recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Petollinen viettely** on Suomessa yksi oikeustoimilain mukaisista pätemättömyysperusteista, jotka aiheuttavat oikeustoimen pätemättömyyden. Oikeustoimilaki sääntelee erityisesti sopimusoikeutta. Pätemättömyysperuste on voimassa oikeustoimen tekemisestä lähtien, joten sillä on taannehtiva vaikutus. Oikeustoimi ei sido lain 30 §:n mukaan siihen vieteltyä, jos se, johon oikeustoimi on kohdistettu, on saanut sen aikaan petollisella viettelyllä. Oikeustoimi on pätemätön silloinkin, kun vastapuoli on tiennyt tai hänen olisi pitänyt tietää, että toinen on petollisesti vietellyt oikeustoimen tekijän sen tekemiseen.

Tunnusmerkistö
--------------

Petollisen viettelyn tunnusmerkistö täyttyy, kun henkilölle esitetään seikka, joka ei pidä paikkaansa, tai todellista asiaa vääristellään. Myös oikeustoimen kannalta merkityksellisen seikan salaaminen saattaa olla petollista viettelyä. Salaaminen on petollista viettelyä erityisesti silloin, kun sopijapuolella on ollut velvollisuus tehdä asia vastapuolelle selväksi. Pätemättömyyden syy on sopijapuolle aiheutettu vääristynyt kuva sopimuksen oikeusvaikutuksista. 

Petollinen viettely muistuttaa petosta. Petoksen tunnusmerkistö täyttyy kuitenkin vain, jos siihen syyllistynyt on ryhtynyt toimintaan hankkiakseen itselleen tai toiselle oikeudetonta taloudellista hyötyä ja aiheuttanut toiselle vahinkoa. Petollinen viettely ei edellytä edun hankkimista tai vahingon aiheuttamista. Toisen sopijapuolen taivuttaminen oikeustoimen tekemiseen riittää. Petolliseen viettelyyn voi syyllistä jompikumpi sopimuksen osapuolista tai ulkopuolinen henkilö. Jos erehdyttävät tiedot on antanut ulkopuolinen henkilö, pätemättömyyden edellytyksenä on, että vastapuoli on tiennyt tai hänen olisi pitänyt tietää erehdyttämisestä. Vääristellyllä asianhaaralla tulee olla myös merkitystä sopimuksen kannalta, jotta petollinen viettely tulisi kysymykseen.

Petollisesta viettelystä on erotettava tuotteiden mainostus ja kehuminen. Vaikkei kodinkone myyjän kehuma "maailman paras pesukone" olisikaan maailman paras, ei myyjän toiminta täytä petollisen viettelyn tunnusmerkistöä.

Lähteet
-------

* Saarnilehto, Ari: *Sopimusoikeuden perusteet*, s. 103–120. 7. uud. painos. Helsinki: Talentum, 2009. ISBN 978-952-14-1374-2.
**Loppuheitto** eli **apokopee** (kreik. *ἀποκοπή* < *ἀποκόπτειν* ’typistää, katkaista’; *ἀπο-* ’pois’ ja *κόπτειν* ’leikata’) on foneettinen ilmiö, jossa yksi tai useampi äänne jätetään pois sanan lopusta. Tämä poisjätetty äänne on useimmiten painoton vokaali.

Loppuheitto ja historiallinen fonetiikka
----------------------------------------

Historiallisessa fonetiikassa loppuheitolla usein viitataan painottoman vokaalin poisjääminen.

### Painottoman vokaalin poisjääminen

* vulgaarilatina *pan[e]* > espanja *pan* ’leipä’
* vulgaarilatina *lup[u]* > ranska *loup* ’susi’
* latina *strat[a]* > englanti *street* ’katu’

### Muiden äänteiden poisjääminen

* latina *illu[d]* > espanja *ello* *se*

Loppuheitto kieliopillisena sääntönä
------------------------------------

Joissakin kielissä loppuheitto on pakollinen tietyissä ympäristöissä. Esimerkiksi espanjan kielessä useiden substantiivia edeltävät adjektiivien loppuvokaali jää pois, kun kyseinen substantiivi on sekä maskuliini että yksikössä. Täten uno-sanasta (yksi) tulee *un* ja grande-sanasta (suuri, iso) tulee *gran*. Näin ollen espanjan kielessä sanotaan *un mundo* (yksi maailma) eikä *uno mundo* ja *gran aventura* (suuri seikkailu) eikä *grande aventura*.

Loppuheiton käyttö runoissa
---------------------------

* saksa *ich gebe* > runollinen saksa *ich geb’* ’minä annan’

Loppuheitto suomalais-ugrilaisissa kielissä
-------------------------------------------

### Suomi

#### Loppuheitto murteissa

**Lounaismurteissa** loppuheitto on erittäin yleinen ja rajoittuu sanojen loppuvokaaliin eli kaikista useampitavuisista sanoista ja kaksitavuisista, joissa ensimmäinen tavu on pitkä, loppuvokaali jää pois.

### Viro

Viron kielessä loppuheitto on usein esim.  kaksitavuisissa sanoissa, joissa ensimmäisen tavun vokaali on pitkä tai vokaalia edeltää useamman konsonantin yhdistelmä:

* viro: *piim, linn* ’maito, kaupunki’ (vrt. suomen *piimä, linna*)

Kun ensimmäisen tavun vokaali on lyhyt ja loppuvokaalia edeltää yksittäinen konsonantti, loppuheittoa ei yleensä ole:

* viro: *tuli, lumi* (myös suomeksi samat)

Triviaa
-------

Kun suomalainen tiedustelu-upseeri Reino Hallamaa muutti jatkosodan jälkeen Espanjaan, hän käytti nimeä *Ricardo Palm*. Espanjalaiset sovelsivat nimeen loppuheittoa. Näin Hallamaa sen koki ja käsitteli: "[N]ämä espanjalaiset jättävät sanojen lopussa olevat kaksi konsonanttia lausumatta, joten kirjeissänikin vilisi nimenäni milloin Pa, milloin Pu - jopa Pi. - - - [L]isäsin sitten muitta mutkitta nimeen a:n, joten olen nyt *Ricardo Palma*."

Lähteet
-------

1. ↑  Karhunen, Joppe: *Reino Hallamaan salasanomasotaa*, s. 14. Weilin + Göös, 1980. ISBN 951-31-2277-6.

Aiheesta muualla
----------------

* Ison suomen kieliopin termejä
**Laakavarsi** on litteä kasvin varren rakenne. Laakavarret muistuttavat usein lehtiä ja toimivat niiden tavoin yhteyttävinä eliminä, mutta muodostuvat kasvin varren solukosta, ja ovat siten rakenteellisesti kasvin haaroja. Monilla laakavartisilla kasveilla varsinaiset lehdet ovat surkastuneet tarpeettomina. Laakavarsista käytetään myös nimityksiä *kladodio*, *platykladio* ja *fyllokladio*. **Laakaverso** on erityisesti lehteä muistuttava vihreä, litteä ja levymäinen laakavarsi.

Laakavarsia esiintyy monentyyppisillä kasveilla. Ne ovat yleisiä muiden muassa opuntioilla (*Opuntia*), talvikaktuksilla (*Schlumbergera*), laipikoilla (*Phyllanthus*) ja ruskuksilla (*Ruscus*). Havupuihin kuuluvat lapakkapuut (*Phyllocladus*) ovat saaneet nimensäkin laakavarsistaan eli fyllokladioistaan.

* Kaktuksiin kuuluva viikunaopuntia (Opuntia ficus-indica) on laakavartinen mehikasvi.Kaktuksiin kuuluva viikunaopuntia (*Opuntia ficus-indica*) on laakavartinen mehikasvi.
* Jamaikanlaipikan (Phyllanthus angustifolius) laakavarteen kehittyy kukintoja.Jamaikanlaipikan (*Phyllanthus angustifolius*) laakavarteen kehittyy kukintoja.
* Lapakkapuihin kuuluvan Phyllocladus trichomanoidesin laakaversot muistuttavat suuresti lehtiä.Lapakkapuihin kuuluvan *Phyllocladus trichomanoidesin* laakaversot muistuttavat suuresti lehtiä.

Lähteet
-------

1. ↑  Kasvitiede: laakavarsi *Tieteen termipankki*. Helsingin yliopisto. Viitattu 17.12.2018.
2. 1 2  Cladode or Phylloclade *UCLA Mildred E. Mathias Botanical Garden*. University of California Los Angeles. Viitattu 17.12.2018. (englanniksi)
3. ↑  Kasvitiede: laakaverso *Tieteen termipankki*. Helsingin yliopisto. Viitattu 17.12.2018.
4. ↑  Farjon, Aljos: *A Handbook of the World's Conifers: Revised and Updated Edition*, s. 560. Leiden: Brill, 2017. ISBN 9789004324428. (englanniksi)
**Lophopyxidaceae** on yhden kasvilajin käsittävä heimo koppisiemenisten Malpighiales-lahkossa. Heimon ainoa laji on *Lophopyxis maingayi*.

Tuntomerkit
-----------

Laji on liaani, joka kiipeilee lehtikärhien avulla. Varren sekundaarinen paksuuskasvu on anomalinen; jälsi muodostaa nilasolukkoa sisäänpäin (normaalisti koppisiemenisillä ulospäin ja puusolukkoa sisäänpäin). Lehtiasento on kierteinen, lehdet melko vahvasahaisia, sulkasuonisia. Kasvi on yksikotinen; yksineuvoiset kukat sijaitsevat samassa kasviyksilössä. Kukinto on haarautuva ja osakukinnot ovat pienikukkaisia tiheitä ryhmiä. Kukkaperä on ohut, verhiö yhdislehtinen, teriö pieni ja verhiötä lyhyempi. Herttamaiset tai munuaisenmuotoiset mesirauhaset kiinnittyvät terälehtiin. Hedekukissa on yhtä monta hedettä kuin on verholehtiä; ne sijaitsevat kohdakkain. Emikukissa mesirauhaset ovat kasvaneet yhteen, yhdislehtinen sikiäin muodostuu tavallisesti viidestä emilehdestä ja on uurteinen, luotit ovat naskalimaisia. Hedelmä on viisisiipinen samara ja verhiöllinen.

Levinneisyys
------------

*Lophopyxis maingayi* kasvaa Malaijien saaristosta Salomonsaarille ja Karoliinien saarille ulottuvalla alueella.

Luokittelu
----------

Kasvia on aiemmin pidetty kelaskasvien (Celastraceae) yhteyteen kuuluvana.

Lähteet
-------

* Stevens, P. F. (2001 onwards). Angiosperm Phylogeny Website. Version 12, July 2012 [and more or less continuously updated since]. .

### Viitteet

1. 1 2 3 4  Stevens 2001 –, viittaus 4.2.2015

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia:

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Taksonitunnisteet | 
* Wikidata: Q13635648
* Wikispecies: Lophopyxidaceae
* CoL: C78
* EPPO: 1LOHF
* Fossilworks: 183015
* GBIF: 4008737
* GRIN: 672
* iNaturalist: 71559
* IRMNG: 117214
* ITIS: 894967
* NCBI: 125039
* Open Tree of Life: 912581
* POWO: urn:lsid:ipni.org:names:77126626-1
* Tropicos: 100352711
* Watson & Dallwitz: lophopyx
* WFO: wfo-7000000348

 |

 |
*Phyllocosmus africanus*
**Ixonanthaceae** on pieni ja huonosti tunnettu trooppinen kasviheimo koppisiemenisten Malpighiales-lahkossa.

Tuntomerkit
-----------

Heimon kasvit ovat puita, joilla on kierteinen lehtiasento. Lehdet ovat tavallisesti hammaslaitaisia ja korvakkeellisia. Kukinto on huiskilomainen ja sijaitsee lehtihangassa. Verhiö on tavallisesti yhdislehtinen ja heteitä on 5–20, kaikki toimivia. Mesiäinen on huomattava, pohjuksesta kohoava ja kehrämäinen. Sikiäin on yhdislehtinen, 2–5 emilehdestä koostunut, vartalo haaraton ja hoikka, luotti pallomainen tai kiekkomainen. Hedelmä on liiteluomainen, joskus myös selkäluomainen kota, jota kehälehdet suojaavat. Siemen on siivellinen tai vaipallinen, endospermi on vähäinen tai puuttuu.

Levinneisyys
------------

Ixonanthaceae kasvaa trooppisessa vyöhykkeessä.

Luokittelu
----------

Lähin sukulaisheimo on pellavakasvit (Linaceae), jonka kanssa Ixonanthaceae muodostaa yhteisen kladin Malpighiales-lahkon sukupuussa. Kladia luonnehtivat oksalaattikiteitä sisältävät kivisolut eli sklereidit, suljettuna spiraalikierteinen eli kontortti teriö, tietyt siemenaiheen ominaisuudet ja kookkaat sirkkalehdet.

Ixonanthaceae käsittää neljä tai viisi sukua ja 21 lajia. Sukujen evoluutio lienee alkanut noin 52 miljoonaa vuotta sitten, ja heimon kokonaisikä saattaa olla 111–110 miljoonaa vuotta.

Heimon suvut ovat *Allantospermum*, *Cyrillopsis*, *Ixonanthes*, *Ochthocosmus* ja *Phyllocosmus*.

Lähteet
-------

* Stevens, P. F. (2001 onwards). Angiosperm Phylogeny Website. Version 12, July 2012 [and more or less continuously updated since]. .

### Viitteet

1. 1 2 3 4 5  Stevens 2001 –, viittaus 12.2.2015
2. ↑
3. ↑


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Taksonitunnisteet | 
* Wikidata: Q131655
* Wikispecies: Ixonanthaceae
* CoL: BH6
* EoL: 5405769
* EPPO: 1IXOF
* Fossilworks: 55715
* GBIF: 4259125
* GRIN: 590
* iNaturalist: 71547
* IPNI: 77126604-1
* IRMNG: 119034
* ITIS: 896781
* NCBI: 112824
* Open Tree of Life: 729255
* POWO: urn:lsid:ipni.org:names:77126604-1
* Tropicos: 42000242
* Watson & Dallwitz: ixonanth
* WFO: wfo-7000000304

 |

 |
**Izidor Šušteršič** (18. helmikuuta 1977 Ljubljana, Slovenian ST, Jugoslavia) on slovenialainen, uransa lopettanut lumilautailija. Šušteršič kilpaili olympialaisissa kolmesti ja MM-kilpailuissa neljästi.

Šušteršič debytoi olympialaisissa vuonna 2006 Torinon olympialaisissa. Šušteršič osallistui parisuurpujotteluun, jossa hän oli lopputuloksissa sijalla 21. Šušteršič oli nelihenkisen joukkueen toiseksi heikoin kilpailija (Dejan Košir kuudes ; Rok Flander seitsemäs ; Tomaž Knafelj 33.).

Vuonna 2010 Vancouverin olympialaisissa Šušteršič kilpaili jälleen parisuurpujottelussa. Hän oli 33-vuotiaana Slovenian lumilautailujoukkueen vanhin kilpailija. Šušteršič oli lajinsa lopputuloksissa sijalla 25, ollen huonoin sloveeni (Žan Košir kuudes ; Flander kahdeksas ; Rok Marguč 23.).

Šušteršič osallistui vuoden 2014 Sotšin olympialaisissa sekä paripujotteluun että parisuurpujotteluun. Šušteršič oli 37-vuotiaana jälleen Slovenian lumilautailujoukkueen vanhin kilpailija. Parisuurpujottelussa hän oli lopputuloksissa 21, paripujottelussa hänet hylättiin. Näin ollen hän oli lajeissaan heikoiten menestenyt sloveeni.

Lumilautailun MM-kilpailuihin Šušteršič on osallistunut vuosina 2005, 2007, 2009 ja 2011. Paras tulos on kahdeksas sija vuoden 2007 parisuurpujottelussa. Lumilautailun maailmancupissa hän on ollut osakilpailun neljäs kolmesti ja kymmenen parhaan joukossa yhteensä kahdeksan kertaa.

Lähteet
-------

* Izidor Šušteršič bio, stats and results *sports-reference.com*. Sports Reference LLC.  Arkistoitu 21.2.2014. Viitattu 28.2.2016. (englanniksi)
* Sustersic, Izidor − Biographie *data.fis.ski*. Fédération Internationale de Ski. Viitattu 28.2.2016. (englanniksi)

### Viitteet

1. 1 2 3 4 5  sport-reference.com
2. 1 2 3 4 5 6 7  data.fis-ski.com
3. ↑  Slovenia Snowboarding at the 2006 Torino Winter Games *sports-reference.com*. Sports Reference LLC.  Arkistoitu 25.2.2014. Viitattu 28.2.2016. (englanniksi)
4. ↑  Slovenia Snowboarding at the 2010 Vancouver Winter Games *sports-reference.com*. Sports Reference LLC.  Arkistoitu 11.1.2012. Viitattu 28.2.2016. (englanniksi)
5. ↑  Slovenia Snowboarding at the 2014 Sochi Winter Games *sports-reference.com*. Sports Reference LLC.  Arkistoitu 20.4.2014. Viitattu 28.2.2016. (englanniksi)
**Psyykkinen itsesäätely** on toimintaa, jolla ihminen pyrkii palauttamaan mielensä tasapainotilaan. Käytännössä ihminen etsii tasapainoa omien sisäisten malliensa ja ympäröivän ulkoisen todellisuuden välille, pyrkii kokemukseen oman mielensä hallinnasta. Ihmisellä on itsesäätelyn toteuttamiseksi käytössään sekä hallintakeinoja että puolustuskeinoja. 

Psyykkisellä työllä, kuten surutyöllä, rakkaudella tai kriisityöllä voidaan vaikuttaa mielen tasapainoon. Psyykkisen tilan hallintaan ja eri tilanteissa selviytymiseen vaikuttavat psyykkisten itsesäätelykeinojen ohella biologinen ja fyysinen itsesäätely. Verensokerin taso tai sukupuolihormonien määrä vaikuttaa psyykkisiin toimintoihin. Psyykkistä työtä tekemällä voi edesauttaa mielen tasapainoa. Mielihyvää tuottavalla biologisella tai fyysisellä toiminnoilla, kuten säännöllisellä ruokailulla, liikunnalla ja vaikkapa läheisyydellä ja vuorovaikutuksella toisen ihmisen tai kotieläimen kanssa, voi vaikuttaa myös psyykkiseen tilaan.

Ihmisen psyykkiseen itsesäätelyyn liittyvät ja toimintaan vaikuttavat myös yleensä tiedostamottomat defenssi- eli puolustusmekanismit. Järkyttävä tapahtuma saatetaan torjua, sitä ei uskota. Yllättävästi paljastunutta, häpeälliseltä tuntuvaa asiaa ryhdytään selittelemään. Joku saattaa kohdata nolon tilanteen huumorin kautta.

Lähteet
-------

1. ↑  Psyykkinen itsesäätely Helsingin diakoniaopisto, hdo.fi.  Arkistoitu 13.7.2015. Viitattu 12.7.2015.
**Numskull** (oik. **Garrick Demond Husbands**; s. 31. tammikuuta 1971 Oakland, Kalifornia) on yhdysvaltalainen rap-artisti ja Lunizin toinen jäsen. 18-vuotiaana hän esiintyi **Dru Downin** Fools From Streets LP:llä.

Luniz julkaisi 1995 ensimmäisen albuminsa *Operation Stackola*. Se myi platinaa singlen "*I Got 5 On It*" avulla. Vuonna 1997 Luniz julkaisi toisen albuminsa "Lunitik Muzik". Sitä myytiin yli 500 000 kappaletta. Vuonna 2002 Luniz julkaisi albumin "Silver & Black".

Lunizin ulkopuolella Numskull on myynyt yli 3,5 miljoonaa kopiota albumillaan Numworld. Hän kärsi 25 vuoden vankilatuomion raiskauksesta. Numskull pääsi vapaaksi vuonna 2014 istuttuaan 7 vuotta.

Diskografia
-----------

### Soololevyjä

* Numworld (2007)

### Luniz

* Operation Stackola (1995)
* Lunitik Muzik (1998)
* Silver & Black (2002)
* We Are the Luniz (2005)

Lähteet
-------

1. ↑  Numskull discography *Allmusic.com*. Viitattu 30.7.2011.


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Taiteenala Muokkaa Wikidatassa | 
* MusicBrainz

 |

 |

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
**Kivisilta** (vir. *Kivisild*) oli 1784 rakennettu silta Emajoen ylittävä silta Tartossa.

Silta rakennettiin Tarton suuren tulipalon jälkeen keisarinna Katariina Suuren rakentamistöihin antamin varoin, ja hänen väitetään sanoneen: "Joki, hidasta virtaa tässä kohdassa". Sillan rakennustyöt alkoivat kenraalikuvernööri George von Brownen valvonnassa vuonna 1776. Rakennustöihin sillalle tuotiin 50–80 pakkotyöläistä Paldiskista ja Siperiasta. Rakentamiseen käytettiin graniittipaasia ja tuhansia kivilaattoja. Silta avattiin liikenteelle 16. syyskuuta 1784. Katariina Suuren sanat ikuistettiin laattoihin sillalla latinaksi ja saksaksi.

Adolf Hitlerin väitetään piirtäneen kuvan sillasta ennen kuin se tuhoutui toisen maailmansodan aikana. Puna-armeija tuhosi 1941 sillan ja monta muuta merkittävää arkkitehtonista muistomerkkiä Saksan armeijan edetessä. Hävitykset Tartossa olivat erityisen suuret, sillä eturintama pysytteli kaupungin kohdalla kaksi viikkoa saksalaisjoukkojen heikkouden takia. Saksalaiset valtasivat kaupungin 25. heinäkuuta 1941, jolloin puna-armeijan hävityspataljoonat olivat hävittäneet Kivisillan ja monet muut kaupungin kohteet.

Kivisilta on Tarton symboleita vielä tuhoutumisensa jälkeenkin, ja se oli kaupungin historiallisen keskustan kauneimpia monumentteja. Se oli Baltian ensimmäinen kivinen silta. Sillan pienoismalli on uuden Kaarsild-sillan luona. Sen on tehnyt Tiiu Kirsipuu vuonna 2004.

Silta on kuvattu virolaisessa postimerkissä vuodelta 1997.

Sillan ajotien leveys oli 5,6 metriä ja jalkakäytävien sen molemmin puolin 1,4 metriä. Keskiosa voitiin nostaa, jotta laivat pääsivät läpi.

  

* Villem Ormisson, "Näköala Tarttoon" (öljymaalaus, 1937)Villem Ormisson, "Näköala Tarttoon" (öljymaalaus, 1937)
* Kivisilta, kuva vuodelta 1934.Kivisilta, kuva vuodelta 1934.
* Kivisillan pienoismalli Kaarsillan vieressä.Kivisillan pienoismalli Kaarsillan vieressä.

Lähteet
-------

1. 1 2  Tartu Stone Bridge, Puhkuseestis.ee, viitattu 2.1.2017
2. 1 2 3  Zetterberg, Seppo: *Viron Historia*, s. 339, 624. Helsinki: Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2007. ISBN 9517465203.
3. 1 2 3 4  Stamps, Tartu Stone Bridge/ 133-08-1997, Eesti post
4. ↑  Estonian architectural heritage destroyed in World War II, (Arkistoitu – Internet Archive) Estonica.org, viitattu 2.1.2017
5. ↑  Model of Kivisild, Visit Estonia, viitattu 2.1.2017 (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kivisild (Tartu sillad III) Tartu kultuuriväärtusega asjade ja -mälestiste registris (viroksi)
* Kivisild, Emajoe disain (englanniksi) (viroksi)
**Kivistönmäki** on asuinalue, liikekeskus, tieliikenteen risteysalue ja pikavuoropysäkki Lahdessa noin 1,5 kilometriä keskikaupungilta pohjoiseen. Lahden suuralueista Kivistönmäki kuuluu Kivimaan kaupunginosaan ja muodostaa Kivimaan lounaisen osan. Kivistönmäen naapurissa Lahden suuralueita ovat lännessä Niemi, lounaassa Kartano ja etelässä Keski-Lahti.

Kivistönmäellä asuintalojen rakennuskanta on kerrostalovaltaista ja korkeudeltaan hieman keskikaupungin keskitasoa matalampaa. Alueella sijaitsee useita yksikerroksisia myymälärakennuksia, jotka ovat vähittäiskaupan yksiköiden käytössä.

Seututie 140 kulkee tärkeimpänä liikenneväylänä Kivistönmäen läpi, ja pääväylään risteää Lahden kaupunginosien välisiä katuja. Kivistönmäellä seututie 140:stä erkanee alueellisesti merkittävä tieväylä Mukkulan ja Kilpiäisten kaupunginosien kautta Hollolan Kukkilaan.

Kivistönmäen pikavuoropysäkin kautta ajetaan kaikki Lahden linja-autoaseman pikavuorot Heinolan ja Vääksyn suuntiin.

Puhekielessä Kivistönmäellä tarkoitetaan lisäksi seututie 140:n noin 400 metrin mittaista osuutta, joka rajoittuu Niemenkadun ja Saimaankadun risteyksen sekä Metsästäjänkadun ja Hammarinkadun risteyksen välille. Osuuden korkeusero on noin 20 metriä, ja tieväylä kaartuu mäen alaosassa länteen ja mäen yläosassa itään. Tieväylä jakautuu osuudella kolmelle kaistalle molempiin suuntiin, ja liittymissä on lisäkaistoja.
Kivisillansalmen ylittävä maantiesilta.
**Kivisillansalmi** on Viipurin Linnasaaren länsipuolella sijaitseva salmi, joka yhdistää Viipurinlahden sen perimmäisen pohjukkaan Suomenvedenpohjaan. Noin 1,4 kilometrin pituisessa salmessa kulkee Saimaan kanavalle johtava laivaväylä.

Kivisillan salmen ylittävät rautatie- ja maantiesillat ovat molemmat valmistuneet 1960-luvun puolivälissä Saimaan kanavan uudelleenrakentamisen yhteydessä. Maantiesillalle suoritettiin suuri peruskorjaus vuonna 2010, jolloin nimi vaihtui Kalininin sillasta Ystävyyden sillaksi. Sillan kautta on yhteys Viipurin keskustasta E18-valtatielle. Kivisillansalmen rautatiesiltaa pitkin puolestaan kulkee Riihimäki–Pietari-rata.

Viipurin taistelun yhteydessä 20. kesäkuuta 1944 suomalaiset ryhmittivät uuden puolustuslinjan Kivisillansalmen länsirannalle, kun kaupunki oli menetetty parissa tunnissa. Tämän jälkeen käytiin Tienhaaran taistelu 22.–25. kesäkuuta.

Lähteet
-------

1. ↑  Viipurin silta valmistui remontista *Etelä-Saimaa*.  28.12.2010.  Arkistoitu 29.11.2014. Viitattu 14.11.2014.
2. ↑  Neuvostojoukkojen suurhyökkäys kesäkuussa 1944 (Arkistoitu versio) Internetix oppimateriaalit. Viitattu 16.11.2014.
**Markus Bruno Jäntti** (s. 15. toukokuuta 1966 Helsinki) on suomalainen taloustieteilijä. Hän on ollut kansantaloustieteen professori Tampereen yliopistossa 2000–2003, Åbo Akademissa 2003–2009 ja Tukholman yliopistossa vuodesta 2009. Lokakuusta 2015 hän on hoitanut VATT:n ja Helsingin yliopiston yhteistä julkistalouden professuuria.

Jäntti valmistui ylioppilaaksi 1984 ja valtiotieteen maisteriksi 1989. Hän opiskeli Michiganin yliopistossa 1991–1992 ja väitteli valtiotieteen tohtoriksi Åbo Akademissa 1993. Hän oli Michiganin yliopiston vieraileva professori 1996–1997.

Jäntti työskenteli Suomen Akatemian tutkimusassistenttina 1991–1993 ja vanhempana tutkijana 1996–2000. Hän oli Åbo Akademin projektitutkija 1993–1995 ja Palkansaajien tutkimuslaitoksen tutkija 1994–1995. Jäntti toimi Tilastokeskuksen tieteellisenä johtajana 2001–2003.

Keskeisiä Jäntin tutkimusteemoja ovat olleet taloudellinen eriarvoisuus, köyhyys ja taloudellinen liikkuvuus. Jäntti moitti vuonna 2017 Sipilän hallituksen perustulokokeilun asetelmaa ja kutsui kokeilua ajantuhlaukseksi ja hyödyttömäksi pr-tempuksi.

Jäntti on poliittiselta kannaltaan vasemmistolainen ja oli perustamassa vasemmistoliittoa. Sulkapalloilija Pontus Jäntti on Markus Jäntin veli ja professori Johan Wrede on Markus Jäntin appi.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  *Kuka kukin on 2015*, s. 281. Helsinki: Otava. ISBN 978-951-1-28228-0.
2. 1 2  Professori Markus Jäntti VATT:n ja Helsingin yliopiston yhteiseen julkistalouden professuuriin  23.10.2015. VATT. Viitattu 29.11.2016.
3. ↑  Professori lyttää perustulokokeilun: "Tuhlataan paljon tärkeää aikaa" *iltalehti.fi*. Viitattu 16.1.2017.
4. 1 2  Valkama, Heikki: Professori viisas *Ylioppilaslehti*.  8.9.2000. Viitattu 12.1.2016.
5. ↑  Teittinen, Paavo: Talouskeskustelu voi jättää neuvottomaksi *Helsingin Sanomat*.  24.1.2016.
6. ↑  *Kuka kukin on 2007*, s. 314. Helsinki: Otava. ISBN 951-1-20606-0.

Aiheesta muualla
----------------

* Markus Jäntin esittely VATT:n sivuilla (Arkistoitu – Internet Archive)
* Markus Jäntti Twitterissä
* Markus Jäntti Ajantasan lauantaivieraana 25.10.2014 Yle Areena / Radio Suomi

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Norja
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Israel
* Suomi (KANTO)
* Belgia
* Yhdysvallat
* Ruotsi
* Latvia
* Alankomaat

 |
|  |
| Muut | 
* IdRef

 |

 |
**Markus Hasler** (s. 3. lokakuuta 1971 Eschen, Liechtenstein) on liechtensteinilainen hiihtäjä, joka kilpaili kansainvälisellä tasolla 1992–2009.

Haslerin uran paras arvokisasijoitus on neljäs sija 2003 Val di Fiemmen MM-kisojen yhdistelmäkilpailusta. Kaksi vuotta aikaisemmin Lahden MM-kisoissa hän sijoittui tätä edeltäneessä kilpailumuodossa takaa-ajossa kuudenneksi. Val di Fiemmessä hän sijoittui lisäksi 50 kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailussa seitsemänneksi. Oberstdorfin MM-kilpailuissa 2005 hän oli 50 kilometrin perinteisen hiihtotavan yhteislähtökilpailussa kolmastoista ja 30 kilometrin yhdistelmäkilpailussa viidestoista. Thunder Bayssa 1995 hän sijoittui 30 kilometrin perinteisen kilpailussa 15:nneksi. Olympialaisissa Hasler sijoittui parhaimmillaan sijalle 11 Torinon olympialaisten 2006 yhdistelmäkilpailussa. Salt Lake Cityssä 2002 hän oli vapaan hiihtotavan sprintissä 12:s.

Hasler osallistui vuosina 1992–2008 yhteensä 152 maailmancupin osakilpailuun. Hänen paras sijoituksensa oli kolmas sija joulukuussa 2001 Cognessa käydystä vapaan hiihtotavan sprinttikilpailusta. Kymmenen parhaan joukkoon hän sijoittui maailmancupissa kaikkiaan 12 kertaa.

Lähteet
-------

* Markus Hasler Kansainvälinen hiihtoliitto (FIS).  (englanniksi)
**Nika Schuberg** (1832–1884) oli liiviläinen laivanomistaja ja aktivisti. Hän johti kapinaa Dundagan moisioherraa vastaan 1859–1860. Kapina unohdettiin pitkäksi aikaa, kunnes Riiasta löytyi 1980-luvulla laukku, joka sisälsi Schubergin käymää kirjeenvaihtoa.

Kapina
------

Nika Schuberg syntyi Kolkan kylässä Latvian Liivinrannalla. Hänen isänsä oli kalastaja-pienviljelijä. Hän kävi paikallista koulua ja oppi lukemaan ja kirjoittamaan sekä liiviksi että latviaksi. Hän hankki oman kalastusveneen ja rupesi harjoittamaan kalan vientiä Riikaan. 

Lokakuussa 1859 Dundagan paroni von Osten-Sacken, Dundagan moisioherra, joka omisti suurimman osan Kuurinmaan liiviläisten kylien maasta, vaati uutta vuokrasopimusta maidensa viljelijöiltä. Sopimus olisi korottanut maan vuokran lähes kaksinkertaiseksi siitä, mitä se oli kruunun omistamilla mailla. Kaikki ne, jotka eivät suostuneet allekirjoittamaan, uhattiin karkottaa hänen mailtaan. Uhkauksesta huolimatta kukaan viljelijöistä ei allekirjoittanut, vaan kylistä päätettiin lähettää lähetystö Baltian kenraalikuvernööri Suvorovin luokse. Lähetystöä johti Nika Schuberg, sillä hän oli ainut, joka osasi sekä puhua että kirjoittaa sujuvaa latviaa. Suvorovilta vaadittiin liiviläisten viljelemän maan vuokran arviointia maan arvon mukaan, sekä maan lunastamista moisiolta kruunulle. 

Suvorov asettikin tutkintakomitean, joka koostui pääasiassa Ventspilsin aatelistosta. Komitea päätyi ehdottamaan liiviläisten lähetystön pidättämistä kiihotuksesta tottelemattomuuteen. Nika Schuberg ja muut pidätettiin 7. maaliskuuta 1860. Heidät vapautettiin Latvian kansallisen heräämisen johtohahmon Krišjanis Waldemārsin puhuttua Suvoroville heidän puolestaan. Kaikki lähetystön jäsenet kuitenkin menettivät maansa, kuten myös kaikki ne jotka eivät allekirjoittaneet uutta vuokrasopimusta.

Loppuelämä
----------

Tapauksen jälkeen Schuberg muutti Pietariin, jossa hän eli vuoteen 1863 saakka. Tämän jälkeen hän palasi ja meni naimisiin paikallisen naisen kanssa. Hänet kuitenkin pidätettiin ja tuomittiin kärsimään 50 raippaparia epäselvästä syystä. Ilmeisesti kyseessä oli paikallisen aateliston kosto. Tämän jälkeen hän muutti vaimonsa kanssa takaisin Pietariin ja sieltä sisä-Venäjälle, jossa hän työskenteli viinanpolttamossa. Vuonna 1881 hän muutti melkein rahattomana kuusihenkiseksi kasvaneen perheensä kanssa Riikaan ja sieltä Moskovaan, jossa hän kuoli vuonna 1884.

Lähteet
-------

* Edgar Vaalgamaa: *Valkoisen hiekan kansa: Liiviläisten historiaa ja kulttuuria, Jälkisanat Valda Šuvcāne*. Atena, 2001. ISBN 951-796-235-5.
* Marjo Mela ja Lembit Vaba: *Latvian historiaa ja kulttuuria*. Rozentāls-seura, 2005. ISBN 951-986-71-1-2.
**Niizuki** (jap. 新月) oli keisarillisen Japanin laivaston Akizuki-luokan hävittäjä toisessa maailmansodassa.

Valmistus
---------

*Pääartikkeli: Akizuki-luokka*
Alus tilattiin Mitsubishin Nagasakin telakalta, missä köli laskettiin 8. joulukuuta 1941. Alus laskettiin vesille 29. kesäkuuta 1942 ja otettiin palvelukseen 31. maaliskuuta 1943 päällikkönään Kaneda Kiyoshi, joka oli aiemmin *Hayashion* päällikkönä.

Palvelus
--------

Alus liitettiin 1. huhtikuuta Japanin 1. laivaston 1. hävittäjälaivueeseen miehistön koulutukseen. Se lähti 18. toukokuuta Kuresta Yokosukaan Yhdysvaltain joukkojen noustua maihin Attulla. Alus palasi myöhemmin Kureen. Alus liitettiin 31. toukokuuta Japanin 8. laivastoon. Alus lähti 8. kesäkuuta Kuresta Yokosukaan, mistä se suojasi saattueen Trukille 16.-21. kesäkuuta. Alus suojasi *Suzukazen* ja *Ariaken* kanssa *Kumanoa* ja *Suzuyaa*, jotka kuljettivat 5. ja 28. ilmapuolustusyksiköt Rabauliin, missä *Niizukista* tuli 3. hävittäjälaivueen komentajan kontra-amiraali Akiyama Teruon lippulaiva.

Alus lähti 1. heinäkuuta Rabaulista Shortlandsiin. Seuraavana päivänä alus johti Rendovan pommituksen suojausosastossa, jolloin se kohtasi Yhdysvaltain laivaston PT-veneitä. Alus johti 4.-5. heinäkuuta joukkojenkuljetusta Kolombangaraan, mikä kuitenkin peruutettiin osaston kohdatessa Yhdysvaltain laivaston osaston. Seuranneessa kahakassa upotettiin hävittäjä *USS Strong*. Alus johti 5.-6. heinäkuuta joukkojenkuljetusta Kolombangaraan. Yhdysvaltain laivaston risteilijöistä ja hävittäjistä kootun osaston tykkituli upotti *Niizukin* viisi merimailia Kolombangarasta itään. Aluksen kokonaistappioista ei ole tietoa, mutta aluksenpäällikkö komentaja Kaneda ja laivueenkomentaja Akiyama saivat surmansa.

Lähteet
-------

* Gardiner, Robert (toim.): *Conway's All the World's Fighting Ships 1922–1946*. Lontoo, Englanti: Conway Maritime Press, 1987. ISBN 0-85177-146-7. (englanniksi)
* Whitley, M. J.: *Destroyers of World War Two – an international encyclopedia*. Lontoo: Arms and Armour, 1988. ISBN 0-85368-910-5. (englanniksi)
* Jentschura, Hansgeorg; Jung, Dieter & Mickel, Peter: *Warships of the Imperial Japanese Navy, 1869-1945*. Lontoo: Arms & Armour Press, 1977. ISBN 0-85368-151-1. (englanniksi)

### Viitteet

1. ↑  Whitley, M. J. s. 204
2. 1 2 3  Combined Fleet

*Akizuki*-luokan hävittäjät

|  |  |
| --- | --- |
| Akizuki-luokka | *Akizuki* - *Teruzuki* - *Suzutsuki* - *Hatsuzuki* - *Niizuki* - *Wakatsuki* - *Shimotsuki* |
| Fuyutsuki-luokka | *Fuyutsuki* - *Harutsuki* - *Yoizuki* - *Natsuzuki* |
| Michitsuki-luokka | *Michitsuki* - *Hanazuki* - *Kiyotsuki* - *Ōtsuki* - *Hazuki* - *Yamazuki* - *Urazuki* - *Aogumo* - *Benigumo* - *Harugumo* - *Amagumo* - *Yaegumo* - *Fuyugumo* - Yukigumo *-* Okitsukaze *-* Shimokaze *-* Asagochi *-* Ōkaze *-* Kochi *-* Nishikaze *-* Hae |

|  |
| --- |
| Edeltäjä: Yūgumo-luokka – Seuraaja: Matsu-luokka |
**Laura Hyppönen** on suomalainen elokuvaohjaaja. Hän syntyi Neuvostoliitossa, vietti lapsuutensa Suomessa, opiskeli elokuvaohjaajaksi Tanskassa ja on asunut Isossa-Britanniassa 2000-luvun alusta lähtien. Hänen ensimmäinen pitkä elokuvansa on *Live East Die Young* (2012), joka oli ehdolla parhaaksi elokuvaksi Raindance-elokuvajuhlilla ja Dinardin elokuvajuhlilla. Ranskalainen jakeluyhtiö Reel Suspects on julkaissut elokuvan iTunesissa. Kymmenosainen lyhyiden monologielokuvien sarja *Ten Faces of Anna* (2014) esitettiin Stanley Picker Galleryssä Lontoossa. Sarjan toisessa episodissa esiintyvä Annarose Cattanach palkittiin parhaana näyttelijänä pariisilaisella ASVOFF-festivaalilla (A Shaded View on Fashion Film).

Lähteet
-------

1. ↑  Sucksdorff, Saga: Laura Hyppösen haastattelu *Stadin ammattiopisto*.  12.3.2018.  Arkistoitu 20.4.2019. Viitattu 20.4.2019.
2. ↑  Morrow, Jerome: Exclusive Interview with Filmmaker Laura Hypponen (Live East Die Young, Quadraturin) *Screen Anarchy*.  8.11.2016. Viitattu 20.4.2019.
3. ↑  Laura Hypponen *Cinefemme*. Viitattu 20.4.2019.
4. ↑  Dolly – The video by Laura Hypponen for Agent Provocateur *Vogue.it*.  7.1.2015.  Arkistoitu 20.4.2019. Viitattu 20.4.2019.

Aiheesta muualla
----------------

* ‘Oblivion’ – 3D Fashion Film *Stereoscape*.  Arkistoitu 20.4.2019. Viitattu 20.4.2019 (englanniksi).

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt Muokkaa Wikidatassa | 
* Elonet

 |

 |
**Laura Hämeen-Anttila** (s. 20. joulukuuta 2000) on suomalainen salibandyn pelaaja, pelipaikaltaan puolustaja.

Hämeen-Anttila on edustanut Naisten Salibandyliigassa eli nykyisessä F-liigassa Turun Palloseuraa kaudella 2015–2016 ja helsinkiläistä EräViikinkejä kaudesta 2018–2019 alkaen. Hän on pelannut liigassa neljän kauden aikana 43 runkosarjaottelua, joissa hän on tehnyt kaksi maalia ja saanut kuusi syöttöpistettä, sekä kahdeksan pudotuspeliä ilman tehopisteitä. Hän solmi syksyllä 2021 EräViikinkien kanssa jatkosopimuksen mutta pitkästä loukkaantumisesta toipuessaan ei pelannut kaudella 2021–2022 liigassa. Hämeen-Anttilan kasvattajaseura on Kirkkojärven Loiske.

Lähteet
-------

1. 1 2  Laura Hämeen-Anttila *Nhlfinns.net*.  13.4.2022. Viitattu 14.4.2022.
2. ↑  Laura Hämeen-Anttila F-liiga. Viitattu 14.4.2022.
3. 1 2  Player Card: Laura Hameen-Anttila *Floorball.org*. IFF. Viitattu 14.4.2022. (englanniksi)
4. 1 2  Laura Hämeen-Anttilalle vuoden jatkosopimus – "Kaikessa rauhassa"  14.9.2021. EräViikingit. Viitattu 14.4.2022.
**Kaukjärvi** on Uudenkaupungin Kalannissa sijaitseva järvi. Noin 11 hehtaarin suuruinen järvi sijaitsee kuusi kilometriä Kalannin kirkonkylän kaakkoispuolella. Kaukjärven lasku-uoma on noin 4 kilometrin pituinen Kaukjärvenoja, joka yhtyy Velluanjokeen Kuuvantakan kylässä.

Kaukjärvi on noin kilometrin pituinen, ja enimmillään vain noin 100 metrin levyinen. Kaukjärven eteläranta on jyrkkää kalliorantaa, mutta itäpäästään se on soistunut ja järvestä on maatunut irti noin hehtaarin suuruinen lampi Vähäjärvi.

Kaukärven vieressä kulkee yhdystie 1953. Järven etelärannalla on yleinen uimaranta, jossa toimii myös paikallisen kyläyhdistyksen ja pienviljelijäyhdistyksen ylläpitämä sauna. Kaukjärveen ja sen ympäristöön liittyy paljon erilaisia kansantarinoita. Erään mukaan järven eteläpuolella sijaitseva Maijankallio on saanut nimensä paikalla roviolla poltetusta piiasta, joka oli surmannut lapsensa.

Lähteet
-------

1. ↑  Kaukjärvi (82.068.1.005) *Järviwiki*.  1.2.2011. Suomen ympäristökeskus. Viitattu 28.6.2022.
2. ↑  Palvelut Kyläyhdistys HaKaVa. Viitattu 28.6.2022.
3. ↑  Muistoja jsa taruja Uudenkirkon Kaukjärveltä.  *Uusi Aura*, 24.12.1925, s. 16. Kansalliskirjasto. Viitattu 28.6.2022.
**Kaukasus** on 1 100 kilometriä pitkä vuorijono Itä-Euroopassa ja Länsi-Aasiassa Mustanmeren ja Kaspianmeren välissä. Vuoristoa ympäröivää aluetta kutsutaan Kaukasiaksi. Kaukasus koostuu kahdesta vuorijonosta, pohjoisemmasta Suur-Kaukasuksesta ja eteläisemmästä Vähä-Kaukasuksesta. 

Suur-Kaukasus ulottuu Tamanin niemimaalta Asovanmeren ja Mustanmeren välissä Apšeronin niemimaalle Bakun kaupungin lähistöllä Kaspianmeren rannalla. Vuoristo on melko kapea, päistään vain noin 160 km. Suur-Kaukasuksella vuorenrinteet ovat loivemmat kuin Vähä-Kaukasuksella.

Kokonaisuudessaan vuoristossa on yli 2 000 jäätikköä, joista 70 % sijaitsee viileämmän Suur-Kaukasuksen rinteillä. Pysyvä lumipeite on vain korkeimmilla huipuilla, joista korkein on Elbrus (5 642 metriä).

Kreikkalaisessa mytologiassa Kaukasus oli yksi maailmaa kannattelevista pilareista. Zeus kahlitsi sen rinteille Prometheuksen. Roomalainen runoilija Publius Ovidius Naso sijoitti Kaukasuksen skyyttien maahan ja kuvaili sitä kylmäksi ja kiviseksi vuoreksi ja nälän tunnusmerkiksi.

Huippuja
--------

| Vuori | Korkeus (m) | Valtiot |
| --- | --- | --- |
| Elbrus | 5 642 | Kabardi-Balkaria,  Venäjä |
| Dyhtau | 5 205 | Kabardi-Balkaria,  Venäjä |
| Škhara | 5 200 |  Georgia / Kabardi-Balkaria,  Venäjä |
| Koštan-Tau | 5 144 |  Venäjä |
| Ararat | 5 137 |  Turkki |
| Janga | 5 051 |  Georgia/ Venäjä |
| Kazbek | 5 047 |  Georgia |
| Puškin | 5 033 |  Georgia/ Venäjä |
| Adiš | 4 979 |  Georgia/ Venäjä |
| Šota Rustaveli | 4 860 |  Georgia |

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Kaukasus** Wikimedia Commonsissa
**Liikola** oli Kivennavan pitäjän kylä Kivennapa-Kanneljärvi maantien varressa. Liikolassa oli talvisodan alkaessa parikymmentä taloa. Kylää kutsuttiin myös Keski-Voipeelaksi tai Hyyteläksi, jotta sitä ei sekoitettaisi pitäjänrajan toisella puolella olevaa Kanneljärven Liikolaan. Tuota Kanneljärven Liikolaa, joka oli selvästi suurempi kylä, kutsuttiin samasta syystä Turkkilaksi. Kivennavan Liikola oli yksi Kolmikyläksi nimitetyn kylärykelmän kokonaisuudesta. Muut olivat Voipiala eli Etu-Voipeela ja Kaukolempiälä eli Perä-Voipeela. 

Nykyisin näistä kolmesta kylästä asutusta on vain Kaukolempiälässä. Liikolan kohdalla on peltoaukea ja tienristeys. Risteyksestä lähtevä pitkähkö hiekkatie johtaa pellon halki ja metsän läpi yksittäiselle maatilalle, mutta Liikolan kylän kohdalla asutusta ei ole.

Lähteet
-------

1. ↑  Kivennapalaisten pitäjäseura ry: *Kivennapa kylästä kylään*, s. 231. Helsinki: Karisto Oy, 1987.
2. ↑  VirtuaaliKivennapa *kivennapa.fi*. Viitattu 12.12.2015.

Aiheesta muualla
----------------

* VirtuaaliKivennapa

Kivennavan kylät
Ahjärvi • Hartonen • Hiirelä • Holttila • Ikola • Jalkala • Joutselkä • Jäppinen • Kanala • Karvala • Kaukolempiälä • Kauksamo • Kekrola • Kivennavan kirkonkylä • Kontu • Korpikylä • Kotselkä • Lavola • Liikola • Lintula • Lipola • Miettilä • Multala • Mustapohja • Pamppala • Patrikki • Pihlainen • Polviselkä • Raivola • Rantakylä • Rasala • Riihisyrjä • Riihiö • Rontu • Räikylä • Saarenmaa • Seppälä • Siiranmäki • Soppikylä • Suurselkälä (Suurselkä) • Tammiselkä • Tirttula • Tonteri • Uupune • Vaittila • Vanhakylä • Vehmainen • Voipiala • Vuottaa • Ylentelä
**Pertti Vilho Saarinen** (19. huhtikuuta 1927 Suistamo – 7. maaliskuuta 2011 Lahti) oli suomalainen urheiluvälinealan yrittäjä ja yritysjohtaja, joka sai kauppaneuvoksen arvonimen.

Suistamolla syntyneen ja kauppateknikoksi valmistuneen Saarisen puoliso vuodesta 1953 oli Leena Marjatta Saarinen. Pertti Saarinen oli Urheiluliike Jalonen Oy:n harjoittelija ja myyjä Lahdessa 1940–1949, Savon Urheilukeskus Oy:n liikkeenjohtaja Varkaudessa 1949–1954, Urheilu-Saarisen perustaja ja johtaja Lahdessa vuodesta 1954, Ky Urheilu-Saarinen, P. Saarinen & Co:n omistaja ja johtaja vuodesta 1975 ja Urheiluvalinnan omistaja ja johtaja vuodesta 1968. Saarinen oli myös Suomen Intersport ry:n perustajajäsen ja hallituksen puheenjohtaja vuodesta 1968, Suomen Intersport Oy:n perustajaosakas ja johtokunnan puheenjohtaja vuodesta 1968 ja Intercontact Oy:n perustajia ja hallituksen puheenjohtaja vuodesta 1972. Hänellä oli myös useita luottamus- ja asiantuntijatehtäviä. Kauppaneuvoksen arvonimen Saarinen sai 1983. Päijät-Hämeen Yrittäjien kulttuuri- ja koulutusrahastoon perustettiin hänen lahjoituksensa turvin Pertti Saarisen nimikkorahasto. Urheilua monipuolisesti harrastanut ja urheilujärjestöissä vaikuttanut Saarinen osallistui Finlandia-hiihtoon yhteensä kaksitoista kertaa.

Lähteet
-------

1. 1 2  Henttinen, Annastiina: Kauppaneuvos Pertti Saarinen (1927–2011). *Suomen talouselämän vaikuttajat* -verkkojulkaisu (maksullinen). 27.6.2014. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura. Viitattu 13.12.2022.
2. 1 2  Pertti Saarinen *Biografiasampo*. Viitattu 13.12.2022.
3. ↑  Kuolleita. Kauppaneuvos Pertti Saarinen.  *Etelä-Suomen Sanomat*, 27.3.2011, nro 85, s. 18. Kansalliskirjasto. Viitattu 13.12.2022.
Punertava "watermelon ice" syntyy psykrofiilisten levien kasvustoista jäässä.
**Psykrofiili** (joskus myös **kryofiili**) on eliö, joka on sopeutunut elämään ja lisääntymään jatkuvasti kylmissä olosuhteissa tai jopa edellyttää sellaisia. Psykrofilia on esimerkki ekstremofiliasta.

Psykrofiilisia elinympäristöjä esiintyy maapallolla paljon. Tällaisia ovat napaseudut, vuoristojen yläosat, jäätiköt ja syvänmeren pohja. Useimmat tunnetuista psykrofiilisistä eliöistä ovat arkkeja tai bakteereita, mutta ominaisuutta tavataan myös muun muassa levillä, sienillä, selkärangattomilla ja kaloilla. Ne ovat kuitenkin huonosti tutkittu ekstremofiilisten eliöiden ryhmä.

Jatkuvasti kylmä elinympäristö tuo ongelmia eliölle. Esimerkiksi fotosynteesi ei toimi alhaisissa lämpötiloissa, entsyymitoiminta hidastuu, solukalvojen lipidien jähmettyminen vaikuttaa solujen aineenvaihdunnan toimintaan ja äärimmillään veden jäätymispisteen alittavat lämpötilat aiheuttavat kudoksissa olevan veden jäätymisen ja sitä kautta kudosten mekaanisen tuhoutumisen. Psykrofiilisille eliöille on kehittynyt erilaisa mekanismeja näiden ongelmien kiertämiseen. Esimerkiksi lipidien jähmettymistä estää se, että lipidituontannosta vastaavat reaktiot tuottavat eri lämpötiloissa erilaisia määriä tyydyttyneitä ja tyydyttymättömiä rasvoja Useimmat psykrofiiliset eläimet estävät jääkiteiden muodostumisen kudoksiin erityisten proteiinien (*Anti-freeze Proteins*, AFP) tai glykoproteiinien avulla. Nämä proteiinit kiinnittyvät syntyvien jäähiukkasten pintaan ja estävät niitä muodostamasta jääkidehilaa. Tämä laskee kudosnesteen jäätymispistettä ja mahdollistaa esimerkiksi arktisissa vesissä elävien kalojen elämän vedessä, joka säilyy korkean suolapitoisuuden ansiosta nestemäisenä alle nollan celsiusasteen lämpötilassa.

Katso myös
----------

* Kryobioosi

Lähteet
-------

1. ↑
2. ↑
3. ↑
**La Verrière** on kunta Ranskassa Yvelinesin departementissa Île-de-Francen alueella. Se sijaitsee noin 40 km Pariisista lounaaseen.

Historia
--------

Kunta on kehittynyt vuonna 1507 rakennetun linnan *Château de La Verrièren* ympärille. Se oli rauhallinen maaseutukaupunki, kunnes vuonna 1849 rakennettiin La Verrièren kautta kulkeva Versailles’n ja Chartresin välinen rautatie. La Verrièren asema rakennettiin vuonna 1855, ja sen vihki käyttöön Napoleon III. Varsinainen kaupungistuminen alkoi 1930-luvulla. 1960-luvulla alettiin rakentamaan asuntoja pienituloisille. Näitä pienituloisille rakennettuja asuinalueita kutsutaan HLM-alueiksi (*Habitation à loyer modéré*).

Vuonna 1973 perustettiin uusi kaupunki Saint-Quentin-en-Yvelines, johon myös La Verrière liittyi.


  

* Château de La VerrièreChâteau de La Verrière
* Gare de La VerrièreGare de La Verrière
* Vuonna 1972 rakennettu HLM-alue Bois de l'EtangVuonna 1972 rakennettu HLM-alue Bois de l'Etang

Lähteet
-------

1. ↑  Comparateur de territoire Institut National de la Statistique et des Études Économiques. Viitattu 5.3.2023. (ranskaksi)
2. ↑  La Verrière Paris-Nice 2023. Viitattu 5.3.2023. (englanniksi)
3. ↑  L'histoire de la Ville Mairie de La Verrière. Viitattu 5.3.2023. (ranskaksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **La Verrière** Wikimedia Commonsissa
**Proitos** (m.kreik. Προιτος, lat. *Proetus*) oli kreikkalaisessa mytologiassa Tirynsin myyttinen kuningas, Abaan ja Aglaian poika ja Akrisioksen kaksoisveli.

Proitoksen kerrotaan kamppailleen veljensä kanssa jo äitinsä kohdussa. Myöhemmin kamppailu huipentui taisteluun Abaksen perinnöstä, mutta taistelu päättyi joko ratkaisemattomana, tai Proitos tuli lähes lyödyksi, ja siksi hän lähti Vähään-Aasiaan. Lyykian kuningas Iobates otti hänet vastaan ja antoi hänelle vaimoksi tyttärensä Stheneboian. He saivat kolme tytärtä, Ifinoen, Lysippen ja Ifianassan, ja pojan, Megapentheen.

Valtakunnan jako tapahtui lopulta sitten, kun Proitos hyökkäsi uudelleen Akrisioksen kimppuun, tällä kertaa appensa avustamana. Akrisios sai Argoksen ympäristöineen, ja Proitos pohjoiset alueet: Tirynsin, Heraionin ja Mideian sekä Argoliin rannikon.

Kun Akrisioksen ainoa tytär Danae tuli naimaikään, hän meni Proitoksen luo ja halusi ryhtyä suhteisiin tämän kanssa. Tässä tapauksessa Perseuksen isä ei olisikaan Zeus vaan Proitos.

Bellerofonin sankariteot alkoivat, kun Proitoksen vaimo Anteia ihastui tähän. Tultuaan torjutuksi hän kertoi kostoksi miehelleen, että Belleforon oli yrittänyt maata hänet. Proitos ei kuitenkaan uskaltanut tappaa vierastaan, joten hän lähetti Bellerofonin appensa luokse mukanaan kirje, jossa hän pyysi surmaamaan kirjeen kantajan. Kun Iobates vihdoin avasi kirjeen, hän ei enää halunnut tappaa vierastaan, vaan asetti tälle mahdottomia tehtäviä toivoen vieraansa saavan surmansa epäonnistuttuaan niissä.

Lähteet
-------

1. 1 2  Apollodoros: *Bibliotheke* ('Kirjasto') 2.2.1 (engl. käännös).
2. ↑  Apollodoros: *Bibliotheke* ('Kirjasto') 2.2.2 (engl. käännös).
3. ↑  Apollodoros: *Bibliotheke* ('Kirjasto') 2.4.1 (engl. käännös).
4. ↑  Homeros: *Ilias* 6.144–221 (engl. käännös).

  



|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä:**Abas** | **Argoksen kuningas**1300-luku eaa.Kuvitteellinen kronologia | Seuraaja:**Akrisios** |
**Keshi yená** on curaçaolainen ruokalaji, joka koostuu täytetystä juustokiekosta. 

Keshi yenán nimi on papiamentua ja se tarkoittaa kääntäen täytettyä juustoa.

Alankomaat valloittivat Curaçaon Espanjalta 1600-luvulla ja alankomaalaisten siirtolaisten myötä saarille saapuivat myös suuret juustokiekot. Curaçao oli myös merkittävä orjakaupan keskus ja paikalliset orjat aloittivat juustokiekkojen täyttämisen.

Juustot olivat alun perin tavallisimmin Edamia tai Goudaa ja täyte esimerkiksi kanaa, vihanneksia, hedelmiä ja mausteita. Tavallisia täytteitä ovat sellaiset elintarvikkeet, jotka ovat jääneet yli muusta ruuanlaitosta. Eri täytteitä ja valmistustapoja onkin useita.

Keshi yenáa valmistetaan Curaçaolla, Aruballa ja Bonairella. Keshi yenán valmistus kotioloissa on vähentynyt, mutta annosta tarjoillaan yleisesti ravintoloissa. Paikalliset syövät sitä enimmäkseen juhlapäivinä esimerkiksi juuston kalliin hinnan takia. Juustoa käytetään paikallisessa keittiössä vain harvoin muiden ruokalajien valmistukseen. Ravintoloissa annosta tarjoillaan usein myös turisteille. Keshi yenáa on kuvailtu joskus Curaçaon kansallisruuaksi.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Natalia Guerrero: A ‘melting pot’ made of cheese *BBC Travel*. BBC. Viitattu 17.1.2019. (englanniksi)
2. ↑  Curacao National Dish and Recipe *Curaçao Chronicle*. Viitattu 17.1.2019. (englanniksi)
*Tämä artikkeli kuvaa Britannian kuninkaallisen laivaston Ramillies-luokan kolmannen luokan linjalaivaa. Sanan muita merkityksiä on täsmennyssivulla.*

**HMS Terrible** oli Britannian kuninkaallisen laivaston vuonna 1762 vesillelaskettu Ramillies-luokan 74-tykkinen kolmannen luokan linjalaiva.

Valmistus
---------

*Pääartikkeli: Ramillies-luokka*
Alus tilattiin 8. tammikuuta 1761 John Barnard & John Turnerilta Harwichista, missä köli laskettiin helmikuussa. Se laskettiin vesille 4. syyskuuta 1762 ja nimettiin 2. marraskuuta. Alus valmistui 18. joulukuuta Harwichissa, jolloin valmistuskustannukset olivat 26 271 puntaa 15 shillinkiä ja yhden pennyn. Kokonaiskustannukset varustettuna olivat 32 735 puntaa viisi shillinkiä ja yhdeksän pennyä.

Palvelus
--------

Alus tuhoutui tulipalossa 1781.

Lähteet
-------

* Winfield, Rif: *British Warships in the Age of Sail 1714-1792 - Design, Construction and Fates*. Minnesota: Seaforth Publishing, 2007. ISBN 978-1-84415-700-6. (englanniksi)

### Viitteet

1. ↑  Winfield, Rif s. 68

*Ramillies*-luokan linjalaivat

|  |  |
| --- | --- |
| 1. ryhmä | *HMS Ramillies* - *HMS Monarch* - *HMS Magnificent* - *HMS Marlborough* |
| 2. ryhmä | *HMS Terrible* - *HMS Russell* - *HMS Invincible* - *HMS Robust* - *HMS Prince of Wales* |

|  |
| --- |
| Edeltäjät: Canada-luokka – Seuraaja: Suffolk-luokka |
**Kuoleman areena** (engl. *Cage II: Arena of Death*) on vuonna 1994 valmistunut Lang Elliottin ohjaama yhdysvaltalainen toimintaelokuva. Se on vuonna 1989 ilmestyneen Häkin (*Cage*) jatko-osa.

Juoni
-----

Aasialainen jengi sieppaa Vietnamin sodassa päähänsä vammautuneen Billyn (kehonrakentaja Lou Ferrigno) ja pakottaa tämän osallistumaan teräshäkissä käytäviin vapaaotteluihin. Lapsenmielisestä Billystä tulee rikollispomon (James Shigeta) paras nyrkkitaistelija, joka rakastuu häntä hoitavaan kiinalaistyttöön (Shannon Lee). Billyn ystävä Scott (Reb Brown) saa kuulla tämän olevan elossa ja päättää vapauttaa hänet kahden taistelulajimestarin opastuksella. Lopussa Billy ja Scott kohtaavat toisensa teräshäkissä ja tekevät selvää rikollisten pesästä.

Tuotanto
--------

*Kuoleman areena* on yksi 1980- ja 1990-lukujen vaihteen lukemattomista taistelulajielokuvista, eikä sellaisenakaan edusta lajityypin terävintä kärkeä. Juoneltaan kömpelön ja toteutukseltaan alkeellisen filmin ainoa vetonaula on huippuunsa bodattu Lou Ferrigno, joka tuhoaa vastustajansa brutaalin väkivaltaisesti. Ferrigno puhuu elokuvassa poikkeuksellisesti omalla äänellään, joka synnynnäisen kuulovian takia on toisinaan vaikeasti ymmärrettävissä.

Suomessa *Kuoleman areena* on ollut Finnkinon videolevityksessä. Myöhemmin se on ollut saatavissa englanninkielisellä nimellään Global Videon pohjoismaisin tekstein varustettuna DVD-levynä.

Aiheesta muualla
----------------

* *Kuoleman areena* Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
* *Kuoleman areena* Elonetissä.