recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Krueger vuonna 2017
**Alan Bennett Krueger** (17. syyskuuta 1960 – 16. maaliskuuta 2019) oli Princetonin yliopiston taloustieteen professori. Barack Obama nimitti hänet maaliskuussa 2009 apulaisvaltiovarainministeriksi ja vuonna 2011 talousneuvoston puheenjohtajaksi. Vuosina 1994 hän oli työministeriön pääekonomisti.

Kruegerin David Cardin kanssa tekemä tutkimus haastoi perinteisen ajattelun siitä, että vähimmäispalkka tekee nuorille, heikkotaitoisille ja vähiten koulutetuille vaikeaksi saada töitä ja on siksi köyhien edun vastaista. Tutkimuksessa tarkastelluissa pikaruokaloissa työllistettiin enemmän ihmisiä vähimmäispalkan 5,05 dollariin nostaneessa New Jerseyssä kuin sen 4,25 dollarissa pitäneessä Pennsylvaniassa.

Kruegerin kirjoja ovat *Education Matters: Selected Essays by Alan B. Krueger*, *Inequality in America: What Role for Human Capital Policies?* ja *What Makes a Terrorist: Economics and the Roots of Terrorism*.

Krueger löydettiin kuolleena kotoaan 16. maaliskuuta 2019. Hänen perheensä vahvisti kuolinsyyn itsemurhaksi.

Lähteet
-------

1. ↑  His family stated the cause of death was suicide.Alan Krueger, prominent Princeton economist, passes away *princeton.edu*.  en
2. ↑  Conversations/David Card and Alan Krueger; Two Economists Catch Clinton's Eye By Bucking the Common Wisdom, SYLVIA NASAR, New York Times, August 22, 1993.
3. ↑  Ben Casselman ja Jim Tankersley: Alan B. Krueger, Economic Aide to Clinton and Obama, Is Dead at 58 *The New York Times*.  18. maaliskuuta 2019. Viitattu 28.7.2019. (englanniksi)


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Norja
* Ranska
* BnF data
* Katalonia
* Saksa
* Israel
* Belgia
* Yhdysvallat
* Latvia
* Japani
* Tšekki
* Alankomaat

 |
|  |
| Tieteilijät | 
* CiNii
* Google Scholar
* Mathematics Genealogy Project

 |
|  |
| Muut | 
* NARA
* IdRef

 |

 |
**Abdelmadjid Tebboune** (arab. عبد المجيد تبون‎, *‘Abd al-Majīd Tabbūn*; s. 17. marraskuuta 1945) on algerialainen poliitikko, joka valittiin Algerian presidentiksi maan presidentinvaaleissa joulukuussa 2019.

Algerian presidenttinä 20 vuotta ollut Abdelaziz Bouteflika joutui eroamaan kansalaisten laajojen protestien johdosta virastaan helmikuussa 2019 menetettyään Algerian merkittävimmän poliittisen vaikuttajan eli maan armeijan luottamuksen. Kansalaisten protestit jatkuivat, sillä joulukuussa 2019 pidettyihin presidentinvaaleihin hyväksyttiin ehdokkaiksi vain henkilöitä, jotka protestoijien mukaan edustivat kaikki vuodesta 1962 Algeriassa valtaa pitänyttä vanhaa eliittiä. Presidentinvaaleja boikotoitiinkin laajasti ja äänestysprosentiksi jäi 40%. Entinen Bouteflikan hallinnon pääministeri, 74-vuotias Abdelmadjid Tebboune sai annetusta äänistä 58% ja hän tuli valituksi Algerian uudeksi presidentiksi.

Tebboune lupasi alkaa kehittää Bouteflikan jälkeen "uutta Algeriaa". Vuonna 2020 hän oli kuukausia poissa julkisuudesta koronataudin takia, ja sai siihen hoitoa Saksassa. Hän erotti useita ministereitä ilman näkyvää syytä, mikä teki hallituksesta passiivisen toimitusministeristön, joka ei ole pystynyt hillitsemaan maan sosiaalista ja taloudellista kriisiä.

Lähteet
-------

1. ↑  Algeria's President-elect Abdelmadjid Tebboune faces fresh protests *euronews*.  12.12.2019. Viitattu 5.1.2020. (englanniksi)
2. ↑  Algerian President Tebboune returns after Covid treatment in Germany *BBC*.  29.12.2020. Viitattu 23.12.2022.
3. ↑  Algeria: Tebboune prepares for second term amid social and economic crisis *Atalayar*. Viitattu 23.12.2022.


|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Algeria Algerian presidentit |
| --- |
|  |
| 
* Ahmed Ben Bella (1963–1965)
* Vallankumousneuvosto
	+ Houari Boumédiènne 1965–1978
* Chadli Bendjedid (1979–1992)
* Mohamed Boudiaf (1992)
* Ali Kafi (1992–1994)
* Liamine Zéroual (1994–1999)
* Abdelaziz Bouteflika (1999–2019)
* Abdelmadjid Tebboune (2019–)

 | Algerian presidentin lippu |

 |


|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Saksa

 |

 |
**Nokian kartano** on kartano Nokian keskustan tuntumassa Nokianvirran eteläpuolella. Se oli aikoinaan Ylä-Satakunnan alueen keskus. Kartanon kantatilana ollut rälssisäteri muodostettiin Iso- ja Pikku-Nokian rälssitiloista. Tutkija Jouko Jaakkolan mukaan kartanon ja koko paikkakunnan nimi juontuu vanhasta sanasta *nois* eli *noki*, jolla tarkoitettiin soopelia eli nokinäätää ja sen hävittyä Suomesta myös muita tummia turkiseläimiä kuten näätää.

Perimätiedon mukaan kartanon isäntänä oli 1200-luvun lopulla pirkkalaispäällikkö Matti Kurki, joka oli saanut sen kunnostautumisestaan lappalaisten kukistamiseksi. 1400-luvun alussa kartanoa isännöi Turun piispa. Varhaisin asiakirjamaininta Nokian kartanosta on vuodelta 1505, jolloin Maskun kihlakunnan tuomari Didrik Hannunpoika myi sen veljelleen Jeppe Volmarinpojalle. Tässä yhteydessä myös nimi Nokia esiintyy ensi kerran kirjallisissa lähteissä. Kartano sai säterivapauden vuonna 1571. Kartanon mailla käytiin nuijasodan aikana vuodenvaihteessa 1596–1597 Nokian taistelu. Lähistöllä on nykyään vuonna 1933 pystytetty Nokian taistelun muistomerkki.

Kartanon alueella sijaitsi aikoinaan niin sanottu Nokian kartanokappeli, joka rakennettiin ilmeisesti 1500-luvun alkupuolella. Nykyään siitä on jäljellä kivinen perustus sekä Nokiankivenä tunnettu keskiaikainen hautakivi, jossa on kaiverruksia.

Nokia-yhtiö osti kartanon 1860-luvulla, jolloin vuori-insinööri Fredrik Idestam perusti puuhiomon Nokianvirran kosken äärelle. Paikalle alkoi kasvaa teollisuusyhdyskunta. Nokia-yhtiö jatkoi kartanon ylläpitoa maatilana, ja siellä tuotettuja elintarvikkeita myytiin huokeaan hintaan yhtiön työntekijöille. Viljelyalaa oli noin 500 hehtaaria. Idestam rakennutti perheensä käyttöön huvilatyyppisen kartanon päärakennuksen. Arkkitehti Theodor Höijerin suunnittelema kaksikerroksinen puurakennus valmistui vuonna 1877. Se purettiin vuonna 1960 ja sen paikalle kohosi kurssikeskus vuonna 1962.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5 6  Haikonen, Iris, Teräväinen, Erkki: *Kartanon mailla - sätereitä ja rälssimiehiä*, s. 217. Genimap Oy, 2006, ISBN 951-593-977-1
2. 1 2 3  Nokian historia Nokian kaupunki (Internet Archive). Viitattu 1.4.2024.
3. ↑  Museoviraston kulttuuriympäristörekisteriportaali (Arkistoitu – Internet Archive) Viitattu 28.8.2013.
4. ↑  Kesäpäiviä Nokian kartanolla Nokian Uutiset 3.8.2018. Viitattu 1.4.2024.
Matti Lehikoinen vuonna 2010.
**Matti Lehikoinen** (s. 19. huhtikuuta 1984) on suomalainen alamäkiajaja. 

Lehikoinen on nuorten Euroopan mestari Italian Livignosta vuodelta 2001. Alamäkiajon maailmancupissa hän ajoi sijoituksia kymmenen parhaan joukkoon 2002–2004. Ajettuaan muutaman vuoden Arai/Global Racing -tallissa Orange-pyörillä Lehikoinen palkattiin vuonna 2005 tasokkaaseen Team G Cross Hondan joukkueeseen. Samassa tallissa ajoi myös eteläafrikkalainen Greg Minnaar, joka oli Lehikoisen tallikaverina jo vuosina 2001 ja 2002.

Vuonna 2006 Lehikoinen voitti ensimmäisenä suomalaisena miesmaastopyöräilijänä maailmancupin osakilpailun, joka ajettiin Balneario Camboriossa, Brasiliassa. Suomen Levillä ajetussa kisassa Lehikoinen voitti Pohjoismaiden mestaruuden 2006. Alamäkiajon maailmancupin finaalissa Lehikoinen ajoi neljänneksi. Maailmancupin lopputuloksissa hän oli kuudes, mikä oli toistaiseksi hänen uransa paras sijoitus.

Alamäkiajon maailmanmestaruuskisoissa 2006 Rotoruassa Uudessa-Seelannissa Lehikoinen oli kahdeksas. Vuoden 2007 MM-kisoissa Skotlannin Fort Williamissa hän sijoittui kuudenneksi. Maailmancupin kokonaispisteissä 2007 Lehikoinen oli finaalin jälkeen toinen. Kauden jälkeen Lehikoinen teki monivuotisen sopimuksen MS Intense Factory Racing -tallin kanssa. Vuonna 2009 MS-Racing yhdistyi Evil Bike -tallin kanssa Evil Bikes/MS-Racing -talliksi.

Syyskuussa 2007 Lehikoinen kaatui vakavasti harjoituksissa ja hänellä todettiin kolme murtumaa selkänikamissa. Vamma ei kuitenkaan vaatinut leikkaushoitoa. Elokuussa 2008 Lehikoinen loukkasi molemmat ranteensa kaaduttuaan harjoituksissa Australiassa. Hänen ranteissaan oli useita murtumia ja nivelsidevaurioita.

Tammikuussa 2010 Lehikoinen siirtyi Chain Reaction Cycles – Intense -talliin.

Lähteet
-------

1. ↑  Lehikoiselle monivuotinen sopimus, toipuminen etenee hyvin  22.9.2007. Yle. Viitattu 26.9.2007.
2. ↑  EVIL and MS RACING join forces - Worldcup racing madness! *pinkbike.com*.  24.2.2009. pinkbike.com. Viitattu 26.1.2010. (englanniksi)
3. ↑  Alamäkiajaja Lehikoisen selkää ei leikata *hs.fi*.  25.9.2007. Helsingin Sanomat. Viitattu 22.9.2008.
4. ↑  Alamäkiajaja Lehikoinen toipuu useista rannemurtumista *hs.fi*.  10.9.2008. Helsingin Sanomat. Viitattu 22.9.2008.
5. ↑  Alamäkiajaja Lehikoinen vaihtaa tallia *yle.fi*.  13.1.2010. Yle. Viitattu 26.1.2010. [vanhentunut linkki]
*Tämä artikkeli käsittelee ritarieeposta. Parsifal on myös ooppera.*

Parsifal ja Kondwiramur. 1400-luvun käsikirjoitus
**Parsifal** on Wolfram von Eschenbachin keskiaikainen ritarieepos. 24 812 säettä käsittävä Parsifal syntyi 1200-luvun ensimmäisellä vuosikymmenellä. Tarinassa yhdistyvät kaksi suurta traditiota: taru pyhästä Graalista sekä kuningas Arthurin (Artusin) pyöreän pöydän ritareiden tarinat. 

Eschenbachin tarinassa Parsifal oli ylhäisen ritari Gahmuretin poika, joka ei ehtinyt koskaan nähdä isäänsä elävänä. Parsifalin äiti, kuningatar Herzeleide, joka halusi poikansa välttävän kuuluisan ritari-isänsä kohtalon, kasvatti poikansa metsämajassa, ettei tämä saisi koskaan kuulla sanaakaan ritariudesta. Pahaksi onneksi murrosikäinen Parsifal kohtasi metsässä Artusin ritareita, joita hän aluksi luuli jumaliksi. Upeista ritarivarusteista viehättynyt Parsifal halusi myös ritariksi, joten äiti, joka halusi poikansa palaavan takaisin luokseen, varusti matkalle lähtevän poikansa surkealla hevosella, hullunkurisilla vaatteilla ja kelvottomilla matkaohjeilla. Herzeleide kuitenkin kuoli Parsifalin tietämättä sydänsuruun välittömästi kun tämä oli kadonnut äitinsä näkyvistä. 

Kehnoista ohjeista ja varustuksestaan huolimatta Parsifal onnistui pääsemään Artusin hoviin, jossa hän kuuli Graalista. Täydellisyyttä tavoittelevana, vilpittömänä ja hiukan naiivina mutta kuninkaallisen olemuksen omaavana nuorukaisena hän halusi löytää myös tämän myyttisen esineen, jota pyöreän pöydän ritarit etsivät. Eräänä yönä Parsifal tietämättään yöpyykin Graalin linnassa, mutta koska hän ei osaa osoittaa oikeanlaista myötätuntoa linnassa asuvalle, kärsivälle kuninkaalle, Anfortakselle, heitetään hänet aamulla linnasta ulos. Kun Artusin ritarit myöhemmin saavat kuulla Parsifalin kokemuksesta, saa Parsifal tietää olleensa linnassa, jota kaikki ritarit etsivät. Kiusaantunut Parsifal päättää löytää linnan ja Graalin uudestaan, mutta tällä kertaa sen löytäminen ei olekaan yhtä helppoa. Pitkän tien kuljettuaan Parsifal lopulta löytää etsimänsä. 

Eschenbachin teoksessa kuvataan laajasti myös ritari Gawanin seikkailuja, joka oli Artusin sisarenpoika ja Kundrien veli, ja etäistä sukua Parsifalille. 

Parsifalia pidetään yhtenä saksankielisen kirjallisuuden varhaiskauden suurimmista klassikoista , sekä erinomaisena kuvauksena ihmisen kasvusta nuoruuden tietämättömyydestä ja vilpittömyydestä oikeanlaiseen nöyryyteen ja tietoisuuteen.

Katso myös
----------

* Percival

Lähteet
-------

* Wolfram, von Eschenbach: *Parsifal*. (Parzival.) Suomennos noudattelee pääpiirteissään Wilhelm Stapelin suorasanaista nykysaksannosta. Suomentanut Jukka Pajukangas. Helsinki: WSOY, 1991. ISBN 951-0-17239-1.

### Viitteet

1. 1 2  Wolfram von Eschenbach: *Parsifal*. Suomentanut Jukka Pajukangas. WSOY, 1991. ISBN 951-0-17239-1.

Aiheesta muualla
----------------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Parsifal**.
* *Parzival* kokotekstinä ('Bibliotheca Augustana') (saksaksi)
**Lihjamo** on Keuruulla sijaitseva kylä, joka on osa laajempaa Suolahdenkylää. Kylä on muodostunut entisen Lihjamon koulun ympäristöön. Kylän rajoja ei ole määritelty tarkasti, mutta yleisesti rajoina pidetään entisen koulupiirin rajoja. Lihjamon asukasluku on noin 100 henkeä, minkä lisäksi kylässä on muutamia kymmeniä loma-asukkaita. Kylän pinta-ala on noin 17 neliökilometriä, joka vastaa noin 10 prosenttia koko Suolahdenkylän pinta-alasta. Maa- ja metsätalous ovat Lihjamon suurimpia elinkeinoja.

Lihjamon läpi kulkee Keuruun ja Multian välinen maantie. Lisäksi kylän läpi laskevat Tarhianjoki ja Suojoki.

Lihjamon ensimmäisenä asukkaana on pidetty vuonna 1552 alueelle muuttanutta Tuomas Jaakonpoikaa. Lihjamon kylän nimi tulee 1800-luvulla kirkkoherrana toimineen F. H. Bergrothin omistamasta Lihjamon talosta.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5
2. 1 2

Aiheesta muualla
----------------

* Lihjamon kylä (Arkistoitu – Internet Archive)
* Lihjamo Keuruun kaupungin sivuilla[vanhentunut linkki]
**Ville Andersson** (s. 21. joulukuuta 1972 Helsinki) on suomalainen entinen jalkapalloilija. Pelipaikaltaan hän oli puolustaja.

Ura
---

Andersson pelasi FinnPassa 97 Veikkausliigan ottelua ja teki niissä kaksi maalia vuosina 1993–1998. Hän teki ensimmäisen liigamaalinsa ensimmäisessä liigaottelussaan, 2–0-tulokseen päättyneessä kotiottelussa FC Jazzia vastaan, 20. toukokuuta 1993. Kaudella 1997 Andersson oli saavuttamassa SM-pronssia.

Vuosina 1999–2000 Andersson pelasi Ruotsin Superettanissa 35 ottelua ja teki kolme maalia edustaen Enköpings SK:ta. Kaudella 2001–2002 hän pelasi 17 ottelua ja teki yhden maalin Ranskan neljänneksi korkeimmalla sarjatasolla Red Starissa.

Ykkösessä Andersson pelasi kuusi ottelua kaudella 1991 edustaen FinnPaa ja kahdeksan ottelua kaudella 2002 edustaen RoPS:ia. Kakkosessa hän edusti FCK Salamoita 2003–2004 tehden 17 sarjaottelussa kaksi maalia. Lisäksi Andersson pelasi Kolmosta EPS:ssä 1989 sekä FC Espoossa 1990 ja 1992.

Yksityiselämä
-------------

Urheilu-uransa jälkeen Andersson on työskennellyt diplomaattina. Hänen isänsä oli poliitikko Claes Andersson.

Lähteet
-------

1. 1 2  Veikkausliiga – Hall of Fame
2. 1 2  Finnish Players Abroad 1946-2012 RSSSF. Viitattu 2.8.2017. (englanniksi)
3. ↑  Vuorinen, Juha & Kasila, Markku: *Pelimiehet – Suomen jalkapallon pelaajatilastot 1930–2006*, s. 21. Suomen Urheilumuseosäätiö, 2007. ISBN 978-952-99075-9-5.
4. ↑  Kervinen, Elina: Diplomaatti Ville Andersson on entinen ammattilaisjalkapalloilija – nyt hän työskentelee vaihtovirkamiehenä ministeriössä Ruotsissa  31.10.2016. Helsingin Sanomat. Viitattu 24.7.2019.
**Lasimaalaus** on Aila Meriluodon runokokoelma ja hänen esikoisteoksensa, joka ilmestyi vuonna 1946 WSOY:n kustantamana. Teos nousi yli seitsemänkymmenen käsikirjoituksen joukosta WSOY:n järjestämän runokilpailun voittajaksi. *Lasimaalaus* sai heti ilmestyttyään valtavan suosion, ja syksyyn 1948 mennessä siitä oli otettu kahdeksan painosta ja myyty ennätysajassa 25 000 kappaletta. Runot ovat muodoltaan perinteisen loppusoinnullisia ja mitallisia. Alkuperäisen kansikuvan teki Maarit Somersalo.

Taustaa menestykselle antaa sodanjälkeinen suuri kulttuurinnälkä, jonka ansiosta nousi esiin useita runoilijoita. *Lasimaalauksen* ilmestyttyä kirjallinen jättiläinen V. A. Koskenniemi otti Meriluodon suojatikseen. Koskenniemi kirjoitti *Uudessa Suomessa* 17. tammikuuta 1947: "Suuri runotapaus, harvinainen ilmestys. Niin itsenäistä lyyrillistä debyyttiä on suomalainen runous tuskin vielä kokenut." Meriluoto on itse todennut, että esikoiskokoelman menestykseen vaikutti Koskenniemen ja Viljo Tarkiaisen tuki. Runotytöksi leimaaminen ja kriitikkojen ylistys nostivat kuitenkin rimaa niin, että Meriluodon seuraava teos, *Sairas tyttö tanssii*, ilmestyi vasta kuuden vuoden kuluttua.

Sisältö
-------

Kokoelman runoa "Kivinen jumala" jumalhahmo on mykkä, sokea, hengetön ja tunnoton. Rytmisessä tiukkuudessaan runoa on verrattu Lauri Viidan *Betonimyllärin* (1947) runoon "Julku".

Jumala, taon ja taon ja taon,  

pyytäen, herjaten, rukoillen taon!  

Avaa porttisi, avaa, avaa!  

Avaa silmäsi, Liikkumaton!  

Nää: tuhat äitiä rakastavaa  

huutaen lastensa suojaksi heittyy  

sortuissa seinäin ja vaipuissa katon.

Meriluoto on luonnehtinut tuon ajan nuorten tuntoja: "Runoillamme oli sotavuosien kate, varhaisnuoruuden joka oli kokenut kuolemisen ennen elämistä. Kuulostaa pateettiselta, mutta aika oli pateettinen."

Meriluodon nuoruusvuosien tärkein runoilija oli Rainer Maria Rilke. Rilkeltä periytyy runon "Kahlaajatyttö" näkemisen motiivi, jolla on Eija Komun mukaan tärkeä osa koko hänen tuotannossaan. Vaikka teoksen naiskuva, unelmoivan runotytön imago, oli hyvin perinteinen, runominä oli toisaalta myös ehdoton, uhmakas ja kapinallinen.

Meriluodon tuotannossa on joskus erotettu alun kaksi runoteosta ja sen jälkeinen tuotanto, mutta Komun mukaan tosiasiassa sellaista pilkkomista ei ole syytä tehdä, vaan hänen tuotantonsa, myös proosa, on nähtävä jatkumona, sillä edes proosan ja lyriikan rajaa ei voi selvästi määrittää.

Komu tuo esiin Meriluodon näkemyksen kielestä musiikkina. Unto Mononen on säveltänyt kokoelman runon "Kakskymmentä suvea" tangoksi.

Lähteet
-------

1. 1 2  Lasimaalauksen "lyijypuitteet", lib.hel.fi[vanhentunut linkki]
2. ↑  Compuline.fi (Arkistoitu – Internet Archive)
3. 1 2  Sari Taipale: Naiseuden määräytyminen Aila Meriluodon runokokoelmassa Sairas tyttö tanssii (pro gradu, s. 1–2)  kevät 2000. Jyväskylän yliopisto.
4. ↑  Ville Hänninen: *Kirjan kasvot: sata vuotta suomalaisia kirjankansia*, s. 103–104. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, Helsinki 2017.
5. 1 2 3  Aila Meriluodon lipsahdus lyriikkaan, Yle.fi
6. 1 2 3 4  Komu, Eija: Ajatus kulkee käsien kautta (alkuperäinen lähde: Runouslehti Taite)
**Zhilu Luo** (kiinaksi 骆知鹭, s. 2006) on kiinalainen kiipeilijä. Hän on osallistunut kilpailuihin boulderoinnissa ja lead-kiipeilyssä. Vuonna 2022 hän voitti boulderoinnin maailmancupin Brixenin osakilpailussa pronssia ollen ensimmäinen boulderoinnin maailmancupissa mitalisijoille yltänyt kiinalainen kiipeilijä. Hän oli myös ensimmäinen maailmancupin finaaliin päässyt kiinalainen kiipeilijä. Hän oli boulderoinnin Aasianmestaruuskisoissa toinen vuonna 2022.

Maailmancupin kokonaistuloksissa hän oli vuonna 2023 kahdestoista. Vuoden 2024 boulderoinnin maailmancupin ensimmäisessä osakilpailussa hän oli kolmas. Hän oli vuonna 2024 mitalisijoilla myös kauden ensimmäisessä lead-kiipeilyn maailmancupissa voittaessaan hopeaa Wujiangissa Kiinassa.

Lähteet
-------

1. ↑  骆知鹭 *baike.baidu.com*. Viitattu 10.4.2024.
2. ↑  16-year-old Luo Zhilu won the first women's bronze medal in the Climbing World Cup *hangzhou2022.cn*.  14.6.2022. Viitattu 10.4.2024.
3. 1 2  Zhilu Luo *ifsc-climbing.org*. IFSC. Viitattu 10.4.2024.
4. ↑  Natalia Grossman wins Boulder World Cup 2023, Janja Garnbret faultless first in Innsbruck *planetmountain.com*.  16.6.2023. Planetmountain. Viitattu 2024.
5. ↑  Pardy, Aaron: Janja Garnbret and Toby Roberts Win Gold at First Lead World Cup of 2024 *gripped.com*.  14.4.2024. Gripped. Viitattu 15.4.2024.
Moskovan olympialaisia boikotoineet maat merkitty violetilla. Vihreällä merkityt maat osallistuivat kisoihin olympialipun alla. Sinisellä merkityt maat olivat poissa muista syistä.
**Vuoden 1980 olympiaboikotissa** boikotoitiin Moskovassa järjestettyjä kesäolympialaisia. Boikotti oli Yhdysvaltojen ja sen liittolaisten vastalause Neuvostoliiton hyökkäykselle Afganistaniin ja samalla osa Yhdysvaltojen ja Neuvostoliiton kylmää sotaa. Neuvostoliitto järjesti blokkinsa kera oman vastaboikotin vuoden 1984 Los Angelesin kesäolympialaisten aikaan.

Neuvostoliitto oli hyökännyt Afganistaniin edellisenä vuonna 1979. Yhdysvaltojen presidentti Jimmy Carter oli esittänyt vaatimuksen neuvostojoukkojen vetämisestä Afganistanista, mihin Neuvostoliitto ei ollut suostunut. Yhdysvallat reagoi Neuvostoliiton toimiin jättämällä Moskovan olympialaiset väliin. Samoin toimi jokunen osa länsimaista ja USA:n muista liittolaisista Afrikassa, Etelä-Amerikassa ja Aasiassa sekä kommunistinen Kiina. Toisaalta USA:n läntisistä liittolaisista esimerkiksi Iso-Britannia, Ranska, Kreikka ja Australia eivät osallistuneet olympiaboikottiin. Suomikaan ei osallistunut siihen. Carterin hallinto pyrki suostuttelemaan Afrikan maita osallistumaan boikottiin. Nyrkkeilijä Muhammed Ali värvättiin diplomaatin tehtäviin, taivuttelemaan Afrikan maat tukemaan USA:n kantoja olympiaboikotissa. Asiassa ei juurikaan saavutettu tuloksia.

Moskovan kesäolympialaiset olivat ensimmäiset laatuaan rautaesiripun toisella puolen. Neuvostoliitto saavutti niissä ennätysmäärän mitaleja. Boikotilla oli lopulta melko vähän, jos mitään vaikutusta. Neuvostojoukot pysyivät Afganistanissa 1980-luvun loppuun asti. Kaiken kaikkiaan yli 60 maata jätti osallistumatta Moskovan olympialaisiin. Neuvostoblokki järjesti Los Angelesin vuoden 1984 olympialaisia vastaan oman boikottinsa, jota on laajalti pidetty vastavetona vuoden 1980 boikotille, mutta se oli osallistujamäärältään vielä vaatimattomampi.

Lähteet
-------

1. ↑  President Carter announces Olympic boycott *history.com*. Viitattu 16.8.2023.
2. ↑  Moscow 1980: Forty years on *olympics.com*. Viitattu 16.8.2023.
3. ↑  Busbee, Jay: Remembering the time Muhammad Ali tried to play diplomat *yahoo.com*.  19.5.2020. Viitattu 16.8.2023.
4. ↑  Ellingworth, James: Cold War rivalries split the Olympics in Moscow in 1980 *apnews.com*.  9.8.2020. Viitattu 16.8.2023.
5. ↑  Grönroos, Reija: 40 vuotta sitten kisattiin Moskovan olympialaisissa – suomalaiset muistavat Miska-maskotin ja vilppikohun *Yle*.  1.8.2020. Viitattu 16.8.2023.
6. ↑  Vainio, Aino: Olympiaboikotti ei purrut 1980-luvulla – nyt viritetään diplomaattisia boikotteja *Maaseudun Tulevaisuus*.  15.12.2021. Viitattu 16.8.2023.
**Honor 6** on Huawein valmistama älypuhelin joka julkaistiin vuonna 2014. Siinä on käyttöjärjestelmänä Android 4.4.2 (Kitkat) joka on päivitytetty myöhemmin versioon 5.1.1 (Lollipop).

Ominaisuudet
------------

Honor 6:ssa on Android 4.4.2 Huawein omalla Emotion UI 2.3 -käyttöliittymällä. Puhelimessa on paikka micro-SIM-kortille ja SD-muistikortille (maksimi 32 Gb) paikan.

### Kamera

Honor 6:ssa on 13 megapikselin takakamera kaksois-LED-salamalla. Takakameran maksimiresoluutio on 4 160 x 3 120 pikseliä. Etukameran tarkkuus on kahdeksan megapikseliä. Honor 6:llä voi ottaa videoita korkeintaan 1080p-laadulla ja 30 fps:n nopeudella.

### Käyttöjärjestelmä

Honor 6:ssä on Android 4.4.2 (Kitkat), johon tuli päivitys 5.1.1 (Lollipop). Honor 6:n CPU Octa-core (4 × 1,7 GHz Cortex-A15 & 4 × 1,3 GHz Cortex-5). Honor 6:ssa on sisäistä muistia 32GB, 3GB RAM.

Honor 6 Plus
------------

Honor 6 Plussassa on käyttöjärjestelmänä Android 4.4 (EMUI 3.0), sen mitat ovat 150,5 × 75,7 × 7,5 mm, painoa on 165 g, näyttönä on 5,5" IPS, 1 920 × 1 080 tarkkuudella, prosessori on 8-ytiminen 1,8 GHz Kirin 925. Ramia on 3 GB ja flash-muistia 32 GB ja paikka microSD-kortille. Takana on 8 + 8 MP tuplakamera ja edessä 8 MP kamera kiinteällä tarkennuksella. Akku on todella iso; 3 600 mAh.

Lähteet
-------

1. 1 2  Buy Honor 6: 13MP stacked CMOS Camera. *Honor Official Site (Global)*.  Arkistoitu 21.11.2019. Viitattu 22.1.2021. (englanniksi)

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.   
Alkuperäinen artikkeli: en:Huawei Honor 6 

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Huawein tuotteet |
| --- |
|  |
| Matkapuhelimet | 
* Ascend G620S
* Ascend G630
* Ascend G700
* Honor 10
* Honor 10 Lite
* Honor 2
* Honor 20
* Honor 20 Lite
* Honor 3
* Honor 3C
* Honor 3X
* Honor 4A
* Honor 4C
* Honor 4X
* Honor 5A
* Honor 5C
* Honor 5X
* Honor 6
* Honor 6A
* Honor 6C
* Honor 6X
* Honor 7
* Honor 7 Lite
* Honor 7A
* Honor 7C
* Honor 7S
* Honor 7X
* Honor 8
* Honor 8 Lite
* Honor 8 Pro
* Honor 8A
* Honor 8S
* Honor 8X
* Honor 9
* Honor 9 Lite
* Honor 9A
* Honor Holly
* Mate 30
* Mate X
* Nexus 6P
* P10
* P20
* P20 Lite
* P30
* P8
* P9
* U8800

 |
|  |
| Älykellot | 
* Huawei Fit
* Huawei Watch

 |
|  |
| Muuta | 
* EMUI
* HarmonyOS
* HiSilicon
* Huawei AppGallery
* Huawei Health
* Huawei Honor Band 5
* Huawei P -sarja
* Sun Yafang
* Teresa He Tingbo

 |

 |
**Kieli-ideologia** on kielitieteen alaan kuuluvan sosiolingistiikan tutkimuksen tarkastelema ilmiö, jolla tarkoitetaan erilaisia uskomuksia ja käsityksiä kielestä, sen arvosta, merkityksestä ja luonteesta. Kieleen liittyvät tunteet, odotukset ja näkemykset ovat sosiaalisesti rakentuneita ja usein myös tiedostamattomia ja hyvin luonnollistuneita tapoja ajatella ja toimia. Kieli-ideologiat tulevat esiin esimerkiksi tavoissa käyttää kieltä tai vaatia tietyn kielen käyttöä tai tietynlaista kielenkäyttöä erilaisissa tilanteissa, tavoissa esittää ja kuvata eri kieliä ja niiden puhujia sekä erilaisissa käytännön toimissa, kuten vaikka kielipoliittisissa päätöksissä ja opetussuunnitelmissa.

Kieli-ideologiat ovat kiinteä osa kaikki kieliyhteisöjä ja kielenkäyttöä, ja vallalla on monia, keskenään toisinaan myös ristiriitaisia, kieli-ideologioita. Ne ovat ainaisessa muutostilassa, mutta toisaalta muutokset voivat tapahtua hyvin hitaastikin. Kieli-ideologiat eivät ilmaannu tyhjästä, vaan niiden juuret ovat syvässä yhteiskunnan rakenteissa ja sen eri vaiheissa.

Kieli-ideologiat ovat haastava tutkimuskohde sosiaalisesti rakentuvan luonteensa ja tiedostamattomuutensa vuoksi. Muun muassa tämän takia kieli-ideologioita tutkitaan monin eri tavoin.

Osana koulujärjestelmää
-----------------------

Kieli-ideologiat ovat läsnä myös koulujen arjessa ja toiminnassa. Kieli-ideologioiden tutkimuksessa kouluja pidetäänkin erityisesti paikkoina, joissa kieli-ideologioita ylläpidetään.

### Suomen kouluissa

Perinteisesti suomalaista koulujärjestelmää voidaan pitää yksikielisenä ja yhtenäistävänä instituutiona, mihin ovat vaikuttaneet muun muassa toisen maailmansodan jälkeinen yhtenäiskulttuurin aika ja kielellisen moninaisuuden näkymisen rajallisuus.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5  Kieli-ideologiat ovat läsnä koulussakin *Kieliverkosto*. Viitattu 15.12.2023.
**Nya Rampen** on suomenruotsalaisten näyttelijöiden perustama kokeellinen teatteriryhmä. Sen groteskin tyylitellyt tuotannot ovat voittaneet useita palkintoja eurooppalaisilla teatterifestivaaleilla.

Nya Rampenissa toimivat Elmer Bäck, Rasmus Slätis ja Jakob Öhrman.

Nya Rampenin ja ruotsalaisen Institutet-ryhmän yhdessä toteuttama *Conte D’Amour* käsitteli valtaa ja seksuaalisuutta vuonna 2008 paljastuneen itävaltalaisen Josef Fritzlin insestitapauksen kautta. Näytelmä voitti muun muassa pääpalkinnon Saksassa 2011 pidetyllä Impulse-teatterifestivaalilla. Sen jälkeen toteutettu *We Love Africa and Africa Loves Us* ruotii länsimaisen ihmisen ristiriitaista suhdetta kehitysmaihin. Teoksessa esiintyy sama groteski perhe kuin *Conte D´Amourissa*. Trilogiaksi muodostuneen sarjan päättää *Bis zum Tod*, joka tutkii pedofilian herättämää pelkoa nyky-yhteiskunnassa.

Vuonna 2011 Baltic Circle -festivaaleilla esitetty Nya Rampenin teos *Worship!* tutki ihmisen pakkomielteistä halua kuulua ja uskoa johonkin. Se yhdisti balettia, musikaalia, oopperaa, jousisoitantaa, miekkailua, tosi-tv:tä, tietokonepeliä, väkivaltaviihdettä, pornoa ja viittauksia Shakespearen teoksiin.

Lähteet
-------

1. ↑
2. 1 2  Säkö, Maria: Nya Rampen -ryhmä toi Baltic Circle -festivaaleille taitavan mutta yllätyksettömän perhekriisin, Helsingin Sanomat 16.11.2014, viitattu 19.12.2014.
3. ↑  Nya Rampen -teatteriryhmä on tekemässä läpimurtoa Euroopassa, Yle Uutiset 28.7.2011, viitattu 19.12.2014.
4. ↑  Nya Rampen -teatteriryhmä ravistelee käsityksiämme Afrikasta, Yle Uutiset 9.11.2012, viitattu 19.12.2014.
5. ↑  Konstens sköna fara (Arkistoitu – Internet Archive), Hufvudstadsbladet 16.11.2014, viitattu 19.12.2014 (maksumuuri).
6. ↑  Klassikot paljastavat todellisuuden kasvot (Arkistoitu – Internet Archive), Turun Sanomat 18.11.2011, viitattu 19.12.2014.
**Lauri Laitinen** (s. 25. marraskuuta 2003 Lappeenranta) on suomalainen poliitikko. Hänet valittiin Perussuomalaisen Nuorison puheenjohtajaksi kansanedustajaksi valitun Joakim Vigeliuksen seuraajana vuonna 2023. Vuoden 2023 loppuun kestävä toimikausi alkoi 28. toukokuuta 2023. Laitinen valittiin jatkokaudelle 3. joulukuuta 2023.

Laitinen opiskelee ensihoitoa LAB-ammattikorkeakoulussa.

Poliittinen ura
---------------

Laitinen aloitti osallistumisen perussuomalaisten toimintaan eduskuntavaalien 2019 jälkeen. Hän pääsi puolueen nuorisojärjestön hallituksen jäseneksi vuonna 2020. Vuonna 2022 Laitinen oli Perussuomalaisen Nuorison kolmas varapuheenjohtaja. Hän on toiminut myös Kaakkois-Suomen Perussuomalaisen Nuorison varapuheenjohtajana. Tullessaan valituksi valtakunnallisen nuorisojärjestön johtoon hän suoritti ensihoitajaopintoja ammattikorkeakoulussa.

Laitisen poliittiseen ajatteluun vaikuttivat vuonna 2018 paljastunut Oulun seksuaalirikosvyyhti ja muiden puolueiden suhtautuminen "filippiiniläiseen halpatyövoimaan ihmelääkkeenä hoitajapulaan". Laitinen koki vain perussuomalaisten aidosti välittävän suomalaisista ja puhuneen avoimesti "haittamaahanmuuton" vaikutuksista muiden vaietessa niistä. Elokuussa 2023 Perussuomalainen Nuoriso julkaisi videon, jossa kuvattiin mustiin säkkeihin puettuja hahmoja. Videolla ehdotettiin "alistuskulttuurin pitämistä pois Suomesta" ja todettiin naisten olevan "parhaimmillaan vapaina". Laitisen mukaan videon tarkoitus oli nostaa esiin musliminaisten kohtelu. Hänen mukaansa julkaisuun vaikutti halu kiinnittää huomio "islamisaation" naisten oikeuksia heikentävään vaikutukseen. Suomen Muslimifoorumin pääsihteeri Pia Jardi luonnehti videon julkaisua "lapselliseksi teoksi".

Tammikuussa 2024 Laitinen nimettiin perussuomalaisten ehdokkaaksi eurovaaleihin 2024.

Yksityiselämä
-------------

Laitinen syntyi Lappeenrannassa filippiiniläiselle äidille ja suomalaiselle isälle.

Lähteet
-------

1. 1 2  Jegoroff, Marika: Rasismia kohdannut Lauri Laitinen, 19, nousi nuorten perussuomalaisten puheenjohtajaksi *Kouvolan Sanomat*.  4.6.2023.  Arkistoitu 13.12.2023. Viitattu 20.2.2024.
2. 1 2  Kuka olen? *Lauri Laitinen*.  23.1.2024. Viitattu 17.4.2024.
3. 1 2  Annastiina Salonen, Perus­suomalaisten nuoriso­järjestölle uusi puheenjohtaja – Joakim Vigelius väistyi noustuaan eduskuntaan Aamulehti 29.5.2023, viitattu 13.8.2023
4. ↑
5. 1 2  Perussuomalaisten nuoriso­järjestö valitsi uuden puheen­johtajan Helsingin Sanomat 29.5.2023, viitattu 13.8.2023
6. ↑  Jesse Kuparinen, Perussuomalaisten nuorisojärjestön uudeksi puheenjohtajaksi Lauri Laitinen Iltalehti 29.5.2023, viitattu 13.8.2023
7. ↑  Perussuomalainen nuoriso julkaisi videon miestä seuraavista hahmoista mustissa säkeissä – muslimifoorumin pääsihteeri: "Lapsellinen teko" MTV Uutiset 7.8.2023, viitattu 13.8.2023
8. ↑  Matias Turkkila: Perussuomalaiset nimeää eurovaaliehdokkaita kevään vaaleihin - katso nimet täältä *Suomen Uutiset*.  11.1.2024. Viitattu 17.4.2024.

Aiheesta muualla
----------------

* Laitisen kotisivut

Perussuomalaisen Nuorison puheenjohtajat
Jenna Simula (2020) |
Miko Bergbom (2020–2022) |
Joakim Vigelius (2022–2023) |
Lauri Laitinen (2023–)
**Juan Ayuso Pesquera** (s. 16. syyskuuta 2002 Barcelona) on espanjalainen maantiepyöräilijä. Hän aloitti ammattilaisuransa Team Colpack–Ballanissa 2021, mutta siirtyi jo saman vuoden kesäkuussa nykyiseen talliinsa UAE Team Emiratesiin.

Ayuso sijoittui Espanjan ympäriajon 2022 kokonaiskilpailussa kolmanneksi. Seuraavan vuoden kilpailussa hän oli neljäs ja voitti nuorten kilpailun. Hän voitti vuoden 2024 Baskimaan ympäriajon 42 sekunnin erolla Carlos Rodrígueziibiin.

Saavutuksia
-----------

Lähteet: Pro Cycling Stats, Cycling Archives

2017
Maantieajon ja aika-ajon "noviisien" Espanjan-mestaruus
2018
Aika-ajon "noviisien" Espanjan-mestaruus
2019
Maantieajon nuorten Espanjan-mestaruus
2020
Gipuzkoa Klasika, voitto
Maantieajon ja aika-ajon nuorten Espanjan-mestaruus
2021
Trofeo Piva, voitto
Giro del Belvedere, voitto
Giro d'Italia Giovani Under 23, kokonais-, piste- ja mäkikirikilpailun, nuorten kilpailun sekä 2. 5. ja 7. etapin voitto
Prueba Villafranca de Ordizia, toinen
EM-kilpailut, alle 23-v. maantieajossa pronssia
2022
Trofeo Laigueglia, toinen
Katalonian ympäriajo, kokonaiskilpailussa viides
Tour de Romandie, kokonaiskilpailussa neljäs, nuorten kilpailun voitto
Circuito de Getxo, voitto
Espanjan ympäriajo, kokonaiskilpailussa kolmas, nuorten kilpailussa toinen, 20. etapilla kolmas
2023
Tour de Romandie, 3. etapin (aika-ajo) voitto
Sveitsin ympäriajo, kokonaiskilpailussa toinen, 5. ja 8. (aika-ajo) etapin voitto
Espanjan ympäriajo, kokonaiskilpailussa neljäs, nuorten kilpailun voitto, 3. ja 8. etapilla kolmas
2024
Faun-Ardèche Classic, voitto
Faun Drôme Classic, toinen
Trofeo Laigueglia, kolmas
Tirreno–Adriatico, kokonaiskilpailussa toinen, nuorten kilpailun ja 1. etapin voitto
Baskimaan ympäriajo, kokonaiskilpailun ja nuorten kilpailun voitto

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Juan Ayuso *procyclingstats.com*. Viitattu 5.3.2024. (englanniksi)
2. 1 2 3  Juan Ayuso Pesquera *cyclingarchives.com*. Viitattu 5.2.2023. (englanniksi)
3. ↑  2024 » 63rd Itzulia Basque Country (2.UWT) *procyclingstats.com*. Viitattu 6.4.2024. (englanniksi)
**Grouméra** on maalaiskunta ja sen keskuskylä Kayesin alueen Diéman piirissä Malissa. Se sijaitsee 35 kilometriä Diémasta pohjoiseen. Kunnassa on 11 500 ja kylässä 4 400 asukasta (vuonna 2009).

Grouméran kunnan pinta-ala on 627 neliökilometriä. Se rajoittuu etelässä Diéman, lännessä ja pohjoisessa Béman ja idässä Nioron piirin Koréra Korén kuntiin. Alue on pinnanmuodostukseltaan alavaa tasankoa. Vesistöt ovat sadekauden jälkeen kuivuvia jokia, joista tärkein on Tianaba.

Seutu kuuluu Sahelin vyöhykkeeseen. Vuotuinen sademäärä on 350–550 millimetriä. Kasvillisuus on pensassavannia.

Kuntaan kuuluu kahdeksan kylää. Asukkaista 85 % on soninkeja, 10,5 % maureja ja 4,5 % fulbeja. Fulbeista osa on diawandoja.

Seudun pääelinkeinot ovat maanviljely ja karjanhoito. Tärkeimmät viljelykasvit ovat durra, hirssi, lehmänpapu, maapähkinä, maissi, maapapu, okra ja vihannekset. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet, aasit ja hevoset. Lisäksi harjoitetaan käsityöammatteja ja kaupankäyntiä. Groumérassa pidetään viikoittaiset markkinat. Nuoriso hakeutuu ansiotöihin kaupunkeihin tai pyrkii muuttamaan ulkomaille.

Palveluihin kuuluvat yksi alakoulu, kuusi lukutaitokeskusta ja terveyskeskus.

Lähteet
-------

1. ↑  4ème recensement général de la population et de l’habitat. Résultats définitifs, tome 0: Répertoire des villages *instat-mali.org*.  Arkistoitu 7.1.2017. Viitattu 8.4.2018.
2. 1 2 3 4 5 6 7  Plan de sécurité alimentaire. Commune rurale de Guédébiné 2007–2011 *csa-mali.org*.  2006.  Arkistoitu 1.4.2012. Viitattu 8.4.2018.
3. ↑  Mali - Région de Kayes: Carte de référence *reliefweb.int*. Viitattu 8.4.2018.
4. ↑  Rapport d’etude sur le programme de formation en alphabetisation et decentralisation dans le cercle de Diema *groupeodyssee.org*.  2007.  Arkistoitu 8.4.2018. Viitattu 8.4.2018.
Großer Tiergarten
Näkymä puistoon
**Großer Tiergarten**, lyhyemmin **Tiergarten** (suom. eläinpuisto), on kuuluisa puisto Berliinin keskustassa, Tiergartenin kaupunginosassa. Puisto on pinta-alaltaan (210 hehtaaria) Berliinin laajin. Sen suurin pituus itä-länsi-suunnassa on noin kolme kilometriä ja pohjois-etelä-suunnassa noin yksi kilometri.

Puisto on saanut nimensä siitä, että se perustettiin 1500-luvulla alun perin Brandenburgin vaaliruhtinaiden metsästysalueeksi. Sen suunnittelussa ovat aikojen saatossa olleet mukana useat maisema-arkkitehdit. Suurta merkitystä oli Peter Joseph Lennén suunnitelmalla, joka toteutettiin 1830-luvulla.

Puiston läpi kulkee Straße des 17. Juni, joka on yksi Berliinin tunnetuimmista kaduista. Keskellä puistoa on nimellä Großer Stern tunnettu liikenneympyrä, jonka keskelle on sijoitettu Siegessäule-voitonpylväs. Muihin puiston alueella sijaitseviin merkittäviin kohteisiin kuuluvat Bellevuen linna, Haus der Kulturen der Welt ja Tiergartenin neuvostomonumentti. Monet Berliinin tunnetuimmista nähtävyyksistä sijaitsevat aivan Tiergartenin laidoilla, muun muassa Brandenburgin portti, Valtiopäivätalo, Potsdamer Platz ja Zoologischer Garten. 

Nykyisin puisto on tärkeä berliiniläisten virkistäytymispaikka sekä monien suurtapahtumien järjestämispaikka.

Panoraamanäkymä yli Tiergarteniin Siegessäulen huipulta

Aiheesta muualla
----------------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Großer Tiergarten**.
* Tietoja Tiergartenista Berliinin kaupungin sivuilla (saksaksi)
* Tietoja Tiergartenista European City Parks -sivustolla (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
* 360° Panorama Tiergarten
Stordalen vuonna 2009.
**Petter Anker Stordalen** (s. 29. marraskuuta 1962 Porsgrunn) on norjalainen sijoittaja, kiinteistö­kehittäjä ja ympäristö­aktivisti, joka tunnetaan Strawberry-hotelli­ketjun omistajana. Hän on yksi maailman suurimmista "hotelli­moguleista", jonka yritysten liike­vaihto on yli miljardi euroa.

Stordalen tunnetaan hotelli­maailman toisin­ajattelijana, joka kannattaa kestävän kehityksen mukaista liike­toimintaa. *The Financial Timesin* mukaan "Petter Stordalen on epä­tavallinen jopa anti­kapitalistiseksi miljar­dööriksi". Vaimonsa Gunhild Stordalenin kanssa hän on perustanut säätiön The Stordalen Foundation, joka tukee terveyteen, ympäristön­suojeluun ja ilmaston­muutoksen torjuntaan tähtääviä hankkeita.

Stordalen omistaa yhtiön nimeltä Home Invest ja toimii sen toimitus­johtajana. Home Invest puolestaan omistaa Nordic Choice Hotelsin.

Lokakuussa 2019 Stordalen ilmoitti ostavansa osuuden Thomas Cook Nothern Europe -konsernista. Kauppaan kuuluu matkanjärjestäjä Tjäreborg.

Suomessa Strawberry-ketjulla on hotellit Clarion Hotel Aviapolis ja Glo Hotel Airport Vantaalla ja Kämp, St. George, Clarion Hotel ja Haven Helsingissä. Ketjun uusin hotelli valmistuu lentoasemalle vuoden 2024 aikana. Siitä tulee Suomen suurin hotelli yli 700 huoneellaan.

Yksityiselämä
-------------

Stordalen avioitui lääkäri ja ympäristöaktivisti Gunhild Stordalenin kanssa 2010 Marokossa. Vaimo on vuodesta 2014 lähtien sairastanut systeemista skleroosia. Marraskuussa 2019 pari ilmoitti eroavansa. Stordalen on seurustellut vuoden 2020 keväästä lähtien ruotsalaisen ratsastajan Märta Elander Wisténin kanssa.

Teoksia
-------

* *Vihdoinkin maanantai! : 10 ohjetta uljaaseen arkeen ja tavoitteiden saavuttamiseen.* Otava 2021. ISBN 9789511365914.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Helsinkiin tornihotellin rakentava norjalaismiljonääri: "Hotelli on muutakin kuin nukkumapaikka" (Arkistoitu – Internet Archive), *Länsiväylä* 17.6.2015. Viitattu 9.9.2016.
2. ↑  Tjäreborgin uudeksi omistajaksi norjalainen hotellimoguli Petter Stordalen: "Olen tehnyt monta kauppaa elämässäni, mutta tämä on erityinen" *Yle Uutiset*.  30.10.2019. Viitattu 31.10.2019.
3. ↑  Hotellit | Norjasta Helsinki-Vantaalle saapunut miljardööri kehuu tekevänsä Suomen suurimmasta hotellista nähtävyyden *Helsingin Sanomat*.  31.8.2023. Viitattu 31.8.2023.
4. ↑  Iida Kantola: Kämpin ja Tjäreborgin ostanut miljardööri Petter Stordalen eroaa vakavasti sairaasta vaimostaan *Ilta-Sanomat*.  10.11.2019. Viitattu 10.11.2019.
5. ↑  Kuolemansairaasta vaimostaan eronnut norjalainen hotellimiljardööri rakastui - uusi kumppani on 27 vuotta nuorempi ruotsalainen *www.iltalehti.fi*. Viitattu 13.8.2020.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Petter Stordalen** Wikimedia Commonsissa

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Norja
* Yhdysvallat
* Ruotsi
* Alankomaat

 |

 |
Hiisi-Golf elokuussa 2012.
**Hiisi-Golf** on golfklubi Pirkanmaalla, Lempäälässä. Se perustettiin 1996, ja sillä on jäseniä noin 900.

Hiisi-Golf on yhdistyspohjainen kenttä, eikä sille ole pelaajaosakkuuksia. Hiisi-Golf muodostuu kahdesta kentästä: 6-väyläinen pay and play -kenttä Hiisi, sekä 9-väyläinen tasoituskelpoinen Farmi.

Hiisi
-----

Hiisi on 6-väyläinen, vuonna 1996 tehty par-3 kenttä, jolle ei tarvita greencardia. Kentän toinen reikä on dogleginä pelattava par-4. Kentän par-luku on 19, ja epävirallinen kenttäennätys on 13. Viides reikä on pienen lahden yli pelattava par-3. Kenttä kiertää Hiisi-Golfin rangen, ja kuudennen väylän viheriön tuntumasta löytyy myös harjoitteluviheriö.

Farmi
-----

Farmi on vuonna 2005 slopattu 9-väyläinen kenttä, jolta löytyy yksi par-5- ja kolme par-3-väylää. Par-3:sia ovat väylät 2, 6 ja 9, ja kentän ainoa, vuonna 2007 valmistunut par-5-väylä on väylä numero 7, joka on keltaiselta "klubitiiltä" 428 metriä pitkä ja punaiselta tiiltä 371 metriä pitkä. 

Farmi on suurimmaksi osaksi järven rannalla sijaitsevaa peltoa, mutta esimerkiksi seitsemännen väylän ensimmäinen puolikas mennään metsän siimeksessä.

Slopattuna kenttäennätys on Harry Niemisen pelaama 66 (kaksi alle parin).

### Simulaattori

Farmi-Golfin talviharjoittelupaikka löytyy Lempäälän keskustasta. Siellä voi simulaattorin lisäksi harjoitella myös puttia ja chippejä.

Aiheesta muualla
----------------

* Hiisi-Golfin etusivu
* Hiisi-Golf golf.fi -sivuilla (Arkistoitu – Internet Archive)
* Hiisi-Golf golfpiste.com -sivuilla
* Farmi-Golfin omat kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)

Lähteet
-------

1. ↑  Farmille uusi kenttäennätys (Arkistoitu – Internet Archive)
Kartta Somalian klaaneista vuodelta 1977
**Hawiye** on somaliklaani, jonka jäsenet asuvat Somaliassa, Keniassa ja Etiopiassa. 

Klaaniin kuuluvat muiden muassa seuraavat alaklaanit: Dububle, Habargidir, Abgaal, Baadi-adde, Gaaljele, Hawaadle ja Murursado. Somaliassa Hawiye-klaanin jäseniä asuu Shabeellaha Hoosessa, Shabeellaha Dhexessä, Banaadirissa, Mudugissa, Nugaalissa, Baayssa ja Bokoolissa.

Hawiye-klaani saapui Afrikan sarven alueelle 700- tai 800-luvulla. Juba- ja Shabellejokien maanviljelysalueelle muuttaneet Hawiye-paimentolaiset aikoinaan myös orjuuttivat Rahanwey-klaanin maanviljelijöitä. Ensimmäiset kirjalliset mainininnat Hawiyesta ovat 12. ja 13. vuosisadalta, kun arabitutkimusmatkailijat kuvailevat Mercan kaupunkia "Hawiye-maan pääkaupungiksi".

Lähteet
-------

1. ↑   Abdi M. Kusow (1995) Somali Origin: Myth or Reality. Teoksessa The Invention of Somalia The Red Sea Press. Lawrencweville. NJ. USA
2. ↑  Herbert S. Lewis, "The Origins of the Galla and Somali", in *The Journal of African History*. Cambridge University Press, 1966, pp 27–30.
**Laura Rogora** (s. 28. huhtikuuta 2001) on italialainen kiipeilijä, joka on erikoistunut urheilukiipeilyyn ja kisakiipeilyyn. Vuonna 2021 hänestä tuli kolmas 9b-vaikeustasoisen reitin redpoint-kiivennyt nainen, kun hän kiipesi *Erebor*-nimisen reitin Italiassa.

Vuonna 2019 Rogora sai paikan vuoden 2020 kesäolympialaisiin tultuaan lead-kiipeilyn Euroopanmestaruuskisoissa toiseksi. Samana vuonna hän voitti kolme neljästä kultamitalista nuorten maailmanmestaruuskisoissa. Olympialaisissa Rogora oli viidestoista jääden finaalin ulkopuolelle.

14-vuotiaan vuonna 2015 Rogorasta tuli toiseksi nuorin 9a-vaikeustasoisen reitin redpoint-kiivennyt kiipeilijä. Vuonna 2023 hän kiipesi ensimmäisenä naisena *Lapsus*-nimisen reitin (9a+) Italiassa.

Rogora maailmancupissa vuonna 2019

Lähteet
-------

1. ↑  Laura Rogora *edelrid.com*. Viitattu 6.4.2024.
2. ↑  Laura Rogora: the 9b/+ Erebor exploit interview *planetmountain.com*.  5.10.2021. Viitattu 6.4.2024.
3. ↑  Laura Rogora *ifsc-climbing.org*. Viitattu 6.4.2024.
4. ↑  [ TOKYO 2020
SPORT CLIMBING WOMEN'S COMBINED RESULTS] *olympics.com*. Viitattu 6.4.2024.
5. ↑  Annapurna, Kris: Laura Rogora Makes First Female Ascent of ‘Lapsus’ *explorersweb.com*.  16.11.2023. Viitattu 6.4.2024.
Anegada

|  |  |
| --- | --- |
| Sijainti | 
 Brittiläiset Neitsytsaaret Yhdistynyt kuningaskunta |
| Saariryhmä | 
Neitsytsaaret |
| Vesialue | 
Karibianmeri |
| Merialue | 
Atlantti |
| Korkein kohta | 
8,5 m |

Karttamuokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa WikidataaTietolaatikon dokumentaatioNäytä Wikidatasta tulevat arvot

Anegada ympyröitynä Brittiläisten Neitsytsaarten kartalla
**Anegada** on Neitsytsaarten Iso-Britannialle kuuluvista saarista eli Brittiläisistä Neitsytsaarista pohjoisin. Saari sijaitsee noin 24 kilometriä Virgin Gordasta pohjoiseen. Anegada on asutuista Brittiläisistä Neitsytsaarista ainoa, joka on muodostunut korallista ja kalkkikivestä sen sijaan, että se olisi vulkaanista alkuperää. Vaikka muut saaret ovat vuoristoisia, Anegada on tasainen ja matala. Sen korkein kohta on vain noin 8,5 metriä merenpinnan yläpuolella, mistä se on ansainnut nimensä, joka on espanjankielinen termi tulvimalle maalle "tierra anegada".*lähde?*

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Anegada** Wikimedia Commonsissa
**Sara Hedrenius** (s. syyskuu 1974) on ruotsalainen kriisityöntekijä. Hän tuli alun perin tunnetuksi Estonian uppoamisen selviytyjänä.

Hedrenius oli ennen M/S Estonian viimeistä matkaa ollut Virossa tapaamassa siellä työskennellyttä isäänsä. Alus upposi hänen ollessa kotimatkallaan 28. syyskuuta 1994. Hedrenius selviytyi Kent Härstedtin kanssa pelastuslautalle, josta molemmat pelastettiin Ahvenanmaan keskussairaalaan ja siirrettiin sitten Karoliiniseen yliopistosairaalaan Huddingeen. Hedrenius ja Härstedt sopivat tapaamisen jälkikäteen ja päätyivät laajan mediahuomion kohteiksi. Heitä pidettiin Estonian selviytyjien julkisina kasvoina.

Hedrenius ryhtyi sittemmin Punaisen ristin kriisityöntekijäksi. Hän meni paikan päälle auttamaan uhreja muun muassa Intian valtameren maanjäristyksen ja tsunamin (2004) ja Utøyan joukkomurhan (2011) jälkeen. Hedrenius julkaisi Sara Johanssonin kanssa kriisiapua käsittelevän teoksen *Krisstöd* (Natur & Kultur, 2013). Vuonna 2020 hän esiintyi Henrik Evertssonin dokumenttisarjassa *Estonia – Mullistava löytö* ja vuonna 2022 sen jatko-osassa *Estonia – Löytö joka muutti historiaa*. Vuonna 2022 Hedreniukselta ilmestyi kirja *...det ser illa ut* (Andreasson förlag), jossa hän kuvaa selviytymiskokemustaan ja suuronnettomuutta seuranneita tutkimuksia. Hedreniuksen mukaan M/S Estonialle lastattiin sotilaskalustoa ennen sen lähtöä, minkä johdosta Ruotsin onnettomuuksientutkintatoimikunta kuuli häntä 2020-luvun alussa.

Hedreniuksella on kaksi lasta.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Tänään tv:ssä: Sara pelastautui Estonialta kävelemällä hyttien ikkunoiden päällä – "En halunnut katsoa sisään enkä ajatella, mitä sisällä oli" *www.iltalehti.fi*. Viitattu 4.4.2024.
2. 1 2 3  Karin Thunberg: Tio år efter Estonia *Svenska Dagbladet*.  26.9.2004. Viitattu 4.4.2024. (ruotsiksi)
3. ↑  Näin Estonia upposi - täydellinen 3D-malli laivasta näyttää tapahtumien kulun *HS.fi*. Viitattu 4.4.2024.
4. 1 2  "...det ser illa ut" : Estoniakatastrofen 28 september 1994 - Sara Hedrenius - sidottu(9789152738115) | Adlibris kirjakauppa *www.adlibris.com*. Viitattu 4.4.2024.
5. 1 2  Tänään tv:ssä: Sara selvisi Estonialta – "Jouduin todistamaan, kuinka kaikki ne ihmiset kuolivat" *www.iltalehti.fi*. Viitattu 4.4.2024.