recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Aleksandr Afanasjev.
**Aleksandr Nikolajevitš Afanasjev** (ven. Алекса́ндр Никола́евич Афана́сьев, 23. heinäkuuta (J: 11. heinäkuuta) 1826 Voronežin läänin Bogutšar – 5. lokakuuta (J: 23. syyskuuta) 1871 Moskova) oli venäläinen folkloristi.

Aleksandr Afanasjev syntyi aatelisperheeseen. Hän kävi Voronežin lukion ja valmistui Moskovan yliopiston oikeustieteellisestä tiedekunnasta. Vuodesta 1849 lähtien hän työskenteli Venäjän ulkoministeriön arkistossa.

Bibliografina sekä kirjallisuuden ja kansanperinteen tutkijana toimineen Afanasjevin päätyö on vuosina 1855–1864 ilmestynyt venäläisten kansansatujen kokoelma *Russkije narodnyje skazki*, joka perustuu Venäjän maantieteellisen seuran kokoelmiin sekä Vladimir Dalin muistiinpanoihin. Vuonna 1859 ilmestynyt *Narodnyje russkije legendy* ("Venäläiset kansanlegendat") joutui sensuurin kieltämäksi. Pilasatuja sisältävä *Venäjän kansan salattuja satuja* (*Russkije zavetnyje skazki*) ilmestyi 1860-luvulla Genevessä ilman tekijän nimeä.

Vuonna 1860 Afanasjev matkusti ulkomaille, missä hän ilmeisesti tutustui venäläisiin poliittisiin pakolaisiin. Palattuaan Venäjälle vuonna 1862 hänet erotettiin virastaan. Viimeiset elinvuotensa tuberkuloosia sairastanut Afanasjev vietti köyhänä pikkuvirkamiehenä. Vuonna 1870 hän julkaisi lapsille tarkoitetun satukokoelman *Russkije detskije skazki*.

Suomennettuja teoksia
---------------------

* *Taikasormus: venäläisiä kansansatuja Aleksandr Afanasjevin kokoelmista*. Suom. Marja-Leena Jaakkola. Helsinki: Gummerus, 1990
* *Venäjän kansan salattuja satuja: Alexander Afanasjevin kokoelmasta*. Suom. Mika Rassi. Turku: Savukeidas, 2012

Lähteet
-------

1. ↑  *Bolšaja sovetskaja entsiklopedija, tom 2*, s. 419. Moskva: Sovetskaja entsiklopedija, 1970.
2. 1 2 3 4  Entsiklopedija Krugosvet *krugosvet.ru*. Viitattu 28.10.2012. (venäjäksi)
3. 1 2  Kratkaja literaturnaja entsiklopedija *feb-web.ru*. Viitattu 28.10.2012. (venäjäksi)


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Espanja
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Italia
* Israel
* Suomi (KANTO)
* Belgia
* Yhdysvallat
* Ruotsi
* Japani
* Tšekki
* Australia
* Kreikka
* Korea
* Alankomaat
* Puola
* Portugali
* Venäjä

 |
|  |
| Tieteilijät | 
* CiNii

 |
|  |
| Taiteenala | 
* MusicBrainz

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Deutsche Biographie
* Trove

 |
|  |
| Muut | 
* Europeana
* SNAC
* IdRef

 |

 |
Ibanez CF7 -flanger/chorus efektipedaali, jossa valittavissa kaksiasentoisella kytkimellä käytettävä efekti.
**Flanger** on ääniefekti, jossa manipuloidaan äänen viivettä ja sävelkorkeutta niin, että ääni vaikuttaa kiertyvän tai huojuvan. Flanger-efekti kuuluu useimpiin sähkökitaroiden tai muiden soitinten monipuolisiin ääniefekti-laitteisiin. Sähkökitaraan sitä myydään myös erillisenä efektinä. Flangeria muistuttava ääniefekti on chorus. Sillä on kuitenkin flangeria lyhyempi viiveaika ja nopeampi modulaatio.

Tekniikka
---------

### Manuaalinen toteutus

Flanger voidaan manuaalisesti toteuttaa esimerkiksi siten, että pyöritetään yhtäaikaisesti kahta nauhaa, joissa on täsmälleen sama sisältö. Toisen nauhan ääneen aiheutetaan viive nauhojen toistuessa*selvennä*. Tämä voidaan tehdä koskettamalla kopioidun nauhan kelaa halutulla voimakkuudella, jolloin pyörimisnopeus ja analogisesti sävelkorkeus l. taajuudet*selvennä* muuttuvat. Kuultu efekti syntyy, kun toteutetut taajuudet summautuvat, korostuvan ja vaimentuvat eri tavoin. Alkuperäinen musiikki kuuluu toteutettujen taajuuksien alta. Efektiä voidaan korostaa panoroimalla*selvennä* ääntä äänikentässä esimerkiksi kaiuttimesta toiseen. 

Mekaanisen menetelmän haittana on kopionauhan signaalin jääminen jälkeen alkuperäisestä nauhasta.

### Digitaalinen toteutus

Nykyään flanger-efekti on toteutettu yleensä digitaalisesti. Digitaalisen toteutuksen etuna on vähäinen tai olematon taustakohina, joka korostuu runsaalla efektiasetuksella sekoittaen instrumentin ääntä.

Flangeria hyödyntävät kappaleet
-------------------------------

Ensimmäisiä kappaleita joissa efektiä kuultiin oli Small Facesin *Itchycoo Park*. Sekä Beatles että Jimi Hendrix käyttivät 1960-luvun lopussa flanger-efektiä kappaleissaan manuaalisesti tehtynä. Beatlesin kappale *Tomorrow Never Knows* albumilta *Revolver* on kuuluisa esimerkki. Hendrixin *Axis: Bold as Loven* nimikappaleen loppuvaihe on varhainen esimerkki stereona toteutetusta efektistä. 

MusiikkinäytteetFlanger - efektiAluksi näyte perusäänestä. Flanger - efekti aiheuttaa ääneen vaikutelman kiertymisestä. Hyvälaatuinen laite ei kohise.Äänitiedostojen kuunteluohjeet
**Donat Rydzeffsky** (7. joulukuuta 1795 – 28. joulukuuta 1873 Hamina) oli Venäjän keisarillisessa armeijassa palvellut kenraalimajuri.

Rydzeffskyn isä oli Kaunasin kuvernementissa asunut aatelinen ja puoliso vuodesta 1827 Sofia Lovisa Amanda von Knorring. Myös heidän pojastaan Thaddeus Georg Leonard Rydzeffskystä tuli kenraalimajuri. Donat Rydzeffsky tuli vuonna 1814 vapaaehtoisena palvelukseen 45. jääkärirykmenttiin, seuraavana vuonna hänet ylennettiin porte-épée-junkkariksi ja vänrikiksi 1818, luutnantiksi 1819 ja alikapteeniksi 1823. Hänet siirrettiin 1826 Petrovin jalkaväkirykmenttiin ja ylennettiin kapteeniksi 1829, jolloin hänet komennettiin rakennustarkastajaksi Haminan kadettikouluun. Vuonna 1835 hänet siirrettiin 8. suomenmaalaiseen linjapataljoonaan ja kolme vuotta myöhemmin majurina 4. suomenmaalaiseen linjapataljoonaan, mutta pysytettynä edelleen Haminan kadettikoulun palveluksessa. Hän toimi kadettikoulun taloudenhoitajana 1839–1840. Vuonna 1842 Rydzeffsky siirrettiin 1. kadettikouluun Pietariin, mutta hän jatkoi edelleen palvelustaan Haminan kadettikoulussa. Hänet vakinaistettiin 1845 1. kadettikoulun palvelukseen kapteenina ja määrättiin koulun poliisimestariksi. Rydzeffsky ylennettiin everstiluutnantiksi 1847 ja everstiksi 1852, eron sotapalveluksesta hän sai 1865 kenraalimajurina.

Lähteet
-------

1. 1 2  Donat Rydzeffsky *Suomalaiset kenraalit ja amiraalit Venäjän sotavoimissa 1809–1917*. Biografiakeskus, Suomalaisen Kirjallisuuden Seura. (Viitattu 16.4.2020)
**Tanssiareena ry** on rekisteröity yhdistys, jonka tarkoituksena on edistää ja tukea esittävien taiteiden, erityisesti nykytanssin kehitystä. Yhdistys järjestää vuosittain kansainvälisen Liikkeellä marraskuussa -nykytanssifestivaalin pääkaupunkiseudulla sekä toimii yhteistyössä muiden taideyhdistysten ja -organisaatioiden kanssa. Yhdistyksen jäsenorganisaatioita ovat Esitystaiteen keskus ja Taideyliopiston Teatterikorkeakoulu.

Historia
--------

Tanssiareena ry sai alkunsa Helsingin kulttuuripääkaupunkivuonna 2000. Liikkeellä marraskuussa -festivaalin taustatoimijat sekä silloin uuden, suomalaista nykytanssia esitelleen Tanssiareena-festivaalin toteuttajatahot Teatterikeskus, Suomen tanssitaiteilijain liitto STTL, Zodiak - Uuden tanssin keskus ja JoJo - Oulun tanssin keskus halusivat siirtää festivaalituotannon yhden toimijan käsiin. Synergiaetua haettiin myös useiden tanssifestivaalien rahoitusta yhdistämällä. Tanssiareena ry:n festivaalisateenvarjon alle tuli neljä festivaalia: Liikkeellä marraskuussa, Tanssiareena, Tanssiteatteri Hurjaruuthin toteuttama Ruutia! lastenfestivaali sekä Zodiakin Sivuaskel-festivaali. 

Kansainvälistä ohjelmaa esitellyt Liikkeellä marraskuussa-festivaali ja kotimaista ohjelmaa esitellyt Tanssiareena-festivaali järjestettiin vuorovuosin, kunnes vuodesta 2004 alkaen festivaalit yhdistettiin yhdeksi, jokavuotiseksi tapahtumaksi. 

Festivaalitoiminnan lisäksi Tanssiareena ry toteutti myös muuta nykytanssiin liittyvää toimintaa, mm. Aerowaves FALL FOR DANCE -kiertueen eri paikkakunnilla Suomessa 2012.

Vuonna 2013 yhdistys uudistui, kun sen jäsenpohja vaihtui kokonaan.*selvennä*

Lähteet
-------

1. ↑  Liikkeellä marraskuussa – Moving in November | Info *liikkeellamarraskuussa.fi*.  Arkistoitu 31.1.2016. Viitattu 10.5.2017.
2. ↑  Sisä-Suomen tanssin aluekeskus – Pirkanmaa | aerowaves FALL FOR DANCE *www.sisasuomentanssi.fi*. Viitattu 10.5.2017.

Aiheesta muualla
----------------

* Liikkeellä marraskuussa -festivaalin historiikki 1986-2016
**Friendship’s Death** on vuonna 1987 ensi-iltansa saanut brittiläinen tieteisdraamaelokuva, jonka on ohjannut ja käsikirjoittanut Peter Wollen. Rebecca O’Brien tuottaman elokuvan pääosissa ovat Tilda Swinton ja Bill Paterson.

*Friendship’s Death* -elokuvan kuvaukset alkoivat 1. joulukuuta 1986. Elokuvaa kuvattiin Ammanin kaupungissa Jordaniassa ja Englannissa. Elokuvan tuotantoyhtiöinä olivat British Film Institute, Channel Four Films ja Modelmark. *Friendship’s Death* sai ensi-iltansa Britanniassa 17. elokuuta 1987. Elokuvan Britannian teatterilevityksestä vastasi British Film Institute. *Friendship’s Death* esitettiin myös Toronton elokuvajuhlilla 16. syyskuuta 1987 ja Berliinin elokuvajuhlilla 14. helmikuuta 1988. Elokuva sai Yhdysvaltain ensi-iltansa New Yorkin uusien ohjaajien ja elokuvien elokuvajuhlilla 25. maaliskuuta 1988. Seuraavana vuonna elokuva pääsi Yhdysvalloissa rajoitettuun teatterilevitykseen, josta vastasi Gavin Films.

Juoni
-----

**Varoitus:  Seuraava kirjoitus paljastaa yksityiskohtia juonesta.**
Vuonna 1970 naisandroidi (Tilda Swinton) lähetetään Maahan viestinviejäksi, jonka tehtävänä on vedota ihmiskunta elämään rauhassa. Hänet oli tarkoitus lähettää Yhdysvaltoihin Massachusetts Institute of Technologyn teknilliseen korkeakouluun Cambridgen kaupunkiin varoittamaan ihmiskuntaa sen tulevasta itsetuhosta, mutta hän joutuukin Ammanin kaupunkiin, keskelle Jordanian sisällissotaa. Lähellä oleva brittiläistoimittaja Sullivan (Bill Paterson) tulee tuntemattoman naisen avuksi, kun tämä löydetään harhailemasta keskellä taisteluvyöhykettä ilman henkilötodistusta tai passia. Sullivan vie naisen turvaan hotellihuoneeseensa, missä nainen kertoo Sullivanille olevansa Friendship-niminen robotti, joka on lähetetty kaukaiselta planeetalta hieromaan rauhaa ihmisten välille. Sullivan ei ole varma uskoako naisen tarinaa vai ei, mutta hän pitää Friendshipin erikoista maailmankatsomusta mielenkiintoisena. He alkavat tarkastella ja avata ihmisyyttä eri näkökulmista pitkien ja oivaltavien keskustelujen kautta.

**Juonipaljastukset päättyvät tähän.**

Näyttelijät
-----------

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  Tilda Swinton  | … |  Friendship
  |
|  Bill Paterson  | … |  Sullivan
  |
|  Ruby Baker  | … |  Catherine
  |
|  Patrick Bauchau  | … |  Kubler
  |
|  Joumana Gill  | … |  palestiinalaisnainen
  |

Lähteet
-------

1. ↑  Friendship's Death (1987) *elonet.fi*. Elonet.fi. Viitattu 4.10.2016. (suomeksi)
2. 1 2 3 4 5  Friendship's Death (1986) *tcm.com*. TCM.com. Viitattu 4.10.2016. (englanniksi)[vanhentunut linkki]
3. 1 2  Friendship's Death (1987) *allmovie.com*. Allmovie. Viitattu 4.10.2016. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* *Friendship’s Death* Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
* *Friendship’s Death* Elonetissä.
* *Friendship’s Death* AllMoviessa. (englanniksi)
**Ivo Viktor** (s. 21. toukokuuta 1942 Křelov) on Tšekkoslovakiaa edustanut jalkapalloilija, pelipaikaltaan maalivahti. Hän oli Tšekkoslovakian maajoukkueessa voittamassa Euroopan-mestaruutta vuonna 1976. Hänet valittiin maansa vuoden jalkapalloilijaksi vuosina 1968, 1972, 1973, 1975 ja 1976. *France Football* -lehden listauksissa hän oli Euroopan paras maalivahti vuosina 1968 ja 1976.

Viktor pelasi juniorina Spartak Šternberkin joukkueessa ja edusti sittemmin kaudella 1960–1961 Železárny Prostějovia, kaudella 1961–1962 RH Brnota, kaudella 1962–1963 Spartak Brnota sekä kausina 1963–1977 Dukla Prahaa. Hän voitti Tšekkoslovakian mestaruuden vuosina 1964, 1966 ja 1977. Kaudella 1966–1967 Dukla Praha ylsi Euroopan cupissa välieriin pudotettuaan jatkosta tanskalaisen Esbjergin, belgialaisen Anderlechtin ja alankomaalaisen Ajaxin. Välierissä Dukla hävisi skotlantilaiselle Celticille kahden ottelun yhteismaalein 1–3. Viktor pelasi kaikki kahdeksan cup-ottelua.

Viktor pelasi Tšekkoslovakian maajoukkueessa 63 maaottelua, ensimmäisen kesäkuussa 1966 ja viimeisen marraskuussa 1977. Hän pelasi MM-kilpailuissa 1970 ja voitti Euroopan-mestaruuden 1976. Tšekkoslovakia voitti EM-loppuottelussa Länsi-Saksan rangaistuspotkukilpailussa. Viktor valittiin EM-turnauksen tähdistöjoukkueeseen.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Ivo Viktor Transfermarkt-sivustolla (englanniksi)
2. 1 2  Slavík, Jiři: Ivo Viktor - International Appearances  25.3.2003. RSSSF. Viitattu 11.5.2021. (englanniksi)
3. 1 2 3 4 5  Hall of Fame Dukla Praha 1948–2009: Ivo Viktor Dukla Praha.  Arkistoitu 29.5.2010. Viitattu 11.5.2021. (tšekiksi)
4. 1 2  EURO 1976: all you need to know  30.4.2020. UEFA. Viitattu 11.5.2021. (englanniksi)
5. ↑  Varga, Imrich: Czechoslovakia - Player of the Year  30.10.2005. RSSSF. Viitattu 11.5.2021. (englanniksi)
6. ↑  Di Maggio, Roberto; Moore, Rob & Stokkermans, Karel: Keeper of the Year (unofficial)  5.12.2019. RSSSF. Viitattu 11.5.2021. (englanniksi)
7. ↑  Ivo Viktor - European Champion Clubs' Cup 66/67 Transfermarkt. Viitattu 11.5.2021. (englanniksi)

  

Tšekkoslovakian joukkue – Jalkapallon EM-kilpailut 1976
1 Viktor |
2 Dobiaš |
3 Čapkovič |
4 Ondruš |
5 Pivarník |
6 Jurkemik |
7 Panenka |
8 Móder |
9 Pollák |
10 Masný |
11 Nehoda |
12 Gögh |
13 Barmoš |
14 Biroš |
15 Herda |
16 Veselý |
17 Švehlík |
18 Galis |
19 Petráš |
20 Štambachr |
21 Bičovský |
22 Vencel |
Valmentaja Ježek



|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Tšekki

 |

 |
**Talataye** on maalaiskunta ja sen keskuspaikka Gaon alueen Ansongon piirissä Malissa. Se sijaitsee piirin pohjoisosassa 180 kilometriä Ansongosta koilliseen. Kunnassa on 13 900 asukasta (vuonna 2009).

Talatayen kunnan pinta-ala on 5 313 neliökilometriä. Se rajoittuu pohjoisessa ja idässä Ménakan piiriin, etelässä Ansongon piirin Tin-Haman ja Baran kuntiin sekä lännessä Gaon piiriin. Seutu kuuluu Saharan ja Sahelin siirtymäalueeseen.

Kunta käsittää kymmenen paimentolaisryhmää. Asukkaat ovat songhaikieltä puhuvia dawsahakeja, tuaregeja ja arabeja. Vallitseva uskonto on islam.

Seudun pääelinkeino on karjanhoito. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet, kamelit ja aasit. Lisäksi harjoitetaan maanviljelyä (hirssi, durra, lehmänpapu), käsityöammatteja ja kaupankäyntiä.

Kunnassa on kolme alkeiskoulua. Indélimanessa on terveyskeskus ja Talatayessa terveysasema.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5  Plan de Securité Alimentaire Commune de Talataye 2005–2009 *csa-mali.org*.  2005. Viitattu 31.5.2012. (ranskaksi)
2. ↑  Resultats provisoires RGPH 2009 (Région de Gao) *instat.gov.ml*.  Arkistoitu 22.7.2011. Viitattu 31.5.2012. (ranskaksi)
3. ↑  Schéma d'Aménagement du Territoire d’Ansongo *bndr-mali.org*.  2008. Viitattu 31.5.2012. (ranskaksi)[vanhentunut linkki]
**Kevätön** on matala ja runsaskalkkinen järvi Siilinjärven keskustan luoteispuolella Pohjois-Savossa. Sen pinta-ala on 3,7 neliökilometriä. Etäisyys Kuopiosta on 22 kilometriä pohjoiseen.

Maantiede
---------

Kevättömän pituus kaakosta luoteeseen on neljä kilometriä. Rantaviiva mutkittelee voimakkaasti, joten järven leveys vaihtelee huomattavasti. Vain neljä prosenttia järvestä on vähintään kuusi metriä syvä. Kevättömän saariluku on kuusi. Rannat ovat pääosin kulttuurimaisemaa ja osin soistuneet. Suuri osa Kevättömästä on luonnonsuojelualuetta.

Kevätön on samantasoinen sen pohjoispuolisen, säännöstellyn Pöljänjärven kanssa. Järvien välillä on salmiyhteys, joten Pöljänjärven säännöstely vaikuttaa Kevättömään. Kevättömän ekologinen tila luokiteltiin vuonna 2013 välttäväksi. Järveä on kohennettu yhdessä Pöljänjärven kanssa. Kevättömän vesitilavuus on 9 322 000 kuutiometriä.

Kevätön (04.652.1.026) kuuluu Pöljänjoen valuma-alueeseen (04.652), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen vesistössä (04). Toinen jakovaihe Siilinjoen valuma-alue (04.65) ja ensimmäinen Nilsiän reitin valuma-alue (04.6). Kevätön on laajin Pöljänjoen valuma-alueen 25:stä vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Toiseksi laajin on Pöljänjärvi.

Kevätön on neljänneksi laajin Siilinjärven 126:sta vakavedestä. Sitä laajempia ovat Kallavesi, Juurusvesi ja Iso-Jälä. Kevätöntä seuraa Sulkavanjärvi, Pöljänjärvi, Siilinjärvi, Räimäjärvi ja Iso-Petäinen.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Kevätön, vakavesi, Siilinjärvi
2. 1 2 3 4 5 6 7 8  Ympäristö.fi : Ympäristötiedon hallintajärjestelmä Hertta Ympäristötiedon hallintajärjestelmä Hertta. Viitattu 10.10.2021.
3. ↑  Kevätön. Järviwiki. Viitattu 20.10.2021.
4. ↑  Pöljänjoen valuma-alue (04.652). Järviwiki. Viitattu 20.10.2021.
5. ↑  Siilinjärvi (kunta). Järviwiki. Viitattu 20.10.2021.

Aiheesta muualla
----------------

* Pajunen, Hannu: *Järvisedimentit kuiva-aineen ja hiilen varastona*. Tutkimusraportti 160. Espoo: Geologinen tutkimuskeskus, 2004. ISBN 951-690-894-2. Teoksen verkkoversio (PDF) (viitattu 29.10.2022).
**Talbot Sunbeam** on pieni henkilöautomalli, jota Chrysler Europe valmisti aluksi Chrysler-merkkisenä vuosina 1977–1979. Se korvasi Hillman Impin. PSA-konsernin ostettua Chrysler Europen Sunbeamia alettiin myydä Talbot-merkkisenä. Valmistus jatkui vuoteen 1981 saakka, jolloin sen korvasi Talbot Samba.

Talbot Sunbeam Lotus
Sunbeam ei ollut tekniikaltaan kovin nykyaikainen, sillä se oli useimmista kilpailijoista poiketen takavetoinen. Suuri osa tekniikasta oli peräisin suuremmasta Avenger-mallista. Ainoana korimallina oli kolmiovinen hatchback, jottei Sunbeam kilpailisi liikaa hieman suuremman viisiovisen Horizon-mallin kanssa.

Vuonna 1979 esiteltiin urheilullinen Talbot Sunbeam Lotus, jolla ajettiin myös rallia. Siinä oli Lotuksen kehittämä 2,2-litrainen (150 hv) moottori ja ZF:n valmistama viisivaihteinen vaihteisto. Automallilla voitettiin merkkikohtainen maailmanmestaruus 1981, jolloin tehdastallilla oli useita huipputason kuljettajia. Kuitenkin vain kaksi rallivoittoa saavutettiin. Ensimmäinen oli Henri Toivosen ja Fred Gallagherin RAC-rallin voitto vuonna 1980. Toinen oli Argentiinan rallin voitto vuonna 1981, parina Guy Fréquelin ja Jean Todt. Myös vuonna 1981 olivat ruotsalainen rallipari, Stig Blomqvist kartturinaan Björn Cederberg, RAC-rallin kolmansia.

Viimeisenä valmistusvuotenaan Sunbeam koki kasvojenkohotuksen, jossa se sai uuden etupuskurin ja suuremmat, Horizonin tyyliset ajovalot.

Lähteet
-------

* Nylund, Juha: *Ralliteiden suomalaiset sankarit*. Weilin+Göös, 1983. s. 131–133, 181–182, 217–228. ISBN 951-35-2790-5.

### Viitteet

1. 1 2 3  Chrysler Sunbeam and 1600Ti (1977–1981) *Honest John Classics*. Viitattu 21.9.2020. (englanniksi)
2. ↑  Talbot Sunbeam-Lotus (1979–1983) *Honest John Classics*.  19.3.2013. Viitattu 5.11.2018. (englanniksi)
3. ↑  Nylund 1983, s. 226.
4. ↑  Nylund 1983, s. 228.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Talbot Sunbeam** Wikimedia Commonsissa

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Chrysler Sunbeam** Wikimedia Commonsissa
**Key escrow** tai **vara-avainjärjestelmä** on tietoturvallisuuden hallintamenetelmä tai -malli, jossa kolmas osapuoli pystyy saamaan selville turvatallennetun salausavaimen siinä tapauksessa, että avaimen tuntevat tahot eivät tahdo tai pysty sitä kertomaan tai käyttämään. Kolmas osapuoli voi olla muun muassa poliisi, joka tuomioistuimen päätöksellä voi käyttää salausavainta ja purkaa siten esimerkiksi rikokseen liittyvät viestit. Avainta saatetaan tarvita myös esimerkiksi organisaation toiminnan jatkamiseen.

Kolmannen osapuolen pääsy avaimeen on oltava tarkkaan rajattu tiettyihin tilanteisiin, esimerkiksi oikeuden päätökseen. Mitään yksikäsitteistä teknistä toteutusta tai vaatimuksia avaintenhallintaan ei kuitenkaan ole olemassa.

Menetelmä koostuu käyttäjän osasta, talletusosasta ja palautusosasta. Käyttäjän osuudessa hoidetaan tietojen salaus ja purku normaalitapauksessa. Talletusosa hallinnoi palautusvaiheessa tarvittavia avaimia, ja palautusosa suorittaa tiedon purun turvatalletetulla avaimella.

Lähteet
-------

1. 1 2  Key Escrow  15.2.2004. Opintojakson verkkomateriaali, Tampereen teknillinen yliopisto.  Arkistoitu 4.3.2016. Viitattu 5.1.2010.
Ensimmäinen Kevätpörriäinen ilmestyi vuonna 1949.
**Kevätpörriäinen** on vuosittain keväällä julkaistava Helsingin ala-asteiden (ennen peruskoulu-uudistusta kansakoulujen) oppilaiden keväisiä tarinoita ja kuvia sisältävä lehti. Lehteä julkaisee Helsingin luokanopettajat ry. Lehden perusti kansakoulunopettaja Valle Ojaniemi vuonna 1949 Helsingin opettajayhdistyksen Onni Laukaman ehdotuksesta. Ojaniemi myös toimi lehden ensimmäisenä päätoimittajana vuosina 1949–1958.

Tarinoiden aihepiirit vaihtuvat vuosittain, mutta käsittelevät yleensä lehden nimikkoampiaisen, *Pörrin*, seikkailuja erilaisissa ympäristöissä. Aiheina on usein myös ajankohtaisia asioita. Koululaisten lähettämistä tarinoista ja kuvista lehden toimitus valitsee julkaisuun sopivimmat, jotka päätyvät lehteen täysin alkuperäisessä muodossaan. Tarinat ovat usein lyhyitä ja mukana on joka vuosi myös vitsi- ja tehtäväosiot. Koululaiset myyvät lehteä itse kiertämällä lähiseudun taloissa. Myynnistä saadut rahat menevät usein luokan rahastoon leirikoulua tai stipendejä varten.

Uutisvuoto-ohjelmassa on ajoittain käytetty Kevätpörriäinen-lehteä kysymysten lähteenä.
Kevätpörriäinen maksoi vuonna 2000 noin 1,70 euroa, vuonna 2010 lehti maksoi 4 euroa.*lähde?*

Lähteet
-------

1. ↑  Kevätpörriäisen alkuun pannut jalasjärveläinen on kuollut *Ilkka*.  22.11.2015. Viitattu 23.11.2015.

Aiheesta muualla
----------------

* Ohjeita ja aiheita Helsingin luokanopettajat ry:n sivuilla (Arkistoitu – Internet Archive)
* Kevätpörriäisen Facebook-faniryhmä
**Kanadan-kirja** on suomalaisen Akseli Rauanheimon kirjoittama kirja vuodelta 1930. Se toimi ensisijaisesti opaskirjana Suomesta Kanadaan siirtolaisina 1930-luvulla muuttaneille. Rauanheimo julkaisi kirjan toimiessaan Suomen Kanadan-pääkonsulina vuosina 1923–1932.

Rauanheimo esittelee kirjassa Kanadan yleistietoja, Kanadan ja Yhdysvaltojen eroja, siirtolaisuutta Kanadaan sekä eri suomalaisasutuksia Kanadassa. Hän nostaa yhdeksi esimerkiksi Sointulan Brittiläisessä Kolumbiassa. Rauanheimo esittelee myös erilaisia suomalaisille tuttuja kanadalaisia elinkeinoja, kuten maanviljelyä ja kalastusta. Kirja sisältää myös runsaasti kuvia.

Kirja on luettavissa ilmaiseksi Internet Archive -verkkopalvelusta.

Lähteet
-------

1. ↑  Lindström, Varpu: Suomen ja Kanadan suhteiden historia *Suomen suurlähetystö, Ottawa*. Viitattu 11.5.2019.
2. ↑  Järnefelt Rauanheimo, Akseli: *Kanadan-kirja*. Porvoo: W. Söderström Osakeyhtiö, 1930. Teoksen verkkoversio (viitattu 11.5.2019).
3. ↑  Kanadan-kirja Internet Archive -verkkopalvelussa

Aiheesta muualla
----------------

* Kanadan-kirja Internet Archive -verkkopalvelussa
Vuoden 1921 painoksen avaussivu.
**The American Language** on H. L. Menckenin vuonna 1919 julkaisema amerikanenglantia käsittelevä teos. Ennen teoksen kirjoittamista Mencken kirjoitti *The Baltimore Suniin* useita amerikanenglantia käsitelleitä kolumneja, joissa hän ihmetteli miksei kukaan kirjoittanut amerikanenglannin kielioppia.

Kuten Noah Webster, joka kirjoitti ensimmäisen amerikanenglannin sanakirjan, myös Mencken halusi puolustaa amerikkalaisia ilmaisuja, joita kriitikot pitivät englannin kielen barbaarisina kieroutumina. Mencken hyökkäsi preskriptiivistä kielioppia vastaan sillä kuten Samuel Jackson hän katsoi kielen kehittyvän erillään oppikirjoista.

Teos käsittelee englannin kielen amerikkalaisen muunnelman kehittymisen alkuvaiheita. Mencken mukaan amerikanenglanti on brittienglantia värikkäämpää, vivahteikkaampaa ja luovempaa.

Teos oli yksi Mencken myydyimmistä teoksista, sitä myytiin 1400 kappaletta kahden ensimmäisen kuukauden aikana ja kriitikot kirjoittivat teosta ylistäviä arvioita.

Mencken julkaisi teokseen lukuisia täydennyksiä.

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.   
Alkuperäinen artikkeli: en:The American Language
**Tiril Sjåstad Christiansen** (s. 7. huhtikuuta 1995 Geilo) on norjalainen freestylehiihtäjä, joka kilpailee slopestylessa sekä half-pipessa.

Christiansen saavutti half-pipessa hopeaa nuorten olympialaisissa Innsbruckissa 2012. Nuorten MM-kilpailuissa Chiesa in Valmalencossa 2012 hän saavutti hopeaa slopestylessa. AIkuisten MM-kilpailuissa, Park City Mountain Resortissa 2011 hän sijoittui kahdeksanneksi slopestylessa ja 13:nneksi half-pipessa. Kaksi vuotta myöhemmin Vossin MM-kilpailuissa hän sijoittui slopestylessa 11:nneksi.

Christiansen kilpaili freestylehiihdon maailmancupissa ensimmäisen kerran Kreischbergissa tammikuussa 2011 sijoittuen half-pipessa neljänneksi. Hän on voittanut urallaan kaksi maailmancupin kilpailua. Ensimmäisen voittonsa hän otti Silvaplanan slopestylessa helmikuussa 2013 ja toisen Cardronan slopestylessa elokuussa 2013. Vuonna 2013 Christiansen saavutti slopestylen kultaa X Gameseissa Aspenissa. Samana vuonna hän saavutti hopeaa Tignesin X Gameseissa.

Lähteet
-------

1. ↑  Dette er X Games-Tiril friflyt.no. Viitattu 2.11.2013. (norjaksi)
2. 1 2 3  Tiril Sjåstad Christiansen Kansainvälinen hiihtoliitto (FIS).  (englanniksi)
3. ↑  Tiril Sjåstad Christiansen xgames.espn.go.com.  Arkistoitu 4.11.2013. Viitattu 2.11.2013. (englanniksi)
**Tiris al-Gharbiyya** (arabiaksi تيرس الغربية, *Tīris al-Ġarbiyya*, "Länsi-Tiris") oli Länsi-Saharassa sijainnut, vuosina 1975–1979 Mauritanian hallitsema alue.

Historia
--------

Mauritanian hallinto alueella alkoi vuonna 1975, kun se otti haltuunsa silloisen Espanjan Saharan eteläosan. Samaan aikaan Marokko oli saanut itselleen alueen pohjoisosat. 

Länsi-Tiriksen alue kattoi Espanjan siirtomaavallan aikaisen provinssin, Río de Oron eteläisemmän osan, jonka koko oli noin 88 000 neliökilometriä, ja asukkaita alueella oli hieman alle 13 000. Suurin osa Mauritanian alueesta oli asumatonta aavikkoa, mutta esimerkiksi sen rannikolla sijaitsi muutamia asutuskeskuksi, kuten myöhemmin provinssin pääkaupungiksi tullut Dakhla.

Vaikka alueella tutkimusten mukaan saattoi olla luonnonvaroja kuten rautaa sekä öljyä, niin alueella käytyjen konfliktien takia niiden etsiminen oli vaikeaa.

Vuonna 1978 Moktar Ould Daddahin johtama hallitus ei pärjännyt sodassa odotetulla tavalla, ja samaan aikaan Mauritanian armeijan upseerit kaappasivat vallan häneltä. Tämän jälkeen valtio veti joukkonsa pois alueelta, eikä enää pyytänyt Länsi-Saharan alueita itselleen. Mauritanian aiemmin hallinnoimat alueet joutuivat Marokon miehittämiksi.

Lähteet
-------

1. ↑  United States Bureau of the Census: *World Population 1979: Recent Demographic Estimates for the Countries and Regions of the World*. The Bureau, 1980. Teoksen verkkoversio (viitattu 23.12.2022). en
**Vito Dell’Aquila** (3. marraskuuta 2000 Mesagne, Italia) on italialainen taekwondoin ja olympiavoittaja.

Dell’Aquila oli lapsena hyvin ujo, minkä takia hänen itsepuolustuslajeista pitänyt isänsä laittoi hänen vuonna 2008 Roberto Baglivon salille. Dell’Aquilan mukaan itsepuolustuslajiin keskittynyt koulu teki hänelle hyvää, sillä hän pystyi viettämään aikaa muiden ikäistensä kanssa eikä hän enää istunut vain yksinään opiskelemassa.

Dell’Aquila nousi jo juniori-ikäisenä maailman huipulle, ja vuonna 2014 hän voitti alle 15-vuotiaiden kadettien maailmanmestaruuden. Nuorten Euroopan-mestaruuden hän voitti vuosina 2015 ja 2017 sekä alle 21-vuotiaiden Euroopan-mestaruuden vuonna 2017.

Dell’Aquila sijoittui pronssille vuoden 2017 MM-kilpailuissa ja EM-kilpailuissa 2018. MM-kilpailuissa 2019 hän pääsi kolmannelle kierrokselle ja EM-kilpailuissa 2021 toiselle kierrokselle.

Dell'Aquila voitti kultaa Tokion olympialaisissa vuonna 2021. Loppuottelussa hän löi tunisialaisen Mohamed Khalil Jendoubi 16–12.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Dell'Aquila Vito The Tokyo Organising Committee of the Olympic and Paralympic Games.  Arkistoitu 31.7.2021. Viitattu 24.7.2021. (englanniksi)
2. 1 2  DELL' AQUILA, Vito *Taekwondo Data*. Peter Bolz. Viitattu 24.7.2021. (englanniksi)
3. ↑  Vito Dell’Aquila wins gold in Olympic debut in men’s 58kg taekwondo; world champion JANG Jun picks up bronze  24.7.2021. The Tokyo Organising Committee of the Olympic and Paralympic Games.  Arkistoitu 26.7.2021. Viitattu 24.7.2021. (englanniksi)
**Ismo Uskali Mäki** (s. 8. helmikuuta 1951 Helsinki) on suomalainen tieteenfilosofi. Hän on erikoistunut yhteiskuntatieteiden ja taloustieteen filosofiaan, jossa hän lukeutuu alan kansainväliseen kärkeen. Lisäksi Mäki on tutkinut muun muassa tieteellistä realismia, tieteellisten teorioiden ja mallien luonnetta sekä monitieteisyyttä.

Mäki on toiminut muun muassa filosofian ja taloustieteen instituutin johtajana Rotterdamin Erasmus-yliopistossa Alankomaissa. Tällä hetkellä hän on sekä professori että akatemiaprofessori (kaudet 2006–2011 ja 2012–2017) Politiikan ja talouden tutkimuksen laitoksella (käytännöllisen filosofian oppiaineessa) Helsingin yliopistossa. Hän johtaa Suomen Akatemian rahoittamaa Yhteiskuntatieteiden filosofian tutkimuksen huippuyksikköä (TINT).

Lähteet
-------

1. 1 2  Rantala, Risto (päätoim.): *Kuka kukin on 2009*, s. 667. Mäki, Uskali. Helsinki: Kustannusosakeyhtiö Otava, 2008. ISBN 978-951-1-21965-1.
2. ↑  Helsingin yliopisto: Uskali Mäki
3. 1 2  Mäki, Uskali. 1.1.2012-31.12.2017 Suomen Akatemia, aka.fi.  Arkistoitu 3.2.2016. Viitattu 28.1.2016.

Aiheesta muualla
----------------

* TINT


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Norja
* Espanja
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Italia
* Israel
* Suomi (KANTO)
* Belgia
* Yhdysvallat
* Tšekki
* Alankomaat
* Puola
* Vatikaani

 |
|  |
| Tieteilijät | 
* CiNii

 |
|  |
| Muut | 
* IdRef

 |

 |
**Hurmio** (Tšekkoslovakiassa *Extase*, Itävallassa *Ekstase* ja *Symphonie der Liebe*) on tšekkoslovakialainen elokuva, joka sai ensi-iltansa vuonna 1933. Elokuvan on ohjannut Gustav Machatý ja pääosia näyttelevät Hedy Lamarr ja Zvonimir Rogoz.

Juoni
-----

Vanhempi mies Emil ja nuori Eva avioituvat. Hääyöstä tulee Evalle pettymys, sillä tuore aviomies on ahdasmielinen ja kylmä. Elettyään jonkin aikaa onnettomassa avioliitossa Eva palaa isänsä luokse ja avioero laitetaan vireille.

Eräänä päivänä Eva lähtee ratsastusretkelle ja pysähtyy uimaan. Vaatteet hän jättää hevosen selkään. Hevonen kuitenkin lähtee harhailemaan ja Eva yrittää ottaa sitä kiinni. Nuori mies nimeltä Adam saa hevosen lopulta kiinni ja Eva piiloutuu pensaaseen häveten alastomuuttaan. Adam löytää kuitenkin naisen ja antaa vaatteet takaisin. Kun Eva yrittää lähteä, hän satuttaa jalkansa ja lopulta suostuu ottamaan Adamin avun vastaan.

Illalla Eva ei kuitenkaan saa Adamia pois mielestään ja lähtee miehen asumukselle. Empimisten jälkeen he viettävät yön yhdessä. Eva unohtaa helmikaulakorunsa miehen luo seuraavana aamuna.

Evan palatessa kotiin hän löytää sieltä entisen aviomiehensä Emilin, joka on odottanut Evaa koko yön. Emil yrittää taivutella Evaa, mutta nainen sanoo kaiken olevan ohitse. Emil lähtee ja tapaa sattumalta Adamin. Adam pyytää kyytiä kaupunkiin ja matkalla hän näyttää Emilille Evan kaulakorua. Samana iltana Emil istuu yksin hotellihuoneessa ja ampuu itsensä. Adam ja Eva ovat samassa hotellissa tanssimassa, eikä Eva kerro suhteestaan Emiliin Adamille.

Nuoripari suunnittelee junamatkaa Berliiniin. Odotellessa Adam nukahtaa, ja Eva astuu väärään junaan.

Näyttelijät
-----------

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  Hedy Lamarr  | … |  Eva 
  |
|  Aribert Mog  | … |  Adam
  |
|  Zvonimir Rogoz  | … |  Emil
  |
|  Leopold Kramer  | … |  Evan isä
  |

Aiheesta muualla
----------------

* Hurmio katsottavissa ja ladattavissa Internet Archivessa (saksaksi)
* Ecstasy (1933). *Turner Classic Movies – TCM*.  Arkistoitu 31.1.2020. Viitattu 17.6.2022. (englanniksi)
**Talaskankaan luonnonsuojelualue** on lähes luonnontilaisena säilynyt metsä- ja suoalue Savon ja Kainuun rajamailla, Kajaanin (ennen kuntaliitosta Vuolijoen), Vieremän ja Sonkajärven kuntien alueella. Alueella suunniteltiin hakkuita 1980-luvulla, mutta syntyneessä konfliktissa luontoaktivistit estivät ne mielenosoituksin. Talaksen alueen vanhimmista metsistä Metsähallitus ehti kuitenkin hakata suuren osan ennen kuin hakkuut pysäytettiin. Suojelualue siitä tuli vuonna 1994.

Alue on ylävää seutua, mutta siellä ei ole erityisen suuria korkeuseroja. Suuri osa metsästä on tuoretta kangasmetsää. Alueella on vähäisessä määrin täysin koskematonta metsää (Joutenjärven alue on muun muassa on ikivanhaa koskematonta metsää) ja sen keskusosa on ollut hakkaamatta 150 vuoden ajan, 1900-luvun alussa on jonkin verran on suoritettu harvennushakkuitakin alueella ja kaivettu lapio-ojia soiden reunamille. Metsäpalo on polttanut keskusaluetta 1800-luvulla. Siellä elää noin 50 uhanalaista eliölajia.

Lähteet
-------

1. ↑  Talaskankaan historia *Luontoon.fi*. Metsähallitus.  Arkistoitu 12.5.2020. Viitattu 29.12.2019.
2. ↑  Talaskankaan alue *Ymparisto.fi*.  3.9.2013. Pohjois-Savon Ely-keskus, Kainuun Ely-keskus. Viitattu 29.12.2019.

Aiheesta muualla
----------------

* Talaskankaan luonnonsuojelualue (luontoon.fi)
Salmenkylän työväenyhdistyksen talo 1910-1919
**Salmenkylän työväentalo** on Pihlajavedellä sijaitseva työväentalo, joka on rakennushistoriallisesti, historiallisesti ja maisemallisesti arvokas. Se edustaa työväentalorakentamiselle ominaista rakennustyyppiä.

Historia
--------

Salmenkylän työväenyhdistys on perustettu vuonna 1914. Tontti talon rakentamista varten ostettiin Leander Karalta. Jussi Lapilta ostettiin riihi rakentamista varten. Talo on osittain urakoitu ja osittain tehty talkoilla. Yhdistys oli alun perin sosialidemokraattinen, mutta se siirtyi myöhemmin kommunistien hallintaan. Työväentalo myytiin vuonna 1930 Benhard Peltokankaalle, joka vuokrasi sitä paikallisille yhdistyksille muun muassa huvitilaisuuksiin. Samoihin aikoihin Salmenkylän työväenyhdistys lopetti toimintansa. Peltokangas myi talon 16.3.1941 Sällinkulman Pienviljelijäyhdistykselle 15 600 markan hintaan.

Sällinkylän pienviljelijäyhdistys on toiminut kesäisin työväentalolla ja on peruskorjannut taloa 1970-luvulla. Työväentalo on säilynyt suhteellisen alkuperäisessä asussaan.

Rakennus
--------

Työväentalo on yksikerroksinen, satulakattoinen, hirsirunkoinen rakennus, jossa on harmaakiviperusta. Katteena on huopa.
Rakennustarpeiksi ostetusta vanhasta riihestä muokattiin työväentalon juhlasali. Lahjoittajilta saaduista puista rakennettiin salin toiseen päähän näyttämö ja toiseen päähän ravintola-keittiö.

Toimintaa työväentalolla
------------------------

1930-luvulle asti työväentalolla toimi työväenyhdistys, joka järjesti siellä kokouksia, iltamia ja juhlia. Alaosastona toimi urheiluseura Myrä vuonna 1918.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Andersson, Päivi: *Työväentalot Keski-Suomessa, inventointi*. Museoviraston raportti. Museovirasto, 1979. Teoksen verkkoversio.
2. 1 2 3  Andersson, Päivi: *Pihlajaveden työväentalojen merkitys maaseutuväestön kontakti- ja vuorovaikutustilanteissa vuoteen 1969 asti*. Jyväskylä: Jyväskylän yliopisto, etnologian laitos, 1983. ISBN 951-678-998-6.
**Castelsarrasin**| Perustiedot |
| --- |
| Valtio: |  Ranska |
| Région: | Oksitania |
| Departementti: | Tarn-et-Garonne |
| Pinta-ala: | 76,77 km² |
| Asukasluku: | 12 740 (2006) |
| Asukastiheys: | 165,9 as./km² |
| Kaupunginjohtaja: | Bernard Dagen  2001–2008 |
| Kotisivu: | ville-castelsarrasin.fr |
|
|

Castelsarrasin kaupungintalo
**Castelsarrasin** (oksitaaniksi *Los Sarrasins*) on ranskalainen kaupunkikunta, joka sijaitsee Tarn-et-Garonnen departementissa ja Oksitanian alueella.

Historia
--------

Ensimmäiset varmat tiedot Castelsarrassinista liittyvät vuoteen 961. Sen nimi oli tuolloin Castel Sarracenum eli linna, joka on rakennettu saraseenien tapaan. On kuitenkin todennäköistä, että arabit eivät ole osallistuneet kaupungin rakentamiseen.

Vuodelta 961 on peräisin Rouerguen kreivi Raumond I testamenttimääräys, jolla hän luovuttaa Moissacin apottiluostarille maansa ja Saint-Sauveurin kirkon, joka on yhä omistettu samalle pyhimykselle.

Kaupungin alkuvaiheet olivat erityisen sotaisat. Sotia käytiin englantilaisia vastaan aina 1100-luvulle saakka. Sitten tulivat Albigenssiristiretket 1200-luvun alkupuoliskolla. Tällä aikakaudella kaupunkia hallitsivat konsulit, ja vuonna 1230 kaupunki sai ensimmäiset erioikeudet. Tulvat, paiserutto ja eritoten satavuotinen sota koettelivat kaupunkia 1300- ja 1400-luvuilla, ja vasta 1500-luvun puolella kaupungissa oli muutama vuosikymmen rauhallista aikaa. 

Vuonna 1560 alkoivat uskonsodat, joiden aikana protestantit alistivat Castelsarrasinin katoliset asukkaat. Vain Saint-Saveurin kirkko säilyi alueen ainoana kirkkona uskonpuhdistuksen kuvainraastamiselta.

1600-luvun lopulla syntyi Saint-Nicholas-de-la-Graven kylässä lähellä Castelsarrasinin kaupunkia Antoine Laumet, joka tunnetaan paremmin nimellä Antoine de la Mothe Cadillac. Kuningas lähetti hänet Amerikkaan. Hän perusti Detroitin kaupungin, ja myöhemmin hän toimi Louisianan kuvernöörinä. Kun hän palasi takaisin Ranskaan, hänestä tuli Castelsarrasinin kuvernööri. Hänen mukaansa nimettiin Cadillac-loistoautomerkki.

Vuosisata ennen Ranskan vallankumousta oli melko rauhallista aikaa. Kuitenkin koko muun maan lailla myös Caseltsarrasinissa 1700–luvun loppu oli suurten muutosten ja suurten tapahtumien aikaa.

Lähteet
-------

1. ↑  Résultats du recensement de la population 2006 Institut National de la Statistique et des Études Économiques. Viitattu 26. heinäkuuta 2009. (ranskaksi)

Aiheesta muualla
----------------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Castelsarrasin**.
* Castelsarrasin kaupungin viralliset sivut
* Castelsarrasin Ranskan kansallisen maantieteellisen seuran sivuilla
* Castelsarrasin Ranskan tilastokeskuksen sivuille
* Castelsarrasin Quid-tietopalvelun sivuilla[vanhentunut linkki]
Laitahyökkääjä vastaanottamassa syöttöä pelinrakentajalta.
Laitahyökkääjien sijoittuminen eräässä hyökkäyksen aloitusmuodostelmassa.
**Laitahyökkääjä** (engl. *wide receiver*, *wideout*, *flanker*, *split end*, lyh. mm. *WR*, *FL* ja *SE*) on amerikkalaisessa jalkapallossa hyökkäyksen pelipaikka. 

Laitahyökkääjien pääasiallinen tehtävä hyökkäyksessä on vastaanottaa pelinrakentajan heittämä pallo sovitun heittokuvion päätteeksi. Hyökkäyksessä voi teoriassa olla kentällä yhtä aikaa yhdestä viiteen laitahyökkääjää. NFL- ja yliopistosäännöin pelattavissa otteluissa on hyökkäyspelissä kentällä kuitenkin tavallisesti kahdesta neljään laitahyökkääjää.

Juoksupeleissä laitahyökkääjän tehtävä on blokata eli estää yleensä puolustuksen kulmapuolustajia tai takapuolustajia taklaamasta pallonkantajaa tai juosta heittokuvioita hämäyksenä.

Laitahyökkääjien tärkeimmät fyysiset ominaisuudet ovat hyvä silmä–käsi-koordinaatio, pallon kiinniottokyky, räjähtävä lähtönopeus ja juoksunopeus.

Pelipaikan englanninkielisten nimitysten merkityksiä
----------------------------------------------------

Englanninkielinen nimitys *wide receiver* on laitahyökkääjän yleisnimitys. **Wideout** on *wide receiver* -termin synonyymi, jota erityisesti englanninkieliset toimittajat käyttävät tiedotusvälineissä. 

Laitahyökkääjää voidaan kutsua myös muilla englanninkielisillä nimityksillä, jolloin viitataan lähinnä laitahyökkääjän sijoittumiseen hyökkäyksen aloitusryhmityksessä. 

### End

**End** oli 1950-luvulle saakka käytetty yleisnimitys laitahyökkääjästä ja tarkoitti samaa kuin nykyään *wide receiver*, laitahyökkääjä. Amerikkalaisen jalkapallon tärkeimmät hyökkäysstrategiat perustuivat vuosisadan alussa enimmäkseen juoksupeleihin, jolloin *end* oli lähinnä juoksupeleissä blokkaava pelaaja ja harvemmin heittojen vastaanottaja. Poikkeuksiakin kuitenkin oli: eräs NFL:n historian menestyneimmistä laitahyökkääjistä, Don Hutson, pelasi vuosina 1935-1945, mutta osa hänen laitahyökkääjänä tekemistään ennätyksistä kesti 1990-luvulle saakka.

### Flanker

**Flanker** on laitahyökkääjä, joka ryhmittyy aina noin yhden jaardin verran aloituslinjan taakse.

### Split End

**Split End** on laitahyökkääjä, joka ryhmittyy aina aloituslinjan tasalle ja on hyökkäysmuodostelman uloin pelaaja eli siten aina lähinnä kentän jompaakumpaa sivurajaa.

### Slot receiver

**Slot receiver** on laitahyökkääjä, joka ryhmittyy jaardin verran aloituslinjan taakse, mutta aloitusmuodostelman leveyssuunnassa melko lähelle, usein muutaman jaardin päähän hyökkäyksen linjasta. Slot receiver voi siten käyttää nopeuttaan hyväkseen ja juosta esimerkiksi puolustusmuodostelman keskelle hitaampien tukimiesten taakse nopeita kuvioita (heittopeleissä nk. ristiinjuoksukuvio engl. *crossing route*).

Katso myös
----------

* Sisempi laitahyökkääjä
**Imant Karlis Raminsh** (s. 18. syyskuuta 1943 Ventspils) on Kanadan kansalaisuuden vuonna 1954 saanut latvialaissyntyinen säveltäjä, kapellimestari, viulisti ja pedagogi. Hän opiskeli Toronton musiikkikonservatoriossa viulunsoittoa Albert Pratzin johdolla ja sitten Toronton yliopistossa. Sävellysopetusta hän sai Tālivaldis Ķeniņšiltä.

Raminsh oli vuonna 1971 New Caledonia Chamber Orchestran perustava kapellimestari. Hän johti Okanaganin sinfoniaorkesterin kuoroa vuosina 1978–1982 ja toimi myös saman orkesterin viulistina. Hän perusti Aura-kamarikuoron vuonna 1979 ja Okanaganin nuoriso-orkesterin 1989. Hän on opettanut musiikin teoriaa yksityisesti ja vuodesta 1977 lähtien Vernon Music Schoolissa.

Varhaisella urallaan Raminsh sai tunnettavuutta varsinkin kuoroteoksillaan, mutta hän siirtyi onnistuneesti instrumentaaliseen säveltämiseen 1990-luvulla. Hänen viulukonserttonsa (1997) oli Vancouverin sinfoniaorkesterin kantaesittämä, ja hän sävelsi myös fagottikonserton, joka kantaesitettiin huhtikuussa 2000. Joissain teoksissaan Raminsh on yhdistänyt kuoron ja soitinmusiikin maailmat. Näihin kuuluu *Symphony of Psalms* (yhdeksänosainen kappale kuorolle ja orkesterille, laulettu kahdeksalla kielellä). Tämä teos kantaesitettiin Carnegie Hallissa huhtikuussa 2002. Raminsh sävelsi lastenoopperan *The Nightingale*, joka kantaesitettiin vuonna 2005.

Vuonna 2006 Raminsh otettiin Latvian Kolmen tähden ritarikuntaan.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  The Canadian Encyclopedia: Imant Raminsh (Arkistoitu – Internet Archive)


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Israel
* Yhdysvallat
* Latvia
* Puola

 |
|  |
| Taiteenala | 
* MusicBrainz

 |
|  |
| Muut | 
* Europeana
* IdRef

 |

 |
**Kaukalampi** on kylä Mäntsälässä. Kylässä on noin 290 asukasta (2009). Se sijaitsee vanhan Helsinki–Lahti-tien (seututie 140) varrella noin kahdeksan kilometrin päässä Mäntsälän kirkonkylästä. Kylän läpi virtaa Mustijoki, joka levenee kylän kohdalla pieneksi lammeksi, Kaukalammeksi, jonka mukaan kylä on nimetty. Kylä jakautuu Ylikylään ja Alikylään.

Kaukalammen kylänraitti on osa 1700-luvulta peräisin olevaa Helsinki–Hollola-maantietä. Kohdassa, jossa on nykyisin huoltoasema, tie haarautui Kärkölään. Helsinki–Lahti-pikatie valmistui vuonna 1956. Vuonna 1985 sen viereen valmistui moottoriliikennetie, joka muutettiin moottoritieksi 2000-luvun alussa. Kylän halki kulkevat myös maakaasuputki ja Lahden oikorata.

Kaukalammen koulu aloitti toimintansa Yli-Sipilän talossa ja sai oman rakennuksensa vuonna 1910. Koulu on lakkautettu.

Etolan kartano sijaitsee Kaukalammella.

Lähteet
-------

1. ↑  Kaukalampi  5.1.2016. Mäntsälän kunta.  Arkistoitu 2.2.2016. Viitattu 25.1.2016.
2. 1 2 3 4  Mäntsälän kotiseutupolut (PDF) (Sivut 49–50)  2007. Mäntsälä-Seura. Viitattu 25.1.2016.
3. ↑  Kaukalammen koulu myydään 181 000 eurolla  22.11.2013. Mäntsälän Uutiset.  Arkistoitu 31.1.2016. Viitattu 25.1.2016.
Koirakiven liittymä Valtatie 5:llä.
**Koirakivi** on kylä Etelä-Savon maakunnassa Mäntyharjun ja Pertunmaan kuntien rajalla. Valtatie 5 sivuaa Koirakiveä, ja siltä on viitoitus kylään. 

Koirakivessä toimii yli 90-vuotias nuorisoseura ja kesäteatteri. Siellä on myös urheilukenttä, joka on kokonaan hiekkapohjainen. Urheilukentällä on pituus- ja korkeushyppypaikka sekä jalkapallomaalit. Kesäisin siellä järjestetään yleisurheilukilpailut.

Koirakivi-nimi muualla Suomessa
-------------------------------

Koirakivi löytyy Nimiarkiston mukaan yhteensä 48 paikannimenä Suomesta. Monet näistä kohteista ovat kivien, talojen, tilojen tai saarien nimellä eri puolella Suomea.

Lähteet
-------

1. ↑  Koirakivi Pertunmaan kunta, pertunmaa.fi. Viitattu 18.7.2021.
2. 1 2  Haku: Koirakivi *Nimiarkisto, nimiarkisto.fi*. Viitattu 18.7.2021.
3. ↑  Petri Vironen: Pieni Pertunmaa riemuitsee omasta ministeristä – "Täällä Jari saa olla yksi meistä"  27.4.2017. yle.fi. Viitattu 18.7.2021.
4. ↑  Maria Bonnor: Kesäteatteriin pääsee taas parin vuoden tauon jälkeen - Etelä-Savossa ainakin 15 esitystä  1.7.2021. yle.fi. Viitattu 18.7.2021.
5. ↑  Urheilukilpailut Koirakiven nuorisoseura. Viitattu 16.2.2019.

Aiheesta muualla
----------------

* Koirakiven Nuorisoseura (koirakivi.net)
* Historia (koirakivi.net)
Wikipedian favicon
**Favicon** (lyhenne sanoista *favorites icon*) on internetsivulle määriteltävä ikoni. Sivun webmaster voi lisätä faviconin sivuilleen, jolloin se näkyy useissa selaimissa muun muassa osoiterivin vasemmassa laidassa ja sivun nimen vieressä kirjanmerkeissä. Niitä käytetään verkkosivujen visuaalisena tunnisteena.

Favicon on neliön muotoinen, kooltaan tavanomaisesti 16×16, 32×32 tai 64×64 pikseliä. Niiden formaattina voi käyttää tiedostomuotoja JPEG, ICO, PNG ja GIF.

Tuki faviconille oli ensi kertaa maaliskuussa 1999 julkaistussa Microsoftin Internet Explorer 5:ssa. Tässä selaimessa ikoni näkyi vain lisättäessä sivu kirjanmerkiksi. Lisäksi favicon oli aina sijoitettava palvelimen juurihakemistoon nimellä favicon.ico ja sen ainoa sallittu muoto oli Microsoftin .ico 16×16-kokoisena. Sivuvaikutuksena ylläpitäjä sai näin tiedon siitä, kuinka moni käyttäjä oli lisännyt sivuston kirjanmerkkeihinsä. Myöhemmät selaimet näyttävät ikonin aina sivustolla vierailtaessa.

Myöhemmissä selaimissa faviconin voi määritellä jokaiselle sivulle erikseen HEAD-osiossa ja sen sijainti palvelimella ja tiedostomuotokin on vapaa. Tämä ominaisuus lisättiin W3C:n HTML 4.01 -standardiin joulukuussa 1999.

`<link rel="shortcut icon" href="/favicon.ico" />`

.ICO-tiedostomuoto on Microsoftin oma. Sitä käytettiin alun perin Microsoft Windowsin ikoneiden tiedostomuotona. Sille standardoitiin MIME-tyyppi `image/vnd.microsoft.icon` vuonna 2003.

Windowsin Internet Explorer 10 alaspäin*selvennä* ei tue muita kuin .ico-muotoisia faviconeja, mutta kuitenkin versiossa 11 on lisätty tuki .png- ja .gif-muotoisille faviconeille.

Lähteet
-------

1. ↑  Tom Negrino & Dori Smith: *Dreamweaver CS4 for Windows and Macintosh: Visual QuickStart Guide*, s. 156. Peachpit Press, 2006. ISBN 978-0-321-57352-0. Google Book. (englanniksi)
2. ↑  FavIcons (Kappale *So what goes into a favicon?*) Submerge.  Arkistoitu 29.10.2009.  (englanniksi)
3. ↑

Aiheesta muualla
----------------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Favicon**.
* Faviconin lisäämisohjeet W3C-sivustolla (englanniksi)
* Favicon-generaattori (englanniksi)
Siirto Rxg7 aiheuttaa "räjähdyksen".
**Atomishakki** (engl. *Atomic chess*) on shakkivariantti, jonka tärkein eroavuus tavallisesta shakista on se, että nappulan lyöminen aiheuttaa aina "räjähdyksen", jossa lyövä nappula, lyöty nappula ja niiden viereisissä ruuduissa sijaitsevat nappulat sotilaita lukuun ottamatta poistetaan pelistä. Peli voitetaan tekemällä sellainen räjäytys, jota ympäröiville ruuduille sisältyy vastustajan kuningas. Oman kuninkaan ollessa ympäröivissä ruuduissa lyöntiä ei saa suorittaa. Kuninkaat eivät saa lyödä nappuloita. Atomishakissa kuninkaat saavat siirtyä vierekkäin. Atomishakkia pelataan vaihtelevasti joko shakkauksin ja matein tai niin ettei kumpaakaan voi tehdä. Jos kuninkaat ovat vierekkäin, niitä ei voi shakata.

Lähteet
-------

1. ↑  BrainKing - Pelisäännöt (Atomishakki) *brainking.com*. Viitattu 8.5.2021.
2. ↑  Atomic • Nuke your opponent's king to win. • lichess.org *lichess.org*. Viitattu 8.5.2021.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Atomishakki** Wikimedia Commonsissa