recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Glorft Commander** on kuvitteellinen hahmo Megas XLR -animaatiossa, jossa se teki ensi esiintymisensä jaksossa *Test Drive* vuonna 2004.

Hahmo
-----

Glorftien johtajan Gorrathin tavoin hän on limainen olio, joka käyttää osittain mecha-asua, koska he eivät kykene puolustamaan itseään kunnolla. Glorftien komentajan nimeä ei ole koskaan mainittu ja Gorrath kutsuukin häntä vain nimellä komentaja. Hän toimii aina Gorrathin antamien ohjeiden ja käskyjen mukaisesti, mutta ei aina ole samaa mieltä Gorrathin kanssa. Yksi hyvä esimerkki on sarjan ensimmäisessä jaksossa, jossa komentaja varoitti Gorrathia menemästä Kivan ja Megasin perään lähellä olevan aikamadon vuoksi. Sillä muuten he joutuisivat imetyksi siihen reikään ja matkaisivat ajassa taaksepäin, eivätkä pääsisi pois. Gorrath ei kuitenkaan piitannut tästä ja itsepäisenä johtajana käski hyökätä kohti kohdetta.

Komentajan luonne poikkeaa melko paljon johtajastaan Gorrathista, joka on armoton ja itsepäinen strategisti. Glortien komentajana hän usein puhuu asiat tahattoman suoraan Gorrathille, joka monesti suuttuu hänen kommenteistaan ja komentaja itsekin on heti hivenen peloissaan sanomisistaan Gorrathin näyttäessä uhkaavalta. Toisin kuin muut glorftit, komentaja vaikuttaa olevan usein vähemmän julman oloinen, eikä myöskään tiukka pessimisti. Hän on erittäin laskelmoiva ja usein myös huolissaan miten jokin suunnitelma toteutuu, mutta usein antaa periksi Gorrathille, joka on enemmän toiminnallinen oli tilanne mikä tahansa.
**Suostunta** eli **suostuntavero** (ruots. *bevillning*) tarkoitti pysyvien verojen lisäksi kannettua väliaikaista veroa.

Suostuntaveron käsite liittyy Ruotsissa jo keskiajalla vakiintuneeseen kansan itseverotusoikeuteen. Kuningas tarvitsi pysyvien verojen lisäksi perittäviin veroihin valtiopäivien suostumuksen. Säätyvaltiopäivät hyväksyi suostunnan, jota käytettiin kattamaan sellaisia menoja, joihin vakinaiset verotulot eivät riittäneet. Suostunnasta päättäessään valtiopäivät päätti myös, mihin tarkoitukseen sen tuotto oli käytettävä. Jos muut tulot riittivät, ei valtiontalouden hoitoon tarvittu valtiopäivien suostumusta.

Suostuntaverot erosivat paljon toisistaan. Suostuntaveroja olivat mm. leimavero (leimasuostunta), mallasjuomavero, paloviinavero ja pelikorttivero.

Venäjän vallan aika
-------------------

Venäjän vallan aikana suostuntaverojen käyttöönotto tuli Suomessa mahdolliseksi 1860-luvulla, kun säädyt kutsuttiin koolle ensimmäisen kerran sitten vuoden 1809. Tuolloin alettiin periä *tulosuostuntaveroa* ja elinkeinosuostuntaveroa. Tulosuostuntavero oli tuloveron edeltäjä. Sitä perittiin valtiolle Suomessa asuvilta tulojen perusteella 1865–1885. Elinkeinosuostuntaveroa perittiin ulkomaisilta elinkeinonharjoittajilta 1865–1897. Näiden lisäksi perittiin *lisäsuostuntaveroa* pelikorttien sekä oluen ja portterin tuottajilta.

Säätyvaltiopäivien jälkeinen Suomen eduskunta pystyi ennen itsenäisyyden aikaa vain suostunnan avulla ratkaisevasti vaikuttamaan vuotuiseen talousarvioon. Vaikka senaatti ei olisikaan tehnyt suostuntaesitystä, eduskunta saattoi hyväksyä suostuntasäännöksiä ja pyytää hallitsijaa julkaisemaan ne. Hän saattoi olla käyttämättä hyväkseen suostuntaa tai käyttää sitä, mutta vain sellaiseen tarkoitukseen, johon eduskunta oli määrännyt.

Itsenäisyyden aika
------------------

Valtiontalouden oikeusperusteista 1919 annettu laki käyttää vielä suostunta-nimitystä, mutta vuoden 1928 valtiopäiväjärjestys ei sitä enää käytä, vaan siinä käytetään nimitystä määräajaksi säädetty vero.

Lähteet
-------

* Tietosanakirja, Tietosanakirja-osakeyhtiö 1917
* Iso tietosanakirja, Otava 1937

### Viitteet

1. 1 2 3  Nykänen, Pekka: Ulkomaalaisten yrittäjien vuosien 1865–1897 elinkeinosuostuntavero.  *Historiallinen aikakauskirja*, 2012. vsk, nro 1, s. 53–67.  Suomen Historiallinen Seura ja Historian Ystäväin Liitto. ISSN 0018-2362.
2. ↑  Verolakikomitea: *Verolakikomitean mietintö*, s. 61. Helsinki: Valtion julkaisutoimisto, 1961. Komiteanmietintö N:o 4, 1961.
**Nokihaukka** (*Falco concolor*) on harvinainen arabimaissa pesivä jalohaukka.

Koko ja ulkonäkö
----------------

Linnun pituus on 33–36 cm ja siipien kärkiväli 85–110 cm. Nokihaukka on pitkäsiipinen, siro haukka, kooltaan hieman nuolihaukkaa suurempi. Sen höyhenpuku on yksivärinen, joko yleisempi hopeanharmaa tai harvinaisempi noenmusta. Sukupuolet ovat samanvärisiä, naaras on koirasta 15 % suurempi. Nuori lintu on selkäpuolelta tummanruskea ja vatsapuolelta voimakkaan ruskea- ja mustaviiruinen.

Esiintyminen
------------

Nokihaukka pesii Pohjois-Afrikan Libyasta ja Egyptistä Arabian niemimaalle ja Persianlahden saarilla Omanista Pakistaniin. Pieni kanta on myös Jordanian ja Israelin eteläosissa. Laji on muuttolintu, joka talvehtii pääosin Madagaskarilla ja vähemmässä määrin Itä-Afrikan rannikolla.

Vuonna 2014 nokihaukan kannan kooksi arvioitiin 1 400 – 2 000 paria. Pienen ja vähenevän populaation takia laji luokitellaan vaarantuneeksi.

Elinympäristö
-------------

Nokihaukat elävät kuivilla ja karuilla saarilla ja vuorilla sekä autiomaissa.

Lisääntyminen
-------------

Pesinnän ajankohta määräytyy lintujen syysmuuton mukaan elo-syyskuulle. Pesä on kallionkolossa tai maassa pensaan suojassa ja se on vain kuoppa maassa, jossa on toisinaan joitakin korsia tai risuja. Naaras munii kaksi tai kolme munaa, joskus neljä. Molemmat puolisot osallistuvat hautomiseen, sillä kummallakin on hautomalaikku. Haudonta-aika on neljä viikkoa ja poikaset oppivat lentämään 32–38 päivän ikäisinä.

Ravinto
-------

Nokihaukat saalistavat pääasiassa lentäviä hyönteisiä, lintuja ja lepakoita. Ne saalistavat aktiivisimmin aamu- tai iltahämärissä mutta myös päivällä. Laji on erikoistunut pyydystämään syysmuutolla lentäviä, väsyneitä lintuja, samoin kuin välimerenhaukka. Säihkylinnut muodostavat suuren osan poikasajan ravinnosta.

Lähteet
-------

* Cramp, Stanley (päätoim.) 1980: Handbook of the Birds of Europe, the Middle East and North Africa. Vol. II. – Oxford University Press. Hongkong.

### Viitteet

1. 1 2 3  BirdLife International: *Falco concolor* *IUCN Red List of Threatened Species. Version 2017.3*.  2017. International Union for Conservation of Nature, IUCN, Iucnredlist.org. Viitattu 31.12.2017. (englanniksi)


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Taksonitunnisteet | 
* Wikidata: Q747785
* Wikispecies: Falco concolor
* BirdLife: 22696446
* CoL: 3DTFX
* CMS: falco-concolor
* BOW: soofal1
* eBird: soofal1
* EUNIS: 100788
* Euring: 3120
* Fauna Europaea: 96744
* Fauna Europaea (new): 9c9dc192-8498-440c-9087-5c9c01ecbf9c
* GBIF: 2481061
* iNaturalist: 4683
* IRMNG: 10763454
* ITIS: 175635
* IUCN: 22696446
* NCBI: 495947
* Species+: 3727
* WoRMS: 212679
* Xeno-canto: Falco-concolor

 |

 |
**Gloria Saarinen** (o.s. *Manson*; s. 21. syyskuuta 1934 Dunedin) on uusiseelantilaissyntyinen, mutta sittemmin kanadalaistunut ja vuonna 1964 Kanadan kansalaisuuden saanut pianisti. Hän opiskeli aluksi Uudessa-Seelannissa. Sitten hänen opettajinaan toimivat Lontoossa ja muualla Euroopassa Frederic Jackson, Friedrich Wuehrer, Richard Hauser, Alfred Cortot, Guido Agnosti ja Abbey Simon. Saarinen asettui vuonna 1963 Calgaryyn, jossa hän sai samana vuonna Harriet Cohen Commonwealth Medalin.

Saarinen on tehnyt yhteistyötä muiden muassa Menahem Presslerin, Allan Monkin, Mark DuBoisin, Steven Starykin ja Edith Wiensin kanssa. Kamarimuusikkona hän on esiintynyt eri jousikvartettien kanssa, ja hän on konsertoinut monien johtavien orkestereiden kanssa; näitä ovat johtaneet muiden muassa Ernest MacMillan ja Arthur Fiedler.

Vuonna 1970 Saarinen oli perustamassa One Third Ninth Trioa, jonka kanssa hän soitti, kunnes kokoonpano hajosi vuonna 1981. Vuonna 1988 hän perusti Chinook Trion huilisti Susan Hoeppnerin ja sellisti Ofra Harnoyn (myöhemmin Amanda Forsythin) kanssa. Hän seurasi pianistina Stephanie Sebastiania Canadian Piano Triossa. Hän tilasi teoksia Murray Adaskinilta, Violet Archerilta, Malcolm Forsythiltä, Allan Raelta ja muilta. Hän soitti myös Oscar Petersonin, Srul Irving Glickin, Chan Ka Ninin, Harry Somersin ja muiden teoksia. Hän on opettanut eri opinahjoissa ja perustanut Chinook-pianokilpailun, josta tuli kansallisen tason tapahtuma vuonna 1985.

Saarisen levytysten joukossa ovat Franz Schubertin kaikkien duettojen tulkinnat Arnold Draperin kanssa. Hän on saanut erinäisiä tunnustuksia, kuten Albertan hallituksen palkinnon kulttuurisaavutuksista, joka annettiin hänelle vuoden 1988 talviolympialaisten yhteydessä.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  The Canadian Encyclopedia: Gloria Saarinen


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Yhdysvallat
* Puola

 |
|  |
| Taiteenala | 
* MusicBrainz

 |

 |
**Rehabilitation International** (**RI**) on maailmanlaajuinen kuntoutusalan verkosto, joka toimii yli sadassa maassa. Se pyrkii luomaan alueellisia ja kansainvälisiä verkostoja ja tukemaan niiden toimintaa. Toimintaan osallistuu niin vammaisjärjestöjä, palveluntuottajia, tutkijoita kuin viranomaisia.

Järjestön presidenttinä johtajana kaudella 2013–2016 toimii norjalainen Jan Arne Monsbakken.

RI perustettiin vuonna 1922 Yhdysvaltojen Keskilännessä. Lähialueen vammaisten lasten auttamiseksi perustettu järjestö laajeni nopeasti.*lähde?*

Järjestön nimi vaihtui kahdesti ennen kuin nykyinen nimi otettiin käyttöön vuonna 1972. Yksi järjestön näkyvimpiä saavutuksia on ollut kansainvälinen esteetöntä toimintaympäristä symboloiva ISA-tunnus. Merkin sanotaan nykyisin olevan yksi maailman viidestä tunnetuimmasta symbolista.. 

Viime vuosina järjestö on toiminut etenkin YK:n vammaisten oikeuksia koskevan yleissopimuksen puolesta. Järjestö on ollut mukana kehittämässä sopimusta ja kampanjoi sen puolesta, että YK:n jäsenmaat allekirjoittaisivat ja ratifioisivat sopimuksen..

Suomessa RI:n toimintaa toteuttaa RIFI (*Rehabilitation International Finnish Committee*).

Lähteet
-------

* Rehabilitation International

### Viitteet

1. ↑  Kuntoutusportti
2. ↑  Riglobal.org (Arkistoitu – Internet Archive)
3. ↑  Kuntoutusportti (Arkistoitu – Internet Archive)

Aiheesta muualla
----------------

* Rehabilitation International
* RI Finnish Committee, Rifi
**Volkswagen Polo VI** on Volkswagenin Polo-mallin kuudes sukupolvi, jota on valmistettu vuodesta 2017 lähtien. Sen neliovinen sedan-versio on nimeltään Volkswagen Virtus. Venäjällä myydään myös Polo Sedan -nimistä mallia, joka on kuitenkin todellisuudessa Škoda Rapidin uudelleennimetty versio.

Volkswagen Polo (2017–)
-----------------------

Kuudennen sukupolven Polo on edeltäjäänsä 81 millimetriä pidempi kokonaispituudeltaan ja 94 millimetriä akseliväliltään. Tavaratilan koko on kasvanut 71 litralla. Malli perustuu samalle modulaariselle MQB A0 -pohjalevylle kuin uusi SEAT Ibiza.

Volkswagen Polo VI GTI
Vuoden 2017 Euro NCAP -kolaritestistä Polo sai tulokseksi täydet viisi tähteä.

Facelift-mallin Volkswagen Polo VI.
Bensiinimoottorivalikoimassa ovat 1,0 MPI (75 hv), 1,0 TSI (95 hv), 1,5 TSI (150 hv) sekä GTI-mallin 2,0 TSI (200 hv). Dieselmoottori on 1,6-litrainen (80/95 hv) TDI. Lisäksi tarjolla on maakaasua polttoaineenaan käyttävä 1,0 TGI (90 hv). Kaikkien yli 90-hevosvoimaisten moottorien yhteyteen on valittavissa seitsemänportainen DSG-kaksoiskytkinvaihteisto.

 

Keväällä 2021 Polo koki kasvojenkohotuksen, jossa siihen tehtiin uudistuksia muun muassa puskureihin ja etusäleikköön, jonka halki ajovalosta toiseen kulkee nyt vaakasuuntainen LED-valonauha. Lisäksi takavaloista tuli aiempaa leveämmät. Digitaalimittaristosta tuli vakiovaruste ja kojelaudan fyysisten painikkeiden määrää vähennettiin. Uutena lisävarusteena saataville tuli LED-matriisivalot.

Lähteet
-------

1. 1 2  Uusi Polo kasvoi kokoluokkaansa isommaksi pikkuautoksi *Iltalehti*.  19.6.2017. Viitattu 22.7.2017.
2. ↑  Isompi, tyylikkäämpi ja älykkäämpi: uusi kuudennen sukupolven Volkswagen Polo *Moottori*.  16.6.2017. Viitattu 22.7.2017.
3. ↑  Volkswagen Polo 2017 Euro NCAP. Viitattu 30.11.2017. (englanniksi)
4. ↑  Volkswagen Polo päivittyy – perusteisiin ei kajota *Moottori*.  22.4.2021. Viitattu 15.12.2021.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Volkswagen Polo VI** Wikimedia Commonsissa
**Glorfindel** on fiktiivinen haltia J. R. R. Tolkienin kirjassa *Taru sormusten herrasta*. Hän on hahmo, joka ilmestyy muutamia kertoja Keski-Maan historiassa. 
Glorfindel saapui aluksi Ñoldo-haltiana Gondoliniin, mutta Tuorin, Idrilin, Eärendilin ja monien muiden Gondolinista paon aikana Ensimmäisellä ajalla hän auttaa heitä. Kun Balrog sulkee kaikki pakotiet ympäröivillä vuorilla, Glorfindel taistelee sitä vastaan kivisellä huipulla, ja molemmat saavat surmansa.

Juoni
-----

**Varoitus:  Seuraava kirjoitus paljastaa yksityiskohtia juonesta.**
Glorfindel kuitenkin palaa Kolmannella ajalla Fornostin taistelun lopussa ja myöhemmin Elrond Puolhaltia lähettää hänet Frodon oppaaksi Rivendelliin. On hyvin epätavallista, mutta ei mahdotonta, että haltia palaa Mandosin saleista takaisin Ardaan, mutta Glorfindelille näin kävi. Tolkien kertoi itse, että Glorfindel palasi valarin käskystä ilmeisesti istarin kanssa Keski-Maahan.
Glorfindel oli se, joka ennusti Angmarin Noitakuninkaasta että: "Miehen kädestä hän ei tule kuolemaan". Tämä ennustus toteutui kun Éowyn, nainen, tappoi Noitakuninkaan Pelennorin kenttien taistelussa. Peter Jacksonin elokuvassa Arwen korvaa Glorfindelin Frodon auttajana. Myös Ralph Bakshin animaatioversiossa Glorfindel jätettiin pois, ja hänet korvasi Legolas.

**Juonipaljastukset päättyvät tähän.**
**Dunblanen verilöyly** tapahtui Dunblanessa, Skotlannissa 13. maaliskuuta 1996, kun 43-vuotias työttömäksi jäänyt entinen partiojohtaja Thomas Hamilton ampui paikallisessa koulussa kuusitoista pikkulasta, opettajan ja lopulta itsensä. Hänellä oli mukanaan neljä asetta ja 743 patruunaa. Vanhimmat surmansa saaneista lapsista olivat kuusivuotiaita.

Dunblanen verilöylyssä kuoli yhteensä kahdeksantoista ihmistä. 

Joukkomurhaajan motiivit eivät ole koskaan valjenneet täysin. Hamilton oli ollut poikapartiolaisten johtajana, mutta 1974 hänen lupansa toimia tehtävässä otettiin pois, koska hänellä epäiltiin olevan "epäilyttäviä aikeita poikien suhteen".
Hän valitti vielä vuonna 1993, että huhut pilasivat hänen ansiomahdollisuutensa. Hän oli valittanut tilanteestaan muun muassa kuningatar Elisabetille ja parlamenttiedustaja Michael Forsythille.

Hamiltonin on Independent-lehden mukaan kerrottu kuuluneen vapaamuurareihin.

Uhrit
-----

* Victoria Elizabeth Clydesdale
* Emma Elizabeth Crozier
* Melissa Helen Currie
* Charlotte Louise Dunn
* Kevin Allan Hasell
* Ross William Irvine
* David Charles Kerr
* Mhairi Isabel MacBeath
* Brett McKinnon
* Abigail Joanne McLennan
* Gwen Mayor (opettaja)
* Emily Morton
* Sophie Jane Lockwood North
* John Petrie
* Joanna Caroline Ross
* Hannah Louise Scott
* Megan Turner

Yksi koulun oppilaista oli myöhemmin tennistähdeksi noussut ja lajissa kultamitalin Lontoon olympialaisissa 2012 voittanut Andy Murray, joka pelastui piiloutumalla isoveljensä Jamien kanssa rehtorin pöydän alle.

Lähteet
-------

* Cullen Report 1996, Chapter 4
* "Hansard". 14 March 1996. Retrieved 16 April 2007.
* Dunblane Massacre Resource Page, Hamilton and the Masons

### Viitteet

1. ↑  Clouston, Erlend; Boseley, Sarah: Dunblane Massacre *Guardian Century*.  14.3.1996. Guardian News and Media Limited. Viitattu 31.7.2012. (englanniksi)
2. ↑  Lund, Sakari: Murraylle uran suurin voitto – Federerille ei vieläkään kaksinpelin olympiakultaa *Yle Urheilu*.  5.8.2012. Yleisradio Oy. Viitattu 6.8.2012.
3. ↑  Hodgson, Martin: Murray describes fight to cope with trauma of Dunblane school killings *The Guardian*.  5.6.2008. Guardian News and Media Limited. Viitattu 6.8.2012. (englanniksi)
Lehden ensimmäisen numeron etusivu.
**Säkkijärven Sanomat** oli Säkkijärvellä vuosina 1898–1905 ilmestynyt paikallislehti.

*Säkkijärven Sanomat* oli *Tyrvään Sanomien* ja *Hämeenkyrön Lehden* jälkeen Suomen kolmas maaseudun paikallislehti. Kunnalliseksi valistajaksi ja ilmoitusvälineeksi tarkoitetun lehdellä oli myös poliittisia tavoitteita. Johtavan hahmonsa Simo Junnolan tavoin se tuki perustuslaillisia ja nuorsuomalaisia. Talousvaikeuksista kärsinyt lehti pyrki laajentamaan levikkialuettaan Virolahdelle, Miehikkälään ja Luumäelle. Se jouduttiin lopettamaan kannattamattomana.

Kerran viikossa ilmestynyt lehti painettiin Viipurissa. Vuonna 1900 sillä oli noin tuhat tilaajaa. Päätoimittajina työskentelivät Matti Heinonen (1898–1899), Simo Junnola (vastaava toimittaja 1900–1905) V. Tuunanen (1902–1904) ja Primus Leppänen (1904–1905).

Vuonna 1936 Säkkijärvellä ilmestyi toinen *Säkkijärven Sanomat* -niminen lehti.

Lähteet
-------

1. ↑  *Suomen lehdistön historia 1: Sanomalehdistön vaiheet vuoteen 1905*, s. 533–534. Kuopio: Kustannuskiila Oy, 1988. ISBN 951–657-220-0.
2. 1 2 3  *Suomen lehdistön historia 7: Hakuteos Savonlinna – Övermarks Tidning*, s. 93–94. Kuopio: Kustannuskiila Oy, 1988. ISBN 951-657-241-3.

Aiheesta muualla
----------------

* *Säkkijärven Sanomat* digitoituna kansalliskirjastossa
**Veikko Johannes Norontaus** (s. 9. maaliskuuta 1930 Viipuri) on suomalainen säveltäjä, kanttori, urkuri, kuoronjohtaja ja kapellimestari.

Norontauksen alkuperäinen sukunimi oli Nyman, mutta hänen lähisukunsa otti vuonna 1936 käyttöön suomenkielisen sukunimen Norontaus. Hän opiskeli 1940-luvulla pianonsoittoa, säveltapailua ja sävellystä setänsä, pianisti-urkuri Armas Nymanin johdolla. Sedän valvonnassa sai alkunsa myös Norontauksen ensimmäinen sävellys, *Kesäisellä Keiteleellä* -valssi, josta setä teki sovituksen. Norontaus opiskeli kanttori-urkuriksi Helsingissä opettajinaan muiden muassa Armas Maasalo ja Harald Andersén. Hän valmistui vuonna 1951. Aluksi hän työllistyi kanttorina Pyhäselän seurakunnassa. Vuodesta 1957 1990-luvulle saakka hän työskenteli kanttorina Pieksämäen maaseurakunnassa. Lisäksi Norontaus opetti pianonsoittoa ja laulua. Vuonna 1974 hän sai Onni Kelolta orkestroinnin opetusta Jyväskylässä.

Norontaus on saavuttanut menestystä valtakunnallisissa kuoro- ja puhallinmusiikkikilpailuissa. Hänen tuotantoonsa kuului vuoteen 2016 mennessä lähes kolmesataa sävellystä. Hänellä on director cantuksen ja director musiceksen arvonimet. Norontauksen pojista Ari Norontauksesta (s. 1955) tuli musiikin lehtori ja Eero Norontauksesta (s. 1953) orkesterimuusikko.

Musiikki
--------

Norontaus sävelsi vuonna 1975 Niilo Nissisen librettoon kaksinäytöksisen oopperan *Kaarina Pekantytär*, joka kantaesitettiin Mikkelissä vuonna 1980. Vuonna 1988 hän sävelsi oopperan *Uudet veisuut*. Libretto on Martti Peltomäen käsialaa, ja teos kantaesitettiin Siionin virsien 200-vuotisjuhlan kunniaksi Jalasjärvellä vuonna 1990.

Norontauksen muuhun tuotantoon kuuluu muun muassa kaksi sinfoniaa, kantaatteja, yksinlauluja, liturgista musiikkia, urkusävellyksiä ja viihdemusiikkia. Hän on tehnyt lisäksi puhallinmusiikkia ja runsaasti sovituksia. Vuonna 2000 Norontaus luovutti Helsingin yliopiston kirjastolle aineiston, joka sisälsi muun muassa oopperan *Kaarina Pekantytär* ja sinfoniat. Norontauksen 85-vuotisjuhlan kunniaksi järjestetyssä konsertissa 13. maaliskuuta 2016 kantaesitettiin hänen säveltämänsä *Sarja pianolle ja orkesterille* (2007–2013). Samassa konsertissa esitettiin säveltäjän laulusarja *Sydänpäivän lauluja*, jossa orkesterin kanssa esiintyivät sopraano Johanna Rusanen-Kartano ja pianisti Pami Karvonen.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5 6 7 8  Arkistoluettelo 619: Veikko Norontaus Doria, viitattu 15.1.2023
2. 1 2 3 4 5 6  Otavan Musiikkitieto A–Ö, toim. Keijo Virtamo, uudistetun laitoksen 1. painos. Helsinki: Otava 1997 ISBN 951-1-14518-5
3. ↑  Veikko Johannes Norontaus Biographical Dictionary of the Organ, viitattu 15.1.2023
4. 1 2 3 4 5  Jaana Virtanen, Veikko Norontaus saa konsertin syntymäpäivänsä kunniaksi Savon Sanomat 10.3.2016, viitattu 15.1.2023
5. 1 2  Norontaus, Veikko (1930–) (Arkistoitu – Internet Archive) Edition Tilli, viitattu 15.1.2023
**Brandon James Routh** (s. 9. lokakuuta 1979 Des Moines, Iowa) on yhdysvaltalainen näyttelijä ja entinen malli. Parhaiten hänet tunnetaan roolistaan Teräsmiehenä elokuvassa *Superman Returns*.

Lapsuus ja nuoruus
------------------

Routh syntyi Des Moinessa, Iowassa. Nuoruutensa hän varttui lähellä Norwalkia. Hänen vanhempansa ovat nimeltään Katie ja Ron ja hänellä on kolme sisarusta. Hänen vanhempi sisarensa Sara on laulaja ja säveltäjä. 

Routh oli nuorena kiinnostunut näyttelemisestä ja esiintyi useissa Norwalkin teatterin näytelmissä. High schoolin jälkeen hän opiskeli vähän aikaa kirjallisuutta Iowan yliopistossa, mutta uusia näyttelijöitä etsivän Patrick Pacan (kykytoimisto Nassif & Pacas) vaatimuksesta hän keskeytti opintonsa ja liittyi vuonna 1999 IMTA:han (International Model and Talent Association).

Ura
---

Routh esiintyi ensimmäisen kerran televisiossa ABC:n sarjassa *Odd Man Out* (1999), jota seurasi vierailuroolit sarjoissa *Gilmoren tytöt* ja *Undressed*. Vuosina 2001–2002 Brandon näytteli Seth Andersonia sarjassa *One Life to Live*, minkä jälkeen vuorossa olivat esiintymiset vierailevana näyttelijänä sarjoissa *Todistettavasti syyllinen* (2003) ja *Will & Grace*. Ensimmäisessä elokuvassaan *Karla* (2005) Brandon näyttelee Tim Petersiä.

Pitkän hakuprosessin jälkeen tuotantoyhtiö Warner Brothers ilmoitti virallisesti 22. lokakuuta 2004 valinneensa 190-senttisen Routhin näyttelemään pääroolia Bryan Singerin ohjaamassa elokuvassa *Superman Returns*. Routh oli ensimmäinen valkokankaan Teräsmies sitten vuoden 1987, jolloin Christopher Reeve näytteli hahmoa elokuvassa *Teräsmies ja uhka auringosta*.

Vuodesta 2014 lähtien Routh on näytellyt Ray Palmeria eli Atomia The CW -verkon televisiosarjoissa, alkuun *Arrow’ssa* ja myöhemmin *Legends of Tomorrow’ssa*. Hän on vieraillut myös *The Flashissa*.

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Espanja
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Israel
* Yhdysvallat
* Tšekki
* Alankomaat

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Deutsche Synchronkartei
* Elonet

 |

 |
**Tupenkylä** on yksi Kurikan kylistä entisen Jurvan kunnan alueella, Etelä-Pohjanmaalla. Kylässä toimii muun muassa parturi, taksi sekä yrittäjiä eri aloilla. Lisäksi Tupenkylässä on urheilukenttä, luistinrata, 4H-kerho, seurakunnan kerho ja kansalaisopiston piirejä. Tupenkylän vanhempain- ja kyläyhdistys järjestää laskettelu- ja liikuntatapahtumia kylällä. Kyläyhdistys järjestää myös pääsiäiskokkoa eli pääsiäisvalakiaa, juhannusjuhlia, naisteniltoja ja teatterimatkoja. Tupenkylässä on lisäksi "Kylätupa".

Tupenkylästä on matkaa Jurvan keskustaan 5,5 kilometriä, Kentankylään 2,1 kilometriä, Kestiin 2,7 kilometriä ja Kurikan keskustaan 31,1 kilometriä.

Kuuluisia tupenkyläläisiä:

• Esa-Pekka Tuppi, entinen Lapin yliopiston ylioppilaskunnan hallituksen sekä TAO ry:n puheenjohtaja.

Lähteet
-------

1. ↑  Kansalaisen Karttapaikka Maanmittauslaitos. Viitattu 1.1.2010. [vanhentunut linkki]
2. ↑  Tupenkylä Jurvaverkko ry.  Arkistoitu 7.9.2007. Viitattu 1.1.2010.
3. ↑  Kartat ja reitit Eniro. Viitattu 1.1.2010.

Aiheesta muualla
----------------

* Tupenkylä Jurvaverkon kotisivuilla (Arkistoitu – Internet Archive)
**Veikko Aukusti Mattila** (26. joulukuuta 1912 Seinäjoki – 28. lokakuuta 1983 Helsinki) oli suomalainen poliitikko. Mattila toimi SDP:n kansanedustajana vuosina 1964–1970 edustaen Vaasan läänin vaalipiiriä. Mattila nousi eduskuntaan kesken vaalikauden kuolleen Georg Erikssonin tilalle. Kunnallispolitiikassa Mattila toimi Ähtärin kunnanhallituksen ja -valtuuston jäsenenä.

Mattila kirjoitti ylioppilaaksi vuonna 1933, suoritti teologian erotutkinnon vuonna 1938, vihittiin papiksi vuonna 1939, suoritti pastoraalitutkinnon vuonna 1943 ja nuorisonohjaajatutkinnon (sosionomi) vuonna 1946. Mattila toimi ylimääräisenä pappina Parkanossa 1939–1946, Alajärvellä 1946–1948, Vilppulassa 1948–1949, Jämsässä 1949, Multialla 1950–1951, Ähtärissä 1951–1952, Pusulassa 1952–1953 sekä Uudenmaan läänin Pyhäjärvellä 1954, Parkanon yhteiskoulun opettajana 1941–1942, valtion koulukodin opettajana Vilppulassa 1948–1949, Ähtärin seurakunnan kirkkoherrana 1954–1974 sekä Keuruun rovastikunnan vt. lääninrovastina 1973.

Mattilan vanhemmat olivat maanviljelijä Matti Häggström ja Sanna Matilda Vuorenmaa. Mattilalle myönnettiin rovastin arvonimi vuonna 1970.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  .aspx Veikko Mattila *Suomen kansanedustajat*. Eduskunta.


|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Vaasan läänin vaalipiirin kansanedustajat 1962–1966 |
| --- |
|  |
| Kansanedustajat (20) | 
* Ala-Kulju
* Antila
* Backlund
* Eriksson (1962–1964†)
* Jungarå
* Kiviaho
* Kleemola (1962–1965)
* Korsbäck
* Kosola
* Kuoppala (1962–1963†)
* Liinamaa
* Lintilä
* Mattila (1964–1966)
* Rodén (1964–1966)
* Saloranta
* Savela
* Sundell
* Teir
* Tikkaoja (1962–1964†)
* Tiitu (1965–1966)
* Uusitalo
* Valkama (1963–1966)
* Wickman
* Åsvik

 |

 |


|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Vaasan läänin vaalipiirin kansanedustajat 1966–1970 |
| --- |
|  |
| Kansanedustajat (20) | 
* Antila
* Backlund
* Granvik
* Huima
* Kiviaho
* Korsbäck
* Kosola
* Lillqvist
* Linna
* Lintilä
* Mattila
* Mäki-Hakola
* Nordström
* Nurminen
* Rodén
* Saloranta
* Savela
* Teir
* Tiitu
* Uusitalo

 |

 |


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt Muokkaa Wikidatassa | 
* Eduskunta

 |

 |
**Säkylän työväentalo** on Säkylässä sijainnut työväentalo.

Historiaa
---------

Säkylän työväenyhdistys perustettiin vuonna 1902. Yhdistyksen toiminta hiipui välillä ja yhdistys perustettiin uudelleen marraskuussa 1905. Se liittyi Sosialidemokraattiseen puolueeseen tammikuussa 1906. Yhdistyksessä oli tuolloin 120 jäsentä. Säkylän työväenyhdistys perustettiin wrightiläisenä työväenliikkeenä ja sen johtokuntaan valittiin työväestön edustajien ohella mm. opettaja, tilallinen ja pastori. Säkylän työväenyhdistys Tarmolla oli heti alusta asti kaksi haaraosastoa; Pyhäjoen työväenyhdistys Taisto ja Kolvaan työväenyhdistys Toivo. Pyhäjoen yhdistyksellä oli oma talo jo vuonna 1906.

Rakennus
--------

Työväenyhdistys alkoi heti perustamisensa jälkeen kerryttää rakennusrahastoa. Ensimmäisenä toimintavuonna yhdistys järjesti kuudet iltamat ja kuudet kansanhuvit. Yhdistys anoi kunnalta tonttimaata taloa varten. Kuntakokous myönsi aluksi pyydetyn tontin, mutta asiasta sukeutui riita, joka kesti koko kevään 1907. Tilallisten ja työväestön välit alkoivat jo kiristyä ja yhteistoiminta hankaloitua. Rakennusaineiksi yhdistys osti Yli-Kleemolan asuinrivin, ja talo valmistui talkoovoimin vuonna 1907. Toiminta talolla oli vilkasta 1900-luvun alkupuolella. Yhdistyksen toiminnan pääpaino oli politiikassa, mutta talolla järjestettiin myös iltamia ja esitettiin näytelmiä.

Säkylän demarit myivät huonokuntoisen työväentalon huhtikuussa 2009. Talo purettiin kerrostalon tieltä.

Lähteet
-------

1. ↑  Länsi-Suomen Työmies 17.4.1902 no 43 *digi.kansalliskirjasto.fi*. Viitattu 11.8.2022.
2. 1 2 3  Matti Turkia, toimittaja: SDP:n puoluetilasto 1906 Sos.dem. puolue/ Työväen Arkisto. Viitattu 11.8.2022.
3. 1 2 3  Rytkönen, Raili: *Säkylän historia II*. Jyväskylä: Säkylän kunta ja seurakunta, 1987. ISBN 951-99797-1-9.
4. ↑  Sosialidemokraatti 14.5.1907 No 53 B *digi.kansalliskirjasto.fi*. Viitattu 11.8.2022.
5. ↑  sanomalehtihaku "Säkylän työväentalo" *digi.kansalliskirjasto.fi*. Viitattu 11.8.2022.
6. ↑  Säkylän demarit/uutiset *sakylandemarit.com*. Viitattu 11.8.2022.
**Institute for Aegean Prehistory Study Center for East Crete** (*INSTAP-SCEG*) on arkeologinen tutkimuskeskus, joka toimii Pacheiá Ámmoksessa Kreetalla Kreikassa. Se on erikoistunut itäisen Kreetan alueen esihistorian tutkimukseen.

Historia
--------

Instituutti perustettiin vuonna 1997 osana Philadelphiassa toimivaa Institute for Aegean Prehistory (INSTAP) -tutkimuslaitosta. Sen tehtävänä on Egeanmeren alueen muinaistutkimuksen tukeminen erityisesti itäisen Kreetan alueella, jossa on useita minolaisen kulttuurin aikaisia arkeologisia kohteita.

Tilat
-----

Instituutti toimii Ierápetran kunnassa Pacheiá Ámmoksen kylän laidalla sijaitsevassa rakennuksessa. Se tarjoaa tutkijoiden ja tutkimusprojektien käyttöön tutkimus-, opetus- ja laboratoriotiloja, kirjaston sekä tiloja esinelöytöjen säilytykseen.

Tutkimusprojekteja ja kaivauksia
--------------------------------

Kavoúsi Kástron (merkitty ympyrällä) ja Kavoúsi Vrontáksen (merkitty tähdellä) kaivauskohteet ja niiden ympäristöä.
Instituutin tukemia tutkimus- ja kaivausprojekteja ovat muun muassa:

* Azoria
* Chrysokámino
* Gourniá
* Kavoúsi Kástro
* Kavoúsi Vrontás
* Móchlos
* Pseíra

Lähteet
-------

1. ↑  Institute for Aegean Prehistory Study Center for East Crete *InterKriti*. Viitattu 4.9.2017.
2. ↑  Institute for Aegean prehistory study center for east Crete (INSTAP-SCEC) University of Oxford.  Arkistoitu 11.9.2017. Viitattu 4.9.2017.
3. ↑  General Information Institute for Aegean Prehistory Study Center for East Crete.  Arkistoitu 28.8.2017. Viitattu 4.9.2017.
4. ↑  Facilities and Services Institute for Aegean Prehistory Study Center for East Crete.  Arkistoitu 28.8.2017. Viitattu 4.9.2017.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Institute for Aegean Prehistory Study Center for East Crete** Wikimedia Commonsissa

* Institute for Aegean Prehistory Study Center for East Crete (englanniksi)
**Matías Fernández** (s. 15. toukokuuta 1986 Buenos Aires, Argentiina) on chileläinen jalkapalloilija, joka edustaa kolumbialaista Atlético Junioria. Euroopassa hän pelasi vuosina 2006–2017 ja edusti tuolloin espanjalaista Villarrealia, portugalilaista Sportingia sekä italialaisia Fiorentinaa ja Milania. Hän on pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja.

Seuraura
--------

### Colo-Colo

Fernández aloitti uransa Chilen menestyneimmässä seurassa Colo-Colossa 12-vuotiaana. Hän debytoi ykkösjoukkueessa 1. elokuuta 2004 Universidad de Chileä vastaan. Viikkoa myöhemmin hän maalasi kahdesti liigaottelussa Cobresalia vastaan. Hänet valittiin vuoden tulokkaaksi. Vuonna 2006 Fernández auttoi joukkueensa sen historian 24. liigamestaruuteen ja auttoi hienoilla otteillaan joukkueensa Copa Sudamericanan loppuotteluun, tekemällä turnauksessa yhdeksän maalia, kuudessa ottelussa. Hänet valittiin Etelä-Amerikan sarjojen parhaaksi pelaajaksi vuonna 2006.

### Villarreal

18. lokakuuta 2006 Villarreal osti Fernándezin 8,7 miljoonalla eurolla. Real Madridin ja Chelseankin kiinnostuksen kohteena ollut chileläinen liittyi Villarrealin riveihin tammikuussa 2007 siirtoikkunan avautuessa. Debyyttinsä espanjalaisseurassa hän teki 7. tammikuuta 2007 1–0-tappio-ottelussa Valenciaa vastaan. Fernández pelasi täydet 90 minuuttia. Fernándezin alku joukkueessa ei sujunut maalien merkeissä hyvin, eikä maaleja syntynyt samaan tapaan kuin Colo-Colossa. 29. huhtikuuta 2007 viidennessätoista liigaottelussa Fernández aukaisi vihdoin maalihanansa Villarrealinkin paidassa, kun hän iski 0–3-voittomaalin Gimnàsticin verkkoon.

### Sporting CP

Heinäkuussa 2009 Fernández siirtyi portugalilaiseen Sporting Clube de Portugaliin. Hän pelasi Sportingissa 69 pääsarjaottelua ja teki niissä 12 maalia.

### Fiorentina

Heinäkuussa 2012 Fernández siirtyi italialaiseen Fiorentinaan.

Maajoukkueura
-------------

Chilen maajoukkuetta Fernández on edustanut 74 kertaa ja maaotteluissa hän on tehnyt 14 maalia. Hän pelasi Chilen joukkueessa vuosien 2007, 2011 ja 2015 Copa Américassa sekä vuoden 2010 MM-kilpailuissa.. Hän toimi Chilen nuorten maajoukkueen kapteenina vuoden 2005 nuorten MM-kisoissa.

Lähteet
-------

* Matías Fernández Transfermarkt-sivustolla (englanniksi)
* Matías Fernández National Football Teams -sivustolla (englanniksi)

### Viitteet

1. ↑  Mamrud, Roberto: Matías Ariel Fernández - International Appearances  17.1.2019. RSSSF. Viitattu 14.2.2019. (englanniksi)

  

Chilen joukkue – Jalkapallon MM-kilpailut 2010
1 Bravo |
2 Fuentes |
3 Ponce |
4 Isla |
5 Contreras |
6 Carmona |
7 Sánchez |
8 Vidal |
9 Suazo |
10 Valdivia |
11 González |
12 Pinto |
13 Estrada |
14 Fernández |
15 Beausejour |
16 Orellana |
17 Medel |
18 Jara |
19 Fierro |
20 Millar |
21 Tello |
22 Paredes  |
23 Marín |
Valmentaja Bielsa

Chilen joukkue – Copa América 2015
1 Bravo |
2 Mena |
3 Albornoz |
4 Isla |
5 Silva |
6 Fuenzalida |
7 Sánchez |
8 Vidal |
9 Pinilla |
10 Valdivia |
11 Vargas |
12 Garcés |
13 Rojas |
14 Fernández |
15 Beausejour |
16 Pizarro |
17 Medel |
18 Jara |
19 Gutiérrez |
20 Aránguiz |
21 Díaz |
22 Henríquez |
23 Herrera |
Valmentaja Sampaoli
Lehden ensimmäisen numeron kansikuva.
**Säkeniä** oli Massachusettsin Fitchburgissa vuosina 1907–1921 ilmestynyt amerikansuomalainen sosialistinen aikakauslehti.

*Raivaajan* kustannusyhtiön julkaisema *Säkeniä* oli kerran kuukaudessa ilmestynyt kaunokirjallis-teoreettinen aikakauslehti. Yleensä 32–64 sivua käsittänyt lehti sisälsi artikkeleita yhteiskunnallisista aiheista, romaaneja, kertomuksia, runoja, satiiria ja jopa urheilu-uutisia. Lehden ensimmäinen toimittaja oli Eetu Salin. Hänen jälkeensä toimittajina työskentelivät Alex Coleman (Kolehmainen), Santeri Nuorteva, Yrjö Halonen ja Moses Hahl. Lehden avustajiin kuuluivat Eemeli Parras, Kalle Rissanen, A. B. Mäkelä, F. J. Syrjälä ja Yrjö Sirola. *Säkeniä*-lehden levikki oli 2 000 kappaletta vuonna 1907, 4 000 vuonna 1911, 6 650 vuonna 1914 ja 11 000 vuonna 1921. Vuonna 1921 sen tilalle perustettiin *Nykyaika*-niminen aikakauslehti.

Lähteet
-------

1. 1 2  Hoerder, Dirk (ed.): *The Immigrant Labor Press in North America, 1840s-1970s: An Annotated Bibliography. Volume 1: Migrants from Northern Europe*, s. 227. New York, Westport, London: Greenwood Press, 1987. ISBN 0-313-24638-6.
2. ↑  Kolehmainen, John I.: *Sow the Golden Seed*, s. 80. Fitchburg: Raivaaja Publishing Company, 1955. Teoksen verkkoversio.

Aiheesta muualla
----------------

* *Säkeniä* digitoituna Kansalliskirjastossa
Säkylän yhteiskoulu syksyllä 2021. Yhteiskoulun tiloissa sijaitsee lukion toimitilat. 
**Säkylän seudun lukio** on toisen asteen oppilaitos Säkylässä, Satakunnan maakunnassa. Lukio sijaitsee rantatien varrella Säkylän yhteiskoulun tiloissa. Lukiota kutsutaan Säkylän seudun lukioksi, sillä lukioon tulee paljon opiskelijoita myös muista kunnista kuin Säkylästä. Säkylän lukioon on tullut opiskelijoita muun muassa Pöytyältä (Yläne), Huittisista, Eurasta ja Harjavallasta asti.

Lukion rehtorina ja vararehtorina toimivat Teemu Maunula sekä Ulla-Maija Sainio.

Vuosittaisissa STT:n järjestämissä Suomen lukiovertailuissa Säkylän seudun lukio sijoittui Suomen 2. parhaimmaksi lukioksi vuonna 2014. Lukioita vertaillaan katsomalla ylioppilaskokeiden tuloksia ja heijastamalla niitä peruskoulun päättötodistusten keskiarvoihin. Säkylän seudun lukio on menestynyt lukiovertailuissa vuosina 2013-2019 seuraavasti:

* 2013: 10.
* 2014: 2.
* 2015: 14.
* 2016: 32.
* 2017: 114.
* 2018: 87.
* 2019: 284.

Historia
--------

Lukio perustettiin Säkylän yhteiskoulun lukioksi 1.9.1962. Koulun toiminta on jatkunut Säkylän seudun lukiona elokuusta 1976 alkaen.

Yrittäjyyden ja liiketalouden opintokokonaisuus
-----------------------------------------------

Lukiossa on mahdollista suorittaa lukion itse perustama yrittäjyyden ja liiketalouden opintokokonaisuus. Sitä toteutetaan yhteistyössä Satakunnan paikallisten toimijoiden kanssa. Opintokokonaisuuteen osallistunut oppilas saa todistuksen opintokokonaisuuden suorittamisesta suorittaessaan 26 opintopistettä.

Lähteet
-------

1. 1 2  Tietoa lukiosta *sakylanseudunlukio.fi*. Säkylän seudun lukio. Viitattu 2.2.2023.
2. ↑  Kasvatus ja opetus, Säkylän seudun lukio *sakyla.fi*.  2017. Säkylän kunta. Viitattu 2.2.2023.
3. ↑  Lukiovertailu 2013: Ressu on taas paras *mtvuutiset.fi*.  24.05.2013. MTV Uutiset. Viitattu 2.2.2023.
4. ↑  STT: Tässä ovat Suomen parhaat lukiot 2012-2014 – kärki yllätti *is.fi*.  26.11.2014. Iltasanomat. Viitattu 2.2.2023.
5. ↑  Lukiovertailu 2015: Etelä-Tapiola on taas Suomen lukioiden ykkönen *mtvuutiset.fi*.  25.05.2015. MTV Uutiset.fi. Viitattu 2.2.2023.
6. ↑  Lukiovertailu 2016: Etelä-Tapiolan lukio taas kärjessä *mtvuutiset.fi*.  30.05.2016. MTV Uutiset. Viitattu 2.2.2023.
7. ↑  Listasimme koko Suomen yo-tulokset – Katso, miten oma lukiosi pärjäsi *yle.fi*.  19.5.2017. Yleisradio. Viitattu 2.2.2023.
8. ↑  Listasimme koko Suomen yo-tulokset – katso, miten oma lukiosi pärjäsi *yle.fi*.  25.5.2018. Yleisradio. Viitattu 2.2.2023.
9. ↑  Lukiot järjestykseen! Katso, miten yo-kirjoitukset sujuivat eri puolilla Suomea *yle.fi*.  21.5.2019. Yleisradio. Viitattu 2.2.2023.
10. ↑  Säkylän seudun lukion yrittäjyyden ja liiketoiminnan opintokokonaisuus *sakylanseudunlukio.fi*. Säkylän seudun lukio. Viitattu 2.2.2023.
Jean-Christophe Yoccoz
**Jean-Christophe Yoccoz** (29. toukokuuta 1957 Pariisi – 3. syyskuuta 2016) oli ranskalainen matemaatikko. Hän oli ranskalaisen eliittikoulun École normale supérieuren kasvatti, joka oli tunnettu erityisesti tieteellisistä töistään dynaamisten järjestelmien parissa. Hänelle luovutettiin Fieldsin mitali Zürichin kokouksessa vuonna 1994.

Kouluaikanaan hän suoritti valmistavan luokan Lycée Louis-le-Grand -koulussa Pariisissa ja välittömästi sen jälkeen hän pääsi priimuksena École normale supérieuren oppilaaksi vuonna 1975 kun hän oli vasta 18-vuotias. Hän oli myös jaetulla ensimmäisellä tilalla kun valittiin loppututkinnon suorittaneet oppilaat matematiikan agregaatiota suorittamaan vuonna 1977. Hän väitteli tohtoriksi Michael Hermanin johdolla vuonna 1985.

Hänet valittiin 24. lokakuuta 1994 jäseneksi Ranskan tiedeakatemian matematiikan osastoon. Hän on myös Brasilian tiedeakatemian jäsen. 

Hän toimi professorina Collège de Francessa sekä Pariisin yliopisto XI:ssä sen *Topologie et Dynamique* -ryhmässä.

Palkinnot
---------

* IBM matematiikka-palkinto (1985)
* Salem-palkinto (1988)
* Ranskan tiedeakatemian JAFFE-palkinto (1991)
* Fieldsin mitali (1994)

Lähteet
-------

* Lyhyt elämäkerta

### Viitteet

1. ↑  Jean-Christophe Yoccoz
2. ↑  Le mathématicien français Jean-Christophe Yoccoz, médaille Fields, est mort *Libération*.  5.9.2016. Viitattu 6.9.2016. (ranskaksi)

**Fieldsin mitalin saajat**
 
1936: Ahlfors • Douglas | 1950: Schwartz • Selberg | 1954: Kodaira • Serre | 1958: Roth • Thom | 1962: Hörmander • Milnor | 1966: Atiyah • Cohen • Grothendieck • Smale | 1970: Baker • Hironaka • Novikov • Thompson | 1974: Bombieri • Mumford | 1978: Deligne • Fefferman • Margulis • Quillen | 1982: Connes • Thurston • Yau | 1986: Donaldson • Faltings • Freedman | 1990: Drinfeld • Jones • Mori • Witten | 1994: Zelmanov • Lions • Bourgain • Yoccoz | 1998: Borcherds • Gowers • Kontsevitš • McMullen | 2002: Lafforgue • Vojevodski | 2006: Okounkov • Perelman • Tao • Werner | 2010: Lindenstrauss • Châu • Smirnov • Villani | 2014: Avila • Bhargava • Hairer •  Mirzakhani | 2018: Birkar • Figalli • Scholze • Venkatesh | 2022: Duminil-Copin • Huh • Maynard • Vjazovska

muokkaa

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Norja
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Italia
* Israel
* Belgia
* Yhdysvallat
* Alankomaat

 |
|  |
| Tieteilijät | 
* CiNii
* MathSciNet
* Mathematics Genealogy Project
* Scopus
* zbMATH

 |
|  |
| Muut | 
* IdRef

 |

 |
**Mistä tytöt tykkää** (*What a Girl Wants*) on vuonna 2003 tehty komediaelokuva. Elokuvan on ohjannut Dennie Gordon.

Juoni
-----

**Varoitus:  Seuraava kirjoitus paljastaa yksityiskohtia juonesta.**
Yksinhuoltajaäitinsä kasvattama newyorkilaistyttö, 17-vuotias Daphne (Amanda Bynes) lähtee Englantiin tapaamaan isäänsä (Colin Firth), joka on tuttu vain vanhoista valokuvista ja äidin kertomuksista. Kun rehti ja konstailematon jenkkineito vapaine tapoineen ilmaantuu yläluokkaisen sukunsa kartanoon, ei kommelluksilta voida välttyä. Isän uusi morsian koppavine tyttärineen koettaa heitellä kapuloita Daphnen rattaisiin, mutta hyväsydäminen luonnonlapsi hurmaa ennen pitkää kankeat britit. Söpöä romantiikkaakin on tarjolla, kun kiva lontoolaispoika (Oliver James) ihastuu reipasotteisen neitoon ja kauan sitten eronneet isä ja äiti kohtaavat uudelleen.

**Juonipaljastukset päättyvät tähän.**

Näyttelijät
-----------

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|   Amanda Bynes   | … |   Daphne Reynolds 
  |
|   Colin Firth   | … |   Henry Dashwood 
  |
|   Kelly Preston   | … |   Libby Reynolds 
  |
|   Eileen Atkins   | … |   Jocelyn Dashwood 
  |
|   Anna Chancellor   | … |   Glynnis Payne 
  |
|   Jonathan Pryce   | … |   Alistair Payne 
  |
|   Oliver James   | … |   Ian Wallace
  |

Aiheesta muualla
----------------

* Elokuvan virallinen sivusto
**Säkylän yhteiskoulu** on koulu, joka toimii Säkylän Iso-Säkylässä. Rakennuksessa on luokat 7-9 vuosiluokille sekä toimitilat Säkylän seudun lukiolle. Koulussa opiskelee joka lukuvuosi yhteensä noin 350 oppilasta, joista noin 200 on yläkoululaisia ja lukiolaisia on noin 150. Säkylän ja Köyliön kuntaliitoksen jälkeen Lallin koulun luokat 7-9 siirtyivät Säkylän yhteiskouluun.

Historia
--------

Säkylän yhteiskoulu elokuussa 2021.
Säkylän yhteiskoulun toiminta alkoi jo 1950-luvulla, mutta silloin koululla ei ollut omia tiloja. Koulukeskus rakennettiin alun perin 1970-luvulla, jolloin Säkylän yhteiskoulu muutettiin Säkylän yläasteeksi, jonka nimi vaihtui takaisin Säkylän yhteiskouluksi 27.4.2000. Tuolloin tontti koostui vain läntisimmästä rakennuksesta, jonka yhteyteen rakennettiin myöhemmin toinen osio, jossa sijaitsee lukion tilat, pienryhmän luokat ja auditorio. Isommassa ja vanhemmassa osiossa sijaitsee puolestaan ruokala, liikuntasali ja kaikki muut mahdolliset teorialuokat. Tontille rakennettiin ajan myötä myös pohjoisrajan viereen punainen tiilirakennus, jossa ovat teknisen työn tilat. Koulun rakentamiseen käytetyt materiaalit eivät olleet kovin kestäviä ja pitkäikäisiä, sillä 1990-luvulta lähtien rakennus alkoi kärsiä homevaurioista. Sen myötä koko koulurakennus ja sen tontti teknisten töiden rakennusta lukuun ottamatta koki vuosien 2010-2011 aikana mittavan saneerauksen, jossa poistettiin kaikki homevauriot, paranneltiin koulun pihaa sekä luokkien että käytävien järjestystä muutettiin. Teknisen työn luokka sai saneerauksessa omat uusitut tilansa myöhemmin ns. Taitotalosta.

Lähteet
-------

1. ↑  Säkylän yhteiskoulun viralliset kotisivut *peda.net*.
2. ↑  Säkylän Sosialidemokraatit ry *www.sakylandemarit.com*. Viitattu 28.6.2017.
**Bad Beat** on pokeritermi. Sillä tarkoitetaan sitä, kun pelaaja häviää alun perin todennäköisyyksien perusteella paremmalla kädellä huonommalle kädelle.

Esimerkkitilanteessa pelaaja A:lla on kädessään kaksi ässää (A-A). Pelaaja B pitää kädessään kuningasta ja kuningatarta (K-Q). Pelaaja B saa muodostettua hyvällä onnella pöytään tulevista viidestä yhteiskortista kaksi paria (K-K-Q-Q) ja näin ollen voittaa Pelaaja A:n yhden parin (A-A). Näin ollen pelaaja A kärsi "bad beatin".

Yleisesti "bad beatilla" kuitenkin tarkoitetaan tilannetta, jossa hävinneellä pelaajalla on kädessään todella vahva käsi. Esimerkiksi jos pelaaja häviää täyskädellä ässät täynnä kuninkaita (A-A-A-K-K) värisuoralle (A-K-Q-J-10 samaa maata).

Joillakin kasinoilla ja nettipokerisivustoilla on käytössä käteispeleissä ns. bad beat jackpot (BBJ). Bad beatissa häviävälle pelaajalle maksetaan "lohdutuspalkintona" bad beat jackpot. Palkinnon suuruus ja ehdot riippuvat pelipaikasta. Usein ehdot bad beat jackpotin saavuttamisessa ovat melko kovat, esimerkiksi jotkut sivustot vaativat, että häviäjällä tulee olla vähintään täyskäsi, ässät täynnä kuninkaita (A-A-A-K-K) ja usein molempia/kaikkia käsikortteja tulee käyttää pelistä riippuen.

Jotkut pokeriammattilaiset ovat sitä mieltä, että nykyään vaaditaan enemmän taitoa selviytyä bad beateista henkisesti kuin ennen, sillä tuurilla pelaavia amatöörejä on alkanut ilmaantua paljon pokeriturnauksiin. Pahan bad beatin kärsinyt pelaajaa saattaa alkaa pelata epävarmasti ja uhkarohkeasti seuraavissa käsissä ja näin ollen hävitä helposti, eli mennä "tilttiin".

Lähteet
-------

1. ↑   (Arkistoitu – Internet Archive)
2. ↑
**Scott L. "Taye" Diggs** (s. 2. tammikuuta 1971 New Jersey, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen teatteri-, elokuva- ja televisionäyttelijä. Jo nuorena hänen ystävänsä kutsuivat häntä "Scottayeksi", joka lyheni muotoon "Taye". Lempinimi jäi käyttöön. Diggs kasvoi Rochesterissa, New Yorkissa. Rochesterissa hän kävi The School of The Artsia. Hän on vanhin perheensä viidestä lapsesta. Hänellä on kaksi veljeä ja kaksi sisarta.

Ura
---

Diggsin läpimurto oli vuonna 1996 musikaalissa *Rent*. Rentin jälkeen hän esiintyi Mr. Blackina Andrew Lippan off Broadway -tuotannossa *The Wild Party*. Diggs on myös esiintynyt Billy Flynnina *Chicagossa*. Hän tuurasi lähes kuukauden Norbert Leo Butzia *Wickedissä*.

Diggs siirtyi teatterista televisioon saippuaoopperassa *Guilding Light*. Vuonna 1998 hän teki elokuvadebyyttinsä elokuvassa *Stella vaihtaa vapaalle* (*How Stella Got Her Groove Back*). Hän on myös esiintynyt elokuvissa *Go*, *The Wood – kulman kollit*, *Bestman*, *Pahuuden kartano* (The House on Haunted Hill), *Cake* ja *Chicago*.

Diggs esiintyi nimikkohahmona lyhytikäisessä televisiosarjassa *Kevin Hill*. Hän uusi roolinsa Bennynä elokuvassa *Rent* vuonna 2005. Hän myös laulaa Rent elokuvan soundtrackilla.

Vuonna 2006 Diggs vieraili televisiosarjassa *Will & Grace*. Saman vuoden marraskuussa hän esiintyi uudessa televisiosarjassa *Päivä armonaikaa*. Sarja lopetettiin huonojen katsojalukujen takia. 

Helmikuussa 2007 ilmoitettiin, että Diggs esiintyy syksyllä 2007 sarjassa *Rakkauden anatomia*, joka on spin-off-sarja *Greyn anatomiasta*.

Vuonna 2014 Diggs alkoi näytellä rikoskomisario Terry Englishiä rikosdraamasarjan *Ensimmäisen asteen murha* toisessa pääosassa. Sarja päättyi kolmen tuotantokauden jälkeen 2016.

Diggs antoi äänensä Cabberille vuonna 2017 ilmestyneeseen elokuvaan *My Little Pony: The Movie*.

Yksityiselämä
-------------

Diggs meni vuonna 2003 naimisiin näyttelijä Idina Menzelin kanssa, johon hän oli tutustunut molempien esiintyessä *Rentissä*. Heillä on syyskuussa 2009 syntynyt poika. Vuonna 2013 pariskunta päätyi eroamaan.

Lähteet
-------

1. ↑  Friedlander, Whitney: TNT Slices Into Steven Bochco’s ‘Murder in the First’ *Variety*.  19.9.2013. Viitattu 7.4.2017. (englanniksi)
2. ↑  Nudd, Tim: Taye Diggs and Idina Menzel Separate *People*.  11.12.2013. Viitattu 7.4.2017. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Taye Diggs Internet Movie Databasessa. (englanniksi)

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Israel
* Yhdysvallat
* Alankomaat
* Puola

 |
|  |
| Taiteenala | 
* MusicBrainz

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Deutsche Biographie
* Elonet

 |
|  |
| Muut | 
* SNAC
* IdRef

 |

 |