiksi ja operaatiosta vapauduttuaan alus liitettiin 3. laivastoon.

*Hiei* ilmahyökkäyksen maalina 13. marraskuuta 1942.
Alus osallistui elokuun lopulta alkaen Guadalcanalin taisteluihin. Se lähti *Kirishiman*, risteilijän ja kahdentoista hävittäjän kanssa Trukilta 9. marraskuuta tulittaakseen Hendersonin lentokenttää 12.–13. marraskuuta välisenä yönä. Osasto kohtasi varhain aamulla 13. marraskuuta Savon saaren edustalla rautapohjan salmessa Yhdysvaltain laivasto-osaston (TG67.4), johon kuului risteilijöitä ja hävittäjiä. Yöllisessä taistelussa upposivat risteilijät *USS Atlanta* ja *USS San Francisco* sekä neljä hävittäjää. Tuhoutuneet risteilijät olivat kuitenkin ennen uppoamistaan vaurioittaneet pahoin *Hieitä*, johon osui kaikkiaan 85 erikokoista kranaattia. Hävittäjä *Yukikazen* suojaama liikuntakyvytön taistelulaiva joutui 14. marraskuuta jatkuvien Yhdysvaltain maavoimien lentojoukkojen B-17-pommittajien hyökkäysten kohteeksi. Alukseen osui kaksi Grumman TBF Avenger -torpedopommittajien laukaisemaa torpedoa. Useiden osumien jälkeen miehistölle annettiin määräys jättää alus ennen kuin saattohävittäjät upottaisivat sen. *Hiei* upposi vieden mukanaan 188 miehistönjäsentä.

Lähteet
-------

* Gardiner, Robert (toim.): *Conway’s All the World’s Fighting Ships 1860–1905*. Lontoo: Conway Maritime Press, 2002. ISBN 0-85177-133-5. (englanniksi)
* Gardiner, Robert (toim.): *Conway’s All the World’s Fighting Ships 1906–1921*. Lontoo: Conway Maritime Press, 1985. ISBN 0-85177-245-5. (englanniksi)
* Hore, Peter: *The Ironclads*. Lontoo: Southwater, 2006. ISBN 1-84476-299-8. (englanniksi)
* Whitley, M. J.: *Battleships of World War Two – An International Encyclopedia*. Lontoo: Arms and Armour, 1998. ISBN 1-85409-386-X. (englanniksi)

### Viitteet

1. ↑  Whitley 1998, s. 179.
2. 1 2 3  Whitley 1998, s. 181.
3. 1 2  IJN Hiei: Tabular Record of Movement CombinedFleet.com. Viitattu 9.8.2016. (englanniksi)
4. 1 2 3  Whitley 1998, s. 184.
5. ↑  Whitley 1998, s. 184–185.
6. ↑  Whitley 1998, s. 185.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Hiei (1912)** Wikimedia Commonsissa

Kongō-luokan taisteluristeilijät

|  |
| --- |
| *Kongō* - *Hiei* - *Kirishima* - *Haruna* |
| Edeltäjä: Ibuki-luokka – Seuraaja: Amagi-luokka |