recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Iran  Saudi-Arabia
**Iranin ja Saudi-Arabian suhteet** ovat kireät.

1960- ja 1970-luvuille asti Iran ja Saudi-Arabia olivat muodollisesti liittolaisia, joiden avulla Yhdysvallat pyrki rajoittamaan Neuvostoliiton valtaa Persianlahden alueella. 1970-luvulla Saudi-Arabia alkoi ajaa tiukkaa sunnalaisuutta ja pitämään šiialaisuutta harhaoppisena. Iran julistautui vallankumouksensa yhteydessä vuonna 1979 šiialaisuuden johtajaksi. Näistä tapahtumista lähtien maiden välit ovat olleet kireät.

Iranin ja Saudi-Arabian suhteet katkesivat kokonaan vuonna 1988, mutta palautuivat vuonna 1990 Persianlahden sodan myötä. Irakin sodan vuoksi Iranin valta Irakissa kasvoi, mikä kiristi Iranin ja Saudi-Arabian suhteita. Sama on toistunut arabikevään myötä Jemenissä ja Syyriassa.

Saudi-Arabia katkaisi diplomaattisuhteensa Iraniin vuonna 2016, kun iranilaiset mielenosoittajat sytyttivät Saudi-Arabian suurlähetystön tuleen, koska se oli teloittanut siiamuslimien uskonnollisen johtajan Nimr al-Nimrin.

Lähteet
-------

1. 1 2  Niemeläinen, Jussi: Miksi Saudi-Arabia ja Iran ovat valmiita välirikkoon?.  *Helsingin Sanomat*, 6.1.2016, s. A 32. Artikkelin verkkoversio. Viitattu 8.1.2016.
2. ↑  Iran-Saudi Arabia row: Kuwait recalls ambassador from Tehran *BBC News*. BBC. Viitattu 10.3.2016. (englanniksi)
**Riccardo Campogiani** oli 16-vuotias ruotsalainen teini, joka hakattiin kuoliaaksi Tukholman keskustassa olleissa juhlissa 6. lokakuuta 2007.

Campogiani kuoli sairaalassa vakaviin vammoihin, jotka aiheutuivat useista, päähän kohdistuneista potkuista. Kuolema herätti median kiinnostuksen, kun viisi muuta Campogianin ikäistä teiniä tuomittiin syyllisiksi kuolemantuottamukseen. Kaikki viisi saivat erilaiset tuomiot, mutta nuoren ikänsä takia (kaikki alle 18-vuotiaita) ketään heistä ei voitu tuomita vankeuteen. Yksi viidestä vapautettiin kaikista syytteistä.

Campogianin tapaus oli erikoinen, koska siihen osallistui nuoria Tukholman yläluokkaisissa osissa, ja sekä murhatun että murhaajien perheillä oli rikkaat taustat.

Murhasta tuli maailmankuulu, kun Anton Abele palkittiin MTV Europe Music Awardeissa vuonna 2007 työstään katuväkivaltaa vastaan Campogianin kuoleman jälkeen.

Ilmeneminen
-----------

Riccardo Campogianin kuolema tuli otsikoihin Ruotsissa ja useat kuuluisuudet puhuivat katuväkivaltaa vastaan. Anton Abele on luonut ruotsinkielisen Facebook-ryhmän nimeltä "Bevara oss från gatuvåldet" (Säästäkää meidät katuväkivallalta). Yhdessä viikossa ryhmä sai yli 100 000 uutta jäsentä. Lisäksi 12. lokakuuta 2007 Anton Abele järjesti Tukholmassa mielenosoituksen "Lopettakaa katuväkivalta". Siihen osallistui noin 10 000 nuorta ja aikuista. Samoihin aikoihin myös muissa Pohjoismaiden suurissa kaupungeissa järjestettiin katuväkivaltaa vastustavia mielenosoituksia.

Ruotsin kuningas Kaarle Kustaa XVI ja Ruotsin kruununprinsessa Victoria ylistivät Riccardo Campogiania ja Anton Abelen työtä. Kruununprinsessa myös osallistui Campogianin muistotilaisuuteen. Campogianin perheellä oli läheiset suhteet Ruotsin kuningasperheen ja muiden Tukholman korkea-asemaisten kanssa.

Riccardo Campogiani & Alesso
----------------------------

Riccardo Campogiani oli myös ruotsalaisen elektronisen musiikin tuottaja Alesson hyvä ystävä. Campogianin kuolema motivoi Alessoa luomaan menestyvän musiikkiuran.

Aiheesta muualla
----------------

* Alesso viittaa Campogianin murhaan puolivälissä videotaan "Years"

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.   
Alkuperäinen artikkeli: en:Riccardo Campogiani
**Hinterkaifeck** oli Saksassa sijaitseva maatila, jolla tapahtui perjantaina 31. maaliskuuta 1922 yksi Saksan tunnetuimpia ja yhä selvittämättä oleva usean ihmisen surma. Teossa sai surmansa kuusi ihmistä. Tekoaseena oli kuokka.

Hinterkaifeck
Hinterkaifeckin muistomerkki (48.593150 N, 11.319371 E).
Uhrit olivat (suluissa ikä): talon isäntä Andreas Gruber (63), hänen vaimonsa Cäzilia (72), heidän leskityttärensä Viktoria Gabriel (35), Viktorian lapsi Cäzilia (7), Josef (2) sekä talon uusi piika Maria Baumgartner (44).

Maatilan nimi ei ollut virallisesti Hinterkaifeck. Nimi *Kaifeck* viittaa lähellä olevaan kylään, ja *Hinter (suom. takana)* on yksi saksan kielen prepositioista. Tila purettiin seuraavana vuonna, 1923.

Rikos
-----

Muutama päivä ennen surmia talon isäntä Gruber kertoi naapureilleen havainneensa lumessa jalanjälkiä, jotka tulivat viereisestä metsästä maatilalle. Hän ei havainnut jalanjälkiä takaisin päin, eikä kukaan tiennyt kenenkään ulkopuolisen käyneen syrjäisellä maatilalla. Hänen kerrottiin myös kuulleen ullakolta askelten ääniä. Tilalta löytyi myös tuntemattomia sanomalehtiä. Lisäksi talon avain oli kadoksissa ennen murhia.

Puoli vuotta aiemmin tilan piika jätti tilan väitettyään, että tilalla kummittelee. Uusi piika, Maria Baumgartner (44), saapuikin tilalle 31. maaliskuuta 1922, vain tunteja ennen surmaa (joskin tarkka tapahtuma-aika on tuntematon). 

Teon tekotavasta on muutamia teorioita, joista yksi uskottavimmista on se, että uhrit houkuteltiin yksi kerrallaan latoon, jossa heidät surmattiin. Tämän jälkeen surmaaja olisi tappanut talossa sisällä nukkuneet Josefin sekä Maria Baumgartnerin. 

Rikos huomattiin viiden päivän kuluttua, 4. huhtikuuta, kun naapurit menivät tilalle ihmeteltyään, että yhtäkään talon asukasta ei ollut nähty muutamaan päivään. Naapurit kuitenkin kertoivat nähneensä talon savupiipusta nousseen savua viikonlopun aikana. Tilan karja oli myös ruokittu.

Tutkimukset
-----------

Teon motiiviksi arveltiin ryöstöä, mutta talon rahakätkön löydyttyä arveltiin ettei ryöstö voinut olla motiivina. Talossa pidemmän aikaa ollut henkilö olisi taatusti halutessaan sen löytänyt.

Ruumiinavauksissa todettiin Cäzilian olleen elossa muutamia tunteja teon jälkeen.

Rikosta yritettiin selvittää vuonna 2007 nykyaikaisilla menetelmillä, mutta tutkimukset päättyivät siihen lopputulokseen, ettei niin kauan aikaa sitten tapahtunutta rikosta voitu enää selvittää.

Lähteet
-------

* Leuschner, Peter: *Der Mordfall Hinterkaifeck: Spuren eines mysteriösen Verbrechens*. Apus-Verlag, 2007. (saksaksi)

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
**New Haven Nighthawks** on entinen jääkiekkoseura, joka pelasi AHL-liigaa vuodet 1972–1992. Joukkue toimi Minnesota North Starsin (1972–1977), New York Rangersin (1977–1981 ja 1984–1987) ja Los Angeles Kingsin (1981–1991) farmiseurana. Nighthawks pelasi kotiottelunsa New Haven Coliseum -areenalla.

Nighthawks pelasi Calder Cupin finaaleissa neljästi: vuosina 1974, 1978, 1979 ja 1989. Viimeisen finaalivuosi oli yllätyksellisin, sillä joukkue oli vasta neljäs omassa divisioonassaan, mutta tiputti jatkosta kaksi paremmin sijoittunutta joukkuetta. Vasta finaalisarjassa Adirondack Red Wings oli parempi voitoin 4–1. Nighthawksin viimeinen peli oli pudotuspeleissä keväällä 1993, jolloin vastassa oli myös Adirondack Red Wings.

Nighhawksin kuuluisimpia pelaajia ovat Tom Colley, Billy O'Dwyer, Al Tuer, Bobby Sheehan ja Dale Lewis. Colley pelasi seurassa eniten pelejä (534) ja sai eniten pisteitä (204+281). Seura tunnettiin pelaajien kovasta kierrätyksestä, sillä Colleyn lisäksi kukaan toinen pelaaja ei edustanut joukkuetta yli 300 ottelussa. Lisäksi Nighthawksilla on edelleen AHL-ennätys: joukkue käytti 62 pelaajaa kaudella 1985–1986, mikä on enemmän kuin mikään toinen joukkue on käyttänyt kauden aikana.

Kaudeksi 1992–1993 organisaatio vaihtoi nimensä New Haven Senatorsiksi, kun se aloitti yhteistyön Ottawa Senatorsin kanssa. Seuraavalla kaudella seura siirtyi Prinssi Edwardin saarelle ja tunnettiin nimellä Prince Edward Island Senators. Nykyään edelleen Senatorsin farmiseurana toimiva organisaatio kantaa nimeä Binghamton Senators.

Joukkueessa on pelanut myös Raimo Helminen.

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.   
Alkuperäinen artikkeli: en:New Haven Nighthawks
**Hinnanalennus** tarkoittaa kaupan kohteessa olevan virheen vuoksi ostajalle myönnettyä vähennystä hyödykkeestä korvaukseksi alun perin sovittuun rahamäärään tai muuhun vastikkeeseen. Tavallisesti hinnanalennuksen suuruus lasketaan niin, että alennetun ja alun perin sovitun hinnan välinen suhde vastaa virheellisen ja sopimuksen mukaisen hyödykkeen arvon suhdetta. Alennuksen määrä ei riipu virheen syystä, vaan sillä korvataan kaupan kohteen hintaan vaikuttavat virheet. Hinnanalennuksen lähikäsite on vahingonkorvaus, jolla kuitenkin on erilainen peruste ja laskemistapa.

Oikeuskäytännössä hinnanalennusta käytetään seuraamuksena asuntojen, irtaimen, kiinteistöjen ja palveluiden kaupassa. Se vakiintui suomalaiseen oikeuskäytäntöön pohjoismaisten kauppalakien ja oikeuskirjallisuuden välityksellä, mutta säädöspohjaiseksi se tuli vasta kuluttajansuojalain (38/1978) ja kauppalain (355/1987) myötä.

Lähteet
-------

1. 1 2  *Encyclopædia iuridica fennica,* Suomalainen lakimiesyhdistys 1994–1999, ISBN 951-855-135-9, osa I palstat 174–175.
**Sotakorvauskuunari** (ruots. *krigsskadeståndsskonare*, ven. репарационная шхуна, *reparatsionnaja šhuna*, vir. *sõjakahjutasukuunar*, engl. *war intemnity schooner*) on Suomessa vuosina 1946–1952 rakennettu kolmimastoinen rahtipurjealus apukoneineen (kuunari).

Jatkosodan päättäneen aselevon mukaan Suomen oli "korvattava Neuvostoliitolle sodan ja Neuvostoliiton alueen miehityksen aiheuttamat vahingot 300 000 000 kultadollarin (ns. sotakorvausdollari) arvosta". Tämä sotakorvaus sisälsi noin 500 laivan rakentamisen ja toimituksen Neuvostoliittoon 66,2 miljoonalla dollarilla.

Suurin erä niistä oli 91 puisen kolmimastoisen kuunarin sarja, joka on maailman suurin puisten purjelaivojen sarja. Suunnittelijana oli Jarl Lindblom, joka vuonna 1939 oli Yhdysvalloissa tutkinut puulaivojen sarjatuotantoa.

Sarjan ensimmäisen laivan Akademik Šokalskin (H-01) mukaan koko sarjan kuunareita kutsutaan myös Akademik Šokalski -luokan kuunareiksi. Laivoja rakennettiin erilaisilla takiloinnilla, ja niissä on poikkeuksia sekä tehtaan että rakennusajan mukaan (pääkone, apukoneet, mastot ym). Laivoja rakennettiin Suomessa:

* F. W. Hollming, Rauma. 34 laivaa (H-sarja)
* Laivateollisuus (LaTe), Turku. 45 + 1 laivaa (L-sarja)
* August Eklöf, Porvoo. 7 laivaa (E-sarja)
* Valkon Laiva, Loviisa. 4 laivaa (V-sarja)

Laivoja käytettiin aluksi pääasiassa rannikkorahtiliikenteessä, myöhemmin erityisesti koulutuslaivoina. Useita aluksia käytettiin Neuvostoliiton elokuvissa, joissa ne esiintyivät historiallisina purjelaivoina.

Suomen ja naapurimaiden laivoja
-------------------------------

* Vega (L-44) Pietarsaaressa
* Viiden kuunarin hylky voidaan havaita Viron rannikolta ja vesiltä:
	+ Tšaika (H-14) Haran lahti
	+ Raketa (H-19) Haran lahti
	+ Professor Rudowitz (H-47) oli vuodesta 1968 ravintolalaiva Kihnu Jõnn Piritan satamassa Tallinnassa. Upotettiin vuonna 1979 Paljassaaren sataman lähistölle
	+ Saira (L-15) Käsmun lahti
	+ Mõntu (L-28) upotettiin vuonna 1959–1965 Kalamajan rantaan Tallinnan keskikaupungissa
	+ Piritan sataman laitureihin on upotettu vielä noin 10 alusta, mukaan lukien sarjan ensimmäinen laiva Akademik Šokalski (H-01)
* Kapella (L-03) poistettu käytöstä 1969; upotettiin Riian lähistöllä 2011 Latviassa
* Meridianas (L-05) oli vuodesta 1970 ravintolalaiva Klaipėdassa Liettuassa. Rakennettiin 2013 täysin uudelleen
* Sirius (L-02) oli vuosina 1976–2015 ravintolalaiva Kronverk Leningradissa/Pietarissa. Oli vieleä toukokuussa 2020 uivana
* Zapad (L-17) oli vuodesta 1980 museolaiva Arkangelissa. Paloi maaliskuussa 2016

Lähteet
-------

* Sirpa Wahlqvist. "Sydämellä rakennetut seililaivat – Sotakorvauskuunareiden rakentaminen ja rakentajat F.W. Hollming Oy:n telakalla Raumalla 1945–1952". Turun yliopisto, 2011. ISBN 978-951-29-4856-7
**Hinta.fi** on suomalainen hintavertailusivusto, jossa käyttäjä voi verrata tuotteita hinnan, toimitusnopeuden ja tuotteiden käyttäjien tekemien arviointien perusteella. Lisäksi tuotteiden hintakehitystä voi seurata hintaseurantatyökalulla halutulla aikavälillä jopa päivän tarkkuudella. Kuvaajasta voi tarkastella halvimman, keskimääräisen ja kalleimman hinnan ohella myös yksittäisten kauppojen hintatietoja. Hinta.fi keskittyy teknisiin tuotteisiin ja siihen liittyminen on kaupoille ilmaista.

Sivusto lanseerattiin vuonna 2012 ja sivustolla listataan hinnat 73 kaupasta. Sivustolla vierailee viikoittain noin 50 000 kävijää, aktiivisia tuotteita on lähes 500 000 ja yksittäisiä hintoja noin 1 800 000.

Palvelun omistaa Suomen Hintavertailu Oy, joka on itsenäinen yritys. Hinta.fi on alun perin lähtöisin tietotekniikka-aiheiselta Muropaketti-sivustolta, jossa se oli oma osionsa. Vuodesta 2016 lähtien Hinta.fi toiminut itsenäisenä sivustona.

Historia
--------

Tekniikkaan keskittyvä Hinta.fi lanseerattiin 10. lokakuuta vuonna 2012 Muropaketin Hintavertailuna osaksi tietotekniikka-aiheista Muropakettia. Aluksi sivusto toimi osoitteessa hintavertailu.muropaketti.com.

7. heinäkuuta vuonna 2014 Muropaketin Hintavertailu muutti osoitteeseen hinta.fi. Samassa yhteydessä sivuston brändiä muutettiin siten, että Hinta.fi:stä tuli ensisijainen nimi, vaikka palvelu tunnettiin edelleen Muropaketin Hintavertailuna.

Yhteistyö Otavamedia Oy:n omistaman Muropaketti-sivuston kanssa päättyi 1. tammikuuta vuonna 2016 ja palvelu jatkoi itsenäisenä sivustona Hinta.fi-nimellä.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Tietoa palvelusta | Hinta.fi *hinta.fi*. Viitattu 7.4.2017.
2. ↑  Uusi ominaisuus Hinta.fi-hintavertailuun: Käyttäjien tuotearvostelut - io-tech.fi *io-tech.fi*.  Arkistoitu 7.4.2017. Viitattu 7.4.2017.
3. ↑  Hinta.fi-hintavertailu on nyt myös hintaseuranta - io-tech.fi *io-tech.fi*.  Arkistoitu 1.12.2017. Viitattu 23.11.2017.
4. ↑  Sanoma alkaa tarjota huuto.netissä tietoja rahoituksen hinnasta *Arvopaperi*. Viitattu 7.4.2017. (englanniksi)
5. ↑  Hinta.fi - Suomen rautaisin hintavertailu *hinta.fi*. Viitattu 7.4.2017.
6. 1 2  Otavamedia.fi - Ajankohtaista *lehdet.otavamedia.fi*.  Arkistoitu 7.4.2017. Viitattu 7.4.2017.
7. ↑  Muropaketin Hintavertailu uuteen osoitteeseen: Hinta.fi | Muropaketti *Muropaketti*.  7.7.2014.  Arkistoitu 19.4.2015. Viitattu 7.4.2017. (englanniksi)
**Tacinga** on opuntioille (*Opuntia*) läheinen kaktuskasvisuku. Tieteellinen nimi on anagrammi sanasta catinga eli caatinga, joka on brasilialainen nimitys Bahian osavaltiossa tavattavalle kausivihannalle piikkipensaskasvillisuudelle. Suvussa on kuusi lajia.

Tuntomerkit
-----------

Kasvit ovat pensasmaisia, usein kiipeileviä tai maanmyötäisiä. Varret ovat liereitä, toisinaan hieman litistyneitä, tai pyöreitä, vastapuikeita tai soikeita muodoltaan ja hieman litistyneitä, nivelettömiä tai nivelikkäitä, vihreitä, meheviä ja aikaa myöten puutuvia. Lehdet ovat pieniä, hyvin surkastuneita, ohuita ja lieriömäisiä. Areolit ovat mustia, ja niissä on herkästi irtoavia väkäskarvoja (glokidioita). Piikkejä on kaksi tai kolme tai ei yhtään, ja ne karisevat pian. Varren kärjen ympärillä sijaitsevat kukat ovat kalpean keltaisia ja vihreän-, violetin- tai ruskeansävyisiä. Kukan tyviosa on ontto, paksu, varsimainen, pienisuomuinen ja siinä on areoleja glokidioineen. Kehälehdet ovat taipuneita, ja sekä heteet että vartalo pistävät ulos niiden suusta tiheänä kimppuna. Kehän ja hetiön välissä on pitkien ja kiharoiden karvojen muodostama kiehkura. Siitepölyhiukkasessa on 12 itureikää, pieniä piikkejä ja huokosia. Hedelmät sijaitsevat yksittäin ja ovat meheviä, pitkänomaisia, vihreitä, valkoisia, ruskehtavia tai punertavia, ja niissä on syvä napamainen muodostuma. Siemenet ovat lähes pallonmuotoisia, pallomaisia tai päärynänmuotoisia ja hieman sivulta litistyneitä. Siemenissä on tiheän karvoituksen peittämä vaippa.

Levinneisyys
------------

Suku kasvaa Brasilian itä- ja pohjoisosien caatinga-alueella.

Lajit
-----

Suvun kuusi lajia ovat:

* *Tacinga braunii*
* *Tacinga funalis*
* *Tacinga inamoena*
* *Tacinga palmadora*
* *Tacinga saxatilis*
* *Tacinga werneri*

Lähteet
-------

* Anderson, E. F. 2001: The Cactus Family. - Timber Press. Portland, Oregon. ISBN 0-88192-498-9.

### Viitteet

1. 1 2 3  Anderson 2001: 652.
2. ↑  Anderson 2001:652ss

Aiheesta muualla
----------------

* Cacti Guide.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Taksonitunnisteet | 
* Wikidata: Q140356
* Wikispecies: Tacinga
* BioLib: 105636
* CoL: 63TFP
* EoL: 5196305
* GBIF: 8198452
* GRIN: 11833
* iNaturalist: 182342
* IPNI: 297138-2
* IRMNG: 1029156
* ITIS: 907002
* NCBI: 169219
* Open Tree of Life: 912173
* POWO: urn:lsid:ipni.org:names:297138-2
* Tropicos: 40009447
* WFO: wfo-4000037411

 |

 |
**Tactical Force – erikoisjoukkue** on suoraan dvd:lle vuonna 2011 julkaistu kanadalainen toimintaelokuva. Sen pääosissa nähdään muun muassa WWE-painijatähti Stone Cold Steve Austin ja Michael Jai White. Elokuvan ikäraja on K-16.

Juoni
-----

Kapteeni Tate (Austin) ja hänen SWAT-iskuryhmänsä saavat hoidettavakseen kaupan panttivankitilanteen. Tate yrittää aluksi vastahakoisesti neuvotella tilanteessa kidnappaajan kanssa ohjekirjan mukaan mutta toiminnanmiehenä aikoo silti hoitaa tilanteen sillä tutummalla keinolla eli ammuskelulla. Myöhemmin tästä raivostuneena iskuryhmän pomo määrää kapteeni Taten ja hänen ryhmänsä palkattomalle vapaalle ja FBI:n pitämälle koulutukselle, jossa käsitellään vaihtoehtoisia ratkaisuja panttivankitilanteissa.

Iskuryhmä suunta syrjäiselle lentokonehallille harjoittelemaan toimintaa harjoitteluaseilla ja paukkupanoksilla mutta he eivät ole yksin. Samaan aikaan kaksi rikollisjengiä ovat tulleet hakemaan salaperäistä esinettä, jota kummatkin jengit jahtaavat. Kun yksi iskuryhmän jäsen tapetaan, kapteeni Tate on tiukan tilanteen edessä, koska heillä ei ole oikeita aseita tai viestimiä ja rikollisjengit yrittävät keinolla millä hyvänsä tappaa Taten ryhmän ja hankkia salaperäisen esineen.

Rooleissa
---------

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  Steve Austin  | … |  Tate
  |
|  Michael Shanks  | … |  Demetrius
  |
|  Michael Jai White  | … |  Hunt
  |
|  Adrian Holmes  | … |  Lampone
  |
|  Candace Elaine  | … |  Ilya
  |
|  Lexa Doig  | … |  Jannard
  |
|  Michael Eklund  | … |  Kenny
  |
|  Darren Shahlavi  | … |  Storato
  |
|  Peter Kent  | … |  Vladimir
  |
|  Keith Jardine  | … |  Tagliaferro
  |
**Joan Jordán Moreno** (s. 6. heinäkuuta 1994 Regencós, Espanja) on espanjalainen jalkapalloilija. Hän edustaa Espanjan Primera Divisiónissa pelaavaa Sevillaa ja on pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja.

Seurajoukkueura
---------------

Jordán liittyi barcelonalaisseura Espanyolin junioriakatemiaan vuonna 2011. Hän pelasi ensimmäisen ottelunsa seuran reservijoukkueessa kaudella 2012–2013, joka pelasi maan kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla Segunda División B:ssä.

21. elokuuta 2014 Jordán teki viisivuotisen sopimuksen seuran kanssa ja hänet nostettiin samalla edustusjoukkueen kokoonpanoon. Yhdeksän päivää myöhemmin hän pelasi ensimmäisen ottelunsa edustusjoukkueessa kotikentällä Sevillaa vastaan.

Jordán teki ensimmäisen maalinsa 10. tammikuuta 2016 ottelussa Eibaria vastaan. 26. heinäkuuta 2016 hän siirtyi kauden kestävällä lainasopimuksella Real Valladolidiin, joka pelasi yhtä sarjaporrasta alempana Segunda Divisiónissa.

13. heinäkuuta 2017 hän teki kolmivuotisen sopimuksen Eibarin kanssa ja hänestä maksettiin 1 miljoonan euron siirtokorvaus. Ensimmäisellä kaudellaan hän onnistui maalinteossa yhteensä kuusi kertaa ja antoi neljä maaliin johtanutta syöttöä.

27. kesäkuuta 2019 Jordán allekirjoitti nelivuotisen sopimuksen Sevillan kanssa ja hänestä maksettiin 14 miljoonan euron siirtokorvaus.

Lähteet
-------

1. ↑  Joan Jordán, presente y futuro del Espanyol Vavel. Viitattu 28.8.2019. (espanjaksi)
2. ↑  Renovació de Joan Jordán RCD Espanyol. Viitattu 28.8.2019. (katalaaniksi)
3. ↑  El Sevilla impone su oficio ante el Espanyol Marca. Viitattu 28.8.2019. (espanjaksi)
4. ↑  Histórico Eibar vía Japón Marca. Viitattu 28.8.2019. (espanjaksi)
5. ↑  El Pucela se hace con la cesión de Joan Jordán Real Valladolid. Viitattu 28.8.2019. (espanjaksi)
6. ↑  Joan Jordán jugará en SD Eibar hasta 2020 SD Eibar. Viitattu 28.8.2019. (espanjaksi)
7. ↑  La metamorfosis de Joan Jordán (Arkistoitu – Internet Archive) Soccer City. Viitattu 28.8.2019. (espanjaksi)
8. ↑  Joan Jordán, tercer refuerzo del Sevilla FC 19/20 Sevilla FC. Viitattu 28.8.2019. (espanjaksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Joan Jordánin tilastot BDFutbol-sivustolla (englanniksi)
* Joan Jordánin tilastot Soccerway-sivustolla (englanniksi)

Sevilla – Primera División
1 Dmitrović |
2 Montiel |
3 Augustinsson |
4 Rekik |
5 Ocampos |
6 Gudelj |
7 Suso |
8 Jordán |
9 Corona |
10 Rakitić |
11 Munir |
12 Mir |
13 Bono |
14 Óscar |
15 En-Nesyri |
16 Navas |
17 Lamela |
18 Delaney |
19 Acuña |
20 Diego Carlos |
21 Óliver |
22 Idrissi |
23 Koundé |
24 Gómez |
25 Fernando |
Valmentaja Lopetegui
**Gustav Ciamaga** (10. huhtikuuta 1930 London, Ontario, Kanada – 11. kesäkuuta 2011 Toronto, Ontario, Kanada) oli kanadalainen säveltäjä. Vaikka hänen tuotantoonsa kuuluu lukuisia muitakin kuin elektronisen musiikin teoksia, sisältyy useimpiin hänen 1960-luvun loppupuolen ja 1970-luvun teoksiinsa nauha. Hän myös kehitti yhteistyössä Hugh Le Cainen kanssa uusia laitteita elektronista musiikkia varten. Hänen teostensa joukossa ovat *Curtain Raiser* (sävelletty Louis Applebaumin kanssa, 1969) ja *Solipsism While Dying* (Lyric Arts Trion kantaesittämä, 1973). Hän myös teki vuonna 1969 tietokonesovituksen Brandenburgilaisesta konsertosta nro 1 (Johann Sebastian Bach). Ciamagan teoksia on esitetty Kanadassa, Yhdysvalloissa ja Euroopassa.

Ciamaga opiskeli vuosina 1951–1954 Länsi-Ontarion yliopistossa ja suoritti samanaikaisesti yksityisiä opintoja Gordon Delamontin johdolla. Vuosina 1954–1956 Ciamaga opiskeli Toronton yliopistossa sävellystä John Weinzweigin ja John Beckwithin johdolla; hän suoritti sävellys- ja musiikkitiedeopintoja myös Brandeisin yliopistossa Massachusettsissa, jossa hänen sävellysopettajinaan olivat Arthur Berger, Harold Shapero ja Irving Fine. Hän jatkoi opintojaan Massachusettsissa vuoteen 1963 saakka.

Ciamaga liittyi Toronton yliopiston musiikkitiedekunnan palvelukseen vuonna 1963, ja hänestä tuli elektronisen musiikin studion johtaja vuonna 1965. Vuodesta 1968 hän johti musiikin teorian ja sävellyksen jaosta. Hän työskenteli myös monissa eurooppalaisissa elektronisen musiikin studioissa ja toimi The Royal Conservatory of Musicin (Toronto) musiikkitiedekunnan dekaanina vuosina 1977–1984 sekä siirtymävaiheen rehtorina 1983–1984.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  The Canadian Encyclopedia: Gustav Ciamaga


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Yhdysvallat
* Tšekki

 |
|  |
| Taiteenala | 
* MusicBrainz

 |
|  |
| Muut | 
* Europeana

 |

 |
Joan Josep Nuet
**Joan Josep Nuet i Pujals** (s. 1964 Reus) on katalonialainen poliitikko. Hänet valittiin Katalonian alueparlamenttiin vuonna 2015 vasemmistolaisen Catalunya Sí que es Pot -vaaliliiton listalta. Vuoden 2017 vaaleissa hänet valittiin suunnilleen samojen ryhmittymien muodostaman Catalunya en Comú - Podem -vaaliliiton listalta.

Nuet toimi Katalonian parlamentin puhemiehistön kolmantena sihteerinä vuosina 2015–2017, jolloin Carles Puigdemontin johtama hallitus valmisteli ja järjesti kansanäänestyksen Katalonian itsenäistymisestä. Kansanäänestyksen ja sitä seuranneen itsenäisyysjulistuksen jälkeen Espanja nosti Katalonian hallituksen ministereitä, parlamentin puhemiehistöä ja eräitä muita avainpoliitikkoja vastaan syytteet "kapinasta", josta voidaan tuomita Espanjan lain mukaan jopa 30 vuodeksi vankilaan.

Espanjan korkein oikeus käsitteli puhemiehistön syytteitä 9. marraskuuta 2017 ja määräsi puhemies Carme Forcadellin maksamaan jopa 150 000 euron takuut vastineeksi siitä, ettei tämä joutuisi tutkintavankeuteen. Forcadell vietti yhden yön vankilassa, mutta vapautui seuraavana päivänä maksettuaan takuut. Oikeus ei hyväksynyt, että Forcadell olisi maksanut takuut jo samana päivänä, jona ne määrättiin ja Nuet arveli, että Forcadell pyrittiin näin saamaan tarkoituksella edes hetkeksi vankilaan. Neljälle muulle puhemiehistön jäsenelle (Anna Simó, Lluís Corominas, Lluís Guinó ja Ramona Barrufet) määrättiin 25 000 euron takuut, ja syytetyistä vain Nuet päästettiin tutkinnan ajaksi vapaaksi ilman rajoituksia.

Maaliskuussa 2018 Espanjan korkeimman oikeuden tuomari Pablo Llarena yksilöi tarkemmin, millä rikosnimikkeellä kutakin poliitikkoa tultaisiin syyttämään oikeudessa. Tässä yhteydessä kapinasyyte (kat. *rebel·lió)* lievennettiin Nuetin osalta syytteeksi "kansalaistottelemattomuudesta" (kat. *desobediència*), mutta Forcadell ja useita yhä "kapinasta" syytettyjä ministereitä (Jordi Turull, Raül Romeva, Josep Rull ja Dolors Bassa) vangittiin uudelleen heidän tehdessä näin vankilassa seuraa Oriol Junquerasille, Joaquim Fornille, Jordi Sànchezille ja Jordi Cuixartille, jotka olivat olleet yhtäjaksoisesti vangittuina jo loppuvuodesta 2017 alkaen.

Nuet ja hänen puolueensa ei kannata Katalonian itsenäistymistä, mutta hän kannattaa katalonialaisten itsemääräämisoikeutta ja asian ratkaisemista kansanäänesyksellä. Häntä vastaan nostettu syyte perustuu siihen, että Espanjan mielestä Katalonian parlamentin puhemiehistö rikkoi Espanjan lakia salliessaan parlamentissa edes keskustelun mahdollisesta itsenäistymisestä.

Lähteet
-------

### Viitteet

1. ↑
2. 1 2 3
3. 1 2 3   (Arkistoitu – Internet Archive)
4. ↑
5. ↑
6. ↑
7. ↑
8. ↑
9. ↑   (Arkistoitu – Internet Archive)
**Al-Anfal-kampanja** (arab. حملة الأنفال‎‎, tunnettu myös nimellä *operaatio Anfal*, "saalis") oli Saddam Husseinin johtaman Irakin hallituksen kansanmurhakampanja, joka oli suunnattu Irakin Kurdistanin kurdeja vastaan. Sen johtohahmona vaikutti Ali Hassan al-Majid, jonka kurdit nimesivät Kemikaali-Aliksi. Hän allekirjoitti kesäkuussa 1987 määräyksen, jonka mukaan "Lainkäyttövaltansa sisällä, aseistettujen joukkojen pitää tappaa jokainen ihminen tai eläin näillä alueilla".

Kampanja sai nimensä Koraanin Surat al-Anfalista, jota Irakin entinen Baathist-hallinto käytti koodinimenä vakavissa hyökkäyksissä peshmerga-kapinallisia (kurditaistelijoita) ja pääasiassa siviilikurdiväestöä vastaan Pohjois-Irakissa, jotka suoritettiin vuosien 1986 ja 1989 välillä. Vuoteen 1988 mennessä arviolta 4 000 kylää oli tuhottu, 180 000 ihmistä tapettu ja 1,5 miljoonaa karkotettu. Kuuluisin operaation joukkosurma oli 5 000 kurdin, lähinnä siviilin kaasuttaminen hengiltä Halabjan kylässä käyttäen taistelukaasuja 16. maaliskuuta 1988.

Lähteet
-------

1. ↑  Genocide in Iraq: The Anfal Campaign Against the Kurds. A Middle East Watch Report: Human Rights Watch 1993.
2. ↑  "Profile: 'Chemical Ali'", BBC News, 2007-06-24.
3. ↑  David McDowall, *A Modern History of the Kurds*, 504 pp. I.B. Tauris, 2004, ISBN 1-85043-416-6, pp. 359
4. ↑  William Ochsenwald & Sydney N. Fisher, *The Middle East: A History*, 768 pp. McGraw Hill, 2004, ISBN 0-07-244233-6, pg 659

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
Kauden mestaruus kamppailu oli erittäin tiukka Tapparan ja Rauman Lukon välillä. Mestaruus lopulta ratkesi Lukolle yhden pisteen erolla, kun kauden viimeisessä ottelussa Lukko voitti Tapparan lukemin 6-3. Kaudella tehtiin myös seura historiaa, sillä Tapparassa pelasi ensimmäisen kerran ulkomaalainen pelaaja, hän oli Kanadalainen Henry Åkervall. Åkervall pelasi seitsemässä pelissä tehden tehot 7+3. Lokakuun puolessa välissä Tappara vietti 30-vuotisjuhlaansa.

Sarjataulukko
-------------


|  Joukkue  | O | V | T | H | TM | PM | ME | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lukko, Rauma | 18 | 15 | 0 | 3 | 94 | 41 | +53 | 30 |
| Tappara, Tampere | 18 | 13 | 3 | 2 | 99 | 43 | +56 | 29 |
| Ilves Tampere | 18 | 11 | 4 | 3 | 72 | 45 | +27 | 26 |
| KooVee Tampere | 18 | 11 | 3 | 4 | 94 | 56 | +38 | 25 |
| HJK, Helsinki | 18 | 8 | 2 | 8 | 63 | 72 | -9 | 18 |
| Karhut, Pori | 18 | 7 | 2 | 9 | 73 | 54 | +19 | 16 |
| Töölön Vesa, Helsinki | 18 | 6 | 1 | 11 | 52 | 96 | -44 | 13 |
| SaiPa, Lauritsala | 18 | 5 | 2 | 11 | 47 | 69 | -22 | 12 |
| TP-V Tampere | 18 | 4 | 1 | 13 | 57 | 106 | -49 | 9 |
| HIFK, Helsinki | 18 | 1 | 0 | 17 | 44 | 113 | -69 | 2 |

Tapparan ottelut
----------------

1 Tappara-HIFK(8-1)

2 Vesa-Tappara(4-5)

3 Tappara-TP-V(6-2)

4 Tappara-HJK(4-3)

5 TK-V-Tappara(1-3)

6 Tappara-Lukko(2-5)

7 SaiPa-Tappara(2-3)

8 Karhut-Tappara(1-2)

9 Ilves-Tappara(4-4)

10 Tappara-SaiPa(7-1)

11 HJK-Tappara(1-4)

12 Tappara-Ilves(3-3)

13 TP-V-Tappara(0-17)

14 Tappara-Karhut(6-2)

15 Tappara-Vesa(9-2)

16 Tappara-TK-V(4-4)

17 HIFK-Tappara(1-9)

18 Lukko-Tappara(6-3)

30-vuotisjuhlat
---------------

30-vuotisjuhlaottelussaan Tappara kohtasi sveitsiläisen SC Riesserseen, joka kaatuikin kahdella viime minuuttien maalilla 3-1.

Lähteet
-------

1. ↑  Kausikertomus 1962-63 *www.tappara.fi*. Viitattu 5.6.2023.
2. ↑  TAPPARAN KAPTEENIT *www.tappara.fi*. Viitattu 5.6.2023.
3. ↑  TAPPARAN VALMENTAJAT *www.tappara.fi*. Viitattu 9.6.2023.
4. ↑  Championnat de Finlande de hockey sur glace 1962/63 *www.hockeyarchives.info*. Viitattu 5.6.2023.
**Abū ʿUbayd al-Bakrī** (k. 1094) oli Al-Andalusista kotoisin ollut maantieteilijä. Hän kirjoitti laajasti Vanhan maailman maantieteestä, mutta ei ilmeisesti itse koskaan poistunut Iberian niemimaalta. Teos *Kitāb al-masālik wa’l-mamālik* ("Kirja teistä ja valtakunnista") valmistui vuonna 1068. Siitä on säilynyt vain osia, mutta se vaikutti arabialaiseen kirjallisuuteen vuosisatojen ajan.

Lähteet
-------

1. ↑  Culture in Muslim Spain Britannica
2. ↑  Al-Bakrī, Abū ʿUbayd ʿAbdallāh Ibn ʿAbd Al-ʿAzīz Ibn Muḥammad Encyclopedia.com


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Israel
* Belgia
* Yhdysvallat
* Ruotsi
* Alankomaat
* Puola
* Vatikaani

 |
|  |
| Tieteilijät | 
* CiNii

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Deutsche Biographie

 |
|  |
| Muut | 
* IdRef

 |

 |
Jousi
**Jousivakio** on suure, (symboli ***k***, yksikkö N/m), joka kertoo jousen jäykkyyden, eli kuinka vahvasti se pyrkii palautumaan tasapainoasemaansa. Jousivakio on nimestään huolimatta käytössä fysiikassa myös sellaisissa harmonisissa värähtelijöissä, joita ei kutsuta jousiksi.

Kaavat
------

Jousen keräämä potentiaalienergia P = U voiman F funktiona.
Vakiota tarvitaan jousen aiheuttaman voiman ***F*** sekä jousen potentiaalienergian *U* laskemisessa. Kun jousta on venytetty tai puristettu tasapainoasemastaan matka ***x***, jousi aiheuttaa kappaleeseen voiman (Hooken laki)

{\displaystyle F=-kx}  

Tällaista voimaa, joka on suoraan verrannollinen etäisyyteen tasapainoasemasta, sanotaan harmoniseksi voimaksi. Kappaleen potentiaalienergia jousessa on tällöin

{\displaystyle U={\frac {1}{2}}kx^{2}}.

Mittaaminen
-----------

Jousivakion mittaaminen ja laskeminen onnistuu melko helposti, kun jousen aiheuttama voima tunnetaan. Esimerkiksi kun kappale asetetaan roikkumaan jousesta, uudessa tasapainoasemassa jousen aiheuttama voima on sama kuin painovoima {\displaystyle F=mg}, jossa *m* on kappaleen tunnettu massa ja *g* on painovoiman aiheuttama putoamiskiihtyvyys. Tämän ja yhtälön **F = -kx** avulla saadaan yhtälö *mg = -kx*. Jousen venymä *x* on mitattava. Näin jousivakio on *k = -mg/x*. Tämä testi olettaa itse jousen olevan täysin painoton, joten se soveltuu tilanteeseen, jossa kappaleen massa on suuri jousen massaan nähden.

Koska harmoninen voima on Hooken lain mukaan {\displaystyle F=-kx}, saa yhtälö muodon {\displaystyle mg=-kx} ja edelleen {\displaystyle k={\frac {-mg}{x}}}. Oletuksena on, että jousen massa on merkityksetön kappaleen massaan nähden.

Aiheesta muualla
----------------

* Tutorvista.com: Spring Constant Formula (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Tappara pelasi kaudella 1960-61 jääkiekon SM-sarjassa. Tappara saavutti historiansa viidennen Suomen mestaruuden.

Mestarijoukkueen tehokas pelaaja oli Timo Ahlqvist, joka teki 26 maalia 18 ottelussa. Myös Jouni Seistamo teki keskimäärin maalin ottelua kohden. Molemmat keräsivät yhteensä 32 tehopistettä, ja he olivat myös koko sarjan pistepörssissä sijoilla yksi ja kaksi. Mestaruussarjan piste- ja maalipörssit voitti ensimmäistä kertaa Tapparan pelaaja. Lisäksi Kalevi Numminen keräsi 35 rangaistusminuuttia, mikä oli uusi yhden kauden ennätys.

Sarjataulukko
-------------


|  Joukkue  | O | V | T | H | TM | PM | ME | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tappara, Tampere | 18 |  13  |  3  |  2  |  106  |  37  | +69 | 29 |
| Lukko, Rauma | 18 |  11  |  3  |  4  |  102  |  66  | +36 | 25 |
| TK-V, Tampere | 18 |  11  |  2  |  5  |  67  |  64  | +3 | 24 |
| TPS, Turku | 18 |  8  |  5  |  5  |  73  |  58  | +15 | 21 |
| HJK, Helsinki | 18 |  9  |  3  |  6  |  85  |  76  | +9 | 21 |
| HIFK, Helsinki | 18 |  6  |  8  |  4  |  81  |  68  | +13 | 20 |
| Ilves, Tampere | 18 |  6  |  4  |  8  |  70  |  65  | +5 | 16 |
| SaiPa, Lauritsala | 18 |  6  |  3  |  9  |  46  |  77  | -31 | 15 |
| Kärpät, Oulu | 18 |  2  |  1  |  15  |  41  |  113  | -72 | 5 |
| Töölön Vesa, Helsinki | 18 |  2  |  0  |  16  |  55  |  102  | -47 | 4 |

Tapparan ottelut
----------------

1.HJK-Tappara(4-5)

2.Tappara-TK-V(2-4)

3.Tappara-Lukko(8-1)

4.Tappara-SaiPa(13-1)

5.Ilves-Tappara(3-5)

6.Vesa-Tappara(1-3)

7.Tappara-HIFK(3-3)

8.Kärpät-Tappara(1-5)

9.Tappara-TPS(7-2)

10.Tappara-HJK(5-3)

11.TPS-Tappara(2-2)

12.HIFK-Tappara(2-6)

13.SaiPa-Tappara(1-6)

14.Tappara-Kärpät(10-0)

15.TK-V-Tappara(0-12)

16.Tappara-Vesa(8-2)

17.Tappara-Ilves(3-3)

18.Lukko-Tappara(4-3)

Lähteet
-------

1. ↑  TAPPARAN VALMENTAJAT *www.tappara.fi*. Viitattu 9.6.2023.
2. ↑  TAPPARAN KAPTEENIT *www.tappara.fi*. Viitattu 9.6.2023.
3. 1 2 3  Kausikertomus 1960-61 *www.tappara.fi*. Viitattu 5.6.2023.
4. ↑  Championnat de Finlande de hockey sur glace 1960/61 *www.hockeyarchives.info*. Viitattu 5.6.2023.
Georg Ferdinand Duckwitz
**Georg Ferdinand Duckwitz** (29. syyskuuta 1904 – 16. helmikuuta 1973) oli saksalainen diplomaatti. Hän työskenteli lähetystöavustajana Saksan miehittämässä Tanskassa toisen maailmansodan aikana. Syksyllä 1943 hän paljasti tanskalaisille Saksan suunnitelman juutalaisten pakkosiirtämiseksi Tanskasta ja osallistui järjestelyihin, joilla juutalaiset pelastettiin Ruotsiin. Hänen toimintansa ansiosta arviolta 95 prosenttia Tanskan juutalaisväestöstä välttyi pakkosiirrolta.

Duckwitz liittyi 1930-luvun alussa natsipuolueeseen, koska piti puolueen strasserilaisen siiven linjaa osittain samankaltaisena pohjoismaisten sosialistipuolueiden kanssa. Pian hän huomasi kuitenkin, ettei näin ollut, ja jätti työnsä puolueen ulkopoliittisella osastolla. Vuonna 1939 hänet palkattiin Saksan lähetystöön Kööpenhaminaan.

Syyskuussa 1943 Duckwitz sai tietää Saksan suunnitelmasta juutalaisten pakkosiirtämiseksi Tanskasta. Hän yritti ensin estää suunnitelman toteuttamisen ottamalla yhteyden viranomaisiin Berliinissä, mutta se ei onnistunut. Duckwitz matkusti Tukholmaan neuvottelemaan pääministeri Per Albin Hanssonin kanssa, ja Hansson lupasi että Ruotsi ottaa juutalaiset vastaan. Sitten Duckwitz ilmoitti asiasta Tanskan sosiaalidemokraattien puheenjohtajalle Hans Hedtoftille, joka välitti tiedon eteenpäin juutalaisyhteisöille ja rabbi Marcus Melchiorille. Lukuisa joukko eri yhteiskuntaluokkiin kuuluvia tanskalaisia osallistui operaatioon, jossa yli 7 200 juutalaista ja heidän 700 ei-juutalaista sukulaistaan pääsivät pakoon Ruotsiin Juutinrauman yli kalastusaluksilla, soutuveneillä ja kajakeilla.

1950-luvulla Duckwitz toimi Saksan liittotasavallan lähettiläänä Tanskassa. Hän osallistui Willy Brandtin kanslerikaudella neuvotteluihin, jotka johtivat Varsovan sopimuksen solmimiseen Länsi-Saksan ja Puolan välillä vuonna 1970.

Vuonna 1971 israelilaisen Yad Vashem -keskuksen perustama komissio nimesi Duckwitzin Vanhurskaaksi kansakuntien joukossa.

Lähteet
-------

1. ↑  Marking the 75th anniversary of the rescue of the Danish Jews *Copenhagen Post*.  1.10.2018. Viitattu 2.10.2018. (englanniksi)
2. ↑  "Cheated of their prize" Rescue of the Jews of Denmark *Martin Gilbert*.  2.10.2017. Viitattu 10.10.2018. (englanniksi)
3. ↑  Duckwitz, Georg *Yad Vashem*. Viitattu 2.10.2018. (englanniksi)


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Saksa
* Israel
* Yhdysvallat
* Ruotsi
* Alankomaat

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Deutsche Biographie

 |

 |
**Georg Henrik von Wright** (7. toukokuuta 1723 Dragsvik – 2. maaliskuuta 1797 Pori) oli suomalainen everstiluutnantti ja maaherra.

Von Wrightin vanhemmat olivat Viron Narvassa syntynyt Jämtlandin rykmentin eversti Henrik Wright (1685–1766) ja Sofia Jonasdotter Hallenia (1689–1781). Henrik Wrightin isä Georg Wright (k. 1694) oli muuttanut Viroon vuoden 1650 tienoilla Skotlannista ja toimi Narvassa suutarimestarina. Georg Henrik von Wright oli naimisissa vuodesta 1750 Vendela Regina Borgströmin (1726–1776) kanssa ja tämän kuoltua vuodesta 1790 Catharina Agneta Stierncronan (1759–1820) kanssa. 

Von Wright palveli Uudenmaan jalkaväkirykmentissä vuodesta 1739 aluksi varusmestarina. Hänet ylennettiin luutnantiksi 1749, esikuntakapteeniksi 1760, kapteeniksi 1766, majuriksi 1772 ja everstiluutnantiksi 1780. Von Wright osallistui Ruotsin Preussia vastaan käymään Pommerin sotaan ja joutui sotavangiksi 1757. Hän oli vankeudessa sodan päättymiseen saakka 1762. Von Wright aateloitiin 1772. Hän oli Savon ja Karjalan läänin maaherrana 1781−1786. Von Wright omisti Saaren kartanon Tammelassa aluksi yhdessä kirkkoherra Johan Amnellin kanssa 1754–1773 ja sitten yksinään vuoteen 1792 saakka.

Von Wrightin poikia olivat eversti Georg Jonas von Wright (1754–1800), eversti Gustaf Fredrik von Wright (1766–1811), majuri Lars Henrik Reinhold von Wright (s. 1771) ja Ruotsissa asunut majuri Peter Georg von Wright (1793–1868).

Lähteet
-------

1. 1 2  Geni.com : Georg Henrik von Wright
2. 1 2 3  Adelsvapen-Wiki : Adliga ätten von Wright nr 2077, tabell 2
3. ↑  Matti Ruostela : Vanhoja sukutiloja ja taloja : Saari, Tammela (Arkistoitu – Internet Archive)
**Ulla Järvi** (s. 20. syyskuuta 1962 Korpilahti) on suomalainen toimittaja ja terveysviestinnän tutkija. Hän työskentelee Suomen tiedetoimittajain liiton pääsihteerinä.

Järvi on väitellyt journalistiikasta Jyväskylän yliopistossa 2011. Hänen väitöskirjansa "Media terveyden lähteillä. Miten sairaus ja terveys rakentuvat 2000-luvun mediassa" käsittelee terveysjournalismia ja mediavälitteistä terveysvalistusta. Väitöstutkimus jakaa terveysjournalismin kolmeen lajityyppiin: tieteelliseen, inhimilliseen ja taloudelliseen terveysjournalismiin. Käytännön journalismissa korostuvat yksilön vastuu omasta terveydestään, joka nähdään pääsääntöisesti fyysisenä terveytenä. Sairauden kuluista yksittäisille potilaille vaietaan, mutta sairauksille annetaan mediassa mielellään "hintalappuja", jotka osoittavat sairauksien tulevan kalliiksi yhteiskunnalle. Aikakauslehden sairauskuvastoissa potilaat esitetään toimeliaina ja pärjäävinä kansalaisina. Sairauden rujous piiloutuu mediassa.

Ulla Järvi kolumnoi säännöllisesti muun muassa Salon Seudun Sanomissa.

Suomen tiedetoimittajain liitto valitsi Järven Vuoden tiedetoimittajaksi vuonna 2014.

Kirjat
------

* *Syntymätön*. Tietoa ja kokemuksia keskenmenosta (Kirjapaja, 2007)
* *Nainen keskellä elämää*. Yhd. Tuula Vainikaisen kanssa (Otava, 2008)
* *Hilmapäivät*. Vertaistukea vaihdevuosiin. Yhd. Riitta Väisäsen ja Lea Gesellen kanssa (Otava, 2009)
* *Asiantuntijan mukaan*. Viestintäopas media-ajan asiantuntijoille. Yhd. Tuula Vainikaisen kanssa (Enostone, 2010)
* *Tautinen media*. Toim. (Duodecim, 2014)

Lähteet
-------

1. ↑  Niinikangas, Vesa: Toimittaja Ulla Järvi on Vuoden tiedetoimittaja 2014  5.3.2014. Tiedetoimittajat. Viitattu 3.2.2015.

Aiheesta muualla
----------------

* Ulla Järven blogi
Al-Askarin kultainen moskeija (1916)
Al-Askarin moskeija (2006)
**Al-Askarin kultainen moskeija** (arab. مرقد الامامين علي الهادي والحسن العسكري‎) on šiiamuslimien pyhä moskeija Samarrassa, Irakin Salah al-Dinin maakunnassa. Se on eräs tärkeimpiä šiiamoskeijoita maailmassa. Moskeija on tunnettu suuresta kultaisesta kupolistaan, joka on tehty 72 000 palasta kultaa, ja kultaisista minareeteistaan. Kupoli tuhoutui terrori-iskuissa helmikuussa 2006 ja minareetit kesäkuussa 2007. Moskeija rakennettiin vuonna 944 kahden 800-luvulla eläneen imaamin ja profeetta Muhammadin jälkeläisen hautakammioksi.
Moskeijan tuhoutunut kupoli ja minareetit on sittemmin rakennettu uudelleen ja pyhäkköä restauroitu.

Pommi-iskut
-----------

Moskeija vuoden 2006 pommi-iskun jäljiltä.
Kunnostustyöt olivat yhä meneillään vuonna 2013.
Al-Askarin kultainen moskeija joutui 22. helmikuuta 2006 kello 6.55 aamulla paikallista aikaa räjähdeiskun kohteeksi, joka tuhosi sen kultaisen kupolin ja vaurioitti pahasti myös muita osia. Joukko miehiä oli tunkeutunut aiemmin sisään rakennukseen, sitonut vartijat ja asentaneet räjähteet, joilla he onnistuneesti saivat tuhottua osan moskeijasta. Tunkeutujilla oli poliisiunivormut. Heti perään kostoiskuja tehtiin ainakin 60 sunnimoskeijaan.

Vuonna 2007 Al-Askarin moskeija joutui uudestaan iskun kohteeksi. Moskeijan kaksi korkeaa minareettia räjäytettiin maan tasalle noin kello yhdeksän aamulla paikallista aikaa 13. kesäkuuta 2007. Kukaan ei loukkaantunut iskussa. Iskua seurasivat kostoiskut sunnimuslimien moskeijoihin.

Jälleenrakennus
---------------

YK:n tiede- ja kulttuurijärjestö Unesco ja Irakin hallitus rakennuttavat uudelleen al-Askarin kultaisen moskeijan. YK maksaa hankkeesta neljä miljoonaa euroa ja Irak 2,2 miljoonaa euroa. Rakennustöiden odotetaan kestävän kymmenen kuukautta. Moskeijan ulkoasu on määrä palauttaa ennalleen. Korjaustyöt olivat meneillään yhä vuonna 2013.

Lähteet
-------

1. ↑  Knight, Sam: Al-Askariya shrine: 'Not just a major cathedral'  22. helmikuuta 2006. TimesOnline.co.uk. Viitattu 19.6.2007. (englanniksi)
2. ↑  HS: pommi shiiojen pyhäkköön Irakissa
3. ↑  "Al-Askarin kultainen moskeija rakennetaan uudelleen". Yle uutiset / Kulttuuri, 26.6.2007. (luettu 26.6.2007)
**Ålands Radio och TV Ab** (**ÅRTV**) on Ahvenanmaan maakunnan omistama osakeyhtiö, jonka tehtävänä on tuottaa ja välittää julkisen palvelun radio- ja televisio-ohjelmia Ahvenanmaalla.

Yhtiö on perustettu vuonna 1996, jolloin se otti vastaan Yleisradion Ahvenanmaalla aikaisemmin suorittamat tehtävät. Se tuottaa radio-ohjelmaa Ålands Radio -kanavalla, välittää Suomen ja Ruotsin radio- ja televisiokanavia sekä valmistaa paikallisesti ja koko Suomessa välitettäviä televisio-ohjelmia. Ålands Radio och TV on saanut rahoituksensa televisiomaksuista. Vuodesta 2021 lähtien ahvenanmaalaiset ryhtyvät maksamaan yleisradioveroon verrattavaa mediamaksua.

Kanavat
-------

* Digi-TV
	+ SVT1
	+ SVT2
	+ Kunskapskanalen
	+ SVTB
	+ SVT24
	+ TV4 (Ruotsi)
	+ Yle Fem (Suomi)
	+ Yle TV1 (Suomi)
	+ Yle TV2 (Suomi)
* FM-radio
	+ Ålands Radio
	+ Yle Vega
	+ Yle X3M
	+ Sveriges Radio P1
	+ Sveriges Radio P2
	+ Sveriges Radio P3
	+ Sveriges Radio P4, (Tukholma)
	+ Yle Radio Suomi
* Nettiradio (RealAudio)
	+ Ålands Radio

Lähteet
-------

1. 1 2  Välkommen till Ålands Radio och TV *Ålands Radio och TV*. Viitattu 22.11.2020.
2. ↑  Yleisradiovero ja Ahvenanmaan mediamaksu *Verohallinto*. Viitattu 22.11.2020.

Aiheesta muualla
----------------

* Ålands Radio och TV (ruotsiksi)
* Ålands Radio och TV Ab hakuteoksessa *Uppslagsverket Finland* (2012). (ruotsiksi)
**Jarkko Sakari Tuomala** (s. 12. lokakuuta 1961 Kotka) on suomalainen aktiiviuransa lopettanut koripalloilija.

Tuomala pelasi uransa aikana 74 ottelua Suomen koripallomaajoukkueessa ja oli mukana vuoden 1995 EM-kisoissa, joissa hän edusti Suomea kolmessa pelissä.

Tuomala voitti KTP:n paidassa neljä Suomen mestaruutta vuosina 1988–1994. Yhteensä hän pelasi pääsarjassa kaksikymmentä kautta, jolloin runkosarjapelejä hänelle kertyi 623. Tämä oli historian suurin määrä joulukuuhun 2017 saakka kunnes Timo Heinonen ohitti hänet tässä tilastossa.

Katso myös
----------

* Luettelo 2 000 levypalloa saavuttaneista Korisliiga-pelaajista
* Luettelo 200 torjuntaa saavuttaneista Korisliiga-pelaajista
* Luettelo 500 syöttöä saavuttaneista Korisliiga-pelaajista
* Luettelo 5 000 pistettä saavuttaneista Korisliiga-pelaajista
* Luettelo 500 ottelua pelanneista Korisliiga-pelaajista

Lähteet
-------

1. ↑  Siukonen, Markku & Rantala, Risto: *Kaikki urheilusta*, s. 549. Helsinki: Otava, 2006. ISBN 951-1-20841-1.
2. ↑  Jarkko Sakari Tuomala (Finland) FIBA Europe. Viitattu 24.12.2009. (englanniksi)
3. ↑  Kauha palaa FoKoPo-paitaan päättämään uransa25.8.2008. Suomen Koripalloliitto. Viitattu 24.12.2009
4. ↑  Lahti, Markku: Töölöläinen himopyöräilijä.  *Helsingin Sanomat*, 5.12.2017, s. A38.

Suomen joukkue – Koripallon EM-kilpailut 1995
4 Kuisma |
5 Möttölä |
6 Markkanen |
7 Pehkonen |
8 Tuomala |
9 Larkio |
10 Marttinen |
11 Tahvanainen |
12 Luhtanen |
13 Lehtonen |
14 Klinga |
15 Niiranen |
Valmentaja Dettmann
**Jarkko Savijoki** (s. 10. elokuuta 1969 Helsinki) on suomalainen entinen jääkiekkohyökkääjä, joka uransa aikana pelasi kahdeksan kauden ajan SM-liigassa kolmessa eri joukkueessa. Lisäksi Savijoki kävi pelaamassa Saksan ja Britannian sarjoissa. HPK:ssa Savijoki pelasi kaikkiaan kahdeksan kautta, ensin I-divisioonaa ja sittemmin SM-liigaa.

Pelaajaura
----------

Savijoen ura HPK:ssa alkoi jo kaudella 1986–1987 I-divisioonassa, mutta joukkueen noustua liigaan pelipaikkaa ei enää löytynyt, joten Savijoki siirtyi Reipas Lahteen. Lahdessa Savijoki pelasi sekä divari- että liigatasolla, kunnes siirtyi kaudeksi 1991–1992 Jokipoikiin. Joensuussa Savijoki pelasi viiden kauden ajan, mihin mahtui niin I- kuin II divisioonaa.

Jokipojissa Savijoki pelasi hyvillä tehoilla, ja pääsikin takaisin SM-liigaan kesken kauden 1995–1996 HPK:n tarvittua lisävahvistuksia. Savijoki nousi välittömästi tärkeään rooliin myös HPK:ssa. HPK-kausinaan Savijoki ei varsinaisesti loistanut tehopisteillä, mutta hän oli hyvä aloittaja ja luotettava erityisesti puolustuspäässä tasapainottaen siten muun muassa usein samassa ketjussa pelanneiden tšekkien, Roman Šimíčekin ja Tomáš Vlasákin hyökkäysintoa. Kaudella 1997–1998 HPK pelasi EHL-sarjassa ja Savijoki oli sarjan paras pistemies keräämällä kuudessa ottelussa 11 tehopistettä. Kausina 1998–2000 Savijoki toimi HPK:n joukkueen kapteenina.

Kauden 2000–2001 Savijoki pelasi Saksassa Moskitos Essenin joukkueessa Esa Tikkasen kanssa. Kausi päättyi kuitenkin 22 ottelun jälkeen vakavaan jalkavammaan, ja Savijoki jatkoi pelejään vasta seuraavalla kaudella 2001–2002 – jälleen HPK:ssa. Pronssimitaleihin päättyneen kauden jälkeen Savijoki päätti vielä kokeilla uraa ulkomailla, nyt Hull Thunderin joukkueessa, jossa pelejä kertyi vain kaksi.

Jääkiekkouran jälkeen
---------------------

Pelaajauransa jälkeen Savijoki on muun muassa toiminut projektipäällikkönä Hämeen osaamiskeskuksessa, Teknologiakeskus Innopark Oy:ssa.

Lähteet
-------

* Jarkko Savijoki Eurohockey-sivustolla (englanniksi)
* Jarkko Savijoki The Internet Hockey Databasessa (englanniksi)
* Jarkko Savijoki *Elite Prospects*. Everysport Media Group AB.  (englanniksi)