Globaali nälkäindeksi vuonna 2021, oranssi (punaisempi) osoittaa vakavampaa aliravitsemusaluetta (englanniksi). Oheinen taulukko kuvastaa tasoasteikkoa.

GHI pisteet| Taso | Arvo |
| --- | --- |
| **Matala** | 9.9 |
| **Kohtalainen** | 10.0-19.9 |
| **Vakava** | 20.0-34.9 |
| **Hälyyttävä** | 35.0-49.9 |
| **Äärimmäisen hälyyttävä** | ≥ 50.0 |

**Globaali nälkäindeksi** (engl. *Global Hunger Index*, lyhennys **GHI**) on moniulotteinen tilastollinen mittari, jolla kuvataan valtioiden ja alueiden nälkätilannetta. Mittari ottaa nykyisin (2021) huomioon neljä osatekijää:  
 
(1) lasten (0-4 v) aliravitsemus (% lapsista),  

(2) lasten (0-4 v) hidaskasvuisuus (stunted growth; alhainen pituus ikään nähden; akuutti aliravitsemus),  
 
(3) lasten (0-4 v) krooninen vakava aliravitsemus (wasting; alhainen paino-pituus-suhde; elimistö kuluttaa mm. omia lihaksia ravintonaan)  
 
(4) lapsikuolleisuus. 

GHI mittaa nälänhädän vastaisen työn onnistumisia ja epäonnistumisia. Osatekijät 1 ja 3 otetaan indeksissä huomioon painolla 1/3 ja osatekijät 2 ja 3 painolla 1/6. Indeksiä päivitetään kerran vuodessa. 

Vuoden 2021 globaalin nälkäindeksin mukaan maailman valtioista 47:n nälkätilanne on äärimmäisen hälyyttävä, hälyyttävä tai vakavalla tasolla. Mittarin mukaan nämä maat eivät tule saavuttamaan vuodeksi 2030 asetettua kestävän kehityksen toista tavoitetta: Ei nälkää. Lisäksi 10 muussa valtiossa oli kohtalainen, vakava tai hälyyttävä nälkätilanne ja vuoden 2012 tasosta heikentynyt nälkätilanne.

Ruokaturva on uhattuna monesta suunnasta. Tilannetta ovat heikentäneet muun muassa ilmastokriisi, COVID-19 -pandemia, ja vakavuudeltaan kasvaneet väkivaltaiset konfliktit. Väkivaltaiset konfliktit synnyttävät nälkää. Rauhan rakentaminen ja tokenemiskykyisten ruuan tuotanto- ja jakelujärjestelmien rakentaminen voivat osaltaan edistää sekä ruoka- ja ruokintaturvallisuutta että rauhaa.

Indeksin kehitti *International Food Policy Research Institute,* ja se otettiin käyttöön vuonna 2006. Vuodesta 2007 saksalainen voittoa tavoittelematon yhdistys *Concern Worldwide* on osallistunut indeksin julkaisuun. 

Indeksin laskentatapa pysyi samana vuosina 2006-2014, mutta sittemmin indeksiä on muutettu. Vuonna 2021 aineistoa kerättiin 135 maasta, jotka täyttivät GHI-indeksin tarpeen. GHI-indeksi saatiin laskettua 116 maalle vuosien 2016-2020 lähtöaineiston perusteella. 19 maasta ei ollut tarpeeksi dataa, mutta näistäkin 12 saatiin ehdollisesti luokiteltua GHI-indeksiin. Seitsemän maan osalta tiedonpuute oli niin vakava, ettei luokittelua voitu tehdä. 

Vuonna 2009 indeksi laskettiin 121 kehitysmaalle ja NIC-maalle. Indeksillä on vuosittain vaihtuva teema. Vuoden 2009 teema oli sukupuolten välisen tasa-arvon ja nälän välinen yhteys.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  2021 Global Hunger Index by Severity (pdf) globalhungerindex.org. Viitattu = 7.7.2022. (englanniksi)
2. 1 2 3  Doris Wiesmann, Hans Biesalski, Klaus von Grebmer, Jill Bernstein: Methodological Review and Revision of the Global Hunger Index (ISSN 1864-6638, kokojulkaisu (pdf, 51 s.)) *Working Paper 139, ZEF Working Paper Series; Center for Development Research, University of Bonn*.  14.10.2015. SSRN, ssrn.com. Viitattu = 7.7.2022. (englanniksi)
3. 1 2 3 4  The 2021 Global Hunger Index (GHI) *globalhungerindex.org*. Viitattu = 7.7.2022. (englanniksi)

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.   
Alkuperäinen artikkeli: en:Global Hunger Index