recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Heikki Huttunen suunnilleen vuonna 1927.
**Heikki Huttunen**  (26. syyskuuta 1880 Piippola – 21. syyskuuta 1947 Helsinki) oli suomalainen ampuja, joka osallistui olympialaisiin 1908, 1912 ja 1924. 

Maailmanmestaruuskilpailuissa Huttunen oli mukana Reimsissa 1924, jolloin hän sijoittui vapaakiväärin pystyasentokilpailussa seitsemänneksi.

Vapaakiväärin Suomen-mestaruuden Huttunen voitti 1909, 1910 ja 1913. Vuonna 1909 SM-kilpailuissa ammuttiin 30 laukauksen kilpailu, jonka Huttunen voitti. Seuraavana vuonna kilpailtiin 3 × 20 laukauksen kilpailumuodossa, jonka Huttunen voitti 427 pisteellä. Vuonna 1913 hänen voittopisteensä olivat 484. Hän voitti Suomen-mestaruuden vielä vapaakiväärin pystyasennosta 1924. Hän ampui 150 metrin radalla tuloksen 236. Vapaapistoolissa Huttunen voitti SM:n 1919, kun hän keräsi 20 laukauksella 163 pistettä. Ammatiltaan Huttunen oli insinööri.

Lähteet
-------

* Heikki Huttusen profiili Sports-reference.com-sivustolla (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)

### Viitteet

1. ↑  Virtamo, Keijo (toim.): *Fokus-Urheilu 2*, s. 138–139. Otava, 1970.
**Heikki "Hessu" Hedman** (25. huhtikuuta 1940 – 3. huhtikuuta 2022) oli suomalainen tennispelaaja ja tennisvalmentaja sekä tennisselostaja. Hän perusti tenniskoulun 1969 ja toimi myös valmentajana. Kesäisin hän piti Santapensselin tenniskouluaan Kuortaneen Urheiluopistolla. Suomen tennisliiton päävalmentajana hän toimi vuosina 1979–1983. 

Hedman selosti tennistä 1990-luvulta lähtien. Hän lopetti selostustyöt 30. lokakuuta 2011.

Hedman edusti Suomea viidessä Davis Cup -maaottelussa vuosina 1958–1969.

Heikki Hedman perusti Tenniskoulu Hedmanin, joka on Euroopan suurin ympäri vuoden toimiva tenniskoulu opettaja- ja asiakasmäärän suhteen. Tenniskoulu täytti 50 vuotta vuonna 2019.

Myös hänen poikansa Jari Hedman on toiminut tennisvalmentajana ja selostanut tennistä.

Lähteet
-------

1. ↑  HEDMAN, Heikki (FIN) *itftennis.com*. International Tennis Federation.  Arkistoitu 22.3.2016. Viitattu 25.10.2011. (englanniksi)
2. ↑  Tennisvaikuttaja Heikki Hedman on kuollut – poika Jari kertoi suru-uutisen  4.4.2022. MTV Uutiset. Viitattu 4.4.2022.
3. ↑  Selostajalegenda lopettaa: "Aikansa kutakin" *iltalehti.fi*.  25.10.2011. Viitattu 25.10.2011.
4. ↑  Heikki HEDMAN *daviscup.com*. International Tennis Federation. Viitattu 25.10.2011. (englanniksi)
5. ↑  Euroopan suurin ja hauskin tenniskoulu löytyy Suomesta *murtopallo.com*.  31.5.2010. Viitattu 25.10.2011.
6. ↑  Pete Samprasin ex-konsultti Suomessa *iltasanomat.fi*.  7.5.2009. Viitattu 25.10.2011. [vanhentunut linkki]
7. ↑  Tennisselostaja Jari Hedman aloittaa CANAL+:lla *mtv3.fi*.  10.2.2011. MTV3. Viitattu 25.10.2011.
**Range Rover** on vuodesta 1970 valmistettu nelivetoinen hienostunut maastoauto. Land Rover suunnitteli uuden Range Roverin vanhempien työkalumaisten maastoautojen hienommaksi malliksi. Heti esittelynsä jälkeen Range Roverista tuli suosittu auto kalliiden maastoautojen luokassa.

Range Roverin alustassa on kierrejouset aiempien mallien lehtijousien sijasta. Autossa on jatkuva neliveto, levyjarrut kaikissa pyörissä ja moottorina Roverin V8-bensiinimoottori.

Range Rover (1970–1996)
-----------------------

Range Rover Classic
*Pääartikkeli: Range Rover (1970)*
Ensimmäisen sukupolven Range Rover esiteltiin vuonna 1970. Nykyään mallia kutsutaan *Classic*-malliksi. Suosiostaan johtuen malli oli erittäin pitkäikäinen. Pitkään tarjolla oli vain bensiini-V8-moottori ja kaksiovinen kori. Vasta 1980-luvulla mallitarjontaa monipuolistettiin.

Range Rover P38 (1994–2002)
---------------------------

Range Rover P38A
*Pääartikkeli: Range Rover P38*
Toisen sukupolven Range Rover esiteltiin jopa 25 vuotta ensimmäisen jälkeen. 
Toisen sukupolven mallia kutsutaan lyhenteellä **P38** tai **P38A**. Siinä oli yhä käytössä erillisrunko.

Range Rover L322 (2002–2012)
----------------------------

Range Rover L322
*Pääartikkeli: Range Rover L322*
Kolmannen sukupolven Range Rover L322 oli entisiä malleja selvästi ylellisempi. Vasta tässä sukupolvessa siirryttiin itsekantavaan koriin. Mallista käytetään myös nimeä "new Range Rover". Auto suunniteltiin aikana, jolloin BMW omisti Land Roverin.

Range Rover L405 (2012–)
------------------------

Range Rover L405
*Pääartikkeli: Range Rover L405*

Range Rover Sport (2004–2013)
-----------------------------

Range Rover Sport
*Pääartikkeli: Range Rover Sport*
Range Rover Sport tuli myyntiin loppuvuodesta 2005. Nimestään huolimatta Range Rover Sport on uusi malli, joka eroaa selvästi varsinaisesta Rangesta. Se perustuu Land Rover Discovery-malliin.

Range Rover Evoque (2011–)
--------------------------

Range Rover Evoque
*Pääartikkeli: Range Rover Evoque*
Range Rover Evoque on vuodesta 2011 valmistettu maastoauto tai katumaasturi. Malli perustuu Land Rover LRX -konseptiautoon. Muista aina nelivetoisista Range Rovereista poiketen Evoque-malli on joko etuvetoinen tai nelivetoinen.

Range Rover Sport (2013–)
-------------------------

Range Rover Sport
*Pääartikkeli: Range Rover Sport*
Toisen sukupolven Range Rover Sport esiteltiin New Yorkissa vuonna 2013. Se perustuu Range Roveriin, ja sitä valmistetaan myös hybridinä.

Range Rover Velar (2017–2021)
-----------------------------

Range Rover Velar
*Pääartikkeli: Range Rover Velar*
Range Rover Velar esiteltiin vuonna 2017 Geneven autonäyttelyssä. Se on katumaasturi, jolla on hiukan maasto-ominaisuuksia. Sen perusrakenne on sama kuin Jaguar F-Pacessa.

Lähteet
-------

1. ↑  Tekniikan Maailma 9/1993, liite Ensimmäinen edustuskelpoinen
2. ↑  Ahtiainen, Lauri: Range Rover Velar – tyylikäs päältä, hämmästyttävä sisältä *Moottori.fi*.  8.3.2017. Viitattu 31.10.2020.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Range Rover** Wikimedia Commonsissa
Yleinen esimerkki enolieetteristä
**Enolieetterit** ovat enolien kaltaisia orgaanisia yhdisteitä rakenteeltaan ja reaktiivisuudeltaan. Niitä voidaan pitää alkeeneina, joissa on alkoksisubstituentti kaksoissidoksessa. Mikäli ryhmä on silyylieetteriryhmä kutsutaan yhdistettä silyylienolieetteriksi.

Ominaisuudet ja valmistus
-------------------------

Enolieetterit ovat resonanssissa oksoniumionimuotojen kanssa. Enolieetterit ovat suhteellisen epästabiileja, varsinkin happamissa olosuhteissa. Enolieetterit hydrolysoituvat happamissa olosuhteissa ensin hemiasetaaliksi ja sitten aldehydiksi tai ketoniksi. Reaktion ensimmäisessä vaiheessa muodostuu elektrofiilinen oksoniumioni, joka reagoi nukleofiilin kanssa additioreaktiolla karbonyyliryhmän hiilen kanssa. Mikäli nukleofiilina on alkoholi muodostuu asetaali. Enolieetterit reagoivat enolien tavoin ja voidaan esimerkiksi alkyloida tai halogenoida.

Enolieettereitä voidaan valmistaa karbonyyliyhdisteiden ja alkoholien välisellä reaktiolla vedettömissä ja happamissa olosuhteissa. Metyylienolieettereitä voidaan valmistaa trimetyylioksoniumsuolojen ja enolaattien välisellä reaktiolla. Myös enoliesterit ja toiset enolieetterit reagoivat vaihtoeetteröintireaktiolla alkoholien kanssa muodostaen enolieettereitä. Katalyyttinä voidaan käyttää elohopea-asetaattia.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Jonathan Clayden, Nick Greeves, Stuart Warren: *Organic Chemistry*, s. 295, 467–469. Oxford University Press, 2012. ISBN 978-0-19-927029-3. (englanniksi)
2. ↑  Michael B. Smith & Jerry March: *March's Advanced Organic Chemistry*, s. 465. John Wiley & Sons, 2013. ISBN 9780470462591. (englanniksi)
**Sulam** eli historiallinen **Sunem** on pääasiassa arabien asuttama pieni kylä Israelin Pohjoisella hallintoalueella. Sen asukasluku oli vuoden 2018 lopussa 2 567.

Maantiede
---------

Paikallista katukuvaa.
Sulam sijaitsee Israelin pohjoisosassa Jisreelin tasangolla Moren kukkulan juurella Afulan kaupungin kaakkoispuolella.

Historia
--------

Sulam valokuvassa ennen vuotta 1914.
Muinainen Sulam tunnettiin nimellä Sunem. Paikka mainitaan historiallisissa lähteissä ensimmäisen kerran Egyptin faarao Thutmosis III:n valtaamien paikkojen luettelossa 1400-luvulla ennen ajanlaskun alkua. Sittemmin paikka mainitaan Amarna-kirjeissä, joiden mukaan Sikemin viimeinen kuningas Labaia tuhosi Sunemin ja sen maita viljeli Megiddon kuningas. Vanhassa testamentissa paikka mainitaan Joosuan kirjassa ja ensimmäisessä kuninkaiden kirjassa mainitaan Daavidin ottaneen vaimokseen sunemilaisen Abisagin. Sittemmin paikan mainitaan tulleen faarao Siisakin valtaamaksi.

Historioitsija Eusebioksen mukaan Sunem sijaitsi noin kahdeksan kilometriä Taborinvuoresta etelään. Ristiretkien aikana paikka kuului läänityksenä Taborinvuoren luostarille.

Talous
------

Nykyisen Sulamin asukkaat viljelevät viljaa ja kasvattavat hedelmiä puutarhoisaan.

Väestö
------

Sulamin asukasluku oli vuoden 2018 lopussa 2 567. Vuonna 2002 vastaava lukema oli 2 240 ja vuonna 1967 725. Kylän asukkaat ovat islaminuskoisia arabeja.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Fred Skolnik ja Michael Berenbaum: *Encyclopaedia Judaica Volume 18 San-Sol*, s. 534. Thomson Gale, 2007. ISBN 978-0-02-865928-2. (englanniksi)
2. ↑  List of localities, in Alphabetical order (pdf) Central Bureau of Statistics. Viitattu 16.1.2020. (englanniksi)
|  |
| --- |
| Enoksasiini |
| Enoksasiini |
| **Systemaattinen (IUPAC) nimi** |
| 1-etyyli-6-fluori-4-okso-7-piperatsin-1-yyli-1,8-naftyridiini-3-karboksyylihappo |
| **Tunnisteet** |
| CAS-numero | 74011-58-8 |
| ATC-koodi | J01MA04 |
| PubChem | 3229 |
| DrugBank | DB00467 |
| **Kemialliset tiedot** |
| Kaava | C15H17N4FO3 |
| Moolimassa | 320,326 |
| SMILES | Etsi tietokannasta: eMolecules, PubChem |
| **Fysikaaliset tiedot** |
| Sulamispiste | 220–224 °C  |
| **Farmakokineettiset tiedot** |
| Hyötyosuus | 80–90 % |
| Proteiinisitoutuminen | 40 % |
| Metabolia | Hepaattinen |
| Puoliintumisaika | 3–6 h |
| Ekskreetio | Renaalinen |
| **Terapeuttiset näkökohdat** |
| Raskauskategoria | ? |
| Reseptiluokitus | 
 |
| Antotapa | Oraalinen |

**Enoksasiini** (C15H17N4O3F) on kinolonijohdannaisiin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää lääketieteessä antibioottina muun muassa virtsatulehduksen hoitoon.

Ominaisuudet ja käyttö
----------------------

Huoneenlämpötilassa enoksasiini on väritöntä ainetta. Enoksasiini tehoaa useisiin grampositiivisiin ja gramnegatiivisiin bakteereihin. Vaikutuskirjo on samankaltainen norfloksasiinin kanssa. Useimmiten sitä käytetään virtsatulehduksen tai bakteeriripulin hoitoon. Aineenvaikutusmekanismi on sama kuin muillakin fluorikinoloniantibiooteilla eli se sitoutuu bakteerin DNA-gyraasientsyymiin ja estää DNA:n kopioitumisen. Nykyään enoksasiinia käytetään vain harvoin resistenttiyden kehittymisen vuoksi, mutta sitä on saatavilla muun muassa eräissä Euroopan ja Aasian maissa.

Enoksasiinin aiheuttamia haittavaikutuksia voivat olla pääkipu ja huimaus, ruuansulatuskanavan oireet ja ihottuma. Harvinaisia ovat epilepsian tai astman kaltaiset kohtaukset. Enoksasiini estää teofylliinin ja vastaavien alkaloidien aineenvaihduntaa.

Valmistus
---------

Enoksasiinin valmistuksen ensimmäisessä vaiheessa 2,3-difluori-6-nitrofenoli reagoi klooriasetonin kanssa ja muodostuva tuote syklisoituu vedytettäessä dihydrobentsoksasiinijohdannaiseksi. Tämä johdannainen reagoi dietyylietoksimetyeenimalonaatin kanssa kondensaatioreaktiolla. Syklisointi etyylipolyfosfaatin avulla johtaa välivaiheeseen, jonka happohydrolyysin seurauksena muodostuu enoksimonia.

Lähteet
-------

1. ↑  Susan Budavari (päätoim.): *Merck Index*, s. 607. 12th Edition. Merck & Co. 1996. ISBN 0911910-12-3. (englanniksi)
2. 1 2  M Lindsay Grayson,Suzanne M Crowe,James S McCarthy,John Mills,Johan W Mouton,S Ragnar Norrby,David L Paterson,Michael A Pfaller: *Kucers' The Use of Antibiotics*, s. 2171–2176. CRC Press, 2010. ISBN 9780340927670. Kirja Googlen teoshaussa (viitattu 27.10.2017). (englanniksi)
3. 1 2  Paul Actor, Alfred W. Chow, Frank J. Dutko & Mark A. McKinlay: *Chemotherapeutics, Ullmann's Encyclopedia of Industrial Chemistry*, John Wiley & Sons, New York, 2000. Viitattu 27.10.2017
4. 1 2  Roger G. Finch,David Greenwood,Richard J. Whitley,S. Ragnar Norrby: *Antibiotic and Chemotherapy*, s. 316. Elsevier, 2010. ISBN 9780702047657. Kirja Googlen teoshaussa (viitattu 27.10.2017). (englanniksi)
**E. Ahlström Group Oy** on suomalainen vuonna 1913 perustettu kattaus- ja keittiötarvikkeiden sekä ravintolakalusteiden tukkuliike. Sen liikevaihto vuonna 2012 oli 12, 5 miljoonaa euroa. Se toimii Elimäenkadulla Helsingin Vallilassa.

Historiaa
---------

Einar Ahlströmillä oli vuodesta 1913 lasi- ja posliinimyymälä Helsingin Roobertinkadulla. Vuonna 1920 Porista Helsinkiin siirtynyt Idman Oy:n perustaja Hjalmar Idman tuli Ahlströmin yhtiökumppaniksi. He rekisteröivät Oy E. Ahlström & Co Ab:n, joka myi puristelasituotteita kun taas Idman Oy myi kristallilasia. Kun Hjalmar Idman kuoli 1924, hänen leskensä Astrid Idman myi myös Idman Oy:n Einar Ahlströmille.

Vuonna 1960 E. Ahlström Oy laajensi toimialaansa kodintarvikkeista ammattikäyttöön tarkoitettuihin astioihin ja muihin ravintoloiden keittiöissä ja saleissa tarvittaviin tuotteisiin. Ravintolatarvikkeista tuli pian yrityksen päätoimiala.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Yrityshaku: E. Ahlström Group Oy (Arkistoitu – Internet Archive), Taloussanomat, viitattu 13.3.2015.
2. ↑  Loisa, Tiia-Maarit: Idman – osa suomalaista valaistushistoriaa[vanhentunut linkki], Valo 2/2011 s. 22-23, viitattu 13.3.2015.
3. ↑  Yritysesittely (Arkistoitu – Internet Archive), E. Ahlström Oy, viitattu 13.3.2015.

Aiheesta muualla
----------------

*
**Laurent Gras** (s. 15. maaliskuuta 1976 Chamonix) on ranskalainen jääkiekkoilija, joka pelasi keskushyökkääjänä. Hän laukoi vasemmalta.

Ura
---

### Seuraura

Gras debytoi Ranskan pääsarjassa kaudella 1994–1995 Chamois de Chamonixin joukkueessa. Hän pelasi debyyttikaudellaan 19 ottelua tehopistein 1+1=2 keräten kaksi rangaistusminuuttia. Kaudella 1996–1997 Gras siirtyi Gothiques d’Amiensiin, jossa hän pelasi yhden kauden. Gras palasi Chamonixiin kaudella 1997–1998, jolloin hän teki uransa toiseksi suurimmat tehopisteet 21+15=36 pelaamassaan 41 ottelussa. Gras edusti Chamonixia vielä seuraavalla kaudella, jolloin hän voitti joukkueen sisäisen pistepörssin tehopisteillä 12+10=22. Gras palasi Amiensin joukkueeseen kaudella 1999–2000, ja kaudella 2002–2003 Gars pelasi koko uransa tehokkaimman pääsarjakauden, kun hän teki 35 ottelussa tehopisteet 19+18=37. Kaudella 2003–2004 Gras valittiin Amiensin varakapteeniksi, jolloin joukkue voitti Ranskan mestaruuden. Heti seuraavalla kaudella Gars toimi joukkueen kapteenina. Seuraavan kolmen kauden ajan hän toimi taas joukkueen varakapteenina.

Gras siirtyi kaudella 2008–2009 Pingouins de Morzine-Avoriazin joukkueeseen, jossa hän pelasi 26 ottelua tehopistein 10+14=24 keräten 16 rangaistusminuuttia. Seuraavalla kaudella Gras palasi jälleen Chamonixiin, jonka varakapteenina hän toimi seuraavan kahden kauden ajan. Kaudella 2009–2010 Gras voitti Chamonixin sisäisen pistepörssin tehopisteillä 13+18=31. Seuraavalla kaudella Gras valittiin Chamonixin kapteeniksi, mutta kaksi seuraavaa kautta hän toimi taas varakapteenina. Gras pelasi Chamonixin joukkueessa vielä 21 ottelua kaudella 2014–2015 kunnes hän lopetti pääsarjauransa.

### Maajoukkueura

Gras edusti Ranskaa seitsemissä maailmanmestaruuskilpailuissa vuosina 1997, 1998, 2004, 2008, 2009, 2010 ja 2011. Hän toimi Ranskan varakapteenina Kanadan MM-kilpailuissa 2008 ja Sveitsin MM-kilpailuissa 2009. Gras pelasi urallaan yhteensä 40 MM-ottelua tehopistein 3+1=4 keräten 16 rangaistusminuuttia.

Gras kuului Ranskan joukkueeseen Naganon talviolympialaisissa 1998 ja Salt Lake Cityn talviolympialaisissa 2002, joissa hän pelasi yhteensä kahdeksan ottelua ilman tehopisteitä.

Lähteet
-------

1. 1 2  Laurent Gras *Olympedia*.  (englanniksi)
2. 1 2 3 4 5 6 7  Laurent Gras *Elite Prospects*. Everysport Media Group AB.  (englanniksi)
3. ↑  Chamonix 1998-1999 Skater Stats *Elite Prospects*. Viitattu 28.9.2020. (englanniksi)
4. ↑  Chamonix 2009-2010 Skater Stats *Elite Prospects*. Viitattu 28.9.2020. (englanniksi)
**Pohjois-Savon rykmentin 2. pataljoona** oli valkoisten itäarmeijan Pohjois-Savon rykmenttiin kuuluva joukko-osasto Suomen sisällissodassa. Pataljoonan komentaja oli reservikapteeni B. Fabritius.

Pataljoonasta muodostettiin sodan jälkeen 23. heinäkuuta 1918 **Helsingin vartiopataljoona.**

Perusyksiköt
------------

2. pataljoona Säkkijärvellä, etualalla ratsailla komentaja B. Fabritius.
* **5. komppania** (Kuopion 1. suojeluskuntakomppania)

Päällikkö: jääkärikapteeni Einar Wichmann myöh. Vihma.

* **6. komppania**

Päällikkö: Huttunen.

* **7. komppania** (Kuopion 3. komppania)

Päällikkö: Vainikainen.

* **8. konekiväärikomppania**

Päällikkö: Rosenberg.

Lähteet
-------

* Toim. Ignatius, Theslöf, Palmén, Grotenfelt, Nordenstreng ja Soikkeli, Suomen vapaussota 1918 osat V ja VI, Otava Helsinki 1924-1925.
* Sotatieteen Laitoksen Julkaisuja XIV, Suomen jääkärien elämäkerrasto 1975, Vaasa 1975 ISBN 951-99046-8-9.
* Puolustusministeriön Sotahistoriallisen toimiston julkaisuja IV, Suomen jääkärien elämäkerrasto, WSOY Porvoo 1938.
"**Tenderly**" on yhdysvaltalainen popkappale vuodelta 1946. Sen sävelsi pianisti Walter Gross ja sanoitti Jack Lawrence. Ensimmäisen äänitteen nauhoitti Sarah Vaughan aviomiehensä ja managerinsa George Treadwellin ja tämän orkesterin kanssa vuonna 1947. Trumpetisti ja orkesterinjohtaja Randy Brooksin versiota vuodelta 1947 myytiin yli miljoona kappaletta. Samoin Rosemary Clooneyn äänite vuodelta 1952 on ylittänyt miljoonan myydyn kappaleen rajan.

Kanadalainen pianisti Oscar Peterson nauhoitti ensimmäisen jazzsovituksen kappaleesta vuonna 1950. Sittemmin kappale on muodostunut standardiksi, ja sen ovat levyttäneet muun muassa Bill Coleman, Don Byas, Johnny Hodges, Lester Young ja Bill Evans.

Lähteet
-------

1. 1 2  Jeremy Wilson: Tenderly *JazzStandards.com*. Viitattu 18.4.2010. (englanniksi)
2. ↑  Paul Auger: Randolph E. "Randy" Brooks *Find A Grave Memorial*. Viitattu 15.6.2010. (englanniksi)
3. ↑  David A. Jasen: *A Century of American Popular Music: 2000 best-loved and remembered songs (1899–1999)*, s. 190. Taylor & Francis, 2002. ISBN 0415937000. (englanniksi)
**Alexander August Kumlin** (4. lokakuuta 1844 Joroinen – 27. maaliskuuta 1912 Helsinki) oli suomalainen senaattori ja hovioikeudenneuvos.

Kumlinin vanhemmat olivat varamaanmittari Thomas Johan Kumlin (1814–1866) ja Sofia Juliana Lode. Hän pääsi ylioppilaaksi 1863 Kuopion lukiosta ja suoritti Helsingin yliopistossa tuomarintutkinnon 1868. Kumlin sai varatuomarin arvon 1870.

Kumlin oli Ilomantsin nimismiehenä 1870–1875, Kuopion läänin varalääninkamreerina 1875 sekä Viipurin hovioikeudessa kanslistina 1875–1876, reistraattorina 1876–1877, ylimääräisenä viskaalina 1877–1880 ja notaarina 1880–1884. Kumlin on sitten Juvan tuomiokunnan tuomarina 1884–1885 ja uudelleen Viipurin hovioikeudessa asessorina 1885–1890 ja hovioikeudenneuvoksena 1890–1900. Hän oli Suomen senaatin oikeusosastolla senaattorina 1900–1905.

Kumlin oli naimisissa 1872–1900 Selma Augusta Rikbergin (k. 1900) kanssa ja vuodesta 1901 Alma Klementina Wallen kanssa. Hovioikeudenneuvos ja kansanedustaja Arthur von Weissenbergin kanssa naimisissa ollut taiteilija Ester Irene Kumlin (1873–1960) oli hänen tyttörensä ensimmäisestä avioliitosta.

Lähteet
-------

1. ↑  KUMLIN Alexander August. *Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899*. Helsingin yliopiston verkkojulkaisu.
2. ↑  Wikiaineisto : Kuka kukin oli 1961
3. ↑  Anneli Kotisaari : Jakob Pontus Erikinpoika Tawaststjerna s. 2.8.1666 Pietarsaari ja hänen jälkeläisiään yhteensä 1283 taulua, taulu 48 (Arkistoitu – Internet Archive)


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt Muokkaa Wikidatassa | 
* Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899

 |

 |
**Alexander Axén** (s. 15. lokakuuta 1971) on ruotsalainen jalkapallovalmentaja ja entinen pelaaja.

Ura
---

Axén aloitti jalkapalloilijan uransa 6-vuotiaana, kun hän liittyi Örebro SK:n juniorijoukkueeseen vuotta vanhempien ikäluokan joukkueeseen. ÖSK:n edustusmiehistöön Axén ei koskaan edennyt, mutta pelasi sittemmin Rynninge IK:ssa ja BK Forwardissa, jossa häntä valmensi Benny Lennartsson. Axén on kertonut, että Lennartssonista tuli hänen mentorinsa ja kokenut valmentaja on vaikuttanut paljon Axénin omaan uraan. Axén aloitti valmennusuransa vuonna 1998 Hovsta IF:ssa ja palasi entiseen seuraansa Rynningeen valmentajaksi vuonna 2000. Hän nosti joukkueen parhaimmillaan 2. divisioonaan vuonna 2005.

Kaudella 2007 Axén työskenteli Benny Lennartssonin apuvalmentajana IK Startissa ja kauden jälkeen hän palasi kasvattajaseuransa Örebron palvelukseen Sixten Boströmin apuvalmentajaksi. Kaksikko luotsasi ÖSK:n tukevasti Allsvenskanin keskikastiin seitsemänneksi. Kauden 2008 jälkeen Axén siirtyi GAISin päävalmentajaksi. Axénin johdolla GAIS sijoittui parhaimmillaan Allsvenskanissa viidenneksi kaudella 2011, mutta menestys katosi nopeasti. Kaudella 2012 joukkue pelasi heikosti ja liigan hännille juuttunut seura erotti Axénin kesäkuussa 2012.

Kaudeksi 2013 Axén teki paluun Örebro SK:n organisaatioon pelaajakehityksestä vastaavaksi valmentajaksi. Kesäkuussa 2014 hänestä tuli seuran päävalmentaja. Axénin johdolla seura kohensi peliesityksiään ja sijoittui lopulta kauden 2014 päätteeksi Allsvenskanissa kuudenneksi. Kaksi seuraavaa kautta sujuivat Örebrolta kehnommin ja sijoitus oli molemmilla kausilla yhdeksäs. Elokuussa 2017 Örebro ilmoitti, ettei Axén jatka päävalmentajana kauden jälkeen. Axén jätti lopulta tehtävänsä jo elokuun lopussa Örebron ollessa liigassa sijalla 11.

Muuta
-----

Axén on intohimoinen brittijalkapallon ystävä ja hän on ammentanut omaan valmennusfilosofiaansa elementtejä englantilaisseurojen pelitavoista. Hän on myös kertonut olleensa jo nuorena AIK:n kannattaja ja käyttäneensä 1980-1990-luvuilla lähes kaikki rahansa matkustaakseen AIK:n otteluihin.

Lähteet
-------

1. 1 2  ALEXANDER AXÉN – THE MAKING OF A COACH Totally Örebro. Viitattu 7.6.2016.
2. ↑  Axén: Tränar inte ett lag i Göteborg igen Expressen. Viitattu 7.6.2016.
3. ↑  Boström och Axén tar över Örebro Fotbollskanalen. Viitattu 7.6.2016.
4. ↑  Axén ny tränare i Gais Dagens Nyheter. Viitattu 7.6.2016.
5. ↑  Axén lämnar – då dissar experten "Rolles" intåg i Gais (Arkistoitu – Internet Archive) FotbollDirekt.se. Viitattu 7.6.2016.
6. ↑  Axén återvänder till Örebro SK i ny roll Expressen. Viitattu 7.6.2016.
7. ↑  PER-OLA LJUNG LÄMNAR - ALEXANDER AXÉN NY HUVUDTRÄNARE ÖSK Fotboll. Viitattu 7.6.2016.
8. ↑  Bekräftat: Alexander Axén lämnar ÖSK – förlänger inte kontraktet (Arkistoitu – Internet Archive)
9. ↑  Axel Kjäll blir ny huvudtränare för Örebro SK
10. ↑  Axén: "Mitt liv var AIK" NA. Viitattu 7.6.2016.

  


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä:**Magnus Pehrsson** | **GAISin päävalmentaja**2009–6/2012 | Seuraaja:**Jan Mak** |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä:**Per-Ola Ljung** | **Örebro SK:n päävalmentaja**6/2014–8/2017 | Seuraaja:**Axel Kjäll** |
**Chamalévri** (kreik. Χαμαλεύρι) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kreetan saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Réthymnon kuntaan, Réthymnon alueyksikköön ja Kreetan alueeseen. Kylän väkiluku on 111 (vuonna 2011).

Tornirakennus Chamalévrissä.
Chamalévrin kylä sijaitsee Kreetan keskisissä pohjoisosissa noin 13 kilometriä itään Réthymnon kaupungista ja vajaa kaksi kilometriä sisämaahan saaren pohjoisrannikosta eli Kreetanmeren rannasta. Chamalévri muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Χαμαλευρίου, *Topikí Koinótita Chamalevríou*), johon kuuluvat varsinaisen Chamalévrin kylän lisäksi kylät Astéri ja Stavroménos. Koko yhdyskunnan väkiluku on 877.

Chamalévristä sekä Stavroménoksesta on tehty lukuisia löytöjä minolaiselta kaudelta antiikin ajalle saakka. Chamalévrin paikalla sijaitsi antiikin aikana oletettavasti Allarian kaupunki ja Stavroménoksessa puolestaan Pantomatrionin kaupunki. Varhaisin maininta Chamalévrin kylästä on vuodelta 1577. Kylä kuului aiemmin Arkádin kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Réthymnon kunnan Arkádin kunnallisyksikköön.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Απογραφή Πληθυσμού - Κατοικιών 2011. Väestönlaskennan tulokset (XLS)  2011. The Hellenic Statistical Authority (Kreikan tilastokeskus ELSTAT).  Arkistoitu 25.12.2013. Viitattu 1.9.2014. (kreikaksi)
2. ↑  Hansen, Mogens Herman & Nielsen, Thomas Heine: *An Inventory of Archaic and Classical Poleis*, s. 1150. An Investigation Conducted by The Copenhagen Polis Centre for the Danish National Research Foundation. Oxford: Oxford University Press, 2004. ISBN 0-19-814099-1.
3. ↑  Stavromenos *Incredible Crete*. Viitattu 1.9.2020.
4. ↑  Χαμαλεύρι *Δήμος Ρεθύμνου*. Viitattu 1.9.2020.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Chamalévri** Wikimedia Commonsissa
**Korkkipituri** (*Duboisia myoporoides*) on koisokasvien (Solanaceae) heimoon, piturien (*Duboisia*) sukuun kuuluva kasvilaji. Se on korkeimmillaan 24 metriä korkeaksi kasvava puu tai suurikokoinen pensas. Sen kaarna on tiivistä ja siinä on runsaasti korkkia, etenkin tyven lähettyvillä. Lehdet ovat kapeanvastapuikeita tai lähes soikeita, 4–15 cm pitkiä ja 1–4 cm leveitä. Lehdet voivat olla ruodittomia tai niissä voi olla enintään 3 cm pitkä lehtiruoti. Kukinto on leveän pyramidimainen. Torvimaisten kukkien verhiöt ovat 1–3 mm pitkiä ja verhiön liuskat ovat pituudeltaan tavallisesti noin 20–33% torven pituudesta. Kukkien teriöt ovat 4–7 mm pitkiä ja kunkin teriön torvi on yläpäästään halkaisijaltaan 2–4 mm. Kukissa on neljä tai joskus viisi hedettä, jotka ovat 1,5–3 mm pitkiä. Emin vartalo on puolestaan 1–2 mm pitkä ja emi on siis suunnilleen heteiden pituinen. Hedelmänä oleva marja on tavallisesti pyöreä, joskus soikea tai munamainen ja halkaisijaltaan 4,5–8 mm. Marjojen väri vaihtelee purppuranpunaisesta tai mustaan. Siemenet ovat 2,3–3,1 mm pitkiä. Korkkipituri voi risteytyä samaan sukuun kuuluvan *Duboisia leichhardtii* -lajin kanssa.

Korkkipituri kasvaa hiekkaisilla tai savisilla kasvupaikoilla runsassateisilla alueilla. Tavallisesti lajia tavataan sademetsien laitamilta tai kosteista eukalyptusmetsistä. Laji kasvaa luontaisena Australiassa ja Uudessa-Kaledoniassa. Australiassa sitä esiintyy Queenslandin pohjoisosista Uuden-Etelä-Walesin kaakkoisosiin.

Korkkipiturin osia on kerätty luonnosta perinteisiin lääkinnällisiin tarkoituksiin. Kasvi sisältää tropaanialkaloideja ja sen on todettu olevan myrkyllinen ihmisille, hevosille sekä karjaeläimille.

Lähteet
-------

1. ↑  Botanic Gardens Conservation International (BGCI) & IUCN SSC Global Tree Specialist Group: *Duboisia myoporoides* *IUCN Red List of Threatened Species. Version 2022-2*.  2019. International Union for Conservation of Nature, IUCN, Iucnredlist.org. Viitattu 31.1.2023. (englanniksi)
2. 1 2 3  *Duboisia myoporoides* *Electronic Flora of South Australia*. Viitattu 31.1.2023. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Integrated Taxonomic Information System (ITIS): *Duboisia myoporoides* (englanniksi)
* Global Biodiversity Information Facility (GBIF): *Duboisia myoporoides* (englanniksi)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Taksonitunnisteet | 
* Wikidata: Q145166
* Wikispecies: Duboisia myoporoides
* APNI: 78238
* ATRF: Duboisia\_myoporoides
* CoL: 37YZ2
* Ecocrop: 5571
* EoL: 486419
* EPPO: DUBMY
* FoAO2: Duboisia myoporoides
* GBIF: 5341761
* GRIN: 14734
* iNaturalist: 538021
* IPNI: 815656-1
* IRMNG: 11266239
* ITIS: 505820
* IUCN: 146118514
* NCBI: 195737
* NSWFlora: Duboisia~myoporoides
* Open Tree of Life: 810421
* PfaF: Duboisia myoporoides
* Plant List: kew-2778803
* PLANTS: DUMY
* POWO: urn:lsid:ipni.org:names:815656-1
* Tropicos: 29605762
* WFO: wfo-0001021493

 |

 |
**Platamónas** (kreik. Πλαταμώνας, kath.kreik. Πλαταμών, *Platamón*) on Kreikan kaupunki, joka kuuluu hallinnollisesti Dío-Ólympoksen kuntaan, Pierian alueyksikköön ja Keski-Makedonian alueeseen. Se muodostaa oman kaupunkiyhdyskuntansa (Δημοτική Κοινότητα Πλαταμώνος, *Dimotikí Koinótita Platamónos*). Kaupungin väkiluku on 2 013 (vuonna 2011).

Platamónaksen linna.
Platamónaksen pieni kaupunki sijaitsee Egeanmeren rannalla linnuntietä noin 32 kilometriä etelään Katerínista. Kaupungin läheltä kulkee Pireus–Platý-rautatie, jolla lähin rautatieasema on Néoi Póroin rautatieasema. Kaupungin länsipuolitse kulkee A1-valtatie (E75).

Antiikin aikana lähellä sijaitsi Herakleionin kaupunki. Nykyisin sen paikalla on keskiaikainen Platamónaksen linna. Nykyinen kaupunki kuului aiemmin Anatolikós Ólympoksen kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Dío-Ólympoksen kunnan Anatolikós Ólympoksen kunnallisyksikköön.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Απογραφή Πληθυσμού - Κατοικιών 2011. Väestönlaskennan tulokset (XLS)  2011. The Hellenic Statistical Authority (Kreikan tilastokeskus ELSTAT).  Arkistoitu 16.10.2015. Viitattu 1.9.2014. (kreikaksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Platamónas** Wikimedia Commonsissa
**Platinum range** eli suomeksi niin sanottu *Platinum-sarja* on Sony PlayStationin halpapelisarja PAL-alueilla, johon kuuluvat muun muassa Yhdistynyt kuningaskunta, Australia, Uusi-Seelanti ja Eurooppa.

Platinum-sarjan tunnistaa hopean/harmaan värisestä kaistaleesta pelin kotelossa. Pelin levyn etiketti ei sisällä mitään alkuperäisestä etiketistä, vaan se on korvattu yksinkertaisella kiiltävällä pinnalla, jossa keskellä etikettiä sijaitsee pelin nimi mustien reunojen ympäröimänä.

Jotta peli pääsi Platinum-sarjaan, sen oli pitänyt myydä maailmanlaajuisesti yli 600 000 kappaletta oltuaan tavallisesti vuoden markkinoilla. Myynnin saavutettua kyseisen lukeman pelistä tuli Platinum-versio ja Sony pudotti sen hinnan noin puoleen alkuperäisestä.

Esimerkkejä Platinum-nimikkeistä
--------------------------------

* *Ace Combat*
* *Crash Bandicoot*
* *Final Fantasy VII*
* *Rayman*
* *Tekken*
* *Worms*
* *Gran Turismo 3*
* *Grand Theft Auto: San Andreas*
* *Call of Duty 4: Modern Warfare*
* *Call of Duty: World at War*
* *Grand Theft Auto IV*
**Helfaut** on kunta Pohjois-Ranskassa Pas-de-Calais'n departementissa Hauts-de-Francen alueella. Se sijaitsee noin 7 kilometriä Saint-Omerin kaupungista etelään.

Historia
--------

Helfautin tasanko on ollut usean sotatoimen näyttämönä. 1. vuosisadalla eKr. roomalaiset legioonat taistelivat siellä morineja vastaan. Vuonna 275 Pohjois-Gallian ensimmäinen kirkko rakennettiin Helfautiin. Ensimmäisen kerran Helfaut esiintyy kartalla 700-luvulla nimellä Heleerfelt, joka tarkoittaa "pyhää kenttää". 1300-luvulla alueelle hyökkäsivät englantilaiset joukot, ja 1500-luvulla flaamit sekä Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan hallitsija Kaarle V. 1600-luvulla rutto tappoi lähes kaikki asukkaat. 10. elokuuta 1678 Nijmegenin sopimuksella Ludvig XIV liitti Audomaroisin ja samalla Helfautin Ranskan kuningaskuntaan.

1700-luvun lopulla Helfautin tasangolle perustettiin 2500 sotilaan leirin, ja vuonna 1804 palattuaan Boulogne-sur-Meristä Napoleon I osallistui sotilasharjoituksiin Helfautin leirillä. Vuonna 1815, keisarikunnan kaatumisen jälkeen, englantilaiset ja skotlantilaiset joukot miehittivät leirin. Ranskalaiset ottivat sen haltuunsa taas vuonna 1825. Leirille osallistuivat muiden muassa vuonna 1826 Ranskan kuningas Kaarle X ja Orléansin herttua Ferdinand Filip, vuonna 1853 Napoleon III ja keisarinna Eugénie ja vuonna 1874 Ranskan marsalkka Patrice de Mac-Mahon.

La Coupole
Toisen maailmansodan aikana Organisation Todt rakensi syksystä 1943 lähtien Hitlerin käskystä bunkkeria Helfauttiin, josta oli tarkoitus laukaista V2-ohjuksia Lontooseen. Bunkkeri tunnetaan nimellä La Coupole. Bunkkerissa on satoja metrejä maanalaisia käytäviä. Bunkkerin päällä on laukaisun valmisteluhuonetta peittävä kupoli, joka on 55 000 tonnia painava teräsbetoninen puolipallo, ja jonka halkaisija on 77 metriä ja paksuus 5,5 metriä. Bunkkeri ei ollut koskaan toiminnassa, sillä liittoutuneiden pommitukset ja Normandian maihinnousu haittasivat sen toimintaa. Bunkkeri kunnostettiin vuonna 1997 *Centre d’Histoire et de Mémoire* -historiakeskukseksi.

Lähteet
-------

1. ↑  Comparateur de territoire Institut National de la Statistique et des Études Économiques. Viitattu 22.6.2022. (ranskaksi)
2. 1 2  L'histoire de notre village Commune d'Helfaut. Viitattu 22.6.2022. (ranskaksi)
3. ↑  Dunkerque > Calais Tour de France 2022. Viitattu 22.6.2022. (englanniksi)
4. ↑  La Coupole, Centre d'Histoire et Planétarium 3D La Coupole, Centre d'Histoire et Planétarium 3D. Viitattu 22.6.2022. (ranskaksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Helfaut** Wikimedia Commonsissa
*Tämä artikkeli Tämä artikkeli kertoo järvestä Sotkamossa. Myös Rautavaaralla ja Lapinlahdella on Älänne-järvi.*

**Älänne** on metsäjärvi Sotkamon eteläosassa Kainuussa. Sen pinta-ala on 4,6 neliökilometriä. Etäisyys Kajaanista on 58 kilometriä eteläkaakkoon.

Maantiede
---------

Älänteen pituus kaakosta luoteeseen on 5,4 kilometriä. Järven läntinen rantaviiva on melko suora. Suuri osa järvestä on verraten tasaleveää, etelässä järvi kaventuu Poikolanlahdeksi. Järven pohjoisosaa jakaa Lummeniemi. Älänne syvenee rannoilta suhteellisen tasaisesti kohti keskiselän 12-metrin syvännettä. Noin viisi hehtaaria järvestä on vähintään 10 metriä syvä. Älänteen kaakkoisosassa sijaitsee pieni ja kapea Älänteensaari.

Älänteen rannoilla on muutama rakennus. Järven länsipuolella sijaitsee Ahveninen ja pohjoispuolella Ukonjärvi. Älänne laskee Älänteenpuroa kaakkoon.

Älänteen vesitilavuus on 17 580 000 kuutiometriä.

Älänne (04.665.1.006) kuuluu Itkonjoen valuma-alueeseen (04.665), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen vesistössä (04). Toinen jakovaihe Tiilikanjoen valuma-alue (04.66) ja ensimmäinen Nilsiän reitin valuma-alue (04.6). Älänne on laajin Itkonjoen valuma-alueen 19:stä vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Toiseksi laajin on Pieni Sierajärvi.

Suomessa on toinenkin Älänne. Myös se sijaitsee Tiilikanjoen valuma-alueella.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Älänne, vakavesi, Sotkamo
2. 1 2 3 4 5 6 7 8  Ympäristö.fi : Ympäristötiedon hallintajärjestelmä Hertta Ympäristötiedon hallintajärjestelmä Hertta. Viitattu 4.11.2021.
3. ↑  Älänne. Järviwiki. Viitattu 4.11.2021.
4. ↑  Siilinjoen - Sulkavanjärven alue (04.651). Järviwiki. Viitattu 4.11.2021.
5. ↑  Älänne (04.662.1.002). Järviwiki. Viitattu 4.11.2021.
**Älä mokaa Morgan** (tv-esityksessä **Kaikki kotiinpäin**, alun perin *Morgan Stewart’s Coming Home* tai *Home Front*) on yhdysvaltalainen komediaelokuva vuodelta 1987. Siinä rikkaan poliitikkoperheen teinipoika erotetaan sisäoppilaitoksesta, ja kalseat vanhemmat joutuvat ottamaan huonotapaisen pojan vaalien alla luokseen asumaan.

Morgan-poikaa esittää sittemmin komediasarjasta *Miehen puolikkaat* tunnetuksi tullut Jon Cryer.

Näyttelijät
-----------

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  Jon Cryer  | … |  Morgan Stewart
  |
|  Viveka Davis  | … |  Emily
  |
|  Paul Gleason  | … |  Jay Le Soto
  |
|  Lynn Redgrave  | … |  Nancy Stewart
  |
|  Nicholas Pryor  | … |  senaattori Tom Stewart
  |

Elokuva on julkaistu suomeksi VHS-videokasettina nimellä *Älä mokaa Morgan* sekä esitetty Kolmostelevisiossa marraskuussa 1992 ja Nelosella toukokuussa 2000 nimellä *Kaikki kotiinpäin*.

Video-opas vuodelta 1994 antaa elokuvalle yhden tähden viidestä.

Ranskassa elokuva sai todella pitkän nimen, *Qu’il est dur d’être farceur, d’aimer la musique pop et les films d’horreur quand on a un père qui se présente aux élections* ("Miten vaikea on olla ilveilijä, rakastaa popmusiikkia ja kauhufilmejä kun isä on ehdokkaana vaaleissa").

Lähteet
-------

1. ↑  Älä mokaa, Morgan, Video-opas 95, s. 819. WSOY 1994.

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.   
Alkuperäinen artikkeli: en:Morgan Stewart's Coming Home
**Ted Ström** (s. 19. marraskuuta 1944 Göteborg) on ruotsalainen laulaja, säveltäjä ja taidemaalari. Hänet tunnetaan erityisesti hittikappaleestaan "Vintersaga", joka ilmestyi 1984 ja kuvailee Ruotsia riepottelevaa lumimyrskyä.

Elämä ja ura
------------

Ted Ström syntyi Göteborgissa vuonna 1944. Hänen vanhempansa työskentelivät teatterissa, ja sitä kautta Ted innostui taiteesta. Perhe muutti 1960-luvulla Tukholmaan, jossa Ted pääsi opiskelemaan Konstfack-taidekorkeakouluun. Hän perusti ystävineen Contact -nimisen progg-yhtyeen, joka saavutti menestystä. Hiljalleen yhtyeen toiminta hiipui, ja Ted muutti Luulajaan, jossa hän perusti perheen ja Norrbottens Järn -nimisen bändin sekä tutustui Lars Moliniin, jonka televisiotuotantoihin hän alkoi tehdä musiikkia. Vuonna 1985 Ted muutti Mosåsiin lähelle Örebrota, jossa hän asui viisitoista vuotta ja työskenteli aktiivisesti musiikin parissa. Vuodesta 2000 hän on asunut Norassa, jossa hänellä on Kvarteret Bryggeriet -niminen ateljee.

Lähteet
-------

1. 1 2  Ted Ström och konstnärskapet *Visit Nora*. Viitattu 27.11.2022. (ruotsiksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Ted Ström** Wikimedia Commonsissa

* Ted Strömin kotisivut (ruotsiksi)
* IMDb (englanniksi)


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Taiteenala Muokkaa Wikidatassa | 
* MusicBrainz

 |

 |
**Lapinlahden työväentalo** on Lapinlahden kunnan keskustassa sijaitseva työväentalo.

Historiaa
---------

Lapinlahden työväenyhdistys perustettiin vuonna 1905. Vuonna 1907 yhdistys omisti 1/3 Lapinlahden seuratalosta. Muut omistajat olivat nuorisoseura ja vapaapalokunta. Tuolloin yhdistyksellä oli 39 jäsentä. Vuoteen 1916 mennessä seuratalon omistajayhdistykset kuitenkin riitautuivat ja joutuivat kaikki luopumaan talosta. Ennen sisällissotaa yhdistys ehti hankkia itselleen ensimmäisen oman talon. Sisällissodan jälkeen vuonna 1920 yhdistys liittyi Suomen Sosialistiseen Työväenpuolueeseen, ja sen omaisuus takavarikoitiin vuonna 1923. Vuonna 1932 yhdistys lakkautettiin ja talo myytiin valtion pakkohuutokaupassa. Talo päätyi ilmeisesti suojeluskunnan haltuun, sillä vuonna 1934 IKL järjesti talossa "valkoisen viikon" juhlan.

Sotien jälkeen vuonna 1945 yhdistys liittyi SKDL:oon, otti nimekseen Lapinlahden Demokraattinen Yhdistys ja sai lunastaa talonsa takaisin vuonna 1948. Vuonna 1985 talo purettiin, ja tilalle valmistui seuraavana vuonna uusi talo. Talon omistaa nykyään Lapinlahden Vasemmisto ry, ja sitä vuokrataan yleisölle. Lapinlahden vasemmisto järjestää talolla myös omia tapahtumiaan, esimerkiksi vappujuhlan vuonna 2022.

Rakennus
--------

Talo on yksikerroksinen, runkorakenteinen lautatalo, ja se on maalattu punaiseksi. Talossa on tilaa 150 ihmiselle.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Hyvönen, Onni: *Pohjois-Savon Työväentalot*. Kuopio: Pohjois-Savon Sos.dem. Kulttuurityöntekijät ry. 1988. ISBN 951-99956-5-X.
2. ↑  Savon Työmies *digi.kansalliskirjasto.fi*.  10.1.1907, no 4. Viitattu 30.9.2022.
3. ↑  Matti Turkkila (toim.): SDP:n puoluetilasto 1907  1908. Sos.dem puolue/ Työväen Arkisto. Viitattu 29.9.2022.
4. ↑  Sanantuoja *digi.kansalliskirjasto.fi*.  12.2.1916, no 17. Viitattu 30.9.2022.
5. ↑  Salmetar *digi.kansalliskirjasto.fi*.  1.2.1934, no 12. Viitattu 30.9.2022.
6. ↑  Työkansan Sanomat *digi.kansalliskirjasto.fi*.  23.4.1948, no 91. Viitattu 30.9.2022.
7. 1 2  Lapinlahden Työväentalo seurantalot.fi. Viitattu 30.9.2022.
8. ↑  Vasemmiston vappu Vasemmistoliitto. Viitattu 30.9.2022.
**Jekaterina Viktorovna Jurlova-Percht** (ven. Екатерина Викторовна Юрлова-Перхт; s. 23. helmikuuta 1985 Leningrad) on venäläinen ampumahiihtäjä. Jurlova-Percht edustaa seuratasolla Dinamoa. Hän avioitui lokakuussa 2015 itävaltalaisen Josef Perchtin kanssa Ramsaussa.

Arvokilpailut
-------------

Jurlova-Percht on osallistunut viisiin MM-kilpailuihin: vuosina 2011, 2013, 2015, 2016 ja 2019. Hanty-Mansijskissa 2011 hän oli pikakilpailussa kuudes, normaalimatkalla seitsemäs, takaa-ajossa kymmenes ja yhteislähdössä viidestoista. Vuonna 2015 hän voitti yllättäen kultaa normaalimatkalta Kontiolahdelta ampuen ainoana kilpailijana jokaiselta paikalta nollat. Yhteislähtökilpailussa hän oli yhdestoista. Oslossa 2016 hän sijoittui normaalimatkalla 11:nneksi ja yhteislähdössä 13:nneksi. Östersundin MM-kilpailuissa 2019 hän saavutti hopeaa yhteislähdössä. Pikakilpailussa hän sijoittui kahdeksanneksi, normaalimatkalla 17:nneksi ja takaa-ajossa 19:nneksi. Anterselvan MM-kilpailuissa 2020 hän sijoittui yhteislähdössä kuudenneksi, takaa-ajossa 12:nneksi ja normaalimatkalla 13:nneksi.

EM-kilpailuista hänellä on yksi hopea ja yksi pronssi viesteistä vuosilta 2009 ja 2010, pronssia normaalimatkalta ja takaa-ajosta 2015 sekä kultaa takaa-ajosta ja hopeaa sprintistä 2019. Hän voitti rulla-ampumahiihdon sekaviestin maailmanmestaruuden 2018.

Maailmancup
-----------

Jurlova-Percht debytoi ampumahiihdon maailmancupissa maaliskuussa 2008 ollen Hanty-Mansijskin pikakilpailussa 62:s. Ensimmäiset maailmancupin pisteensä hän saavutti tammikuussa 2010 Oberhofin pikakilpailusta sijoituttuaan sijalle 28. Ensimmäisen voittonsa hän saavutti Kontiolahden MM-normaalimatkalla 2015. Tammikuussa 2016 hän oli kolmas pikakilpailussa Anterselvassa ja voitti takaa-ajon. Joulukuussa 2018 hän oli kolmas Hochfilzenin pikakilpailussa. Hän oli samalla kaudella toinen Östersundin MM-yhteislähdössä. Hän sijoittui yhteislähtöcupissa viidenneksi kaudella 2018–2019.

Lähteet
-------

1. ↑  Jurlova naimisiin, Zaitsevalle toinen poika – venäläisampumahiihtäjille ikimuistoinen lauantai *Kestävyysurheilu-sivusto*.  21.10.2015.  Arkistoitu 30.9.2017. Viitattu 30.9.2017.
2. 1 2 3 4 5 6 7 8  Ekaterina YURLOVA *IBU Datacenter*. International Biathlon Union. Viitattu 10.12.2018. (englanniksi)
3. ↑   (Arkistoitu – Internet Archive)

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
Liné vuonna 1965
**Helga Liné** (oikealta nimeltään *Helga Lina Stern*, s. 14. heinäkuuta 1932 Berliini) on saksalaissyntyinen portugalilais-espanjalainen näyttelijä.

Linén perhe pakeni natseja Portugaliin, jossa hän työskenteli sirkustaiteilijana ja mallina sekä näytteli muutamissa elokuvissa. Vuonna 1960 hän muutti Madridiin, minkä jälkeen hän esiintyi lukuisissa eri lajityyppeja edustavissa viihde-elokuvissa. Niistä parhaiten muistetaan kauhuelokuvat kuten *Kauhun pikajuna* (1972), *Las garras de Lorelei* (1974), *La orgía nocturna de los vampiros* (1974) ja *Los ritos sexuales del diablo* (1982). Liné on näytellyt myös Pedro Almodóvarin elokuvissa *Intohimojen labyrintti* (*Laberinto de pasiones*, 1982) ja *Intohimon laki* (*La ley del deseo*, 1987).

Elokuvia
--------

* *Ercole contro i tiranni di Babilonia*, 1964
* *Spartan gladiaattorit*, 1964
* *Gli invincibili dieci gladiatori*, 1964
* *Golia alla conquista di Bagdad*, 1965
* *Kauhun pikajuna*, 1972
* *Dick Turpin*, 1974

Aiheesta muualla
----------------

* Helga Liné Elonetissä.
* Helga Liné Internet Movie Databasessa. (englanniksi)

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Norja
* Espanja
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Israel
* Yhdysvallat

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Deutsche Synchronkartei
* Deutsche Biographie
* Elonet

 |
|  |
| Muut | 
* IdRef

 |

 |
**Lapinnokiperhonen** (*Erebia pandrose*) on täpläperhosten heimoon ja heinäperhosten alaheimoon kuuluva pienehkö päiväperhonen. Laji esiintyy palearktisella alueella.

Levinneisyys
------------

Lapinnokiperhosen levinneisyys ulottuu laikuttaisesti Keski- ja Etelä-Euroopan korkeisiin vuoristoihin, Fennoskandian vuoristo- ja tunturialueille, Kuolan niemimaalle sekä Keski-Aasiaan. Suomessa laji esiintyy suunnilleen napapiirin pohjoispuolella, paikoitellen etelämpänäkin Pudasjärvellä ja Kuusamossa.

Koko ja ulkonäkö
----------------

Siipien alapuolta
Lapinnokiperhosen etusiiven pituus on yleensä 20–25 mm. Suomessa on mitattu siipien kärkiväliksi 34,5–44,5 mm. Siipien yläpuolen pohjaväri on koirailla harmahtavan ruskea, naarailla vaaleampi. Etusiipien yläpuolen postdiskaalialan ruskeankeltainen juova on leveä ja sen sisäreunassa on usein kapea tumma juova. Ruskeankeltaisen juovan keskellä on koirailla terättömiä mustia silmätäpliä. Takasiipien yläpuolella koirailla on yleensä muutamia mustia täpliä, mutta ne voivat myös puuttua kokonaan. Naarailla etusiiven yläpuolen täplät puuttuvat joskus ja takasiiven yläpuolelta ne puuttuvat yleisesti. Takasiiven alapuolen pohjaväri on koirailla hopeanharmaa, naarailla kellahtavanharmaa. Siinä on näkyvissä leveä keskijuova, jonka reunat erottuvat tummanruskeina ohuina juovina. Naarailla leveä keskijuova on usein tummempi kuin koirailla.

Elinympäristö
-------------

Lapinnokiperhosen elinympäristöä ovat Keski- ja Etelä-Euroopassa vuoristojen kiviset rinteet ja alppiniityt 2 000 metrin korkeudelta ylöspäin. Fennoskandiassa laji esiintyy tuntureiden koivuvyöhykkeessä ja niityillä, kangasmailla, soiden laitamilla ja jokivarsiniityillä.

Lentoaika ja elintavat
----------------------

Lentoaika on kesäkuun lopulta elokuun alkupuolelle riippuen esiintymisalueesta. Lentoaika Suomessa on keskimäärin kesäkuun lopulta heinäkuun puoliväliin. Laji talvehtii kahdesti toukkana.

Ravintokasvi
------------

Toukan ravintokasveja ovat nadat (*Festuca*) ja nurmikat (*Poa*).

Lähteet
-------

* Olli Marttila, Tari Haahtela, Hannu Aarnio, Pekka Ojalainen: *Suomen päiväperhoset*. Tekijät ja Kirjayhtymä Oy, 1990. ISBN 951-26-3471-6.
* Lionel G. Higgins, Norman D. Riley, suom. Olavi Sotavalta: *Euroopan päiväperhoset*. Kustannusosakeyhtiö Tammi, 1973. ISBN 951-30-2311-7.

Aiheesta muualla
----------------

* Suomen Perhoset: Lapinnokiperhonen
* P. Pakkanen: Lapinnokiperhonen (*Erebia pandrose*)[vanhentunut linkki]
* Luontoportti: Lapinnokiperhonen (*Erebia pandrose*)
* Perhosopas: Lapinnokiperhonen (*Erebia pandrose*)[vanhentunut linkki]
* Iltalehti: Lapinnokiperhonen (*Erebia pandrose*) (Arkistoitu – Internet Archive)
* UniProt, Taxonomy: Erebia pandrose (englanniksi)

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Taksonitunnisteet |
| --- |
|  |
| Erebia pandrose | 
* Wikidata: Q368970
* Wikispecies: Erebia pandrose
* BioLib: 51745
* BOLD: 29609
* EoL: 3660445
* EUNIS: 90796
* Fauna Europaea: 441430
* Fauna Europaea (new): d072d3c5-c16f-41d0-b88c-cda0f2e9575d
* GBIF: 7738295
* iNaturalist: 334019
* NCBI: 242258

 |
|  |
| Papilio pandrose | 
* Wikidata: Q109585169
* GBIF: 8261791

 |

 |