Klimov M-105 -moottori Keski-Suomen Ilmailumuseossa.
**Klimov** oli Neuvostoliiton ilmavoimien käyttämä lentokonemoottori. Klimov-yhtymä perustettiin 1912 Pietarissa. Klimov oli 2. maailmansodan aikana Neuvostoliiton tärkeimpiä lentomoottoreita, jota käytettiin Tupolev SB-2- ja Petljakov Pe-2 -pommittajissa sekä Lavotškin LaGG-3- ja Jakovlev-hävittäjissä. Alkuperältään se oli ranskalainen Hispano-Suiza 12 Y, jonka versiota Suomessa käytettiin Morane-Saulnier M.S.406 -hävittäjässä.

Hispano-moottorin potentiaali jäi Ranskassa käyttämättä, minkä osoituksena Klimov-moottorin tehoa kasvatettiin sodan aikana noin 50 % Morane-Saulnier M.S.406/M.S. 410 -hävittäjän Hispano-Suiza-moottoriin verrattuna. Suomen Ilmavoimien käytössä olleissa Tupolev SB-2- ja Petljakov Pe-2 -koneissa oli Klimov M 103- ja M 105 -versiota. Sotasaaliina tulleissa LaGG-3-hävittäjissä oli Klimov M 105 PF. Suomessa Morane-hävittäjästä suunniteltiin muunnos, jossa Hispano-Suizan tilalle asennettiin Klimov M-105 -moottori.
Sveitsissä Saurer AG valmisti ja kehitti Hispano-Suiza-moottoria D 3800 -hävittäjän versioissa aina 1250 hevosvoimaan asti. Yksittäinen prototyyppimoottori kehitti 1500 hv.

Teknisiä tietoja
----------------

**Yleistä**

* Nestejäähdytteinen 60° V 12, nesteenä etyleeniglykoli-vesi tai vesi.
* Sylinterilohkot alumiiniseosta, sylinterikannet samaa valukappaletta
* Yksi yläpuolinen nokka-akseli/sylinteriryhmä
* Iskutilavuus 36 litraa; sylinterin halkaisija 150 mm, männän iskun pituus 170 mm
* Klimov - moottorissa sylinterien seinämät 1 mm vahvemmat halkaisija 148 mm tilavuus 35,1 litraa
* Kuusi kaasutinta, mekaaninen keskipakoahdin
* Käynnistys paineilmalla Viet - rikastus- ja käynnistyslaitteella, magneettosytytys

Polttoaineen ja öljyn kulutus vaihtelivat tehoasetusten, kuorman yms. mukaan. Suomessa saatiin arvoja 296 l bensiiniä ja 6 kg öljyä tunnissa SB 2 koneelle ja Pe 2 koneelle 456 l ja 3 l tunnissa.

**M 103**

* Puristus-suhde 6,6
* Suurin teho 92 oktaanisella bensiinillä 960 hevosvoimaa/2400 kierr. min. 4000 m:n korkeudessa, ahtopaine 910 Hg, 85 okt alempi teho
* Suurin jatkuva teho 865 hv, lentoonlähdössä 850 hv
* Ahtimessa aneroidi-säätöinen ilmaläppä. Aneroidia voitiin säätää bensiinin oktaaniluvun mukaan ja joissakin versioissa oli mekaanisesti kytkettävä hetkellinen yliahtopaine.

**M 105**

* Kaksivaihteinen ahdin
* Puristus-suhde 7
* Kaksi imuventtiiliä
* Nimellisteho 1020 hv, ensimmäinen vaihde 1100 hv/2000. metrissä, 2. vaihde 1050 hv/4000 metrissä
* Lentoolähdössä hetkellisesti 1 100 hevosvoimaa yliahtopaineella
* Suurin jatkuva teho ahtimen määräkorkeuksissa 990 hv ja 945 hv.

Sotasaaliina saatujen LaGG-3-hävittäjien moottoreina oli M-105 PF, joka tuotti 1 260 hevosvoimaa. Morane-Saulnier M.S 406:n Hispano-Suiza 12 Y 31 -moottori kehitti 860 hv.

Muuta
-----

Klimov valmisti Kylmän sodan alkuvaiheissa suihkumoottoreita MiG-15- ja MiG-17-hävittäjäkonetyypeille. Ison Britannian hallituksen suostumuksella myytiin Neuvostoliitolle Rolls-Royce Nene -suihkumoottoreita arviolta 8 kappaletta. Venäläiset kopioivat nämä ja kehittivät tästä oman, **Klimov VK-1** -suihkumoottorityypin.

106 vuotta toimineen (2018) Klimov-yhtymän logo.

Lähteet
-------

* Raunio, Jukka: *Lentäjän näkökulma II*. Forssa: Forssan Kirjapaino Oy, 1993. ISBN 951-96866-0-6.
* Raunio, Jukka: *Lentäjän näkökulma IV*. Forssa: Forssan Kirjapaino Oy, 1998. ISBN 951-96866-2-2.
* Keskinen, Kalevi & Stenman, Kari: *Suomen ilmavoimien historia 7 - Venäläiset hävittäjät*. Kari Stenman, 2004. ISBN 952-99432-5-3.
* 

### Viitteet

1. ↑  Lentäjän näkökulma II s.122, 128
2. ↑  Lentäjän näkökulma IV s. 106, 184
3. ↑  Keskinen,Stenman
4. ↑  Lentäjän näkökulma II s.128
5. ↑  Verkkoviite|Osoite= = D moottorin valmistaja}}
6. ↑  desertwar
7. ↑  Keskinen, Stenman
8. ↑  Lentäjän näkökulma II s.131