Syklinen nelikulmio, jolle pätee Ptolemaioksen ensimmäinen- ja toinen lause.
Yleinen nelikulmio, joka ei ole syklinen. Tälle pätee Ptolemaioksen epäyhtälö.
**Ptolemaioksen lauseet** ovat geometriassa nelikulmioihin liittyviä tuloksia. Kuuluisimpia Klaudios Ptolemaioksen nimiin kirjattuja tuloksia ovat syklisiin nelikulmioihin liittyvä yhtälö ja yleisiin nelikulmioihin liittyvä epäyhtälö. Näiden avulla hän muun muassa johti eräitä trigonometrian summakaavoja.

Ptolemaioksen lause
-------------------

Ptolemaios todisti konveksille sykliselle nelikulmiolle seuraavan lauseen (kuvan merkinnöillä):

{\displaystyle AB\cdot CD+BC\cdot AD=AC\cdot BD,} 
eli vastaisten sivujen tulojen summa on sama kuin lävistäjien tulo (todistus ).

### Pythagoraan lause

Jos nelikulmio on (syklinen) suorakulmio, ovat vastaiset sivut yhtäpitkät. Nimeämällä kärjen A mukaan AB = CD ja AC = BD ja toteamalla lävistäjien olevan yhtäpitkät AD = BC, saadaan

{\displaystyle AB\cdot AB+AD\cdot AD=AC\cdot AC}
eli

{\displaystyle AB^{2}+AD^{2}=AC^{2}.}
Tämä on Pythagoraan lause suorakulmaiselle kolmiolle, jota mainitut sivut merkitsevät.

Ptolemaioksen toinen lause
--------------------------

Ptolemaios huomasi toisenkin ominaisuuden. Syklisen nelikulmion lävistäjät ovat verrannollisia lävistäjän päätepisteistä lähtevien sivujen tulojen summaan. Esimerkiksi lävistäjän **AC** päätepisteestä **A** lähtee sivut **AB** ja **AD** ja päätepisteestä **C** lähtee sivut **CB** ja **CD**. Verrannollisuus on esitettävissä

{\displaystyle AC\sim AB\cdot AD+CB\cdot CD.}
Lävistäjien suhde on siten (todistus )

{\displaystyle {\frac {AC}{BD}}={\frac {AB\cdot AD+CB\cdot CD}{BA\cdot BC+DA\cdot DC}}.}

Ptolemaioksen epäyhtälö
-----------------------

Ensimmäisen lauseen mukaan nelikulmion ABCD sivujen ja lävistäjien pituuksille voidaan esittää

{\displaystyle AB\cdot CD+BC\cdot AD\geq AC\cdot BD}.
Epäyhtälö on voimassa kaikille nelikulmioille, mutta yhtäsuuruus on voimassa vain syklisille nelikulmioille.

### Ptolemaioksen epäyhtälön todistus

Tarkastellaan nelikulmiota ABCD. Konstruoidaan nyt piste E siten, että kolmiot ACD ja AEB ovat yhdenmuotoiset({\displaystyle \angle ABE=\angle CDA} ja {\displaystyle \angle BEA=\angle CAD}). Tällöin {\displaystyle {\frac {AE}{AC}}={\frac {AB}{AD}}={\frac {BE}{DC}},}
joten
{\displaystyle BE={\frac {AB\cdot DC}{AD}}.}
Koska myös {\displaystyle \angle EAC=\angle BAD}, on
{\displaystyle {\frac {AD}{AC}}={\frac {AB}{AE}}}, sillä kolmiot {\displaystyle EAC} ja {\displaystyle BAD} ovat yhteneviä. Siten {\displaystyle EC={\frac {AC\cdot DB}{AD}}.}
Siten ABCD on jännenelikulmio, joten {\displaystyle \angle ABE+\angle CBA=\angle ADC+\angle CBA=180^{\circ }.}
Siten pisteet {\displaystyle C,B} ja E ovat samalla suoralla, joten
{\displaystyle EC=EB+BC}.
Nyt saadaan siis {\displaystyle {\frac {AC\cdot DB}{AD}}={\frac {AB\cdot DC}{AD}}+BC.}
Kertomalla yhtälö puolittain {\displaystyle AD}:llä saadaan {\displaystyle AC\cdot DB=AB\cdot DC+BC\cdot AD.}

Oletetaan sitten, että ABCD ei ole jännenelikulmio. Tällöin {\displaystyle \angle ABE+\angle CBA=\angle ADC+\angle CBA\neq 180^{\circ },}
joten pisteet E, B ja C muodostavat kolmion. Siten kolmioepäyhtälön nojalla on voimassa {\displaystyle EC<EB+BC}. Edelleen saadaan aiemmin johdetusta identiteetistä {\displaystyle {\frac {AC\cdot DB}{AD}}<{\frac {AB\cdot DC}{AD}}+BC.}
Siis {\displaystyle AC\cdot DB<AB\cdot DC+BC\cdot AD.}
Nämä yhdessä antavat Ptolemaioksen ensimmäisen lauseen:
{\displaystyle AC\cdot DB\leq AB\cdot DC+BC\cdot AD}, missä yhtäsuuruus esiintyy vain jos ABCD on jännenelikulmio.

Lähteet
-------

### Viitteet

1. ↑  Weisstein, Eric W.: Ptolemy's Theorem (Math World – A Wolfram Web Resource) Wolfram Research.  (englanniksi)
2. ↑  Weisstein, Eric W.: Ptolemy Inequality (Math World – A Wolfram Web Resource) Wolfram Research.  (englanniksi)
3. ↑  Weisstein, Eric W.: Cyclic Quadrilateral (Math World – A Wolfram Web Resource) Wolfram Research.  (englanniksi)
4. 1 2  Yiu, P.: Euclidean Geometry (luentomoniste, s. 148–152).  1998. Florida Atlantic University. Viitattu 25.9.2013.
5. 1 2 3
6. ↑  Wells, David: *The Penquin Dictionary of Curious and Interesting Geometry*, s. 200–201. Englanti: Penguin Group, 1991. ISBN 0-14-011813-6. (englanniksi)