**Lästi** (ruots. *läst*) on vanha Keski- ja Pohjois-Euroopassa käytössä ollut tilavuus- ja painomitta. Sen suuruus on vaihdellut ajan, tavaralajin ja paikkakunnan mukaan.

Suomi ja Ruotsi
---------------

Ruotsissa ja Suomessa määrättiin vuonna 1726 laivan kantavuuden mittana käytetyn *laivan lästin* eli *raskaan laivalästin* (*svår läst, skeppsläst* tai *tung läst*) suuruudeksi 18 kippuntaa (*skeppund*) rautapainoa (*jernvigt*) eli tapulikaupunkipainoa (*stapelstadsvigt*), joka on yhtä kuin 2 448 kilogrammaa*lähde?*. Naulapainoa eli ruokatavarapainoa käytettäessä laivalästi oli 14 kippuntaa 8 leiviskää (*lispund*), 2 448 kg, joka tilavuusmittana vastaa 1 480 kannua eli 3 870 litraa. Ennen tätä määräystä lästi oli ollut 2 440 kilogrammaa.*lähde?*

Ruotsin 21. joulukuulta 1865 olevan laivanmittaussäännön mukaan otettiin käyttöön *uusi lästi* (*nyläst*), jonka suuruus oli 10 000 naulaa (*skålpund*),*lähde?* eli 4 250 kilogrammaa. Yksi uusi lästi vastaa 1,74 Suomen raskasta lästiä*lähde?*.

Suomessa alettiin vuoden 1867 alusta käyttää laivanmittauksessa uutta mittaustapaa. Laivan kantavuus lästeissä saatiin kertomalla ensin toistensa kanssa kolme lukua: laivan pituus lastilinjan kohdalta, uppoama ja keskileveys. Mittayksikkönä käytettiin Suomen jalkoja ja niiden kymmenesosia. Näiden kolmen luvun tulo jaettiin luvulla 93. Osamäärä ilmoitti laivan kantavuuden lästeissä, joiden suuruus oli 5 760 naulaa.

Laivan kantavuuden mittana lästi korvattiin rekisteritonnilla (*registerton*) Ruotsissa vuoden 1874 laivanmittaussäännössä, Suomessa sama tapahtui vuonna 1877 (asetus 22/1876)*lähde?*. Rekisteritonni on 100 englantilaista kuutiojalkaa eli 2,8316 kuutiometriä. Rekisteritonni vastaa 0,54 Suomen raskasta lästiä eli on 1 322 kilogrammaa. Yksi lästi on 1,83 rekisteritonnia.

Puuhiilen tilavuusmittana lästi oli vuodesta 1865 Ruotsissa 75,6 kuutiojalkaa eli 1 980 litraa.*lähde?* Myöhemmin, vielä 1900-luvun alussa, puuhiilen ja halkojen mittaamiseen käytettynä tilavuusmittana lästi oli 2 000 litraa eli 2 kuutiometriä. *Kauppalästin* suuruus oli 2 970 litraa*lähde?*.

Kauppalästi (*kommersläst* tai *handelsläst*) oli Ruotsissa 1 134 kannua (*kanna*) eli 2 970 litraa.

Vanhana tilavuusmittana käytetyllä lästillä oli kolme kokoa: 12, 13 tai 24 tynnyriä (*tunna*). Yleensä lästi tarkoitti hiiliä, kalaa, tervaa, viljaa tai voita mitattaessa 12 tynnyriä eli 1 978 litraa. Lästi tervaa tarkoitti 1600-luvulla 12 tynnyriä eli 1 507 litraa. Vuodesta 1855 Ruotsissa tynnyri nestetavaran mittana oli 125,62 litraa ja kuivan tavaran mittana 146,35 litraa. Suomessa tynnyri kuivaa tavaraa oli 164,88 litraa.

Tilavuusmitta ulkomailla
------------------------

Kuivaa tavaraa mitattaessa lästin suuruus vaihteli paikkakunnittain:

* Saksassa lästi (saksaksi *Last*) viljan ja hiilen kaltaisten kuivien tavaroiden tilavuusmittana oli Bremenissä 40 vakkaa (*Scheffel*) eli 2 964,2 litraa.
* Hampurissa lästi oli 30 vakkaa eli 3 297,7 litraa.
* Hannoverissa lästi oli 96 *Himten*-nimistä mittayksikköä eli 2 990,6 litraa.
* Holsteinissa yksi lästi tarkoitti 24 tynnyriä (saksaksi *Tonne*).
* Lyypekissä lästi oli 96 vakkaa eli ruista tai vehnää mitattaessa 3 330,7 litraa mitattaessa ruista tai vehnää, mutta 3 792 litraa mitattaessa kauroja.
* Mecklenburg-Schwerinissä yksi lästi tarkoitti 96 vakkaa eli 3 733,4 litraa.
* Oldenburgissa lästi oli 144 vakkaa eli 3 283,5 litraa.
* Preussissa lästi oli 60 vakkaa eli 3 297,6 litraa.
* Alankomaalainen lästi oli 3 000 litraa.
* Englannissa yksi lästi oli 79,67 *imperial bushel'ia* eli 2 908 litraa viljaa.
* Tanskalainen lästi oli 12 tynnyriä eli 1 669,5 litraa mitattaessa kalkkia tai suolaa, 3 060,7 litraa mittaessa viljaa tai hiiliä ja 1 298,5 litraa sillimittana.
* Venäjällä lästi oli 16 *tsetvert'iä* eli 3 358,4 litraa.
* Yhdysvalloissa lästi (englanniksi *last*) oli 80 *Winchester bushel'ia* eli 2 820,5 litraa. Villaa mitattaessa lästi tarkoitti 12 säkkiä (*sack*) ja olutta mitattaessa 12 tynnyriä (*barrel*). Kalamittana lästi vastasi 10 000–12 000 silliä.

Painomitta ulkomailla
---------------------

Kauppalästiä eli komersilästiä käytettiin määritettäessä laivan kantavuutta, satamamaksuja ja merirahteja. Kauppalästi (saksaksi Kommerzlast) oli Hampurissa, Bremenissä ja Lyypekissä 60 sentneriä, joka vastaa 1,22 Suomen raskasta lästiä, 3 000 kilogrammaa; Schleswigissä, Holsteinissa (52 sentneriä) ja Tanskassa 2 600 kg; Norjassa 2 590 kg. Norjan ja Tanskan kauppalästi vastasi 1,06 Suomen raskasta lästiä. Mecklenburgin kauppalästi oli 70 sentneriä, joka vastaa 1,43 Suomen raskasta lästiä, 3 500 kg. Alankomainen lästi vastasi 0,99 Suomen raskasta lästiä eli se oli 2 424 kg.

Laivan lästi (*Schiffs-Last*) oli Preussissa hiilelle 3 000 kilogrammaa, Lüneburgissa taas suolalle 1 876,810 kilogrammaa. Yksi laivanlästi eli Preussin normaalilästi oli 40 sentneriä, joka vastaa 0,82 Suomen raskasta lästiä eli oli 2 007 kg.

Venäläinen lästi oli 120 puutaa, joka vastasi 0,80 Suomen raskasta lästiä eli se oli 1 958 kg.

Saksassa lästiä käytettiin myös pellon pinta-alamittana. Lästi tarkoitti sitä alaa peltoa, jonka kylvämiseen riitti yksi lästi (tilavuusmitta) viljansiemeniä. Lästin suuruus oli 12,198–14,231 hehtaaria.

Pohjois-Saksassa lästiä käytettiin myös kappaletavaramittana kalakaupassa. Yksi lästi tarkoitti 800 silliä.

Katso myös
----------

* Lästimaksu

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5  Lästi, Tietosanakirja osa 5, palsta 1374, Tietosanakirja Osakeyhtiö 1913

Aiheesta muualla
----------------

* Läst, Nordisk familjebok, Uggleupplagan, osa 17 (ruotsiksi)