Huutomerkki
*Tämä artikkeli käsittelee välimerkkiä. Sanan muita merkityksiä on lueteltu täsmennyssivulla.*

| Välimerkit |
| --- |
| piste | **.** |
| pilkku | **,** |
| kaksoispiste | **:** |
| puolipiste | **;** |
| kysymysmerkki | **?** |
| huutomerkki | **!** |
| heittomerkki | **’** |
| lainausmerkit | **" "**, **» »**, **’ ’** |
| viivamerkit | **-**, **–**, **—**, **−** |
| sulkeet | **( )**, **[ ]**, **{ }**, **⟨ ⟩** |
| kolme pistettä | **…** |
| vinoviiva | **/** |
| kenoviiva | **\** |
| välilyönti |   |

**Huutomerkki** (**!**) on typografinen välimerkki, joka kuuluu isoihin välimerkkeihin eli se päättää virkkeen. Tavallisesti se kirjoitetaan huudahdusten, käskyjen, komentojen, kehotusten, kieltojen, toivomusten, vetoomusten, itkun ja naurun perään. Huutomerkkiä käytetään myös moniin erikoistarkoituksiin.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| "| *Uuet saappaat pitäs saada! Kapteeni käski! Mutta kapteeni käski! Katsotaan!!* | "|
| **– Sotamies Salo Väinö Linnan teoksessa Tuntematon sotilas** |

Historia
--------

Huutomerkkiä käytettiin englanninkielisessä kirjoituksessa ensimmäistä kertaa 1400-luvulla. Saksankielisessä ortografiassa sitä käytettiin ensimmäisen kerran Lutherin Raamatussa vuonna 1797.

Merkki otettiin mukaan standardeihin kirjoituskoneisiin vasta 1970-luvulla. Tätä ennen oli huutomerkin asemasta ensin kirjoitettava piste, palauttaa kirjoitin edellisen merkin kohdalle ja kirjoittaa pisteen päälle heittomerkki.

Käyttö
------

Huutomerkkiin päättyvä lause on yleensä joko painokas huudahdus, käsky, komento, kehotus, kielto, toivomus tai vetoomus. Sitä ei kuitenkaan käytetä näissäkään tapauksissa joka tilanteessa, vaan esimerkiksi levolliset huudahdukset, käskyt ja kiellot päätetään pisteeseen.

Suomen kielessä huutomerkki esiintyy yleensä virkkeen lopussa lukuun ottamatta sitaateissa, sulkeiden sisällä ja nimien osana. Lainausmerkein erotetun sitaatin sisällä huutomerkki tulee ennen toista heittomerkkiä: *Isä huusi: "Tulkaa jo syömään!"* tai "*Tulkaa jo syömään!" isä huusi.* Kun sitaatti kirjoitetaan repliikkiviivalla, se kirjoitetaan johtolauseen jälkeen ilman pilkkua: *– Tulkaa jo syömään siitä! isä huusi.*

Arkikielessä huutomerkkiä saatetaan kolmen pisteen (…) tavoin kirjoittaa useita kertoja peräkkäin, mutta tätä käyttöä ei yleisesti pidetä hyvänä kirjoitustapana. Tällaisessa käytössä huutomerkki menettää nopeasti tehoaan. Huutomerkki saattaa esiintyä myös kysymysmerkin yhteydessä, jolloin kysymystä painotetaan tai se esitetään huudahduksena.

Espanjan kielessä huutomerkki merkitään myös virkkeen alkuun, mutta ylösalaisin:
*¡La mataste!*

Huutomerkkiä käytetään myös yleisesti varoitusmerkeissä. Suomessa se esiintyy liikennemerkissä 189.

### Esimerkkejä

* Huudahdus: *Apua!*, *Terve!*
* Käsky: *Tule tänne!*, *Istu!*
* Komento: *Asento!*, *Pim! Olet hypnotisoitu!*
* Kielto: *Älä tee sitä!*, *Emme voi mennä sinne!*

* Tavallinen typografiassa käytetty huutomerkki.Tavallinen typografiassa käytetty huutomerkki.
* Suomen liikennemerkki 189. Muu vaara.Suomen liikennemerkki 189. Muu vaara.
* Erilaisia varoitusmerkkejä Saksassa.Erilaisia varoitusmerkkejä Saksassa.
* Huutomerkin käyttöä tehokeinona 7 päivää -lehdessä.Huutomerkin käyttöä tehokeinona 7 päivää -lehdessä.

### Matematiikassa

Matematiikassa huutomerkki tarkoittaa termin perään liitettynä termin kertomaa. Esimerkiksi {\displaystyle 5!=1\cdot 2\cdot 3\cdot 4\cdot 5=120}.

Matematiikassa huutomerkillä voidaan myös osoittaa, että tarkastelun kohteena oleva funktio on yksikäsitteinen.

### Tietotekniikassa

Tietotekniikassa huutomerkki tarkoittaa yleensä jonkin asian loogista vastakohtaa eli negaatiota.
Esimerkiksi ohjelmoinnissa:

```
kytketty = true; //tosi
kytketty = !kytketty; //epätosi
kytketty = !kytketty; //tosi

```

Lähteet
-------

1. ↑  Inga Suoniemi-Taipale, Timo Nurmi ja Esa Laihanen: 2 Huutomerkki ja kysymysmerkki *Kirjoittajan ABC-kortti – kirjoitusviestinnän verkkokurssi*. Joensuun yliopiston verkkosivut.  Arkistoitu 18.8.2007. Viitattu 12.3.2010.
2. ↑  Truss, Lynne: *Eats, Shoots & Leaves*, s. 137. , 2003. ISBN 1-59240-087-6. (englanniksi)
3. ↑  Wolfgang Mathias, Cologne University (2002) (Arkistoitu – Internet Archive)
4. ↑  Truss, Lynne: *Eats, Shoots & Leaves*, s. 135. , 2003. ISBN 1-59240-087-6. (englanniksi)
5. 1 2 3  Inga Suoniemi-Taipale, Timo Nurmi ja Esa Laihanen: 2 Huutomerkki ja kysymysmerkki *Kirjoittajan ABC-kortti – kirjoitusviestinnän verkkokurssi*. Joensuun yliopiston verkkosivut.  Arkistoitu 18.8.2007. Viitattu 12.3.2010.
6. ↑  Jukka Korpela: Huutomerkki *Ohjeita ja tietoa suomen kielestä (aineistoa Kielikello-lehdestä)*. www.cs.tut.fi:  Tampereen teknillinen yliopisto. Viitattu 12.3.2010.
7. ↑  Effective use of email (Arkistoitu – Internet Archive)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Huutomerkki** Wikimedia Commonsissa