**Folke Sundman** (s. 1951) on suomalainen kansalaisaktivisti ja virkamies, joka on työskennellyt muun muassa Kepan toiminnanjohtajana vuosina 1986–2003 sekä ulkoasiainministeriön erikoistutkijana 2007–2016. Kehitysyhteistyön ohella hän on keskittynyt rauhantyöhön. Sundman on myös ollut yksi SDP:n taustavaikuttajista jo 1970-luvuta lähtien, vaikkei itse olekaan ollut päivänpolitiikassa. Hän on toiminut muun muassa ulkoministeri Erkki Tuomiojan erityisavustajana sekä ollut mukana laatimassa sosialidemokraattien periaateohjelmia. Lisäksi Sundman on Suomenruotsalaisten sosialidemokraattien keskeisiä hahmoja.

Elämä ja ura
------------

Sundmanin molemmat isoisät taistelivat vuoden 1918 sisällissodassa punaisten puolella ja joutuivat vankileirille. Hänen Mustiossa asunut isänisänsä Einar Sundman ryhtyi Suomenlinnan vankileiriltä palattuaan pasifistiksi, mutta säilyi sosialidemokraattina loppueläänsä ajan. Äidinisä sen sijaan radikalisoitui Hennalan vankileirillä ja ryhtyi kommuunistiksi. Hänen isänsä Bruno Sundman oli SDP:n kansanedustajana vuosina 1951–1957. Sundman kiinnostui itse sosialidemokraattisesta aatteesta opiskellessaan Svenska normallyceumissa. Hän oli kiinnostunut myös kommunismista, mutta liittyi vuoden 1968 Tšekkoslovakian miehityksen johdosta SDP:en.

Ylioppilaaksi kirjoitettaan Sundman opiskeli valtiotieteitä Helsingin yliopistossa, muttei ole koskaan valmistunut. 1970-luvulla hän vaikutti Teiniliitossa, Sosiaalidemokraattisen nuorison keskusliitossa ja Sadankomiteassa, jonka puheenjohtaana Sundman myös toimi. Seuraavalla vuosikymmenellä hän oli mukana Prosenttiliikkeessä ja Suomen Rauhanliitossa, kunnes oli ideoimassa ja perustamassa vuonna 1986 kehitysyhteistyön kattojärjestö Kepaa, jonka ensimmäisenä toiminnanjohtajana Sundman työskenteli vuoteen 2003 saakka. 

Vuonna 1976 Sundman oli ehdolla Helsingin kaupunginvaltuustoon, mutta siirtyi sen jälkeen politiikan taustavaikuttajaksi. Vuosina 2003–2007 Sundman työskenteli ulkoministeri Erkki Tuomiojan erityisavustajana, josta tehtävästä siirtyi ulkoministeriön erikoistutkijaksi, kunnes jäi eläkkeelle vuonna 2016. Vuoden 2004 europarlamenttivaaleissa Sundman oli ruotsinkielisten sosialidemokraattien ehdokkaana. Hän toimii edelleen useissa luottamustehtävissä, kuten Kansainvälisen solidaarisuussäätiön hallituksen puheenjohtajana.

Sundmanille myönnettiin Suomen kristillisen rauhanliikkeen rauhanpalkinto vuonna 1994.

Teoksia
-------

* *Finnish peace making*. kirj. Kimmo Kiljunen; Folke Sundman; Ilkka Taipale. Helsinki: Suomen rauhanliitto, 1987. ISBN 951-91930-3-0.
* *Solidaarisen Euroopan puolesta*. toim. Juha Rekola; Folke Sundman. Helsinki: Työväen sivistysliitto, 2004. ISBN 951-70149-0-2.

Lähteet
-------

1. ↑  Kirves-Torvinen, Kirsi: SDP-vaikuttaja Folke Sundman uudesta periaateohjelmasta: "Siitä ei saa unohtaa historiaa"  14.7.2016. Demokraatti. Viitattu 10.10.2017.
2. ↑  Bruun, Staffan: Både farfar och morfar satt i fångläger  26.10.2013. Hufvudstadsbladet. Viitattu 10.10.2017. (ruotsiksi)
3. ↑  Ängeslevä, Päivi: Kehitysmaa-aktivisti isiensä jäljissä  17.6.2016. Kehitys – Utveckling. Viitattu 10.10.2017.
4. ↑  Folke Sundman Solidaarisuuden nokkamieheksi: "Istuu hyvin elämänmuutokseeni"  7.5.2015. Demokraatti. Viitattu 10.10.2017.
5. ↑  Esittely Suomen Kristillinen Rauhanliike. Viitattu 10.10.2017.