RiddarholmenRiddarholmen kaupungintalon tornista

|  |  |
| --- | --- |
| Sijainti | 
TukholmaTukholman läänissä, UpplandRuotsi |
| Vesialue | 
Riddarfjärden, Mälaren  |
| Korkein kohta | 
8 m mpy.  |
| Pinta-ala | 
6 ha |

Väestö| Asukasluku | 
0  |
| Asutuskeskukset | 
Riddarholmen (kaupunginosa) |
| Luokitus | 
Hallituksen luetteloima rakennuskompleksi (25. tammikuuta 1935)View and modify data on Wikidata  |

Karttamuokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa WikidataaTietolaatikon dokumentaatioNäytä Wikidatasta tulevat arvot

Kujia talojen välissä
**Riddarholmen** on Mälarenin saari ja kaupunginosa Tukholman kaupunkitaajamassa.

Maantietoa
----------

### Yleistä

Riddarholmen sijaitsee Mälarenin itäosassa Riddarfjärdenin itäosassa mereen laskevien Norrströmin ja Söderströmin suulla. Saaren länsirannasta on yli kaksi kilometriä pitkä näkymä Riddarfjärenille, jonka taivaanrannassa näkyvät vielä Långholmen, Kungsholmen ja Lilla Essingen. Riddarfjärdelillä on vilkas pienveneliikenne ja muutaman sisävesilaivojen tilausliikennettä. Matkustajalaivojen laitureita sijaitsee myös Riddarholmenilla, josta liikennöivät esimerkiksi *M/S Riddarholmen* ja *M/S Riddarfjärden*. Saaren pituus on 350 metriä ja leveys on 240 metriä. Sen ranta-alueet ovat laajennettuja, tasoitettuja ja reunoiltaan muurattuja. Saaren pinta-ala on noin 6 hehtaaria ja sen maanpinta on kokonaan päällystetty. Saaren rakennuksissa ei ole enää asuinhuoneistoja. Osa rakennuksista ovat satoja vuosia vanhoja. Saarelle tulee Stadsholmenilla sijaitsevasta Vanhakaupungista (*Gamla stan*, omalla saarella) silta, jota kutsutaan Riddarholmsbroniksi. Riddarholmen katsotaan kuuluvan Vanhaankaupunkiin, vaikka saaria erottaa silta. Saaren sivuitse kulkee Riddarfjärdenin ylittävä Södermalmin ja Norrmalmin välinen Centralbro, joka on kuusikaistainen valtaväylä. Sen rinnalla kulkee kaksiraiteinen rautatie, joka on Riddarholmenin kohdalla katettu. Centralbron ja Vanhakaupungin väliin jää kanava.

### Rakennuskanta

Saaren rakennuskanta muodostuu yli kymmenestä rakennuksesta tai rakennusosasta, joilla on satojen vuosien ikä. Näiden lisäksi on kaksi pienempää rakennusta.

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| * Riddarholmskyrkan
* Gråbrödraklostret
* Birger-jaarlin torni
* Hebben talo
* Cruusin palatsi
 | * Hessensteinin palatsi
* Sparren palatsi
* Wrangelin palatsi
* Läntinen kymnaasitalo
* Itäinen kymnaasitalo
 | * Stenbockin palatsi
* Schering Rosenhanen palatsi
* Sundhet-kolleegion talo
* Vanha valtiopäivätalo
* Ylikomisarion talo
 | * Vanha huutokauppakamari
* Levinin huvila
* Kamarioikeuden talo
* Vanha valtionarkisto
* Norstedtin talo
 |

* Vanha valtiopäivätaloVanha valtiopäivätalo
* Wrangelin palatsiWrangelin palatsi
* Birger Jarlin tori ja RiddarholmskyrkanBirger Jarlin tori ja Riddarholmskyrkan
* Hessensteinin palatsiHessensteinin palatsi

Kaupunginosa
------------

Riddarholmen on ollut Tukholman kaupunginosa vuodesta 1905 lähtien ja se on kuulunut Södermalmin kaupunginosa-alueeseen vuodesta 2007 lähtien. Kaupunginosa-alue muodostettiin yhdistämällä Riddarholmenin kaupungiosan sisältänyt Maria-Gamla Stanin kaupunginosa-alue ja Katarina-Sofian kaupunginosa-alueen kanssa.

* Valtaväylä ja CentralbronValtaväylä ja Centralbron
* Rautatie CitybananRautatie Citybanan

Historiaa
---------

### Tapahtumia

Vuonna 1270 teki Maunu Ladonlukko fransiskaaneille suuren lahjoituksen ja antoi heille luvan rakentaa saarelle *Gråbrödraklostret*, joka oli fransiskaaniluostari. Keskiaikainen noin vuodelta 1325 oleva Eerikinkronikka mainitsee saaren nimellä *Kidhaskär*. Se on tarkoittanut muinaisruotsiksi *killing* (suom. *kili*), joten saarella ilmeisesti laidunnettiin vuohia. Munkkien tulon jälkeen saarta kutsuttiin nimellä *Gråbrödraholmen, Gråmunkeholmen* tai *Munckholmen*. Luostariin kuuluneiden rakennuksien jäänteitä tavataan edelleen nykyrakennuksien rakenteissa. Myös saarelle rakennetussa Riddarholmskyrkanissa on jäänteitä luostarin yhteyteen perustetusta kirkosta. Luostari suljettiin vuonna 1527 Kustaa Vaasan käynnistettyä kirkollisen reduktion. Munkkien poistuttua muutti saarelle pääasiassa pientilallisia.

Tilanne saarella muuttui taas 1600-luvulla, kun tilalliset muuttivat pois. Saaren rakennukset purettiin ja maat jaettiin tontteihin. Kruunu lahjoitti tontit niille aatelisille, jotka kunnostautuivat sotilaina sodassa tai virkamiehinä valtion palveluksessa. Tällaisia olivat esimerkiksi Sparre, Wrangel och Banér, jotka rakensivat saarelle palatsit. Saari sai nykyisen nimensä *Riddarholmen* vuonna 1638, mutta sen rinnalla käytettiin pitkään muita vakiintuneita nimiä kuten esimerkiksi *Gråmunkeholmen* ja *Kidskär*.

Saareen rakennettiin aluksi puurakenteisia siltoja, joita jouduttiin toisinaan uusimaan lahoamisen takia. Sotamarsalkka Åke Tott sai vuonna 1630 luvan rakentaa palatsinsa ja Riddarhusetin väliin oman laskusillan. Vuonna 1655 rakennettiin Tottin laskusillan tilalle kaksi puista puusiltaa. Kun Stadsholmenilla sijainneen kuninkaan linna Tre Kronor tuhoutui vuonna 1697 tulipalossa, muuttivat kuningasperhe Riddarholmenin Wrangelin palatsiin siksi aikaa, että uusi linna saatiin rakennettua valmiiksi. Myös Riddarholmen on kärsinyt tulipaloista. Vuonna 1802 tuhoutui Cruusin palatsi suuressa tulopalossa, jossa vahingoittui myös Wrangelin palatsi.

Palatsien julkisivut aukesivat järvelle päin ja niiden seinä saattoi kulkea aivan vesirajan tuntumassa. Saarta on kasvatettu 1800-luvulla tuomalla sen länsirannoille täytemaata ja laajentamalla siten satamaa laivojen toimintojen helpottamiseksi. Ruotsin uudistetut *kaksikamariset valtiopäivät*, jotka korvasivat aiemmat säätyvaltiopäivät, kokoontuivat vuosina 1866–1971 aluksi Riddarholmenilla talossa, jota kutsutaan nykyään Vanhaksi valtiopäivätaloksi.

* Neuhausin piirros saaresta 1870-luvullaNeuhausin piirros saaresta 1870-luvulla
* 
* Riddarholmenin laituri 1840-luvulla, Carl Wilhelm NordgrenRiddarholmenin laituri 1840-luvulla, Carl Wilhelm Nordgren
* Siipiratasalukset aloittivat Mälarenilla koneistettujen laivojen liikenteen.Siipiratasalukset aloittivat Mälarenilla koneistettujen laivojen liikenteen.

### Laivaliikenne

Saari on toiminut keskiajalla talonpoikaislaivojen rahtiliikenteen yhtenä solmukohtana. Satama-alueelta on löydetty jäänteet pienestä 1400-luvun purjelaivasta, jossa oli sotavälineistöä Tukholman puolustamiseksi. Laivassa oli purje ja sen keulassa oli kansi. Se on näytteillä *Medeltidsmuseetissä*. Höyrylaivojen aikakaudella saari toimi tärkeimpänä matkustajaliikenteen ja tavaraliikenteen satamana. Se oli aluksi myös Götan kanavan liikenteen lähtölaiturina, mutta myöhemmin se siirrettiin Skeppsbroniin.

* Liikenneolot vuonna 1886Liikenneolot vuonna 1886
* Mälardrottningen laiturissa vuonna 2009Mälardrottningen laiturissa vuonna 2009
* 
*

Katso myös
----------

* Luettelo Mälarenin saarista

Lähteet
-------

### Huomioita

1. 1 2 3 4 5 6 7 8  Asia on katsottu ruotsinkielisestä wikipedian artikkelista sv:Riddarholmen.

### Viitteet

1. 1 2 3  Riddarholmen *Lantmäteriet*. Gävle:  Lantmäteriet. Viitattu 8.3.2021. (ruotsiksi)
2. ↑  BebyggelseregistretView and modify data on Wikidata. Tieto on haettu Wikidatasta.
3. ↑  Mälaren-Riddarfjärden (SE658020-162623) *Vatteninformationssystem*. Tukholma, Ruotsi:  Länsstyrelsen. Viitattu 8.3.2021. (ruotsiksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Riddarholmen** Wikimedia Commonsissa

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.   
Alkuperäinen artikkeli: sv:Riddarholmen 

Tukholman kaupunginosat

|  |
| --- |
| *Kantakaupunki*: |
| Vanhakaupunki-keskusta: Vanhakaupunki • Norrmalm • Riddarholmen • Skeppsholmen | Vasastaden: Vasastaden | Östermalm: Djurgården • Ladugårdsgärdet (Gärdet) • Hjorthagen • Norra Djurgården • Östermalm | Kungsholmen: Fredhäll • Kristineberg • Kungsholmen • Lilla Essingen • Marieberg • Stadshagen • Stora Essingen | Södermalm: Långholmen • Reimersholme • Södermalm • Södra Hammarbyhamnen |
| *Etelä-Tukholma*: |
| Hägersten: Aspudden • Gröndal • Hägersten • Hägerstensåsen • Liljeholmen • Midsommarkransen • Mälarhöjden • Västberga | Brännkyrka: Fruängen • Herrängen • Liseberg • Långbro • Långsjö • Solberga • Västertorp • Älvsjö • Örby Slott • Östberga | Vantör: Bandhagen • Hagsätra • Högdalen • Rågsved • Stureby • Örby | Enskede-Årsta: Enskede Gård • Enskedefältet • Gamla Enskede • Johanneshov • Årsta | Skarpnäck: Bagarmossen • Björkhagen • Enskededalen • Flaten • Hammarbyhöjden • Kärrtorp • Orhem • Skarpnäcks Gård • Skrubba | Farsta: Fagersjö • Farsta strand • Farsta • Farstanäset • Gubbängen • Hökarängen • Larsboda • Sköndal • Svedmyra • Tallkrogen | Skärholmen: Bredäng • Skärholmen • Sätra • Vårberg |
| *Länsi-Tukholma*: |
| Bromma: Abrahamsberg • Beckomberga • Blackeberg • Bromma Kyrka • Bällsta • Eneby • Mariehäll • Norra Ängby • Riksby • Södra Ängby • Ulvsunda industriområde • Åkeshov • Åkeslund | Västerled: Alvik • Höglandet • Nockeby • Nockebyhov • Olovslund • Smedslätten • Stora Mossen • Traneberg • Ulvsunda • Ålsten • Äppelviken | Vällingby: Grimsta • Kälvesta • Nälsta • Råcksta • Vinsta • Vällingby | Spånga: Bromsten • Flysta • Lunda • Rinkeby • Solhem • Sundby • Tensta | Hässelby: Hässelby gård • Hässelby strand • Hässelby villastad | Kista: Akalla • Hansta • Husby • Kista |