recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Lýrkeio  
Λύρκειο

|  |  |
| --- | --- |
| Sijainti | 
Argolis ja Arkadia, Peloponnesos, Kreikka |
| Korkeus merenpinnasta | 
1 755 m |

|  |  |
| --- | --- |
| Koordinaatit | 
37° 42′ 15″ P, 22° 27′ 06″ IView and modify data on Wikidata  |

muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa WikidataaTietolaatikon dokumentaatioNäytä Wikidatasta tulevat arvot

**Lýrkeio** (kreik. Λύρκειο), antiikin **Lyrkeion** (m.kreik. Λύρκειον, lat. *Lyrceum*), on vuori Peloponnesoksen niemimaan itäisissä keskiosissa Kreikassa. Sen korkeus on 1 755 metriä.

Lýrkeio-vuori sijaitsee Argoliin ja Arkadian alueyksiköiden rajalla. Se yhdistyy pohjoisessa Trachý-vuoreen ja etelässä Artemísio-vuoreen. Vuoren länsipuolella sijaitsee Mantíneian tasanko. Lýrkeio on osa Korintinlahdelta Argoliinlahdelle kulkevaa vuorijonoa, johon kuuluvat jo mainittujen vuorten lisäksi myös muun muassa vuoret Kyllíni, Olígyrtos ja Kteniás.

Vuoren korkeimman huipun nimi on Lesovíti (Λεσοβίτι). Toinen tärkeä huippu on Fragkokoúkoura (Φραγκοκούκουρα), jonka korkeus on 1 647 metriä. Vuori on suojeltu Natura 2000 -alueena yhdessä Artemísio-vuoren kanssa, ja se on merkittävää lintualuetta. Natura-alueen koko on noin 11 515 hehtaaria. Vuorelta saa alkunsa Ínachos-joki, ja sen rinteellä sijaitsee vuoresta nimensä saanut Lýrkeian kylä.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Lyrkeio *Peloponnisos Search*. Viitattu 10.9.2018.
2. ↑  GR2510004 Ori Artemisio kai Lyrkeio *Natura 2000*. Viitattu 10.9.2018.
**Sammonlahden koulu** on Lappeenrannan länsialueella toimiva perusopetuksen yhteiskoulu, jolla on neljä eri toimipistettä. Lappeenrannan Skinnarilassa sijaitsevat ala- ja yläkoulujen toimipisteet. Kouluun kuuluvat myös Lavolan koulu ja Kuusimäen koulu, joissa on omat toimipisteet peruskoulun alaluokille 1–6. Vuonna 2023 ilmoitettiiin koulun alaisuuteen kuuluvan kaikkiaan noin 900 oppilasta, 85 opettajaa ja 15 koulunkäynninohjaajaa.

Suurin osa Sammonlahden koulun toiminnoista on tarkoitus siirtää uuteen vuonna 2025 valmistuvaan Sammontalo-rakennukseen, johon on tulossa perusopetuksen luokat 1–9. Sammontalo tarjoaa tilat myös varhaiskasvatukselle ja esi- sekä valmistavalle opetukselle, kirjastolle, nuorisotoimelle, oppilashuollolle ja liikuntapalveluille.

Sammonlahden koulu aloitti toimintansa yläluokkien kouluna vuonna 1989 valmistuneessa rakennuksessa, joka purettiin vuonna 2023. Koulussa oli vuonnna 2016 noin 340 oppilasta ja 35 opettajaa.

Sammonlahden koulu aloitti toimintansa yläasteen peruskouluna 1. elokuuta 1989. Sammonlahden koulun rakennus kuului ulkosivuiltaan ympäröivien rakennusten suorakulmaiseen joukkoon, ja sisäsivuiltaan pyöreään Sammontoriin. Varsinaiset luokkahuoneet olivat rakennuksen ulkosivuilla suunnissa, joissa aurinko ei häirinnyt. Pyöreä sisäpiha sen sijaan oli usein aurinkoinen, koska se avautui etelään. Sille oli suunnattu sisäänkäynnit ja yhteiset tilat, kuten ruokala, kirjasto ja hallintatilat. Kulmiin jäi tilat, joista muodustui kahden kerroksen korkuiset aulat, yksi kullekin yläasteen ikäryhmälle. Koululle myönnettiin 2012 Vihreä lippu (kestävä taso) ja OKKA-säätiön virallinen oppilaitoksen kestävän kehityksen ympäristösertifikaatti ansiokkaasta kansainvälisestä ympäristötyöstä. Koulussa toimivat luonnontieteisiin ja matematiikkaan painottuneet luokat (LUMA-luokat) sekä liikuntaan ja taide- ja taitoaineisiin painottuvat opintolinjat.

Lähteet
-------

* Sammonlahden koulu *Lappeenranta*.  Arkistoitu 26.2.2014. Viitattu 18.8.2020.

### Viitteet

1. 1 2  Tietoa koulusta *Peda.net*. Lappeenrannan kaupunki.  Arkistoitu 1.12.2016. Viitattu 30.11.2016.
2. ↑  Sammonlahden koulu | Yhteystiedot *Peda.net*. Lappeenrannan kaupunki.  Arkistoitu 1.12.2016. Viitattu 30.11.2016.
3. 1 2 3  Perusopetuksen oppilastilasto (PDF) *Kasvatus- ja opetustoimi*.  20.9.2016. Lappeenrannan kaupunki.  Arkistoitu 30.11.2016. Viitattu 30.11.2016.
4. ↑  Sammonlahden koulu *lappeenranta.fi*.  Arkistoitu 28.3.2023. Viitattu 28.9.2023.
5. ↑  Sammontalo-hankkeen urakkasopimus on allekirjoitettu – Sammontalon rakentaminen käynnistyy keväällä 2023 *lappeenranta.fi*.  30.1.2023.  Arkistoitu 27.3.2023. Viitattu 28.9.2023.
KÄPY – Lapsikuolemaperheet ry logo
**KÄPY – Lapsikuolemaperheet ry** on perustettu vuonna 1991. Yhdistys on vertaistukiyhdistys, joka tukee vanhempia ja perheitä, joilta on kuollut lapsi. Yhdistys jakaa myös tietoa ammattilaisille sekä on mukana järjestämässä Suru-konferenssia.

Yhdistys perustettiin vuonna 1991 ja silloin nimi on Käpy kätkytkuolemaperheiden yhdistys ry. Seuraavana vuonna toiminta alkaa perheviikonlopulla ja tulkita toimintaa. Parin vuoden päästä yhdistyksen auttava puhelin käynnistyy ja kirjallista materiaalia aletaan tuottamaan. Vuonna 1997 vertaistukiryhmä alkoi Helsingistä, josta se laajeni myöhemmin muualle. Vuonna 2000 yhdistyksen toiminta laajeni kätkytkuolemiin lisäksi perheitä, joissa on kuollut lapsi ja nimi muuttuu KÄPY Kätkyt- ja lapsikuolemaperheiden yhdistys ry. 10 vuotta myöhemmin eli vuonna 2010 nimi muuttui nykyiseksi KÄPY – Lapsikuolemaperheet ry nimen muutoksella halutaan viestittää yhdistyksestä saa apua myös perheet, jotka ovat menettää nuoren tai nuoren aikuisen.

KÄPY – Lapsikuolemaperheet ry on SOSTEn jäsenjärjestö.

Lähteet
-------

1. 1 2  Historia – KÄPY ry *kapy.fi*.  Arkistoitu 30.3.2017. Viitattu 25.6.2019.
2. ↑  Tietoa KÄPY ry:stä – KÄPY ry *kapy.fi*.  Arkistoitu 30.3.2017. Viitattu 25.6.2019.
Mavrovoúni  
Μαυροβούνι

|  |  |
| --- | --- |
| Sijainti | 
Ioánnina, Epeiros jaGrevená, Länsi-Makedonia,Kreikka |
| Vuoristo | 
Pohjoinen Píndos |
| Korkeus merenpinnasta | 
2 157 m |

Kartta

|  |  |
| --- | --- |
| Koordinaatit | 
39° 51′ 31″ P, 21° 09′ 57″ IView and modify data on Wikidata  |

muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa WikidataaTietolaatikon dokumentaatioNäytä Wikidatasta tulevat arvot

**Mavrovoúni** (kreik. Μαυροβούνι) eli **Flénga** (Φλέγγα) on vuori ja vuorijono pohjoisessa Píndos-vuoristossa Epeiroksen, Thessalian ja Länsi-Makedonian rajalla Kreikassa. Sen korkeus on 2 157 metriä (toisissa lähteissä 2 159 tai 2 160 metriä).

Mavrovoúni sijaitsee Ioánninan ja Grevenán alueyksiköiden alueella lähellä Métsovon kaupunkia. Se on osa historiallisissa lähteissä esiintyvää Zygóksen vuorijonoa, joka on ollut keskeinen ja toisaalta korkein kulkureitti Epeiroksen ja Thessalian välillä. Mavrovoúnin alue kuuluu Pohjoisen Píndoksen kansallispuistoon. Vuoren länsipuolelta virtaa Aóos-joki, ja sen eteläpuolella sijaitsee Aóoksen tekojärvi.

Vuoren korkeimman huipun nimi on joissakin lähteissä Kakoplévri (Κακοπλεύρι) eli Miliá (Μηλιά) (2 159 tai 2 160 m), joka kuitenkin toisissa lähteissä lasketaan erilliseksi vuoreksi: tällöin korkeimmaksi huipuksi mainitaan Flénga (Φλέγγα, 2 157 m). Muut korkeimmat huiput ovat Aftiá (Αυτιά, 2 081 m), Tría Sýnora (Τρία Σύνορα, 2 050 m), Kapetán Klidí (Καπετάν Κληδή, 2 036 m), Díkorfo (Δίκορφο, 1 970 m), Toúrla (Τούρλα, 1 535 m) ja Toúmpa (Τούμπα, 1 481 m). Osa näistä huipuista luetaan joissakin lähteissä läheisen Lýgkos-vuoren huippuihin.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Τα Βουνά της Ελλάδας *Πατριδογνωσία*. Viitattu 1.9.2022.
2. 1 2 3  Μαυροβούνι (Φλέγγα) *Natura Graeca*. Viitattu 1.9.2022.
3. 1 2 3 4 5  Όρη της Ηπείρου *Περιήγηση στο γεωγραφικό διαμέρισμα της Ηπείρου*.  Arkistoitu 22.9.2022. Viitattu 1.9.2022.
4. ↑  Βωβούσα-κορ. Αυγό (2177μ)-Στάνη Ντίζα, Βάλια Κάντα, βόρεια Πίνδος *Wikiloc*. Viitattu 1.9.2022.
5. ↑  Λύγκος *Freedom Trekking*.  Arkistoitu 27.8.2016. Viitattu 1.9.2022.

Kreikan vuoret ja vuoristot

|  |  |
| --- | --- |
| Korkeimmat vuoret(yli 2 000 m) | 
* Ólympos
* Smólikas
* Vóras
* Grámmos
* Gkióna
* Týmfi
* Vardoúsia
* Parnassós
* Ída eli Psiloreítis
* Páchnes
* Kakardítsa
* Taÿ́getos
* Kyllíni
* Aroánia
* Varnoúntas
* Tymfristós
* Lákmos
* Katarachiás
* Vasilítsa
* Falakró
* Erýmanthos
* Órvilos
* Tringía
* Doúsko
* Piéria
* Karáva
* Tzéna
* Lýgkos
* Kakoplévri
* Mavrovoúni
* Pínovo
* Oíti
* Díkti
* Avgó
* Aféntis Christós
* Vérno
* Áskio
* Kaliakoúda
* Vérmio
* Chatzí
* Áthos
* Bélles
* Trapezítsa

 |
| Vuoristot | 
* Ágrafa
* Akarnaniká
* Asteroúsia
* Athamaniká
* Bélles
* Koúla
* Kroússia
* Lasíthi
* Lefká Óri
* Óri Kyparissías
* Píndos
* Rodópi
* Thryptí

 |
**Johannes Ilmari Tossavainen** (25. heinäkuuta 1887 Keitele – 26. tammikuuta 1978 Oulu) oli suomalainen poliitikko, joka toimi SDP:n kansanedustajana vuosina 1914–1917. Myöhemmin hän työskenteli useiden osuuskauppojen hoitajana eri puolilla Suomea.

Elämä
-----

Keiteleen Saunamäellä syntyneen Tossavaisen vanhemmat olivat vuokraviljelijä Matti Tossavainen ja Hedvig Savolainen. Tossavainen viljeli omaa vuokratilaansa Tossavanlahden kylässä ja liittyi paikalliseen työväenyhdistykseen vuonna 1908. Vuosina 1917–1918 hän toimi myös Keiteleen Osuuskaupan myymälänhoitajana.

Tossavainen vangittiin sisällissodan jälkeen kesäkuussa 1918, vaikkei hän osallistunut punaisten toimintaan. Heinäkuussa Tossavainen vapautettiin Kuopion vankileiriltä ja syyskuussa Valtiorikosoikeus tuomitsi hänet 3 vuoden kuritushuonerangaistukseen avunannosta valtiopetokseen. Perusteena oli Tossavaisen toiminta marraskuun 1917 yleislakon aikana, jolloin hänen kerrottiin muun muassa pitäneen kiihotuspuheita, ja lisäksi Tossavainen oli sisällissodan alkaessa kieltäytynyt luovuttamasta aseitaan suojeluskunnalle. Tuomio muutettiin ehdolliseksi jo parin viikon kuluttua.

Vuosina 1918–1928 Tossavainen toimi osuuskaupan hoitajana Maaningalla, Leppävirralla, Viitasaarella ja Kannonkoskella. Vuosina 1928–1930 hän oli vakuutustarkastajana Kuopiossa, 1930–1931 Osuusliike Suojan päämyymälän johtajana Raumalla, 1931–1932 vakuutustarkastajana Värtsilässä, 1932–1940 työväen osuuskaupan myymälänhoitajana Soanlahdella, 1941–1942 Kiuruveden Työväen Osuuskaupan sivumyymälän hoitajana Pyhäjärvellä, 1942–1943 Raja-Karjalan Osuusliikkeen myymälänhoitajana Harlussa, 1943–1947 Kiuruveden Työväen Osuuskaupan myymälänhoitajana Kiuruvedellä ja 1947–1956 Osuusliike Sisä-Karjalan myymälänhoitajana Tohmajärvellä.

Tossavainen kuului myös Soanlahden kunnanvaltuustoon ja välirauhan aikana hän oli Vöyrissä toimineen Soanlahden kunnan hoitokunnan puheenjohtaja.

Perhe
-----

Tossavaisen ensimmäinen puoliso oli Ida Maria Niskanen (1886−1910), jonka kanssa hän avioitui 1906. Ida Tossavainen kuoli keuhkotautiin 23-vuotiaana. Pariskunnalla oli kaksi lasta. Vuonna 1917 Tossavainen solmi avioliiton Anna Juvosen kanssa.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5  .aspx Ilmari Tossavainen *Suomen kansanedustajat*. Eduskunta. Viitattu 27.7.2017.
2. ↑  "V. 1913 valittuja uusia edustajia", *Suomen työväen joulualpumi XVI : Uuden ajan kynnyksellä 1913*, s. 7. Helsinki: Työväen Sanomalehti, 1913. Kansalliskirjasto.
3. ↑  Tossavainen, Johan Ilmari – Valtiorikosylioikeuden akti (24587) *Valtiorikosylioikeuden aktit*.  16.10.1918. Kansallisarkisto. Viitattu 30.3.2022.
4. ↑  Vapautettuja valtiorikosvankeja.  *Savon Sanomat*, 12.9.1918, s. 2. Kansalliskirjasto. Viitattu 30.3.2022.
5. ↑  Ida Maria Tossavaisen kuolinilmoitus.  *Savon Työmies*, 28.6.1910, s. 1. Kansalliskirjasto. Viitattu 30.3.2022.


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt Muokkaa Wikidatassa | 
* Eduskunta

 |

 |
**Ihan pihalla** on Tuija Lehtisen 2003 julkaistu Otavan kustantamana 2003 nuortenromaani. Kirja kertoo neljän räjähdysalttiin*selvennä* nuoren kohtaamisesta perhekoti Tuulikanteleessa.

Henkilöt
--------

* **Jiri**

Jiri on 16-vuotias poika, joka oli aloittanut pienenä jääkiekkoharrastuksen ja harrastanut sitä koko ikänsä. Kuitenkin, eräässä kohtalokkaassa ottelussa, vastajoukkueen pelaaja IceBurger 6 iskeytyi Jiriä vasten niin, että hänen nilkkansa meni sijoiltaan. Jiri joutui leikkaukseen, joka kuitenkin epäonnistui, ja hän sai heittää unelmansa ammattipelaajana. Kun Jiri heittäytyi täysin puhumattomaksi ja löi pikkuveljeään, hänen äitinsä päätti lähettää hänet perhekoti Tuulikanteleeseen.

* **Näätä**

Näätä on samanikäinen poika, jonka vanhemmat ovat eronneet. Hänen äitinsä on löytänyt miesystävän, Laten, joka on väkivaltainen alkoholisti, ja joka myös saa Näädän äidin juomaan. Näätä pääsi perhekoti Tuulikanteleeseen sen jälkeen, kun Late oli pahoinpidellyt häntä, joten perhekotiin pääsy oli hänelle enemmän helpotus kuin rangaistus.

* **Oona**

Oona on punahiuksinen lukion ensimmäisellä luokalla oleva tyttö. Hänellä ei ole minkäänlaisia "ongelmia", vaan hän on perhekodin pitäjien, Askon ja Tuulikin, oma tytär. Oona rakastaa ratsastusta ja hevosia ja on pitänyt niistä siitä lähtien, kun perhekodissa aiemmin ollut tyttö toi sinne oman hevosensa, jonka myöhemmin myi Oonan vanhemmille. Oona on kaunis ja suosittu koulussa, mutta hän itse rakastaa hevosia enemmän kuin vastakkaisen sukupuolen edustajia.

* **Lila**

Kuten Näädälle, myös Lilalle perhekotiin pääsy oli enemmän helpotus kuin rangaistus. Hän on vanhempiensa loppuun ajama tyttö. Hänen vanhempansa odottivat hänen jatkuvasti olevan jokaisessa kouluaineessa luokan paras ja käyvän kaikenlaisissa harrastuksissa maan ja taivaan välillä ja saavan jatkuvasti hyviä arvosanoja kokeista. Eräänä päivänä hän sai hermoromahduksen, ja tuli lähetetyksi Tuulikanteleeseen. Piirtämistä rakastava Lila on harrastuksessaan taitava, ja hän haluaisi jatkuvasti kokeilla kaikenlaista uutta, esimerkiksi alastonkuvan piirtämistä Jiristä.

* **Tero & Stella**

Tero ja Stella ovat perhekodin nuoremmat lapset, Tero on kahdeksan ja Stella kaksitoista. Tero ei ole kokenut väkivaltaa eikä hänellä ole muutakaan "ongelmaa", hänen äitinsä vain ei ole aina pystynyt huolehtimaan hänestä menevyytensä ja siellä täällä heilumisensa takia. Stella taas on perhekodissa siksi, että häntä on kiusattu koulussa. Hän käy Tuulikanteleen alueella olevalla tallilla, jossa on kolme Arton ja Tuulan omistamaa hevosta, ja yrittää hevosten avulla saada ystäviä koulusta. Stellaa pelottaa kasvaminen, ja siksi esimerkiksi ensimmäiset kuukautiset ovat hänelle suuri järkytys.

Lähteet
-------

1. ↑  Fennica[vanhentunut linkki]
**August Veli Vatanen** (24. maaliskuuta 1856 Karttula – 10. huhtikuuta 1923 Helsinki) oli suomalainen työmies, agitaattori ja kansanedustaja.

Elämä
-----

Vatasen vanhemmat olivat torppari Johan Vatanen ja Maria Eskelinen. Vatanen oli ensin paimenena ja renkinä ja työskenteli sitten kivityömiehenä Helsingissä, Ruotsissa, Norjassa ja Venäjällä 1871–1904. Vatanen kiersi jo ennen sosialidemokraattisen puolueen perustamista ympäri maata myyden sosialistista kirjallisuutta, levittäen Työmies-lehteä ja toimien puhujana aina kun siihen tuli tilaisuus. Kun sosialidemokraattinen puolue perustettiin 1899 Vatanen jatkoi tätä työtään puoluetoimikunnan suosittamana ja sai pientä korvausta työstään puolueelta ja Työmies-lehdeltä. Vatanen ei ollut käynyt kouluja vaan hän oli hankkinut tietonsa itseopiskelulla. Kirjoitustaidon hän oppi vasta aikuisena Matti Kurikan toimiessa opettajana. Bobrikovin aikana Vatanen oli jonkin aikaa vankilassa toimintansa takia. Sosialidemokraattinen puolue myönsi hänelle myöhemmin pienen vuotuisen korvauksen siitä työstä jota hän oli tehnyt varsinkin maaseudun työväen parissa. Vatanen toimi Työmies-lehden agitaattorina ja Suomen sosialidemokraattisen puolueen puhujana 1904–1913. Suomen sisällissodan jälkeen Vatanen oli vankilassa poliittisista syistä. Viimeksi Vatanen oli Osuusliike Elannon palveluksessa yövahtina. Sisällissodan jälkeen Vatanen erkaantui sosialidemokraateista ja siirtyi kannattamaan sosialistista työväenpuoluetta.

Vatanen oli sosialidemokraattien kansanedustajana 1914–1917 edustaen Uudenmaan läänin vaalipiiriä.

Vatanen on haudattu Malmin hautausmaalle. Hänen hautapatsaansa paljastettiin toukokuussa 1926.

Lähteet
-------

* Malmin hautausmaalle haudattuja merkkihenkilöitä

### Viitteet

1. 1 2  Veli Vatanen, Työmiehen kalenteri : Suomen sosialistisen työväenpuolueen puoluetoimikunnan julkaisema, 01.01.1923, nro 2, s. 124, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
2. 1 2 3  August Vatanen kuollut, Kansan Voima, 14.04.1923, nro 40, s. 4, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
3. 1 2  August Vatanen kuollut, Suomen Sosialidemokraatti, 11.04.1923, nro 82, s. 1, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
4. ↑  .aspx August Vatanen *Suomen kansanedustajat*. Eduskunta. Viitattu 5.8.2013.
5. ↑  August Vatasen muistopatsaan paljastustilaisuus, Työväenjärjestöjen Tiedonantaja, 10.05.1926, nro 71, s. 1, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot

Aiheesta muualla
----------------

* Vatasen seurat – Mikä mies oli veli Vatanen? (Iin Sosialidemokraatit ry)  (Arkistoitu – Internet Archive)
* "Veli Vatasen" voimallinen toivomus 25 vuotta sitten, Hämeen Kansa, 08.06.1938, nro 67, s. 3, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
* Eräs 25-vuotisjuhla, Kurikka, 01.11.1913, nro 21, s. 3, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
* Julkea häväistys, Kurikka, 01.12.1913, nro 22-23, s. 15, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansalliset | 
* Suomi (KANTO)

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Eduskunta

 |

 |
Emil Viljanen 1910-luvulla.
**Emil Viljanen** (alk. **Järventausta**; 10. elokuuta 1874 Mouhijärvi – 20. tammikuuta 1954 Tampere) oli suomalainen puuseppä, ammattiyhdistysmies, toimitusjohtaja ja sosialidemokraattien kansanedustaja.

Viljasen vanhemmat olivat torppari Vilhelm Järventausta ja Augusta Charlotta Sandelin. Hän oli ensin renkinä neljän vuoden ajan 1888–1892 ja toimi sitten puuseppänä 1893–1904. Viljanen oli Sanomalehti Oy:n taloudenhoitajana Tampereella 1905 ja sen jälkeen Suomen paperiteollisuustyöväen liiton sihteerinä ja toimistonhoitajana Tampereella vuosina 1906–1918. Hän oli myös Suomen maanvuokraajain liiton rahastonhoitajana ja Tampereen työväenyhdistyksen puheenjohtajana. Viljanen toimi huhtikuussa 1907 Tampereen työväentalossa pidetyn Suomen Ammattijärjestön perustavan kokouksen puheenjohtajana. 

Vuonna 1917 Viljasesta tuli Tampereen kaupungin työvälitystoimiston johtaja. Suomen sisällissodan aikana Viljanen oli Tampereen väliaikaisen kaupunginvaltuuston puheenjohtajana vaikka hän ei hyväksynytkään punaisten kapinaa. Sodan jälkeen Vijanen menetti työnvälitystoimiston johtajan virkansa mutta häntä ei muuten rangaistu. Viljanen valittiin vuoden 1919 kunnallisvaaleissa Tampereen kaupunginvaltuustoon ja hän toimi myös vuoden ajan valtuuston puheenjohtajana. Viljanen oli sitten Tampereen kaupungin köyhäinhoidon esimiehenä ja myöhemmin huoltotoimen toimitusjohtajana 20 vuoden ajan 1920–1940. Tässä toimessa "pääköyhäksi" kutsuttu Viljanen herätti usein ristiriitoja ja häntä epäiltiin muun muassa väärinkäytöksistä 1930-luvun alun lamavuosina.

Viljanen oli SDP:n kansanedustajana 1914–1917 ja 1919–1922 edustaen Hämeen läänin pohjoista vaalipiiriä. Hän toimi myös Tampereen kaupunginvaltuuston puheenjohtajana 1919–1920, Työläisten keskusliiton johtokunnan varapuheenjohtajana sekä kuului Sosialidemokraattisen puolueen puolueneuvostoon ja Osuusliike Voiman hallintoneuvostoon.

Emil Viljanen oli naimisissa vuodesta 1899 Stella Hilda Elisabet Luodon kanssa.

Lähteet
-------

* .aspx Emil Viljanen *Suomen kansanedustajat*. Eduskunta.
* Kansalaissota koetteli raskaasti myös paperityöläisiä.[vanhentunut linkki] *Paperiliitto*-lehti 1/2008 (28.1.2008), s. 18–19.
* Peltola, Jarmo: *1930-luvun lama teollisuuskaupungissa II. Lama, pula ja työttömyys: Tamperelaisperheiden toimeentulo 1928–1938*, s. 117. Tampere University Press 2008. (Teoksen verkkoversio.)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt Muokkaa Wikidatassa | 
* Eduskunta

 |

 |
**Damariónas** (kreik. Δαμαριώνας) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Náxoksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Náxoksen ja Pienten Kykladien kuntaan, Náxoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Kylän väkiluku on 333 (vuonna 2011).

Luolan Neitsyt Marian (*Panagía tis Spiliás*) kirkko lähellä Damariónasta.
Damariónasin kylä sijaitsee Náxoksen saaren keskellä noin 16 kilometriä kaakkoon saaren keskuksesta Náxoksen kaupungista eli Chórasta. Se on rakennettu noin 230 metrin korkeuteen merenpinnasta laskettuna. Kylä on syntynyt keskiajalla noin vuonna 1400. Nykyisin se on suojeltu perinteisenä asutuksena. Damariónasin pääkirkko on omistettu Kristuksen kirkastumiselle (*Metamórfosi tou Sotíros*). Kylän lähellä sijaitsee luolaan rakennettu Luolan Neitsyt Marian (*Panagía tis Spiliás*) kirkko.

Damariónas muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Δαμαριώνος, *Topikí Koinótita Damariónos*), johon kuuluvat varsinaisen Damariónasin kylän lisäksi kylät Agiassós, Damalás, Pyrgáki ja Vourvouriá. Koko yhdyskunnan väkiluku on 507. Aiemmin kylä kuului Drymalían kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Náxoksen ja Pienten Kykladien kunnan Drymalían kunnallisyksikköön.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Απογραφή Πληθυσμού - Κατοικιών 2011. Väestönlaskennan tulokset (XLS)  2011. The Hellenic Statistical Authority (Kreikan tilastokeskus ELSTAT). Viitattu 1.9.2014. (kreikaksi)
2. ↑  Damarionas *Greeka*. Viitattu 4.9.2023.
3. ↑  Damarionas *Naxos.gr*. Viitattu 4.9.2023.
4. ↑  Damarionas *Naxos.net*. Viitattu 4.9.2023.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Damariónas** Wikimedia Commonsissa
**Harmovillaselkä** (*Tethea or*) on kesän yleisiä yöperhosia.

Koko ja ulkonäkö
----------------

Hermovillaselkä on keskikokoinen, harmaa perhonen, jota etenkin siipien kuvioinnin vuoksi erehtyy helposti pitämään yökkösenä.*lähde?*

Etusiivissä on monille yökköslajeille tyypillisiä yökköstäpliä muistuttava vaalea kuvio, joka esiintyessään selkeästi tuo helposti mieleen pienen o- ja ison R-kirjaimen – piirre, josta laji on saanut tieteellisen nimensä – mutta useimmilla yksilöillä kuvio on enemmän tai vähemmän epäselvä. Etusiiven tyviosassa on myös nähtävissä neljä tummaa poikkijuovaa. Takasiivet ovat ruskeanharmaat. Siipiväli on 34–40 mm.

Levinneisyys ja lentoaika
-------------------------

Harmovillaselkää tavataan Länsi-Euroopasta Venäjän poikki Japaniin saakka. Suomessa se esiintyy etelärannikolta Keski-Lappiin saakka. Perhosia tavataan kesä-heinäkuussa.

Elinympäristö ja elintavat
--------------------------

Laji on sidoksissa haapaan, sillä se elää haapaa kasvavissa metsiköissä ja puistoissa. Perhoset lepäävät päivät kasvillisuuden joukossa ja lentävät hämärän laskeuduttua. Harmovillaselkä tulee valolle, mutta erityisen hyvin sokeripitoista nestettä sisältävälle syötille.

Ravintokasvi
------------

Toukka elää metsähaavalla (*Populus tremula*).*lähde?*

Lähteet
-------

1. ↑
2. ↑
3. 1 2 3  Mikkola K, Jalas I, Peltonen O. 1985. Suomen perhoset. Mittarit 1. Suomen Perhostutkijain Seura. Tampereen kirjapaino Oy Tamprint. ISBN 951-99620-7-7 s. 43–44.
4. ↑

Aiheesta muualla
----------------

* Suomen Perhoset: Harmovillaselkä
* toukka (Arkistoitu – Internet Archive)
* Pertti Pakkanen: *Tethea or*
* habitas.org.uk (englanniksi)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Taksonitunnisteet | 
* Wikidata: Q1761280
* Wikispecies: Tethea or
* BioLib: 51819
* BOLD: 183468
* CoL: 7BRDT
* EPPO: TTHAOR
* EUNIS: 307038
* Fauna Europaea: 443424
* Fauna Europaea (new): f6a0f4c2-315f-4580-bdea-36cd9392217c
* GBIF: 5142971
* iNaturalist: 320168
* IRMNG: 10931875
* LepIndex: 57404
* LoB: 4945
* MaBENA: TetheaOr
* NBN: NHMSYS0000521108
* NCBI: 721161

 |

 |
Óchi  
ΌχηÓchi-vuori ja Kárystoksen kaupunki.

|  |  |
| --- | --- |
| Tyyppi | 
vuoristoView and modify data on Wikidata  |
| Sijainti | 
Euboia, Keski-Kreikka,Kreikka Kreikka |
| Korkeus merenpinnasta | 
1 398 m |

Kartta

|  |  |
| --- | --- |
| Koordinaatit | 
38° 03′ 35″ P, 24° 28′ 00″ IView and modify data on Wikidata  |

muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa WikidataaTietolaatikon dokumentaatioNäytä Wikidatasta tulevat arvot

**Óchi** (kreik. Όχη; myös *Óhi*) on vuori Euboian saaren eteläosassa Kreikassa. Sen korkeus on 1 398 metriä.

Óchivuoren huipun maisemia sekä huipun drakóspito.
Óchi sijaitsee lähes Euboian kaakkoiskärjessä linnuntietä noin kuusi kilometriä koilliseen Kárystoksen kaupungista ja 90 kilometriä kaakkoon Chalkídan kaupungista. Se on saaren toiseksi suurin vuorijono Dírfi- eli Dírfysvuorten jälkeen. Vuoren korkeimman huipun nimi on Profítis Ilías (Προφήτης Ηλίας). Muut korkeimmat huiput ovat Gioúda (Γιούδα, 1 386 m) ja Boúmplia (Μπούμπλια, 1 227 m). Niiden välistä 1 386 metrin korkeudessa kulkee kymmenen kilometriä pitkä Dimosárin rotko.

Vuoren huipulla on parhaiten säilynyt Kárystoksen alueen lukuisista antiikin aikaisista drakóspita ("Lohikäärmetalot") -nimellä nykyisin tunnetuista raunioista. Rakennus on tehty suurista kivistä katto mukaan lukien, ja sen koko on noin 12,4 x 7,6 metriä. Se toimi mahdollisesti Zeuksen ja Heran kulttipaikkana.

Vuori ja sen ympäristö on Natura 2000 -aluetta.

Lähteet
-------

1. ↑  Mount Ochi *Mountains Greece*.  Arkistoitu 16.9.2016. Viitattu 15.8.2016.
2. ↑  The Peaks of Mount Ochi *Euboea*. Viitattu 15.8.2016.
3. ↑  Dimosari Gorge *Wonder Greece*. Viitattu 15.8.2016.
4. ↑  Dragon Houses (Drakospita) South Evia *Evia Guide*. Viitattu 15.8.2016.
5. 1 2  The mysterious Dragonhouses of Evia *Visit Greece*. Viitattu 15.8.2016.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Óchi** Wikimedia Commonsissa
*Tämä artikkeli käsittelee elokuvaa. The Strangers (yhtye) käsittelee yhtyettä.*

**The Strangers** on vuonna 2008 julkaistu ohjaaja ja käsikirjoittaja Bryan Bertinon esikoiselokuva. Kauhuelokuvan pääosissa ovat Liv Tyler ja Scott Speedman.

Tarina
------

Nuori pariskunta Kristen (Liv Tyler) ja James (Scott Speedman) saapuvat illalla juhlista kesäasunnolleen. Parilla on ollut riitaa, koska Kristen ei ole hyväksynyt Jamesin kosintaa. Saavuttuaan kesäasunnolle he sytyttävät takan ja löytävät toisistaan yhteistä positiivista seuraa, kunnes asunnon ovelle kolkutetaan. Ovella seisoo nuori nainen, joka kysyy Tamara-nimistä henkilöä. Nainen häipyy lopulta ovelta, kun pariskunta kertoo ettei talossa asu Tamaraa. James lähtee tämän jälkeen hakemaan tupakkaa Kristenille kaupasta. Kristen jää yksin taloon, jolloin naamioituneet ihmiset alkavat ahdistella häntä.

Rooleissa
---------

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  Liv Tyler   | … |   Kristen McKay 
  |
|  Scott Speedman   | … |   James Hoyt
  |
|  Gemma Ward   | … |   Dollface
  |
|  Kip Weeks   | … |   naamioitu mies
  |
|  Laura Margolis   | … |   pinuptyttö
  |
|  Glenn Howerton   | … |   Mike
  |
|  Alex Fisher   | … |   lähetyssaarnaajapoika 1 
  |
|  Peter Clayton-Luce   | … |   lähetyssaarnaajapoika 2
  |

Jatko-osa
---------

Rogue Picturesin tuottajat vahvistivat, että elokuvalle on tekeillä jatko-osa ja sen kuvaukset on tarkoitus aloittaa 2009.

Lähteet
-------

* *The Strangers* Internet Movie Databasessa. (englanniksi)

### Viitteet

1. ↑  Rogue Pictures confirms 'Strangers 2'  28.8.2008. Digital Spy.  Arkistoitu 30.9.2012. Viitattu 3.9.2008.
**Kirkkopalvelut** **ry** on seurakuntien ja kristillisten toimijoiden valtakunnallinen yhteistyö- ja palvelujärjestö, hyvinvointi- ja koulutuspalvelujen tuottaja sekä hyväntekeväisyystoimija. 

Järjestön tehtäviin kuuluvat muun muassa Yhteisvastuukeräyksen organisointi, sekä Kotimaanapu-, Ruoka-apu.fi- ja Vapaaehtoistyo.fi -palveluiden ylläpito. Lisäksi Kirkkopalvelut järjestää Kirkkopäivät ja Tiekirkko-toimintaa.

STEP-koulutus on ammattiopisto, kansanopisto ja opintokeskus. Se tarjoaa ammatillista koulutusta vuosittain 3 500 opiskelijalle, ja on kasvatus- ja ohjausalan suurin kouluttaja Suomessa. Oppilaitoksen vapaan sivistystyön lyhytkursseihin osallistuu tuhansia opiskelijoita vuosittain. Päiväkoti Valona toimii Järvenpäässä ja lastenkoti Valona Pieksämäellä. Valona Vanhuspalvelut tarjoaa tehostetun palveluasumisen hoitopaikkoja ikäihmisille Pieksämäellä. Kirkkopalvelujen omistama Kotimaa Oy on kustannusyhtiö ja viestinnän asiantuntijapalveluyritys. 

Kirkkopalvelujen johtaja on Ilkka Mattila. Häntä ennen tehtävässä toimi pastori Simo Huhta, joka oli myös sen ensimmäinen johtaja. Keväällä 2020 Kirkkopalvelut työllisti 352 työntekijää. Kirkkopalvelujen liikevaihto vuonna 2020 oli 32,1 miljoonaa euroa. Kirkkopalvelut on SOSTEn jäsen.

Kirkkopalvelut sai alkunsa kun kaksi kirkollista järjestöä, Suomen Kirkon Sisälähetysseura ja Suomen Kirkon Seurakuntatoiminnan Keskusliitto päättivät 1990-luvun alkupuolella yhdistyä. Virallisesti yhdistyminen saatettiin päätökseen vuonna 2001. Useiden yhdistymis- ja yritysjärjestelyiden myötä syntyi nykymuotoinen Kirkkopalvelut ry. Vuonna 2013 Kirkkopalvelut yhdistyi Suomen Kirkon Seurakuntaopiston Säätiön kanssa.

Lähteet
-------

1. ↑  Me Kirkkopalvelut. Viitattu 16.6.2020.

Aiheesta muualla
----------------

* Kirkkopalvelujen kotisivut
* Kirkkopalvelujen Twitter
* Huhta, Simo: *Kirkkopalvelujen synty. Suomen Kirkon Sisälähetysseuran ja Suomen Kirkon Seurakuntatoiminnan Keskusliiton integraatio vuosina 1993-1999*.
**Juho Villehard (J. V.) Hakkinen** (ent. **Kalliojärvi**, 4. huhtikuuta 1872 Kuhmoinen – toukokuu 1918 Viipuri) oli suomalainen seppä, joka toimi SDP:n kansanedustajana vuosina 1917–1918. Sisällissodan aikana Hakkinen oli kansanvaltuuskunnan elintarvikeosaston päällikkö, ja hänet teloitettiin Viipurissa toukokuussa 1918.

Elämä
-----

Kuhmoisten Kaukolassa syntynyt Hakkinen työskenteli seppänä Korpilahdella vuoteen 1894 ja sen jälkeen Pirkkalassa, kunnes muutti Kiukaisten Paneliaan 1898. Vuonna 1906 Hakkinen oli perustamassa Panelian työväenyhdistystä, jonka puheenjohtajana hän toimi 1915 saakka. Hakkisen ansioina pidetään muun muassa yhdistyksen lainakirjastoa sekä 1908 valmistunutta Panelian työväentaloa.

Hakkinen oli muun muassa Rauman Osuuskaupan hallintoneuvoston jäsen, ja toimi Satakunnan Osuuskauppaliiton puhujana. Hän oli myös Kiukaisten kuntakokouksen jäsen. Hakkinen valittiin kansanedustajaksi vuonna 1916. Istuntokausi alkoi vasta huhtikuussa 1917, ja päättyi eduskunnan hajottamiseen heinäkuussa, jonka jälkeen Hakkinen valittiin vielä uudelleen lokakuussa 1917 järjestetyissä eduskuntavaaleissa.

Sisällissodan aikana Hakkinen toimi kansanvaltuuskunnan elintarvikeasiain osaston päällikkönä elintarvikeasian valtuutetun Oskari Tokoin alaisuudessa. Huhtikuun alussa punaisten johto evakuoitiin Viipuriin, jossa Hakkinen myöhemmin jäi valkoisten vangiksi. Hän sai kenttäoikeudelta kuolemantuomion ja teloitettiin Viipurin vankileirillä toukokuussa. Hakkinen oli yksi sodan jälkiselvittelyjen yhteydessä teloitetusta viidestä istuvasta sosialidemokraattien kansanedustajasta.

Perhe
-----

Hakkisen vanhemmat olivat loinen Wilhelm (Ville) Kalliojärvi (s. 1849) ja Gustafva Joonaantytär (s. 1849). Hakkisen ensimmäinen puoliso oli Kauvatsalla syntynyt Amanda Loviisa Juhontytär (1871–1903), jonka kanssa hän avioitui 1895. Amandan kuoltua Hakkinen solmi vuonna 1905 avioliiton panelialaisen Ida Amanda Andellin (1885–1956) kanssa.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  .aspx J. V. Hakkinen *Suomen kansanedustajat*. Eduskunta.   Viitattu 3.12.2007.
2. ↑  Panelian työväenyhdistys 20-vuotias.  *Uusi Aika*, 6.3.1926, s. 3–4. Kansalliskirjasto. Viitattu 28.6.2020.
3. ↑  Osuustoiminta. Rauman osuuskaupan syyskokous.  *Sosialidemokraatti*, 30.10.1917, s. 2. Kansalliskirjasto. Viitattu 28.6.2020.
4. ↑  Satakunnan Osuuskauppaliiton puhuja.  *Sosialidemokraatti*, 15.3.1917, nro 31. Kansalliskirjasto. Viitattu 28.6.2020.
5. ↑  Maaseutukirjeitä. Kiukainen.  *Satakunnan Kansa*, 13.8.1918, s. 3. Kansalliskirjasto. Viitattu 28.6.2020.
6. ↑  Koivisto, Olavi: *Euran, Honkilahden ja Kiukaisten historia II : isovihasta nykypäiviin*, s. 506. Eura: Euran, Honkilahden ja Kiukaisten kunnat, 1962.
7. ↑  Hakkinen, Juho Villehard *Suomen sotasurmat 1914–1922*.  5.3.2002. Valtioneuvoston kanslia.  Arkistoitu 12.5.2021. Viitattu 11.9.2007.
8. ↑  Krekola, Joni: Kansanedustajien sisällissota ja sen seuraukset  6.4.2018. Parlamenttikirjasto. Viitattu 28.6.2020.
9. ↑  Juho Villehard Vilhelminpoika Hakkinen (Kalliojärvi)  26.5.2020. Geni. Viitattu 28.6.2020.


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt Muokkaa Wikidatassa | 
* Eduskunta

 |

 |
KaakkosaariKaakkosaari kuvattuna Muuratsalosta

|  |  |
| --- | --- |
| Sijainti | 
JyväskyläKeski-SuomiSuomi |
| Vesialue | 
Päijänne |
| Korkein kohta | 
90 m  |
| Pinta-ala | 
4,2 ha  |

Karttamuokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa WikidataaTietolaatikon dokumentaatioNäytä Wikidatasta tulevat arvot

**Kaakkosaari**  on Päijänteen saari Keski-Suomessa Jyväskylän Säynätsalossa Pohjois-Päijänteen Hauhonselällä.

Maantietoa
----------

Saari on 400 metriä pitkä, 230 metriä leveä ja sen pinta-ala on 4,2 hehtaaria. Se sijaitsee kaakkoon päin Säynätsalon saaresta Hauhonselällä. Saarilla on välimatkaa 450 metriä ja matkaa Muuratsalon Haikkaan on 500 metriä. Saaren lounaispuolella on matalikko, missä on kiviä ja kaksi luotoa. Vuoden 1983 peruskartassa piirretyt kolmen metrin syvyyskäyrät kiertävät varsin läheltä saaren rantoja. Saaren korkein huippu sijaitsee keskellä saarta. Huippu yltää noin 90 metrin korkeuteen merenpinnasta. Silloin se kohoaa 12 metrin korkeuteen Päijänteen vedenpinnasta, joka on 78,3 metriä mpy. Saaren maaperä on pääasiassa kalliota, jonka sisäosia puut ovat vallanneet, mutta jonka rannat ovat paikoin puhtaaksi huuhtoutunutta silokalliota. Saari on autio eikä siellä ole koskaan asuttu. Siellä ei ole myöskään lomakiinteistöjä. Saaren länsipuolelta kulkee merkitty veneväylä.

Monet veneilijät ja melojat käyttävät saarta päiväretkeilyyn ja taukopaikkana. Hanna Parviainen lahjoitti saaren Säynätsalon kunnalle virkistysalueeksi.

Luontoarvoja
------------

Saari on saanut runsaasti pisteitä lintujen elin- ja pesimisympäristönä. Saaressa on todella paljon jääkaudesta muistuttavaa luontoa, kuten jään valtavalla voimalla kuljettamia siirtolohkareita.*lähde?*

Huomautukset
------------

1. 1 2  Saaren pinta-ala on otettu saaren ruotsinkielisen Wikipedian artikkelista, jossa sillä on ollut oma lähde.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Kaakkosaari, Jyväskylä (sijainti maastokartalla) *Karttapaikka*. Helsinki:  Maanmittauslaitos. Viitattu 8.9.2019.
2. ↑  *Peruskartta* 1:20 000. 3212 04 Säynätsalo.  Helsinki: Maanmittauslaitos, 1983.  Kartta *Vanhat painetut kartat* -palvelussa (JPG) (viitattu 8.9.2019)
3. ↑  hope: Päiväretki Muuratsalon ympäri 23.10.2016, blogi Aarnivalkealla, viitattu 8.9.2019
4. ↑  *Peruskartta* 1:20 000. 3212 04 Säynätsalo.  Helsinki: Maanmittauslaitos, 1963.  Kartta *Vanhat painetut kartat* -palvelussa (JPG) (viitattu 8.9.2019)
5. ↑  *Peruskartta* 1:20 000. 3212 04 Säynätsalo.  Helsinki: Maanmittauslaitos, 1992.  Kartta *Vanhat painetut kartat* -palvelussa (JPG) (viitattu 8.9.2019)
6. ↑  Kaakkosaari, Jyväskylä (sijainti varjokartalla) *Karttapaikka*. Helsinki:  Maanmittauslaitos. Viitattu 8.9.2019.
7. ↑  Kaakkosaari, Jyväskylä (sijainti ilmavalokuvassa) *Karttapaikka*. Helsinki:  Maanmittauslaitos. Viitattu 8.9.2019.
8. ↑  Geocatching: Kaakkosaari
9. ↑  Jyväskylän lintuatlas: Säynätsalon Kaakkosaari, Päijänne, 2005–2006, viitattu 8.9.2019
10. Paikkatieto: Kaakkosaari, paikkatietoalusta.fi, viitattu 8.9.2019
**Mielenterveysomaisten keskusliitto – FinFami** on vuonna 1991 perustettu sosiaali- ja terveysalan järjestö, johon kuuluu 17 jäsenyhdistystä ympäri Suomea. FinFami on alueellisten omaisyhdistysten keskusjärjestö ja mielenterveyskuntoutujien omaisten valtakunnallinen edunvalvoja. 

Mielenterveysomaisten keskusliitto – FinFamin toiminnan tarkoituksena on tukea ja palvella alueellisia jäsenyhdistyksiä työssä mielenterveysomaisten hyväksi. Keskusliitto lisää mielenterveysomaisia koskevaa tietoutta ja omaistyön asiantuntijuutta. Sen vaikuttamistyö kohdistuu muun muassa mielenterveysomaisia koskeviin asioihin poliittisessa päätöksenteossa ja palvelujärjestelmän kehittämisessä.
Keskusliitto kehittää omaistyötä yhdessä alueellisten omaisyhdistysten sekä muiden toimijoiden kanssa, osallistuu yhteiskunnalliseen keskusteluun ja ylläpitää kansainvälisiä yhteyksiä. Lisäksi se tukee ja kehittää vapaaehtoisille suunnattua toimintaa. 

Keskusliitto julkaisee myös Labyrintti-lehteä, joka on ainoa mielenterveysomaisille suunnattu lehti Suomessa. 

Mielenterveysomaisten keskusliitto – FinFamin toimintaa rahoittaa Sosiaali- ja terveysjärjestöjen avustuskeskus. Mielenterveysomaisten keskusliitto – FinFami on SOSTEn jäsen.

Katso myös
----------

* Mielenterveyden keskusliitto
* MIELI Suomen Mielenterveys

Aiheesta muualla
----------------

* Yhdistyksen sivusto
* Labyrintti-lehti
**Kira Jääskeläinen** (s. 1979 Varsova) on suomalais-puolalainen dokumenttiohjaaja.

Tausta
------

Jääskeläinen syntyi Puolassa taiteilijaperheeseen mutta muutti viisivuotiaana Suomeen, jossa kävi koulunsa. Hänen isänsä oli toimittaja, dokumenttiohjaaja Jarmo Jääskeläinen. 2000-luvun alussa Jääskeläinen opiskeli Kööpenhaminan yliopistossa Itä-Euroopan tutkimusta ja venäjän kieltä ja teki lopputyönsä Tšukotkassa keräämästään materiaalista. Myöhemmin hän opiskeli Moskovassa Venäjän valtiollisessa elokuvakoulussa pääaineenaan dokumenttielokuva. Jääskeläinen on opiskellut myös klassista musiikkia ja soittaa selloa.

Elokuvat
--------

Jääskeläisen ensimmäinen dokumenttielokuva on 2012 valmistunut *Tagikaks — olimme valaanpyytäjiä*. Se kertoo kahdesta veljeksestä, jotka kuuluvat siperianjupikkeihin ja asuvat Novoje Tšaplinon kylässä Tšukotkan itäisen kärjen lähituntumassa. Elokuva on esitetty televisiossa ja useilla festivaaleilla kuten Tampereen elokuvajuhlilla maaliskuussa 2014. Jääskeläinen aloitti kuvauksen jäätyään opiskeluaikaisen kenttätyömatkan päätyttyä oleskelemaan Tšukotkaan. Saatuaan rahoitusta hän jatkoi kuvauksia, joita tehtiin kaikkiaan viitenä vuotena.

Jääskeläinen ohjasi ja käsikirjoitti vuonna 2019 dokumenttielokuvan *Pohjankävijäin merkintöjä*, jossa seurataan Sakari Pälsin tekemää tutkimusmatkaa Siperiassa sijaitsevalle Tšukotkan alueelle.

Jääskeläinen valmistelee elokuvaa satavuotiaasta sellosta, joka löytyi roskalavalta Kööpenhaminassa.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Römpötti, Harri: Unelmia Kiinasta ja Kaukoidästä.  *Helsingin Sanomat, Nyt*, 28.2.2014, s. 26.
2. 1 2  Barents Ecology Film Festival: Tagikaks *Barents Ecology Film Festivalin websivut*. Viitattu 3.3.2014. (englanniksi)
3. 1 2  Laurikainen, Ilona: Tekijä: Kira Jääskeläinen *YLE Radio 1*.  13.3.2013. Viitattu 11.3.2014.
4. 1 2  Siperiassa 100 vuotta Sakari Pälsin jälkeen: Elokuvaesitys Sakari Pälsin seura. Viitattu 3.3.2014.
5. 1 2  Harvinainen kuvaus valaanpyynnistä.  *Iltasanomat*, 28.2.2014.
6. ↑  Tampere Film Festival 5.–9.3.2014, Kilpailutiedote 2013 Suomen elokuvasäätiö.  Arkistoitu 24.9.2015. Viitattu 3.3.2014.
7. ↑  *Pohjankävijäin merkintöjä* Elonetissä.

Aiheesta muualla
----------------

* Kira Jääskeläinen Internet Movie Databasessa. (englanniksi)

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Kira Jääskeläinen |
| --- |
|  |
| Dokumenttielokuvat (ohjaus) | 
* Études (2010)
* Tagikaks – olimme valaanpyytäjiä (2012)
* Pohjankävijäin merkintöjä (2019)

 |

 |


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt Muokkaa Wikidatassa | 
* Elonet

 |

 |
*Tämä artikkeli käsittelee vuorta. Panaitolikó on myös entinen kunta Kreikassa.*
Panaitolikó  
ΠαναιτωλικόPanaitolikó-vuoria.

|  |  |
| --- | --- |
| Sijainti | 
Aitolia-Akarnania, Länsi-Kreikka jaEvrytanía, Keski-Kreikka,Kreikka |
| Vuoristo | 
Píndos |
| Korkeus merenpinnasta | 
1 924 m |

Kartta

|  |  |
| --- | --- |
| Koordinaatit | 
38° 41′ 35″ P, 21° 34′ 30″ IView and modify data on Wikidata  |

muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa WikidataaTietolaatikon dokumentaatioNäytä Wikidatasta tulevat arvot

**Panaitolikó** (kreik. Παναιτωλικό; transl. myös *Panetolikó*) on vuorijono Píndos-vuoriston eteläosassa läntisessä Manner-Kreikassa. Sen suurin korkeus on 1 924 metriä.

Panaitolikó sijaitsee Länsi-Kreikkaan kuuluvan Aitolia-Akarnanian alueyksikön sekä Keski-Kreikkaan kuuluvan Evrytanían alueyksikön  alueella linnuntietä noin 16 kilometriä itäkoilliseen Agrínion kaupungista. Vuoren korkeimman huipun nimi on Katelános. Muita huippuja ovat muun muassa Kyrá-Vgéna (Κυρά-Βγένα), Kóka (Κόκα), Koútoupas (Κούτουπας), Tsóka (Τσόκα), Krimnítsa (Κρημνίτσα) ja Arapokéfala (Αραποκέφαλα).

Agrínion kunnan Panaitolikón kunnallisyksikkö, entinen itsenäinen kunta, on saanut nimensä vuoresta.

Panaitolikó-vuoret.

Lähteet
-------

1. 1 2  Mount Panetoliko *Mountains Greece*.  Arkistoitu 18.9.2016. Viitattu 15.8.2016.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Panaitolikó** Wikimedia Commonsissa
**Daniil "Danny" Jevgenjevitš Markov** (ven. Даниил Евгеньевич Марков, s. 30. heinäkuuta 1976 Moskova, Venäjän SFNT, Neuvostoliitto) on venäläinen jääkiekkoilija, joka siirtyi tammikuussa 2013 KHL-joukkue TsSKA Moskovaan. Hän on pelipaikaltaan puolustaja. Markov tunnetaan erittäin fyysisenä ja uhrautuvana pelaajana, joka ei pelkää kovia taklauksia eikä heittäytymistä kiekon eteen.

Markov aloitti ammattilaisuransa Spartak Moskovassa vuonna 1993. NHL-seura Toronto Maple Leafs varasi hänet vuoden 1995 varaustilaisuuden yhdeksännellä kierroksella numerolla 223, ja kesken kauden 1996–1997 Markov siirtyi Pohjois-Amerikkaan pelaamaan AHL-seura St. John's Maple Leafsiin. NHL:ään hän nousi kauden 1997–1998 lopulla. Neljän Torontossa viettämänsä kauden jälkeen Markov siirtyi Phoenix Coyotesiin vaihdossa Travis Greeniin, Robert Reicheliin ja Craig Millsiin.

Ensimmäisellä Coyotes-kaudellaan Markov teki piste-ennätyksensä: 6 maalia ja 30 syöttöä 72 ottelussa. Coyotesia hän edusti kaksi kautta ennen siirtymistään Carolina Hurricanesiin kaudeksi 2003–2004 vaihdossa David Tanabeen ja Igor Knjazeviin. Hurricanesista hänet kaupattiin kesken kauden Philadelphia Flyersiin vaihdossa Justin Williamsiin. Ennen kauden 2005–2006 alkua Flyers huomasi olevansa ongelmissa lähestyvän palkkakaton kanssa, joten he myivät Markovin Nashville Predatorsiin vaihdossa kolmannen kierroksen varausoikeuteen. 26. heinäkuuta 2006 Markov teki vapaana pelaajana yksivuotisen Detroit Red Wingsin kanssa.

Pelattuaan kauden Red Wingsissä Markov palasi Venäjälle. Hän pelasi kaudet 2007–2010 Dynamo Moskovassa. Kauden 2010–2011 Markov aloitti Vitjaz Tšehovissa, mutta siirtyi loppukaudeksi SKA Pietariin. Kesällä 2011 Markov palasi Tšehoviin. Hän oli Tšehovin kapteeni kaudella 2011–2012 ja pelasi joukkueessa tammikuulle 2012, jolloin hänet myytiin Metallurg Magnitogorskiin. Hän palasi Tšehoviin kaudeksi 2012–2013, mutta siirtyi jälleen joukkueesta kesken kauden, tällä kertaa TsSKA Moskovaan.

Kansainvälisellä tasolla Markov edusti Venäjää ensimmäisen kerran MM-kilpailuissa 1998. Vuoden 2002 talviolympialaisissa Markov oli mukana pronssia voittaneessa joukkueessa. Toistamiseen Markov pelasi olympialaisissa neljä vuotta myöhemmin Torinon kisoissa. Toisen arvokisamitalinsa Markov sai toisista MM-kilpailuistaan. Hän edusti Venäjää maailmanmestaruuden voittaneessa joukkueessa vuonna 2008.

Lähteet
-------

* Daniil Markov *Elite Prospects*. Everysport Media Group AB.  (englanniksi)
* Daniil Markov The Internet Hockey Databasessa (englanniksi)
* Daniil Markov Legends of Hockey -sivustolla (englanniksi)

### Viitteet

1. ↑  Magnitogorsk nappasi kapteenin KHL-sikailijajoukkueesta  15.1.2012. SuomiKiekko.fi. Viitattu 17.1.2012.

Aiheesta muualla
----------------

* NHL.com
* Jatkoaika (Arkistoitu – Internet Archive)
**Pentti Juhani Meriläinen** (s. 19. joulukuuta 1946 Kajaani) oli Joensuun kaupunginjohtaja vuosina 1995–2010. Vuoden 2009 lopulla tasavallan presidentti myönsi Meriläiselle kaupunkineuvoksen arvonimen.

Koulutukseltaan Meriläinen yhteiskuntatieteiden maisteri ja oikeustieteen kandidaatti. Ennen siirtymistään Joensuun kaupunginjohtajaksi Meriläinen toimi Suolahden kaupunginjohtajana (1978–1981), Äänekosken kaupunginjohtajana (1981–1988) ja Jyväskylän maalaiskunnan kunnanjohtajana (1988–1995). Lisäksi hän on työskennellyt Kesko Oy:n työsuhdeasiainhoitajana, Helsingin sähkölaitoksen koulutuspäällikkönä ja Iisalmen kaupungin elinkeinoasiamiehenä. Vuonna 2006 Meriläiselle myönnettiin kuntaliiton kultainen ansiomerkki.

Meriläisellä on ollut useita yhteiskunnallisia luottamustoimia. Hän toimii muun muassa jäsenenä Kunnallisalan kehittämissäätiön hallituksessa, Pohjois-Karjalan kauppakamarin hallintoneuvostossa ja Joensuun yliopiston hallituksessa. Lisäksi hän on JOSEK Oy:n hallituksen puheenjohtaja. 

Puoluekannaltaan Meriläinen on sosiaalidemokraatti ja sotilasarvoltaan yliluutnantti. Vuonna 1982 hän toimi Mauno Koiviston valitsijamiehenä.

Yksityiselämä
-------------

Meriläinen on naimisissa psykologi Anna Meriläisen kanssa ja heillä on kolme lasta.

Meriläinen harrastaa musiikkia, kirjallisuutta, teatteria, hiihtoa, avantouintia, suunnistusta ja penkkiurheilua. Hän on myös näytellyt Joensuun kaupunginteatterin näytelmässä Romeo ja Julia vuonna 2004.

Lähteet
-------

1. ↑  Kuka kukin on 2007, Otava 2006
2. ↑  Lujanen, Anneli: Juhani Meriläisen työputki on takanapäin *Yle Uutiset*.  17.6.2010. Viitattu 6.8.2014.
3. ↑  Koskinen, Anssi: Keski-Suomeen viisi uutta neuvosta *Keskisuomalainen*.  27.11.2009.  Arkistoitu 12.8.2014. Viitattu 6.8.2014.
4. ↑  Ansioluettelo[vanhentunut linkki]


|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Joensuun vaakuna | Edeltäjä:**Aaro Heikkilä** | **Joensuun kaupunginjohtaja**1995–2010 | Seuraaja:**Kari Karjalainen** |
Pantokrátoras  
ΠαντοκράτοραςPantokrátoras-vuori.

|  |  |
| --- | --- |
| Sijainti | 
Pohjois-Korfu, Korfu, Jooniansaaret, Kreikka |
| Vuoristo | 
KorfuView and modify data on Wikidata  |
| Korkeus merenpinnasta | 
906 m  |
| Prominenssi | 
906 mView and modify data on Wikidata  |

Kartta

|  |  |
| --- | --- |
| Koordinaatit | 
39° 44′ 53″ P, 19° 51′ 54″ IView and modify data on Wikidata  |

muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa WikidataaTietolaatikon dokumentaatioNäytä Wikidatasta tulevat arvot

**Pantokrátoras** (kreik. Παντοκράτορας, kath.kreik. Παντοκράτωρ, *Pantokrátor*, "Kaikkivaltias") on vuori Korfun saarella Kreikassa. Se on saaren korkein kohta ja sen korkeus on 906 metriä.

Pantokrátoras sijaitsee Korfun koillispäässä linnuntietä noin 15 kilometriä pohjoiseen Korfun kaupungista. Vuoren huipulta on mahdollista nähdä koko Korfu sekä lyhyen matkan päässä saaresta sijaitseva Albanian rannikko. Tiettyinä selkeinä päivinä huipulta on mahdollista nähdä myös 130 kilometrin päässä sijaitsevaan Italiaan.

Pantokrátoraksen huipulle pääsee kapeaa serpentiinitietä pitkin. Huipulla sijaitsevat muun muassa kahvila matkailijoita varten, tietoliikenneasema sekä kirkko. Alueen vanhin luostari oli Angevin, joka rakennettiin vuonna 1347 ja tuhoutui 1500-luvulla. Nykyisin paikalla olevan kirkon rakennustyöt aloitettiin vuonna 1689 ympäröivien kylien asukkaiden avustuksella. Kirkon nykyinen julkisivu on rakennettu 1800-luvun aikana.

* Pantokrátoras Albaniasta nähtynä.Pantokrátoras Albaniasta nähtynä.
* Tietoliikenneasema vuoren huipulla.Tietoliikenneasema vuoren huipulla.
* Näkymä Pantokrátorakselta kohti Albaniaa.Näkymä Pantokrátorakselta kohti Albaniaa.

Lähteet
-------

1. 1 2  Corfu Geography NEXT Holidays. Viitattu 10.10.2010. (englanniksi)
2. 1 2  welcome to ACHARAVI Corfu (Kerkyra) corfu-island.org. Viitattu 10.10.2010. (englanniksi)
3. 1 2  Mount Pantokrator Agni Travel. Viitattu 10.10.2010. (englanniksi)
4. ↑  Cruises Lina's Travel.  Arkistoitu 22.8.2010. Viitattu 10.10.2010. (englanniksi)
5. ↑  Mount Pantokrator *Dangerous Roads*. Viitattu 15.8.2016.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Pantokrátoras** Wikimedia Commonsissa