recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Keskustelunanalyysi** on laadullinen tutkimusmenetelmä ja tutkimussuuntaus (myös *keskusteluntutkimus*), jossa tutkitaan kahden tai useamman ihmisen välistä keskustelua ja vuorovaikutusta. Kiinnostus kohdistuu siihen, miten ihmisten välinen vuorovaikutus, toiminta ja yhteisymmärrys rakentuvat. Keskustelunanalyyttisessä tutkimuksessa on lähtökohtana, että puhuttu vuorovaikutus rakentuu erilaisten perustavanlaatuisten jäsennyskeinojen varaan.

#### Keskustelun perusjäsennykset

*Vuorottelujäsennys* kuvaa mekanismeja, joiden avulla keskustelijat järjestävät puheenvuorojen ottamisen ja vaihtumisen

*Sekvenssijäsennys* keskittyy puhujien vuorojen muodostamiin sosiaalisen toiminnan kokonaisuuksiin.

*Korjausjäsennyksen* avulla keskustelijat käsittelevät puhumisen, kuulemisen ja ymmärtämisen ongelmia.

Lisäksi vuorovaikutuksen jäsentymisen perusilmiöihin kuuluvat: vastaanottajan huomioiva muotoilu sekä osallistumisen ja yhteistoiminnan kehollinen koordinointi.

### Keskustelunanalyysin historiaa

Keskustelunanalyysin perustajana pidetään sosiologi Harvey Sacksiä ja hänen kollegojaan Emanuel Schegloffia ja Gail Jeffersonia. Sacks piti aihetta käsittelevän luentosarjan vuosina 1964-1972. Sacksin ajatteluun vaikuttivat hänen opettajansa sosiologit Harold Garfinkel ja Erving Goffman.

Suomeen keskustelunanalyysin toivat 1980-luvulla kielentutkijat Auli Hakulisen johdolla.

Nykyisin keskustelunanalyyttinen metodi on vakiinnuttanut sijansa ainakin sosiologian, antropologian, kielentutkimuksen ja psykologian alalla.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Harjunpää, Katariina , Niemi, J & Sorjonen, M-L: Keskustelunanalyysi ja vuorovaikutuslingvistiikka.  *M Luodonpää-Manni , M Hamunen , R Konstenius ,*
M Miestamo , U Nikanne & K Sinnemäki (toim), Kielentutkimuksen menetelmiä I-IV .*, 2020.  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura.*
2. ↑  Harvey Sacks, Emanuel Schegloff, Gail Jefferson: Keskustelun vuorovaikutusjäsennyksen perussystematiikka.  *Virittäjä*, 11.12.2016, 120. vsk, nro 3. ISSN 2242-8828. Artikkelin verkkoversio.  fi
3. ↑  Kielitiede:keskustelunanalyysi – Tieteen termipankki *tieteentermipankki.fi*. Viitattu 17.2.2023.

Aiheesta muualla
----------------

* Keskustelunanalyysi, Jyväskylän yliopisto
James H. Fay
**James Herbert Fay** (29. huhtikuuta 1899 New York – 10. syyskuuta 1948 New York) oli yhdysvaltalainen demokraattisen puolueen poliitikko.

Fay sai ensimmäisen maailmansodan aikana ulkomailla asepalvelusta suoritettuaan Purple Heartin. Hän valmistui Brooklyn Law Schoolista vuonna 1929. Tammikuusta 1939 tammikuuhun 1941 Fay istui 76. Yhdysvaltain kongressissa edustajainhuoneen jäsenenä. Hän oli epäonnistuneesti ehdolla uudelleen valittavaksi vuonna 1940, mutta istui vielä kauden 78. kongressissa tammikuusta 1943 tammikuuhun 1945. Hän ei asettunut enää ehdolle vuonna 1944.

Fay työskenteli poliittisen uransa jälkeen mainostukseen ja vakuutuksiin liittyneessä liiketoiminnassa New Yorkissa, kunnes kuoli syyskuussa 1948. Hänet haudattiin Pinelawnin kansalliselle hautausmaalle.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  FAY, James Herbert (1899-1948) Biographical Directory of the U.S. Congress
2. ↑  Rep. James Fay GovTrack


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt Muokkaa Wikidatassa | 
* US Congress

 |

 |
**Evidentialismi** on uskonnonfilosofiassa fideismin vastakohta, eli usko siihen, että uskonnolliset väitteet tulisi voida perustella evidenssillä eli todisteilla.[1]

Evidentialismi jaetaan yleensä kahteen haaraan, vahvaan ja heikkoon evidentialismiin. Vahva evidentialismi uskoo, että kaikki uskonnolliset väitteet tulisi voida todistaa, kun taas heikko evidentialismi uskoo, että vain osa väitteistä tulisi voida perustella ja osa perustuu pelkkään uskoon. Heikossa evidentialismissa uskonnollisia uskomusjärjestelmiä voidaan kritisoida ja arvioida rationaalisesti, vaikka niitä ei ole mahdollista todistaa tyhjentävällä tavalla.[1]

Ylläolevan voi problematisoida huomauttamalla siitä, että sana "todistaa" on moniselitteinen. Ajatteleehan vaikkapa raamattu-uskova todistavansa asiat juuri niin, että kun Raamattu on Jumalan puhe, riittävä todistus on jonkin väitteen esiintyminen Raamatussa. 

Todistaminen yleensäkin on todistamista jo uskottuun vetoamalla. Näin todistaminen yhdelle on todistamattomuutta toiselle, sillä kaikkien kokemusten kokonaisuus ja heidän uskomansa asiat eivät ole samat mielivaltaisella ajan hetkellä. Ainoa yleispätevä tekijä todistamisen vetoomusperustana, joka on kaikille maailmassa eläville ihmisille yhteinen, ovat lapsuuden kokemukset, tai laajemmin yleensä kokemukset jotka kuka tahansa voi päivittäin havainnoida ympärillään - siis arkielämä tuskineen, iloineen, muotoineen ja syy-seuraussuhteineen. Tavallaan siis koko aiemmin eletty elämämme on todistelun lähtökohtana, etenkin silloin kun se operoi viisaasti ja tehoavasti. Ajan myötähän vasta syntyy se laajeeneva elämänpiiri, muistot, joihin vetoaminen niiden uskotulta osalta voi toimia aidoksi koetun todistamisen lähtökohtamateriaalina.

Raamattu-uskonkin voidaan täten katsoa kokijansa tapauksessa toimivan oikeutettuna vetoomusperustana todisteluissa. Portti raamattu-uskoon on uskonkokemus, jossa jonkin raamatunkohdan uskominen ensin tapahtuu koko aiemman elämän muodostaman materiaalin toimiessa tuon kohdan hyväksi, sen vahvistavana muistisisältönä. Tästä seuraa mainitun teoksen laajempi siirtyminen luotettavien elämyskokonaisuuksien karsinaan ihmismielessä. 

Voidaan ajatella että kuvattu tapahtumaketju on periaatteessa katkoton, vaikka käytännössä syntyvä mielikuva näyttäisi siirtävän ihmisen laadullisesti uuteen tilanteeseen. Raamattu on vastedes luotettujen listalla. Tämä avaa kokonaisen uuden - Raamatun sisältämän - väitejärjestelmän uskon kohteena. 

Näin ollen käsite "evidentialismi" voi johtaa harhaan, jos se esitetään Raamattu-uskoisuuden vastakohtana. Perusteltu syy-seurausjatkumo ihmisen todellisuuskäsityksen siirtymisestä "tilasta A tilaan B" (jota edellä kuvattiin) voi johtaa myös Raamatun omien väitteiden tiedollisesti oikeutettuun valta-asemaan ihmismielessä.

Lähteet
-------

1. 1 2  Teologia: Johdatus tutkimukseen. Petri Luomanen (toim.), Edita 2007.
**Puutarhurin talo** on arkkitehti Konstantin Kiseleffin suunnittelema rakennus Jyväskylän Seminaarinmäellä. Puutarhurin talo on Taavettilan riihen lisäksi ainoita seminaarin alueen purkamiselta säästyneitä vanhoja puutaloja.

Puutarhurin talo rakennettiin seminaarin johtajan leivintuparakennukseksi johtajan asuinrakennuksen, Oppion läheisyyteen. Alun perin rakennuksessa oli leivin- ja pesutupa, sekä toisessa päässä keittiö ja kahden asuinhuoneen kokoinen asunto. Rakennusta laajennettiin vuonna 1910 arkkitehti Alfred Wilhelm Stenforsin piirustusten pohjalta.

Talo toimi pitkään, vuoteen 1975 Jyväskylän yliopiston henkilökunnan asuinrakennuksena. Alun perin Puutarhurin talossa asusti yliopiston taloudenhoitaja ja ensimmäisinä vuosina taloa nimitettiin taloudenhoitajan rakennukseksi vuositarkastuskertomuksissa. Kun seminaarin puutarhanhoidon opetus alkoi vuonna 1899, puutarhurin talo rupesi nimensä mukaisesti asuttamaan pääosin puutarhureita. Viimeinen asukas oli kuitenkin alkuaikojen tapaan taloudenhoitaja, jonka eläköitymisen jälkeen 1975 rakennus toimi parikymmentä vuotta toimistotiloina. 1995 Puutarhurin talo kunnostettiin kokous- ja edustustilaksi.

Lähteet
-------

1. ↑  *Jyväskylän yliopiston historia osa I: Seminaarin ja kasvatusopillisen korkeakoulun aika 1863–1966*, s. 263. Jyväskylän yliopisto, 2009. ISBN 978-951-39-6526-6.
2. ↑  Tarja Hedman: *Paja ja puutarhurin talo: Rakennustutkimus Jyväskylän yliopiston Seminaarinmäen vanhasta pajata ja puutarhurin asuinrakennuksesta*. Jyväskylän yliopiston museo, 1993. ISBN 978-951-39-6526-6.
*Tämä artikkeli käsittelee Australian kuninkaallisen laivaston Armidale-luokan partioalusta. Sanan muita merkityksiä on lueteltu täsmennyssivulla.*

**HMAS Ararat** (viirinumero P89) on Australian laivaston Armidale-luokan partioalus.

Valmistus
---------

Australian puolustusministeriö tilasi luokan alukset 17. joulukuuta 2003 Defence Maritime Services Pty Limitediltä, ja niiden valmistuksesta vastasi Austal Shipsin Hendersonin telakka lähellä Fremantlea Länsi-Australiassa. Sopimukseen kuului 12 aluksen suunnittelu, valmistus sekä 15 vuoden ylläpito, josta maksettiin 553 dollaria. *Araratista* tehtiin virallinen tarjous 27. kesäkuuta 2006. Se kastettiin 6. toukokuuta 2006 kumminaan ensimmäisen *Aratatin* päällikön, komentajakapteeni Norman Muzzellin tytär Jennifer O’Malley. Alus otettiin palvelukseen 10. marraskuuta 2006.

Lähteet
-------

1. ↑  Australian puolustusministeriö (Arkistoitu – Internet Archive)
2. ↑  Austal.com – kastetilaisuus [vanhentunut linkki]
3. ↑  HMAS Ararat (II) Royal Australian Navy. Viitattu 29.1.2017. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Naval-technology.com – Armidale-luokka (englanniksi)
**Turengin kirkko** on Janakkalan kuntakeskuksessa Turengissa toimiva Suomen evankelis-luterilaisen kirkon Janakkalan seurakunnan kirkko. Marraskuussa 1965 käyttöön vihityn kirkkorakennuksen ja sen viereisen seurakuntarakennuksen suunnitteli arkkitehti Keijo Petäjä.

Kirkon ilme on muuttunut muutos- ja korjaustöiden seurauksena huomattavasti alkuperäisestä. Ensimmäinen peruskorjaus tehtiin vuosina 1983–84. Vuosina 2007–2010 tehtiin suurempi peruskorjaus, jonka suunnitteli arkkitehti Kari Tuominen yhdessä arkkitehti Keijo Kaltevan kanssa. Kirkko saatiin uudelleen käyttöön jouluksi 2009.

Kirkossa on istumapaikka noin 130 henkilölle, sivusalilla laajennettuna yhteensä noin 160 henkilölle. Seurakuntasalissa on tilaa noin 100 ihmiselle.

Katso myös
----------

* Janakkalan Pyhän Laurin kirkko
* Tervakosken kirkko

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Turengin kirkko ja seurakuntakeskus Janakkalan seurakunta, janakkalanseurakunta.fi. Viitattu 10.9.2020.
2. ↑  Turengin kirkko ja seurakuntakeskus  19.12.2009. Yleisradio, yle.fi. Viitattu 10.9.2020.
**Kesova Gora** (ven. Ке́сова Гора) on kaupunkimainen taajama Tverin alueella Venäjällä. Se sijaitsee Volgan sivujoen Kašinkan rannalla 180 kilometriä Tveristä koilliseen. Taajama on Kesova Goran piirin keskus. Sen kautta kulkee Moskovan, Sonkovon ja Pietarin välinen rautatie (Kesovo Goran asema) sekä Kašinin ja Bežetskin välinen maantie. Asukkaita on 3 900 henkeä (vuonna 2009).

Kylä mainitaan ensimmäisen kerran 1400-luvulla nimellä Kiasova Gora. 1700-luvulta lähtien se oli huomattava kaupan keskus. Vuonna 1898 kylän kautta rakennettiin rautatie. Kaupunkimaisen taajaman statuksen se sai vuonna 1975. Taajamassa on elintarviketeollisuutta ja pellavanjalostuslaitos. Huomattavin nähtävyys on vuonna 1800 rakennettu pyhän Nikolaoksen kirkko.

Lähteet
-------

1. ↑  Federalnaja služba gosudarstvennoi statistiki: Tšislennost naselenija Rossijskoi Federatsii po gorodam, posjolkam gorodskogo tipa i raionam na 1 janvarja 2009 g. *gks.ru*.  Arkistoitu 21.10.2011. Viitattu 24.12.2009. (venäjäksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Kesova Gora** Wikimedia Commonsissa

* Kesova Gora Tverin alue -tietosanakirjassa[vanhentunut linkki] (venäjäksi)
* Kesova Goran piirin sivusto (venäjäksi)
**Kōji Miyoshi** (jap. 三好 康児, *Miyoshi Kōji*; s. 26. maaliskuuta 1997 Kawasaki) on japanilainen jalkapalloilija.

Jalkapallomaajoukkue
--------------------

Miyoshi debytoi Japanin maajoukkueessa kesäkuussa 2019. Hän kuului Japanin joukkueeseen myös Copa Américassa 2019. Hän on pelannut kolme maaottelua ja tehnyt niissä kaksi maalia.

Lähteet
-------

1. ↑  National Football Teams

Japanin joukkue – Copa América 2019
1 Kawashima |
2 Sugioka |
3 Nakayama |
4 Itakura |
5 N. Ueda |
6 Watanabe |
7 Shibasaki |
8 Itō |
9 Maeda |
10 Nakajima |
11 Miyoshi |
12 Kojima |
13 A. Ueda |
14 Hara |
15 Suga |
16 Tomiyasu |
17 Matsumoto |
18 Okazaki |
19 Iwata |
20 Abe |
21 Kubo |
22 Tatsuta |
23 Ōsako |
Valmentaja Moriyasu

Japanin joukkue – Kesäolympialaiset 2020
1 Ōsako |
2 Sakai |
3 Nakayama |
4 Itakura |
5 Yoshida |
6 Endō |
7 Kubo |
8 Miyoshi |
9 Maeda |
10 Dōan |
11 Mitoma |
12 Tani |
13 Hatate |
14 Tomiyasu |
15 Hashioka |
16 Sōma |
17 Tanaka |
18 Ueda |
19 Hayashi |
20 Machida |
21 Seko |
22 Suzuki |
Valmentaja Moriyasu
**Johannes Rostamo** (s. 1980) on suomalainen sellisti, joka on toiminut vuodesta 2008 lähtien Tukholman kuninkaallisen filharmonisen orkesterin ensimmäisenä soolosellistinä.

Vierailevana soolosellistinä Rostamo on ollut muun muassa Concertgebouw-orkesterissa Amsterdamissa, Baijerin radion sinfoniaorkesterissa Münchenissä, Mahler Chamber Orchestrassa sekä Australian Chamber Orchestrassa. Vuosina 2006–2008 hän toimi Helsingborgin sinfoniaorkesterin soolosellistinä.

Rostamo on esiintynyt mm. Tukholman kuninkaallisten filharmonikkojen, Helsingborgin sinfoniaorkesterin, Turun kaupunginorkesterin ja Pori Sinfoniettan solistina, ja hän on sekä Stockholm Syndromen että Jousia Ensemblen jäsen.

Rostamo opiskeli Espoon musiikkiopistossa 1989–2000 opettajinaan Heikki Pekkarinen sekä Heikki Rautasalo, ja on sittemmin opiskellut Tukholmassa ja Oslossa opettajinaan Torleif Thedéen, Truls Mørk ja Frans Helmerson. Solistidiplomitutkinnon Rostamo suoritti Edsbergin kamarimusiikki-instituutista keväällä 2008.

Kilpailumenestys
----------------

* Turun 10. sellokilpailu 2006, 2.palkinto ja Yleisradion erikoispalkinto
* Trondheimin kansainvälinen kamarimusiikkikilpailu 2007, toinen palkinto ja yleisöpalkinto (Arctia Pianotrio)

Aiheesta muualla
----------------

* Stockholm Syndrome Ensemble

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Taiteenala Muokkaa Wikidatassa | 
* MusicBrainz

 |

 |
**Kustaa Kankaanpää** on fiktiivinen torppari ja punakaartilainen Väinö Linnan kirjasarjassa Täällä Pohjantähden alla.

Kankaanpää on toisen Pentinkulman talon, Kylä-Pentin, torppa.

Kankaanpään perheeseen kuuluu vanhempien lisäksi kaksi poikaa, Elias ja Antero. Näistä Elias on vastuuttomampi luonne, ja hänestä tuleekin kyläjuoppo, pirtutrokari ja kulkukauppias. Antero on hiljaisempi ja hiukan nahjusmainen luonne, joskin torpanlunastuspaperit tehdään lopulta hänelle kun Eliasta ei voida ajatellakaan.

Kustaa vilahtelee tarinan alkuosassa siellä täällä. Hän on hyvä työmies ja Otto Kivivuori käyttääkin häntä mielellään työmaillaan, esimerkiksi työväentaloa rakentamassa. Suvaitsevainen Kylä-Pentin isäntä, joka vuokrasi talolle tontin, sallii asian koska Kankaanpää hoitaa vuokratyönsä kunnolla.

Kustaa ja Elias liittyvät punakaartiin sisällissodan alkaessa ja joutuvat molemmat vangeiksi. Elias selviää nokkeluudellaan vaikeasta vankeusajastaan. Kustaa välttyy kuolemantuomiolta, vaikka on kuulunutkin punakaartin esikuntaan, mutta kuolee myöhemmin nälkään vankileirillä Tampereella.

Lähteet
-------

1. ↑  *Täällä Pohjantähden alla 1-2-3*, s. 589. WSOY, 2009.
2. ↑  *Täällä Pohjantähden alla 1-2-3*, s. 642.
**Turboraketti** on Heikki Kosolan kehittämä luolalentelypeli, joka julkaistiin Amigalle vuonna 1992. *Turborakettia* pelataan joystickeilla ja yhdellä koneella, jonka kuvaruutu on jaettu pelaajien kesken vaakatasossa. Peli aloitti luolalentelypelien trendin suomalaisten pelikehittäjien keskuudessa.

Turboraketista on julkaistu sekä suomen- että englanninkielinen versio. Pelistä on myös tehty epävirallinen PC-käännös nimeltä *Turbis.*

Pelaaminen
----------

Pelaajat taistelevat toisiaan vastaan aluksilla, joita työntävät eteenpäin rakettimoottorit. Aluksissa on aseistuksena sekä kevyempi sarjatuliase että raskaampi tykki, joita molempia on valittavana neljä erilaista. Laskeutumalla tukikohtaansa pelaaja voi vaihtaa aseistusta kesken pelin. Tukikohdassa voi myös ladata ammuksia ja tankata polttoainetta.

Pelissä on mahdollista ottaa käyttöön Turboranking-moodi, jolloin pisteitä saa vastustajan alusten tuhoamisen lisäksi muun muassa nopeuskilpailuja suorittamalla. Kenttiä on viisi, joista jokaisessa on vaikeustasoltaan erilainen rata nopeuskisaa varten. Alukset ovat sitä ketterämpiä mitä kevyempiä ne ovat, joten nopeuskisaa kannattaa lähteä suorittamaan mahdollisimman vähäisellä ammus- ja polttoainemäärällä. Lopulliseen Turboranking-pistepottiin vaikuttaa myös pistetasoitus pelaajien välillä sekä säästyneet alukset.

Painovoima kiskoo aluksia jatkuvasti kohti ruudun alaosaa. Sen voimakkuutta voi säätää ennen peliä. Joissakin kentissä on muitakin liikkuvuuteen vaikuttavia tekijöitä, kuten ilmavirta tai neste, johon alus voi kyllä sukeltaa, mutta jossa se etenee hitaasti. Seiniin tai toisiinsa törmätessään alukset tuhoutuvat kertarysäyksellä.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Kuorikoski, Juho: *Sinivalkoinen pelikirja*, s. 51. Fobos, 2014.

Aiheesta muualla
----------------

* Fanisivusto
* Peliarvostelu MobyGames-sivustolla (Arkistoitu – Internet Archive)
* Pelin PC-versio *Turbis* (Arkistoitu – Internet Archive)
* All Turboraketti level maps
**Juvanruukki** oli Karjalan kannaksella Kuolemajärven pitäjän Juvajärveltä laskevan Juvajoen kosken rannalla vuosina 1687–1704 toiminut manufaktuuripaja.

Ruukin perusti Johan Thorwöste joka omisti Uudellamaalla sijainneet ruotsalaista vuorimalmia käyttäneet Antskogin ja Fiskarsin rautaruukit. Thorwöste sai 1687 Ruotsin vuorikollegiolta luvan perustaa Juvan kylään ruukin johon kuului kankirautapaja ja nippuvasarapaja ahjoineen. Pajojen voimanlähteenä oli koskeen sijoitettu vesiratas. Thorwöste siirsi Juvanruukille kaksi kankivasaraa Fiskarsin ruukilta. Vuonna 1689 hän sai luvan perustaa myös rautalevyjä takoneen peltivasarapajan. Ruukki toimitti 1690-luvulla rautalevyjä, nauloja ja hevosenkenkiä muun muassa Narvan, Pähkinälinnan ja Käkisalmen rajalinnoituksiin. Ruukin käyttämä harkkorauta tuotiin laivoilla Fiskarsin masuunilta ja valmiit rautatuotteet vietiin laivoilla ostajille. Ruukilla oli oma satama Kyrönniemen itärannalla ja Thorwöste rakennutti Koivistolla laivoja ruukkia varten. Ruukille muutti työväkeä Ruotsista ja heidän joukossaan oli myös Belgiasta alun perin tulleita valloneja. Vuonna 1694 ruukkiyhteisössä asui 77 työntekijää ja heidän perheenjäsentään.

Suuren Pohjan sodan alettua vuonna 1700 venäläiset valtasivat toukokuussa 1703 Nevajoen suistossa sijainneen Nevanlinnan rajalinnoituksen minkä jälkeen Thorwöste ja suurin osa ruukin työväestä pakeni Ruotsiin. Venäläinen kasakkaosasto hyökkäsi 4. helmikuuta 1704 Juvanruukille, ryösti kaikki ruukin rautavarastot ja poltti rakennukset. Hyökkäyksessä kuoli useita ruukkilaisia heidän joukossaan ilmeisesti myös ruukin asioita hoitamaan jäänyt Thorwösten vanhin poika Lorenz.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Kauko Puustinen : Karjalan kannaksen historialliset ruukit, Geologi 64/2012 (Arkistoitu – Internet Archive)
**Standard Ten** on monien eri Standard-autojen mallinimi vuosina 1906–1960. Nimi *Ten* viittaa verohevosvoimiin. Kaikkien mallien valmistaja oli brittiläinen autonvalmistaja Standard Motor Company.

1954–60 Ten
-----------

Standard Ten
Standard Ten
Suomessa tunnetuin on viimeisin Ten-malli, jota tuotiin myös Suomeen. Tätä Standard Ten -mallia valmistettiin vuosina 1954–1960 kaikkiaan 172 500 kappaletta. Pienestä koosta huolimatta ovia on neljä.

Tenin loistomalli on Standard Pennant. Moottori on sama, mutta varustelu on Pennantissa parempi. Kummankin mallin erikoisuus on alaslaskettava takaistuimen selkänoja - 1950-luvulla tämä oli uutuus.[1]

Moottori on nestejäähdytteinen 4-tahtinen 4-sylinterinen 948 cm³ rivimoottori, teholtaan 24 kW /4500 r/min (DIN, 33 hv, epätarkka SAE-bruttoteho 27 kW), vääntömomentti 62,8 Nm /2400 r/min.

Ten on takavetoinen. Vaihteita on neljä. Lisävarusteena oli saatavissa ylivaihde, joka toimii kolmen vaihteen kanssa eli tällöin vaihteita on jopa seitsemän.[2]

Autolehden koeajossa Standard Ten kiihtyi 0-50 km/t 8,6 sekunnissa, 0-80 km/t 21,6 sekunnissa ja 0-100 km/t 46,3 sekunnissa. Suorituskyky on heikko.[2]

Jarrut ovat tehokkaat.[2]

Standard-autoja toi Suomeen Korpivaara Oy. Standard Ten maksoi 700 000 markkaa vuonna 1959. Ylimääräisestä tilapäisestä autontuontiverosta johtuen Standard Ten maksoi edellisenä vuonna 1958 enemmän eli 787 000 markkaa.

Tenistä on myös farmariversio Standard Ten Companion.

Mitat
-----

|  |  |
| --- | --- |
| **Pituus** | 3683 mm |
| **Leveys** | 1473 mm |
| **Korkeus** | 1524 mm |
| **Akseliväli** | 2134 mm |
| **Raideleveys** (edessä / takana) | 1232 / 1232 mm |
| **Tyhjäpaino** | 770 kg |

Lähteet
-------

1. ↑  Tekniikan Maailma 12/1957, sivu 38
2. 1 2 3  Tekniikan Maailma 3/1958, koeajo
**Kauppaseuran talo** oli arkkitehti August Krookin suunnittelema kaksikerroksinen jugendtalo, joka sijaitsi Tampereella Laukontorin ja Kirkkokadun kulmassa (Laukontori 4). Krook suunnitteli rakennuksen Tampereen Kauppaseuran käyttöön, ja se valmistui kesällä 1905. Rakennuksessa sijaitsi seuran kerhohuoneisto ja ravintola. Alakerrassa toimi kauppahalli.

Arkkitehtuuri
-------------

Talon alaosa oli tehty graniitilla verhotusta tiilestä. Yläosa oli hirsirakenteinen. Talon huomiota herättävä piirre oli kokoussaliin liittynyt linnamainen torni, jossa on nähty yhtymäkohtia vanhoihin puukirkkoihin. Rakennuksessa oli myös laaja, kevytrakenteinen parveke. Ikkunat ja ovet olivat erikokoisia ja -muotoisia, ja myös katon muodossa oli vaihtelua.

Sisällä oli avara, pirttimäinen sali, jossa oli parvi ja vuolukivestä valmistettu avotakka. Salin kattoa koristi tähtitaivasta kuvannut maalaus. Tähtien kohdalle oli asennettu pienet sähkövalot. *Tampereen Sanomien* mukaan kyseessä oli "epäilemättä hauskin seurustelusali kaupungissamme".

Kauppaseuran talo oli Krookin uniikki luomus; se ei muistuttanut lainkaan hänen toista saman ajanjakson suunnittelutyötään, J. Blomin tukku- ja vähittäiskauppahuonetta (1904).

Korjaukset ja purkaminen
------------------------

Vuosikymmenien kuluessa erityisesti rakennuksen katto pääsi huonoon kuntoon, ja se vaati jatkuvaa remontointia. Taloa kunnostettiin useaan otteeseen 1930- ja 1940-luvuilla. Korjaustöistä huolimatta osa tiilikatosta romahti alas uudenvuodenyönä 1949. Vauriot korjattiin, mutta talon tulevaisuudesta alettiin käydä kauppaseurassa keskustelua. Osa jäsenistä oli sitä mieltä, että vanha rakennus oli tullut tiensä päähän ja että se tuli purkaa. Toiset taas olivat kiintyneet taloon ja puolsivat sen perusteellista kunnostusta. Lopulta seura päätti hävittää vanhan rakennuksen ja teettää sen tilalle uuden. Krookin rakennus purettiin 1956. Seuraavana vuonna samalle tontille valmistui nykyinen, moderni Kauppaseuran talo, jonka on suunnitellut Jaakko Tähtinen.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Liuttunen, Antti: *Kadonneet kaunottaret: Tampereen rakennushistoriaa*, s. 246. Tampere: Tampereen museot, 2018. ISBN 978-951-609-935-7.
2. ↑  Wacklin, Matti: *Laukonlinna*, s. 194–195, 200. Tampere: Pro Laukonlinna -yhdistys, 2018. ISBN 978-952-94-0941-9.
3. ↑  Kivinen, Paula: *Tampereen jugend: Arkkitehtuuri–taideteollisuus*, s. 25. Helsinki: Otava, 1982. ISBN 951-1-06941-1.
4. ↑  Wacklin 2018, s. 195.
5. ↑  Kivinen 1982, s. 24–25.
6. ↑  Liuttunen 2018, s. 66, 227.
7. ↑  Wacklin 2018, s. 195, 199–200.
**HMAS AE1** oli Australian kuninkaallisen laivaston E-luokan sukellusvene.

Valmistus
---------

*Pääartikkeli: E-luokka (sukellusvene)*
Alus tilattiin Barrow-in-Furnessista Vickers Limitediltä, missä köli laskettiin 14. marraskuuta 1911. Alus laskettiin vesille 22. toukokuuta 1913 ja valmistui 22. helmikuuta 1914. Australian laivasto otti 28. helmikuuta aluksen palvelukseen ensimmäisenä päällikkönään T. F. Besant.

Palvelus
--------

Alus saapui 24. toukokuuta Sydneyyn matkattuaan Britteinsaarilta sisaraluksensa *HMAS AE2* kanssa. Aluksen miehistö koostui Britannian kuninkaallisen laivaston upseereista, ja miehistönä oli sekä australialaisia että brittejä.

Ensimmäisen maailmansodan alkaessa alus liitettiin laivasto-osastoon, jonka tehtävänä oli vallata Saksan keisarikunnan Tyynenmeren siirtomaat. Se osallistui Saksan Uuden-Guinean miehittämiseen, jolloin Rabaul pakotettiin antautumaan 13. syyskuuta. Seuraavana päivänä aluksesta tehtiin viimeinen havainto sen ollessa partiomatkalla *HMAS Parramattan* kanssa.

Aluksen mukana katosi kolme upseeria ja 32 miehistönjäsentä. Se oli Australian laivaston ensimmäinen merellä tuhoutunut sotalaiva. Alus löytyi joulukuussa 2017 Papua-Uuden-Guinean rannikolta Duke of York Islands -saariryhmän läheltä.

Lähteet
-------

* Gardiner, Robert (toim.): *Conway’s All the World’s Fighting Ships 1922–1946*. Lontoo: Conway Maritime Press, 1987. ISBN 0-85177-146-7. (englanniksi)

### Viitteet

1. 1 2 3  HMAS AE1 (Internet Archive) Royal Australian Navy. Viitattu 21.10.2016. (englanniksi)
2. ↑
**Kauppatapa** on liiketoiminnassa käytössä oleva ja ajan myötä vakiintunut menettelytapa, jota pidetään kohtuullisena ja tarkoituksenmukaisena sekä oikeusjärjestyksen mukaisena. Kauppatapa on liike-elämän piirissä noudatettavaa tapaoikeutta. Sen synonyymeja ovat liiketapa sekä vanhahtavat nimitykset kauppiastapa, (kauppa)usanssi ja (kauppa)kutyymi. Kauppatavat täydentävät lainsäädäntöä ja niitä noudatetaan, kun sovitaan tavaran laadusta, määrästä, pakkauksesta, hinnasta, maksutavasta , toimitusajasta ja toimitustavasta. Kauppatapa voi syrjäyttää tahdonvaltaiset oikeussäännökset, mutta ei pakottavia oikeussäännöksiä.

Jotkin kauppatavat ovat peräisin 1500-luvulta, mutta useimmat on luotu vasta 1900-luvulla. Kansainvälinen kauppakamari ja kansalliset toimielimet, kuten Suomessa Keskuskauppakamari, rekisteröivät, tulkitsevat ja vahvistavat kaupan menettelytapoja. Kauppatavan vahvistaminen on toimenpide, jolla sen olemassaolo ja vakiintuneisuus todetaan sellaiseksi, että sitä voidaan pitää velvoittavana. Kauppatapalausuntoja antavat kauppakamarit ja Keskuskauppakamarin liiketapalautakunta, joka ylläpitää rekisteriä annetuista lausunnoista.

Kaupankäynnissä on lähtökohtana vallitseva kauppatapa ja vain poikkeuksellinen menettely on mainittava sopimuksessa. Kauppatapa ei välttämättä ole kohtuullisin ja tarkoituksenmukaisin menettelytapa, mutta se ei kuitenkaan saa olla kohtuuton ja epätarkoituksenmukainen. Tyypillisimmät kauppatavat liittyvät tavaroiden kauppaan, jossa niistä käytetään vakiintuneita toimituslausekkeita ja lyhenteitä.

Hyvä liiketapa
--------------

Hyvä liiketapa on tunnollisen ja rehellisen elinkeinonharjoittajan tai yrityksen taloudellisessa toiminnassa noudattama hyvä tapa, jonka asiakkaat ja kilpailijat hyväksyvät. Liiketoimi saattaa olla hyvän liiketavan vastainen, vaikka se ei ole aiheuttanut kenellekään konkreettista vahinkoa. Käsite on keskeisessä asemassa arvioitaessa vilpillistä kilpailua, josta on säädetty laki sopimattomasta menettelystä elinkeinotoiminnassa (1061/1978). Lainsäädännössä ei määritellä hyvää liiketapaa yksiselitteisesti, vaan tulkinta-apua on etsittävä elinkeinoelämän itsesääntelystä. Itsesääntelyn muotoja ovat muun muassa Kansainvälisen kauppakamarin hyväksymät säännöt, kuten mainonnan kansainväliset perussäännöt, ja Keskuskauppakamarin liiketapalautakunnan lausunnot. Viime kädessä hyvää liiketapaa tulkitsee tuomioistuin, varsinkin markkinatuomioistuin.

Hyvän liiketavan perusta on elinkeinoelämän yleisesti hyväksytyissä toimintatavoissa, eikä niinkään lainsäädännössä, joka ei sisällä säännöksiä uusien markkinointikeinojen aikaansaamista tilanteista. Lisäksi arvostusten muuttuminen saattaa tehdä aiemmin hyväksytystä toimesta hyvän liiketavan vastaisen tai aiemmin vailla hyväksyntää olleesta toimesta hyväksytyn.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Spectrum, WSOY 1976
2. 1 2 3  Uusi tietosanakirja, Tietosanakirja oy 1960–1966
3. 1 2  *Encyclopædia iuridica fennica,* Suomalainen lakimiesyhdistys 1994–1999, ISBN 951-855-135-9, osa I palstat 184–185.
**Polykystinen maksatauti** on yleensä perinnöllinen sairaus, jossa maksassa tavataan lukuisia erikokoisia kystia (maksakysta). Sairauteen liittyy useiden epämuodostuneiden sappiteiden kasvu. Sairaudella on yhteys synnynnäiseen maksafibroosiin ja polykystiseen munuaistautiin. Polykystinen maksatauti on harvinaisempi ja lievempi kuin munuaisten sairaus.

Taipumus useiden kystien kehittymiseen on todennäköisesti olemassa jo syntyessä, mutta kystat yleensä suurenevat ja aiheuttavat ongelmia vasta aikuisiällä. Kystat voivat kasvaa jopa 10-senttisiksi. Maksa voi laajentua huomattavasti. Sairauden ei kuitenkaan katsota lyhentävän odotettavissa olevaa elinaikaa.

Kystien määrä ja kasvu liittyy mahdollisesti estrogeenitasoon, joten naisilla ongelma on pahempi. Useimmat potilaat diagnosoidaan neli- tai viisikymppisinä. Sairauteen ei aina liity selkeitä oireita, mutta turvonnut, kivulias vatsa ja hepatomegalia ovat tyypillisiä. Monesti sairaus havaitaan täysin sattumalta tai munuaissairauden toteamisen yhteydessä. Useimmilla polykystistä munuaistautia potevista on myös maksasairaus.

Kystat eivät yleensä vaadi hoitoa, mutta harvinaisissa, elämänlaatua suuresti heikentävissä tapauksissa jopa maksansiirto saattaa tulla kyseeseen.

Joissain tapauksissa polykystinen maksatauti näyttäisi ilmenevän satunnaisesti.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  British Liver Trust: Polycystic liver disease (PLD) (Arkistoitu – Internet Archive)
2. ↑  National Organization for Rare Disorders (Arkistoitu – Internet Archive)
Koristeellinen alttari.
**Kustaa Vaasan kirkko** (ruots. *Gustaf Vasa kyrka*) on seurakuntakirkko Tukholman Vasastanin kaupunginosassa Odengatanin ja Karlbergsvägenin väliseen kiilaan jäävässä korttelissa, Odenplan-aukion länsilaidalla.

Arkkitehti Agi Lindegrenin suunnittelema kirkko rakennettiin vuosina 1898–1906. Se edustaa uusbarokkia ja sen esikuvaksi on mainittu Torinon La Superga -kirkko. Pohjakaava on kreikkalaisen ristin muotoinen. Alttarin ympärillä oleva veistosryhmä Burchard Prechtin vuosina 1725–1731 tekemä; se sijaitsi alun perin Uppsalan tuomiokirkossa, mutta siirrettiin sieltä pois kunnostustöiden yhteydessä 1890. Kupolin kattomaalaukset ovat taidemaalari Vicke Andrénin työtä. Kustaa Vaasan kirkko vihittiin käyttöön 10. kesäkuuta 1906. Seurakunta lohkaistiin Aadolf Fredrikin kirkon seurakunnasta.

Kirkossa on 1 200 istumapaikkaa. Kupolin torni on 60 metriä korkea.

Kustaa Vaasan kirkon yhteyteen rakennettiin 1923–1924 Ruotsin ensimmäinen kolumbaario, jonka ovat suunnitelleet Gustaf Lindgren ja Gustaf Sällström.

Lähteet
-------

1. 1 2  Fredric Bedoire: *Stockholms byggnader: Arkitektur och stadsbild*, s. 149. Norstedts, Tukholma 2012.
2. 1 2  Gustaf Vasa kyrka (ruotsiksi) Gustaf Vasa församling. Viitattu 20.9.2014.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Kustaa Vaasan kirkko** Wikimedia Commonsissa

* Gustaf Vasa församling (ruotsiksi)
**Alfred Ilmari Kunnas** (2. kesäkuuta 1902 Joutseno – 13. joulukuuta 1957) oli suomalainen eversti.

Hänen vanhempansa olivat rovasti Kustaa Alfred Kunnas ja Bernet Svensson. Hänen puolisonsa oli Lyyli Helvi Pekonen.

Kunnas osallistui Vapaussotaan Karjalan Armeijakunnan 3.rykmentin riveissä. Hän paveli varusmiehenä Polkupyöräpataljoona 3:ssa ja opiskeli vuosina 1923–1925 Kadettikoulun 6. kadettikurssilla. Tämän jälkeen hän palveli nuorempana upseerina, komppanianpäällikkönä ja yleisesikuntaupseerina PPP3:ssa sekä Jääkäripataljoona 3:ssa vuosina 1925–1939. Hän suoritti jalkaväen kapteenikurssin vuonna 1938.

Talvisodassa Kunnas toimi Muolaan Ryhmän esikuntapäällikkönä ja JP3:n komentajana. Välirauhan aikana hän toimi Pohjanmaan Suojeluskuntapiirin esikunnassa järjestelytoimiston päällikkönä. Jatkosodassa Kunnas toimi Kevyt osasto 3:n komentajana.

Sodan jälkeen Kunnas toimi 1944 Lounais Hämeen Suojeluskuntapiirin komentajana, Hämeenlinnan sotilaspiirin esikunnan järjestelytoimiston päällikkönä 1945–1947 ja 1947–1955 sotilaspiirin päällikkönä. Vuonna 1955 hän toimi 3.Prikaatin komentajana huhtikuun 1. päivästä syyskuun puoleen väliin. Tämän jälkeen hän toimi vielä Turun pohjoisen sotilaspiirin päällikkönä vuoteen 1957.

Luottamustehtävät
-----------------

* Kemi-Rovaniemen kadettipiirin varapuheenjohtaja 1940–41
* Hämeenlinnan kadettipiirin puheenjohtaja 1946–53

Ylennykset
----------

* Vänrikki 1925
* Luutnantti 1927
* Kapteeni 1932
* Majuri 1940
* Everstiluutnantti 1944
* Eversti 1955

Kunniamerkit
------------

* Suomen Vapaudenristin 4.lk ritarimerkki miekkojen kera
* Suomen Vapaudenristin 3.lk ritarimerkki miekkojen kera
* Suomen Vapaudenristin 2.lk ritarimerkki miekkojen kera
* Suomen Valkoisen Ruusun ritarimerkki
* Suojeluskuntain ansioristi
* Talvisodan muistomitali
* Jatkosodan muistomitali
* 2.luokan Rautaristi

Lähteet
-------

1. ↑  *Kadettiupseerit 1920–1985*, s. 388. Kadettikunta r.y. 1985. ISBN 951-99690-4-7.
**Kauppasota** on kahden tai useamman valtion välinen konflikti, jossa valtiot korottavat toistensa tuotteiden tuontitariffeja tai asettavat tuonnille joitain muita rajoituksia.

Kauppasota voi alkaa kun yksi valtio katsoo toisen valtion harjoittavan epäreiluja kauppakäytäntöjä. Kauppasodan perusteena on usein valtion protektionistinen pyrkimys suojella kotimaisia yrityksiä ja työpaikkoja ulkomaiselta kilpailulta. Kauppasodalla pyritään myös korjaamaan kauppavajetta.

Protektionismin kannattajien mukaan kauppasota voi hyödyttää kotimaista tuotantoa ja tuoda työpaikkoja. Sen avulla voidaan myös painostaa epäreilusti tai epäeettisesti toimiva valtio ruotuun. Toisaalta kauppasodan seurauksena voi olla tiettyjen tuontituotteiden hintojen nousu tai niiden puute. Kauppasota saattaa myös aiheuttaa inflaatiota, vahingoittaa maan omia yrityksiä ja valtiontaloutta sekä vahingoittaa ulkomaansuhteita.

Kauppasodilla on pitkä historia. Siirtomaavallat kävivät kauppasotia jo 1600-luvulta alkaen. Britannia kävi 1800-luvulla Kiinaa vastaan niin sanottuja oopiumisotia. Myös Yhdysvallat on käynyt kauppasotia, viimeksi Kiinaa vastaan presidentti Trumpin kaudella.

Lähteet
-------

1. 1 2  trade war *Business Dictionary*.  Arkistoitu 21.6.2018. Viitattu 21.9.2019.
2. 1 2 3 4  James Chen: Trade War *Investopedia*.  21.8.2019. Viitattu 21.9.2019.
| "Give It All"Rise Against |
| --- |
| Singlen "Give It All" kansikuva |
| Singlen tiedot |
|  Albumilta | *Siren Song of the Counter Culture* |
|  Äänitetty  | Vancouver, Brittiläinen Kolumbia, Kanada |
|  Julkaistu | lokakuu 2004 |
|  Tyylilaji | punk rock, hardcore punk |
|  Kesto | 02.50 |
|  Levy-yhtiö | Geffen |
| Rise Against muut singlet |
| "Like the Angel"2003 | "Give It All"2004 | "Swing Life Away"2005 |

**Give It All** on punk rock-yhtye Rise Againstin julkaisema kappale vuodelta 2004. Se julkaistiin yhtyeen kolmannen albumin, Siren Song of the Counter Culturen, ensimmäisenä singlenä. Kappaleesta kuitenkin julkaistiin jo aiemmin samana vuonna hieman Siren Song of the Counter Culturen kappaleesta poikennut versio Yhdysvaltain silloista presidenttiä George W. Bushia kritisoineella kokoelma-albumilla Rock Against Bush, Vol. 1.

Musiikkivideo
-------------

Give It Allin musiikkivideon ohjasi James Cox ja tuotti Justin Cronkite. Videossa bändi soittaa kappaletta Chicagon metrossa samalla kun ryhmä naamioituneita toimistotyöntekijöitä lähtee yöllä ulos tekemään erilaisia asioita, muun muassa vaihtamaan rauhanomaisia yhdysvaltalaisia sotilaita esittävän videon sotavideoon, liimaamaan eläintarhan häkkeihin "olen viettänyt koko elämäni häkissä" -tarroja ja kirjoittamaan McDonald'sin Big Mac -mainostauluun tekstin "42 grammaa sydänkohtausta". Tämän jälkeen toimistotyöntekijät vaihtavat päälleen normaalit puvut ja menevät töihin. Videon lopuksi yksi työntekijöistä liimaa pomonsa toimiston oveen samanlaisen tarran joita he liimasivat eläintarhaan.

Aiheesta muualla
----------------

* Give It All -musiikkivideo Youtube (englanniksi)

Rise Against

| 
* Tim McIlrath
* Joe Principe
* Zach Blair
* Brandon Barnes

 |
| --- |

|  |  |
| --- | --- |
| Studioalbumit | 
* The Unraveling
* Revolutions per Minute
* Siren Song of the Counter Culture
* The Sufferer & the Witness
* Appeal to Reason
* Endgame
* The Black Market
* Wolves
* Nowhere Generation

 |
| EP:t | 
* Transistor Revolt
* This Is Noise

 |
| DVD:t | 
* Generation Lost
* Another Station: Another Mile

 |
| Singlet | 
* "Give It All"
* "Swing Life Away"
* "Life Less Frightening"
* "Paper Wings"
* "Ready to Fall"
* "Prayer of the Refugee"
* "The Good Left Undone"
* "Re-Education (Through Labor)"
* "Audience of One"
* "Grammatizator" / "Voice of Dissent"
* "Savior"
* "Help Is on the Way"
* "Make It Stop (September's Children)"

 |

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
**Valko-Venäjän korkein oikeus** (valkoven. Вярхоўны суд Рэспублікі Беларусь, *Vjarhouny syd Respubliki Belarus*, ven. Верховный суд Республики Беларусь, *Verhovnyi syd Respubliki Belarus*) on Valko-Venäjän yleisten tuomioistuimien kolmas oikeusaste eli ylin taso. Lisäksi korkein oikeus valvoo maan oikeudenkäyntejä ja yleisten oikeuksien juridista toimintaa. Valko-Venäjän korkeimman oikeuden toimitilat sijaitsevat maan pääkaupungissa Minskissä osoitteessa ulitsa Lenina 28, 220030 Minsk.

Korkeimpaan oikeuteen kuuluvat korkeimman oikeuden presidentti, 1. varapresidentti ja muut varapresidentit sekä korkemman oikeuden jäsenet. Toiminnallisesti se jakautuu siviiliasioiden, rikosasioiden, sotilasasioiden, patenttiasioiden tuomarikuntiin, puhemiehistöön (presidium) ja itse korkeimpaan oikeuteen.

Valko-Venäjän korkeimman oikeuden ohella yleisiä tuomioistuimia ovat keskitason alueelliset (ja Minskin kaupungin) yleiset oikeusistuimet sekä alimmalla oikeusasteella piirien ja kaupunkien oikeusistuimet. Tämän lisäksi yleisiin oikeuksiin kuuluvat sotaoikeudet.

Marraskuussa 2013 uutisoitiin valmisteilla olevista tuomioistuinlaitosta koskevista laki- ja organisaatiomuutoksista. Aiempaa tuomioistuinlaitoksen kolmijakoa eri aiheisiin keskittyviin tuomioistuimiin suunniteltiin muutettavan niin, että kolmiasteiset taloustuomioistuimet yhdistettäisiin yleisiin tuomioistuimiin. Tällöin Valko-Venäjän korkeimaan oikeuteen yhdistettäisiin nykyinen *Valko-Venäjän korkein talousoikeus*. Muutos vaatisi ainakin paikoin Valko-Venäjän perustuslain muuttamista, joka voitaisiin toteuttaa kansanäänestyksen kautta. Muutoksen tarpeellisuutta on perusteltu tuomioistuinlaitoksen rakenteen yhtenäistämisellä tulliunionin muiden valtioiden tuomioistuinrakenteen kanssa.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Sudebnaja sistema Respubliki Belarus Valko-Venäjän kansallinen juridinen tietokeskus, pravo.by. Viitattu 23.11.2013. (venäjäksi)
2. 1 2  The court system in Belarus Valko-Venäjän tasavallan virallinen sivusto, belarus.by.  Arkistoitu 3.12.2013. Viitattu 23.11.2013. (englanniksi)
3. ↑  Prijem graždan Valko-Venäjän korkein oikeus, supcourt.by.  Arkistoitu 14.1.2013. Viitattu 23.11.2013. (venäjäksi)
4. ↑  Lukashenka prepares a new «referendum»  20.11.2013. charter97.org. Viitattu 24.11.2013. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Verhovnyi syd Respubliki Belarus (kotisivut) (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi) (supcourt.by)
* Legal system (of the republic of Belarus) (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi) (law.by)
* Courts and cases in Belarus (Yleisten oikeusistuimien luettelo) (englanniksi) (lexadin.nl)
* The Supreme Court of the Republic of Belarus has decided: death (11/2011) (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi) (humanrightshouse.org)
**Ilmari Karppanen** (21. maaliskuuta 1918 Sakkola – 23. toukokuuta 2007) oli suomalainen kymmenottelija. Hän edusti Helsingin Kisa-Veikkoja, Oriveden Ponnistusta, Tampereen Pyrintöä ja vuodesta 1948 Urjalan Urheilijoita.

Karppanen voitti kymmenottelun Suomen-mestaruuden Seinäjoella 1946 pistein 5757. Hän saavutti samassa lajissa SM-hopeaa 1945. Hän otteli ennätyspisteensä 5878 Mäntässä 1946.

Karppanen kuului Lontoon olympiavalmennusryhmään, mutta joutui imusuonen tulehduksen vuoksi jäämään pois olympialaisista. Kuulantyönnössä hän oli vain kerran piirinmestari, sillä usein "kantona kaskessa" oli Sulo Bärlund, joka oli Suomen parhaita työntäjiä. Karppanen oli aktiivisesti mukana nuorisoseuratyössä ja kuului 15 vuotta Urjalan Urheilijoiden johtokuntaan. Karppanen oli ammatiltaan Urjalassa asunut maanviljelijä.

Lähteet
-------

1. ↑  Urjalan seurakunta, Karppanen Ilmari, Urjalan hautausmaa, osasto 16, viitattu 3.5.2022
2. 1 2 3  Urheilumme Kasvot Osa 2, Karppanen, Ilmari, sivu 1357, vastaavat toimittajat Risto Rantala, Markku Siukonen, Seppo Tukiainen, Oy Scandia Kirjat Ab, Keuruu 1974
3. 1 2  Ilmari Karppanen Tilastopaja (vaatii kirjautumisen, maksullinen palvelu).
**Rakkomarjakasvit** (Hernandiaceae) on siemenkasviheimo koppisiemenisten Laurales-lahkossa. Lähin sukulaisheimo on laakerikasvit (Lauraceae).

Tuntomerkit
-----------

Rakkomarjakasvit käsittää puu- ja liaanilajeja, joiden nivelten sisärakenteessa näkyy yksi lehtiaukko keskuslieriössä ja siitä lähtevät 3–9 johtojännettä, jotka kulkevat lehteen. Lehdet ovat enemmän tai vähemmän kourasuonisia. Kukat ovat hyvin vaihtelevia, tavallisesti neli- tai viisilukuisia, harvoin kolmilukuisia. Kehälehtiä on kolmesta kymmeneen, heteitä tavallisesti kolmesta viiteen, harvoin kuusi tai seitsemän. Kukassa on tavallisesti mesiäinen. Sikiäin on kehänalainen, luotti kilpimäinen. Hedelmä on kuiva, joskus samara.

Heimo on kooltaan pieni, mutta jo kasvullisilta osiltaan melkoisen monimuotoinen. Rakkomarjat (*Hernandia*) ovat puita, *Illigera*-lajit kiipeileviä köynnöksiä, joiden lehdet ovat sormilehdykkäisiä; ruodit toimivat kiipeilyeliminä ja kiertyvät tuen ympärille; vaikutelma muistuttaa yksisirkkaisia jamsseja (*Dioscorea*). *Sparattanthelium*-suvun lajit ovat myös köynnöksiä, mutta ne kiipeilevät varsissa olevien koukkujen avulla.

Levinneisyys
------------

Heimo on levinnyt tropiikkiin.

Luokittelu
----------

Heimossa on viisi sukua ja 55 lajia kahteen alaheimoon kuuluvina:

1. **Hernandioideae** Miquel. Puita, joskus lehtiruotien avulla kiipeileviä köynnöksiä; lehden päällysketossa erityskarvoja; kasvit kukkivat siten, että yksien kukkien ollessa hedevaiheessa toiset ovat emivaiheessa, jonka jälkeen tilanne vaihtuu päinvastaiseksi (heterodikogamia); kukinto on röyhymäinen; ponnet avautuvat läpillä; hedelmävaiheessa kukan tukilehdet tavallisesti laajentuneita. Sukuja kolme, lajeja 44 tropiikissa, erityisesti Madagaskarilla ja Etelä-Aasiassa.

2. **Gyrocarpoideae** J. H. Balfour. Litokysti-soluja esiintyy; kukinto kaksihaarainen viuhko; kukat hyvin pieniä; kehä yksikiehkurainen. Sukuja kaksi, lajeja kymmenen tropiikissa, erityisesti Amerikassa.

Heimoon kuuluvat suvut *Gyrocarpus*, *Hernandia*, *Illigera* ja *Sparattanthelium*.

Kuvia
-----

* Hernandia moerenhoutiana*Hernandia moerenhoutiana*
* Gyrocarpus americanus -lajin hedelmiä*Gyrocarpus americanus* -lajin hedelmiä
* Illigera pulchra*Illigera pulchra*
* Sparattanthelium botocudorum*Sparattanthelium botocudorum*

Lähteet
-------

* Stevens, P. F. (2001 onwards). Angiosperm Phylogeny Website. Version 12, July 2012 [and more or less continuously updated since]. .

### Viitteet

1. 1 2 3 4 5 6 7  Stevens 2001–, Viitattu 26.1.2015
2. ↑


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Taksonitunnisteet | 
* Wikidata: Q131310
* Wikispecies: Hernandiaceae
* APNI: 54579
* ATRF: Hernandiaceae
* CoL: 62558
* EoL: 4307
* EPPO: 1HERF
* FloraBase: 22818
* FoAO2: Hernandiaceae
* FoC: 10407
* Fossilworks: 55390
* GBIF: 2495
* GRIN: 529
* iNaturalist: 71534
* IPNI: 77126704-1
* IRMNG: 113259
* ITIS: 18214
* NCBI: 22009
* Open Tree of Life: 1072514
* POWO: urn:lsid:ipni.org:names:77126704-1
* Tropicos: 42000017
* uBio: 4960731
* Watson & Dallwitz: hernandi
* WFO: wfo-7000000278

 |

 |
Polykystiset munuaiset.
**Polykystinen munuaistauti** on perinnöllinen munuaissairaus.

Autosomaalinen dominantti muoto
-------------------------------

Autosomaalinen dominantti muoto (ADPKD) on maailman yleisin periytyvä munuaistauti; yksi vastasyntynyt 400–1 000:ta kohden kärsii siitä. Sairastuneiden munuaisissa esiintyy rakkuloita, kystia, joiden ilmaantumisikä vaihtelee. Sairaus voi jo varhain aiheuttaa verenpaineen kohoamisen. Sairauteen voi myöhemmin liittyä vatsa- tai kylkikipuja, hematuriaa ja pyuriaa. Siihen liittyy iän karttuessa kasvava virtsatietulehdusten ja kystien tulehtumisen vaara. Munuaissyöpävaaraa se ei kasvata, mutta munuaissyöpään sairastuneilla ADPKD-potilailla syöpä esiintyy muita todennäköisemmin kummassakin munuaisessa.

Kystia voi esiintyä myös maksan, haiman ja munasarjojen alueilla. Tautia sairastavilla aikuisilla voi esiintyä sydänläppien poikkeavuuksia ja aivoverisuonten laajentumia. Sairaus voi johtaa vakavaan munuaisten vajaatoimintaan. Se voidaan kuitenkin parantaa munuaisensiirrolla; tauti ei iske uuteen munuaiseen.

Autosomaalinen resessiivinen muoto
----------------------------------

Autosomissa resessiivisesti periytyvä muoto on harvinaisempi. Sen saa yksi 10 000–40 000 vastasyntyneestä. Tyypillisesti sairaus ilmenee jo heti syntymän jälkeen tai varhaislapsuudessa. Siihen liittyy myös maksasairaus ja tavallisesti verenpaineongelmia. Osa potilaista tarvitsee jopa maksansiirron. Vastasyntyneillä potilailla voi ilmetä vakavia hengitysvaikeuksia. Sairauteen liittyy usein huomattavaa kuolleisuutta ensimmäisen elinkuukauden aikana; jos lapsi ei menehdy vastasyntyneenä, on hänellä kuitenkin hyvät selviytymismahdollisuudet. Munuaisensiirron jälkeen tämäkään sairaus ei iske uuteen munuaiseen.

Muut rakkulataudit
------------------

On olemassa myös muunlaisia munuaisten rakkulatauteja. Kystat voivat olla hankittujakin. Pitkäaikaisten dialyysipotilaiden munuaisiin kehittyy monesti useita kystia. Niitä on kolmella neljästä yli kolme vuotta dialyysihoitoa saaneesta potilaasta. Potilaille, joilla on hankittuja munuaiskystia, kehittyy myös muita useammin munuaiskasvaimia. Dialyysipotilaiden munuaissyöpävaara onkin kasvanut.

Katso myös
----------

* Polykystinen maksatauti

Lähteet
-------

1. ↑  Autosomal Dominant Polycystic Kidney Disease (ADPKD)
2. ↑   (Arkistoitu – Internet Archive)
3. ↑  Munuaisten rakkulataudit (Arkistoitu – Internet Archive)

* Munuais- ja maksaliitto ry: Polykystiset munuaistaudit (Arkistoitu – Internet Archive)
**Muhtar Omarhanuly Äwezov** (kaz. Мұхтар Омарханұлы Әуезов, ven. Мухта́р Омарха́нович Ауэ́зов, *Muhtar Omarhanovitš Auezov*; 28. syyskuuta 1897, entisen Semipalatinskin kihlakunnan Tšingistau, nykyinen Kazakstan – 27. kesäkuuta 1961 Moskova) oli kazakinkielinen neuvostokirjailija ja kirjallisuudentutkija.

Muhtar Äwezov valmistui vuonna 1928 Leningradin yliopistosta ja suoritti jatko-opintoja Keski-Aasian yliopistossa Taškentissa. Vuonna 1946 hänet nimitettiin Kazakstanin tiedeakatemian akateemikoksi.

Kirjailijan ensimmäinen teos, kansanperinteeseen perustuva tragedia *Eŋlik-Kebek*, on vuodelta 1917. 1920–1940-luvuilla hän kirjoitti kertomuksia, pienoisromaaneja ja yli 20 näytelmää. Äwezovin pääteos on runoilija ja kansanvalistaja Abai Qunanbaiulyn elämää kuvaava suurromaani *Abai žoly* ("Abain tie", 1942–1956), joka piirtää laajan kuvan 1800-luvun jälkipuoliskon kazakkiyhteiskunnasta. Äwezov toimi myös kazakin- ja kirgiisinkielisen kaunokirjallisuuden ja suullisen kansanperinteen tutkijana.

Äwezov sai "Abain tie" -romaanista Leninin palkinnon vuonna 1959. Kazakstanin Itä-Kazakstanin alueen Žarman piirin Bakyrtšikin taajama nimettiin kirjailijan mukaan vuonna 1967.

Suomennettu teos
----------------

* (Muhtar Auezov) *Laukaus solassa*. Suom. Natalia Pienimäki. Helsinki, Moskova: SN-kirjat, Raduga, 1986.

Lähteet
-------

1. ↑  *Bolšaja Sovetskaja Entsiklopedija, tom 2*, s. 417. Moskva: Sovetskaja Entsiklopedija, 1970.
2. ↑  *Bolšaja Sovetskaja Entsiklopedija, tom 2*, s. 417–418. Moskva: Sovetskaja Entsiklopedija, 1970.
3. ↑  *Bolšaja Sovetskaja Entsiklopedija, tom 2*, s. 418. Moskva: Sovetskaja Entsiklopedija, 1970.


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Norja
* Saksa
* Israel
* Yhdysvallat
* Ruotsi
* Latvia
* Tšekki
* Australia
* Kreikka
* Alankomaat
* Puola
* Venäjä

 |
|  |
| Tieteilijät | 
* CiNii

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Deutsche Biographie
* Trove

 |
|  |
| Muut | 
* IdRef
* İslâm Ansiklopedisi

 |

 |