Mechelinin senaatti ensimmäisessä istunnossaan 5. joulukuuta 1905. Leo Mechelin takimmaisena pöydän oikealla puolella, hänestä oikealle K. E. F. Ignatius, August Nybergh, Fredrik Stjernvall, Kasten Antell, Hugo Lilius, Otto Donner, K. J. Ståhlberg, Onni Schildt ja J. K. Kari. Vasemmalla ovat Henrik Waldemar Kyander, Edvard Paldani, Johan Fredrik Lundenius, 
Ferdinand Alexander Kumlin, Gustaf Werner Wilskman, Carl Johan Timgren ja Anders Henrik Snellman.
Mechelinin senaatin talousosasto vuonna 1907. Kuvassa ovat vasemmalta oikealle J. Grotenfelt, Edvard Hjelt, Leo Mechelin, Onni Schildt, Fredrik Stjernvall, Hugo Lilius, K. E. F. Ignatius, Th. Wegelius, Otto Donner, Kaarlo Castren, August Nybergh.
**Mechelinin senaatti** oli Suomen senaatti vuosina 1905–1908. Leo Mechelin muodosti 1. joulukuuta 1905 senaatin, jota on pidetty Suomen ensimmäisenä poliittisena hallituksena.*lähde?* Hallitusta vastasi senaatin 11-henkinen talousosasto ja pääministeriä sen varapuheenjohtaja Mechelin, ja sen lisäksi oli oikeusosasto. Senaattiin valittiin senaattoreiksi perustuslaillisia, jäseninä olivat muun muassa August Nybergh, K. F. Ignatius, Lennart Gripenberg, Hugo Lilius, Kasten Antell, Otto Donner, Onni Schildt, K. J. Ståhlberg, Fredrik Stjernvall ja J. K. Kari sekä oikeusosastossa R. A. Wrede, Carl Alexander Almqvist, Ferdinand Alexander Kumlin, Johan Fredrik Lundenius, Edvard Paldani, Carl Johan Timgren, Gustaf Werner Wilskman, Henrik Waldemar Kyander ja Julius Grotenfelt prokuraattorina.

Hallitus muodostui ensimmäisen sortokauden perustuslaillisista ja oli ensimmäinen, jonka nimilistan keisari joutui hyväksymään sellaisenaan. Valmiista senaattorilistasta hän hyväksyi lähes kaikki; P. E. Svinhufvud pudotettiin kuitenkin pois, sillä hän oli puolustanut oikeudessa asianajajana prokuraattori Eliel Soisalon-Soinisen ampunutta aktivisti Lennart Hohenthalia. Tätä Mechelinin muodostamaa senaattia kutsuttiin yleisesti työväestön piiristä "ruoskasenaatiksi".*lähde?*

Mechelinin hallitus toteutti edistyksellisen perustuslain (vuoden 1906 valtiopäiväjärjestys), jossa koko kansa sai täydet poliittiset oikeudet ensimmäisenä Euroopassa. Perustuslakiin liitettiin myös lausunto- (puhe-), kokoontumis- ja yhdistymisvapaus (20.8.1906). Edistyksellisyyden taustalla oli pitkälti tarve esittää kansa yhteneväisenä tsaarinvaltaa vastaan.*lähde?*

Seuraavina vuosina suuriruhtinas kuitenkin jätti paino- ja yhdistymisvapauslait hyväksyntää vaille.

Mechelinin senaatti kaatui 27. maaliskuuta 1908 sosiaalidemokraattien eduskunnalle antamaan ponteen jossa senaattia syytettiin sen kyvyttömyydestä puolustaa Suomen autonomiaa ja parantaa vähänvaraisten asemaa. Eduskunta yhtyi ponteen äänin 71-47  ja senaatti tulkitsi ponnen epäluottamuslauseeksi ja jätti 30.maaliskuuta 1908 eroilmoituksen jota keisari Nikolai II ei hyväksynnyt ja hajotti 6. huhtikuuta eduskunnan ja uudet eduskuntavaalit pidettiin heinäkuun alussa

Kokoonpano
----------

| Senaattori | Tehtävissä | Puolue |
| --- | --- | --- |
| **Senaatin talousosaston varapuheenjohtaja**Leo Mechelin | 1.12.1905 – 4.6.1908 | Ruotsalainen puolue |
| **Oikeustoimituskunnan päällikkö**August Nybergh | 1.12.1905 – 1.8.1908 | Ruotsalainen puolue |
| **Siviilitoimituskunnan päällikkö**Hugo Lilius | 1.12.1905 – 1.8.1908 | Nuorsuomalainen puolue |
| **Siviilitoimituskunnan apulaispäällikkö**Kaarlo Castrén | 1.9.1906 – 1.8.1908 | Nuorsuomalainen puolue |
| **Kamaritoimituskunnan päällikkö**Karl Ferdinand Ignatius | 1.12.1905 – 4.6.1908 | Nuorsuomalainen puolue (?) |
| **Valtiovaraintoimituskunnan päällikkö**Kasten Antell Theodor Wegelius | 1.12.1905 – 15.10.1906 1.11.1906 - 1.8.1908 | Ruotsalainen puolue Ruotsalainen puolue |
| **Kirkollis- ja opetustoimituskunnan päällikkö**Otto Donner | 1.12.1905 – 4.6.1908 | Nuorsuomalainen puolue |
| **Maanviljelystoimituskunnan päällikkö**Onni Schildt | 1.12.1905 – 1.8.1908 | Nuorsuomalainen puolue |
| **Kulkulaitostoimituskunnan päällikkö**Lennart Gripenberg | 1.12.1905 – 20.6.1907 | Ruotsalainen puolue |
| **Kauppa- ja teollisuustoimituskunnan päällikkö**Kaarlo Juho Ståhlberg Edvard Hjelt | 1.12.1905 – 6.12.1907 6.12.1907 – 1.8.1908 | Nuorsuomalainen puolue Nuorsuomalainen puolue |
| **Salkuton senaattori**Fredrik Stjernvall | 1.12.1905 – 4.6.1908 | Ruotsalainen puolue |
| **Salkuton senaattori**J. K. Kari | 1.12.1905 – 20.2.1907 | SDP |

Lähteet
-------

1. ↑  P. E. Svinhufvud 1, s. 330
2. ↑  Hornborg, Suomen historia, s. 253
3. ↑  Suomen eduskunta, tasa-arvon edelläkävijä  12.5.2006. Suomen suurlähetystö, Lontoo. Viitattu 26.9.2013.
4. 1 2  "Vuosi 1908", *Kronikka 1900-1999 Suomen ja maailman tapahtumat*, s. 62. Uusi esittelyjärjestys. Weilin+Göös, 1999. ISBN 951-35-6529-7.
5. ↑  Jorma O. Tiainen (toim.): *Vuosisatamme Kronikka*, s. 101. Senaatille epäluottamuslause Suomessa. Jyväskylä: Gummerus, 1987. ISBN 951-20-2893-X.


|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Edeltäjä:**Strengin senaatti** | **Keisarillinen Suomen senaatti**1. joulukuuta 1905 – 1. elokuuta 1908 | Seuraaja:**Hjeltin senaatti** |  |

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Venäjä Keisarilliset Suomen senaatit |
| --- |
|  |
| 
1. Mannerheim (1822–1826)
2. von Born (1826–1828)
3. Falck (1828–1833)
4. Hjärne (1833–1841)
5. von Haartman (1841–1858)
6. Nordenstam (1858–1882)
7. af Forselles (1882–1885)
8. von Troil (1885–1891)
9. Tudeer (1891–1900)
10. Linder (1900–1905)
11. Streng (1905)
12. Mechelin (1905–1908)
13. Hjelt (1908–1909)
14. Markov (1909–1913)
15. Borovitinov (1913–1917)
16. Tokoi (1917)
17. Setälä (1917)
18. Svinhufvud I (1917–1918)
19. Paasikivi I (1918)

 |  |

 |