recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
|  |
| --- |
|  |
| Osa artikkelisarjaa |
| Kristinusko maittain |
|  |
| Afrikka
* Egypti
 |
| Aasiassa
* Intia
 |
| Etelä-Amerikka
* Argentiina
* Bolivia
* Brasilia
* Chile
* Kolumbia
* Paraguay
* Peru
* Uruguay
 |
| Eurooppa
* Alankomaat
* Albania
* Armenia
* Belgia
* Espanja
* Irlanti
* Italia
* Itävalta
* Kreikka
* Kroatia
* Latvia
* Liettua
* Malta
* Pohjoismaat
	+ Islanti
	+ Norja
	+ Ruotsi
	+ Suomi
	+ Tanska
* Portugali
* Puola
* Ranska
* Romania
* Saksa
* Serbia
* Slovakia
* Slovenia
* Sveitsi
* Tšekki
* Ukraina
* Unkari
* Venäjä
* Viro
* Yhdistynyt kuningaskunta
 |
| Lähi-Itä
* Iran
* Israel
* Jordania
* Kypros
* Libanon
* Syyria
* Turkki
 |
| Pohjois-Amerikka
* Kanada
* Yhdysvallat
 |
| Oseania
* Australia
 |
| * n
* k
* m
 |

Tämä artikkeli kertoo **kristinuskosta Latviassa**. Latvian kirkkokunnista suurin on luterilainen kirkko, johon kuuluu 36,2 prosenttia latvialaisista. Muita suuria kirkkokuntia ovat roomalaiskatolinen kirkko 19,5 prosentilla sekä ortodoksinen kirkko 19,1 prosentilla. Muihin kristillisiin ryhmiin kuuluu 1,6 prosenttia väestöstä.

Historia
--------

Latviasta tuli kristillinen valtio 1100- ja 1200-luvun aikana. Latviassa vaikutti yhtaikaa idästä tullut ortodoksinen kristilisyys sekä lännestä tullut katolinen vaikutus. Osa Latvian katolisesta kirkosta omaksui 1500-luvun alussa luterilaisen uskonpuhdistuksen.

Neuvostomiehityksen aikana ateismia edistettiin aktiivisesti Latviassa. Samoihin aikoihin useissa kirkoissa on tapahtunut herätystä ja useita uusia kristillisiä yhteisöjä on juurtunut maahan. Evankelis-luterilaisen kirkon lisäksi keskeisiä protestanttisia suuntauksia ovat mm. baptistit ja helluntailaiset. Venäjän ortodoksinen kirkko Latviassa kuului Moskovan patriarkaatin alaisuuteen syksyyn 2022 asti, jolloin maan parlamentti Saeima määräsi sen autokefaliseksi. Sen yhteydessä toimii myös vanhauskoisten itsenäinen kirkko.

Lähteet
-------

1. ↑  Countries: Latvia *Central Intelligence Agency: World Factbook*. Viitattu 20.7.2023. (englanniksi)
2. 1 2  Maat: Latvia *World Council of Churches*. Viitattu 20.7.2023. (englanniksi)
3. ↑  Orthodox Church of Latvia seceded from Moscow – It was a matter of national security, says the President *Orthodox Times*.  10.9.2022. Viitattu 20.7.2023. (englanniksi)
|  |
| --- |
|  |
| Osa artikkelisarjaa |
| Kristinusko maittain |
|  |
| Afrikka
* Egypti
 |
| Aasiassa
* Intia
 |
| Etelä-Amerikka
* Argentiina
* Bolivia
* Brasilia
* Chile
* Kolumbia
* Paraguay
* Peru
* Uruguay
 |
| Eurooppa
* Alankomaat
* Albania
* Armenia
* Belgia
* Espanja
* Irlanti
* Italia
* Itävalta
* Kreikka
* Kroatia
* Latvia
* Liettua
* Malta
* Pohjoismaat
	+ Islanti
	+ Norja
	+ Ruotsi
	+ Suomi
	+ Tanska
* Portugali
* Puola
* Ranska
* Romania
* Saksa
* Serbia
* Slovakia
* Slovenia
* Sveitsi
* Tšekki
* Ukraina
* Unkari
* Venäjä
* Viro
* Yhdistynyt kuningaskunta
 |
| Lähi-Itä
* Iran
* Israel
* Jordania
* Kypros
* Libanon
* Syyria
* Turkki
 |
| Pohjois-Amerikka
* Kanada
* Yhdysvallat
 |
| Oseania
* Australia
 |
| * n
* k
* m
 |

Tämä artikkeli kertoo **kristinuskosta Kroatiassa**. Kroatian väestöstä valtaosa, 86,3 prosenttia, kuuluu roomalaiskatoliseen kirkkoon. Muita merkittäviä kristittyjä kirkkokuntia ovat ortodoksit (4,4 % väestöstä).

Historia
--------

Nykyinen Kroatia kuului ensimmäisen maailmansodan loppuun saakka Itävalta-Unkarin valtakuntaan. Kroatia liittyi kungiaskuntaan, josta tuli vuonna 1929 Jugoslavia. Kroatia julistautui itsenäiseksi vuonna 1991 ja maa joutui lähes välittömästi sisällissotaan serbivähemmistön taistellessa itsenäisyydestä vuoteen 1995 saakka.

Roomalaiskatolisella kirkolla on Kroatiassa pitkä historia. Vuonna 1945 alkoi verinen vainon kausi, joka jatkui 1950-luvun alkuun asti. Monia pappeja vangittiin, kidutettiin ja teloitettiin. Vuonna 1990 uskonnonnopetus tuli uudelleen pakolliseksi osaksi julkista opetusta.

Lähteet
-------

1. ↑  Countries: Croatia *Central Intelligence Agency: World Factbook*. Viitattu 18.7.2023. (englanniksi)
2. 1 2  Maat: Kroatia *World Council of Churches*. Viitattu 18.7.2023. (englanniksi)
**Tanja Mirjam Cecilia Lorentzon** (alun perin *Koukonen*), aikaisemmin **Tanja Svedjeström**, s. 25. syyskuuta 1971 Botkyrka, on ruotsinsuomalainen näyttelijä ja dramaturgi.

Elämänvaiheet
-------------

Lorentzon asui nuoruutensa suomalaisessa maahanmuuttajaperheessä Tumbassa ja Botkyrkassa. Nuoruudessaan hän suuntautui insinööriopintoihin kävi lukion teknisen linjan, mutta harrasti samalla teatteria. Hän oli mukana Spegelteaternin kesänäytöksissä Gripsholmin linnassa, esimerkiksi *Hamletissa* kesällä 1991. Ne suuntasivat hänen ammatinvalintaansa kohti teatteria. Monien tilapäistöiden kuten puukäsityön opettamisen jälkeen hän hakeutui Tukholman teatterikorkeakouluun vuosiksi 1994–1998. Jo opiskeluvuosina hän oli mukana muun muassa Orionteatterin *Kesäyön unelmassa*, Dramatenin Pierre Corneillen klassikossa *L'illusion comique* (1995), Ingmar Bergmanin tuottamassa Witold Gombrowiczin *Yvonnessa* (1996) ja Thorsten Flinckin sovituksessa Bertolt Brechtin *Herra Puntilasta* (1996). Sen jälkeen hän on ollut kiinnitettynä Dramateniin, jossa huomattavimpana työnä oli päärooli Christian Tomnerin ohjaamassa näytelmässä *Hedda Gabler* (2003).

Filmi- ja televisiorooleissa hän debytoi Jonas Felixonin lyhytfilmissä *Innan dagen* (1997) ja näytteli muun muassa Lovisa Bellmanin nimiroolin SVT:n esityksessä *Lovisa och Carl Michael* (2005), pääroolin SVT-sarjassa *Bror och syster* (2007), merkittävissä rooleissa poliisisarjoissa Maria Wern, Kurt Wallander, Brottsvåg (2000) sekä eri rooleissa Millennium-trilogian TV-sovituksessa.

Vuonna 2010 Lorentzon teki Dramateniin monologin *Mormors svarta ögon*, joka käsitteli hänen omaa suomalaista sukuaan. Se oli epätavallinen kuvaus Ruotsin suomalaissiirtolaisista 1900-luvulla. Hän esitti itse näytelmän kolme roolia. Näytelmä toi hänelle myös Sisuradion kunniamaininnan *Vuoden ruotsinsuomalainen* vuonna 2011.

Lähteet
-------

1. ↑  Lorentzon Tanja Dramaten.  Arkistoitu 2.1.2011. Viitattu 1.4.2020. (ruotsiksi)
2. ↑  Lorentzonin haastattelu. Svenska Dagbladet 26.11.2010.(ruotsiksi)
3. ↑  Årets sverigefinne Sveriges Radio marraskuu 2011.(ruotsiksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Tanja Lorentzon/Svedjeström. Ruotsin Filmitietokanta.
* Tanja Lorentzon Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
* Tanja Lorentzon (Arkistoitu – Internet Archive). Dramaten-tuotannot.

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Saksa
* Yhdysvallat
* Ruotsi

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Deutsche Biographie

 |

 |
Bartolomeo Colombo
**Bartolomeo Colombo** (1400-luku Genova, Genovan tasavalta – 1514 / 1515 Santo Domingo, Hispaniola) oli italialainen tutkimusmatkailija sekä taitava kartografi ja kosmografi. Hän oli Kristoffer Kolumbuksen veli.

Perimätiedon mukaan Bartolomeo Colombo vieraili Englannin kuningaskunnan kuninkaan Henrik VII:n luona vuonna 1484 ja antoi tälle maailmankartan näyttäen maat, jonne hän halusi veljensä kanssa matkustaa. Hän matkusti veljensä kanssa Hispaniolaan vuonna 1494 ja auttoi tätä sotimaan maan alkuperäiskansan kukistamiseksi. Kun Kristoffer palasi Espanjaan vuonna 1496, Bartolomeo siirtyi siirtomaan johtoon. Bartolomeo palasi Espanjaan sen jälkeen, kun hän oli ensiksi saanut aikaan ja lopuksi kukistanut siirtomaassa tapahtuneen kapinan. Vuonna 1502 hän liittyi mukaan veljensä viimeiseen transatlanttiseen tutkimusretkeen, jonka ansiosta he löysivät Veraguan kultaesiintymät nykyisen Panaman alueella.

Kristoffer Kolumbus nimesi Saint-Barthélemyn saaren Bartolomeon mukaan.

Lähteet
-------

1. 1 2  Bartholomew Columbus *Encyclopædia Britannica*. Viitattu 18.12.2018. (englanniksi)
2. ↑  Saint Barthelemy *The World Factbook*. Central Intelligence Agency.  Arkistoitu 18.12.2018. Viitattu 18.12.2018. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Bartolomeo Colombo** Wikimedia Commonsissa

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Saksa
* Yhdysvallat

 |
|  |
| Taiteenala | 
* Scientific illustrators

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Italian People

 |

 |
**Julija Saharova** (ven. Юлия Сахарова) on venäläinen viulisti.

Saharova soittaa Arianna-jousikvartetissa, mutta on myös solisti ja orkesteriesiintyjä. Hän on lisäksi toiminut muun muassa Erato-jousikvartetin perustajajäsenenä ja Alabaman sinfoniaorkesterin avustavana konserttimestarina. Hän teki debyyttinsä orkesterin solistina Moldovan filharmonikkojen kanssa kahdeksanvuotiaana ja lähti Venäjällä suorittamiensa opintojen jälkeen jatkamaan niitä Yhdysvaltoihin. Hän toimii Missourin yliopiston, St. Louis henkilökunnan jäsenenä.

Lähteet
-------

1. ↑  Ted Kendall talks to young violinist Julia Sakharova
2. ↑  Arianna String Quartet: Julia Sakharova (Arkistoitu – Internet Archive)

Aiheesta muualla
----------------

* AllMusic.com: Julia Sakharova (englanniksi)

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Yhdysvallat

 |
|  |
| Muut | 
* Europeana

 |

 |
**XIII talviolympialaisissa** Lake Placidissa vuonna 1980 **alppihiihto** oli kymmenettä kertaa olympialaisten ohjelmassa. Alppihiihdossa järjestettiin kuusi kilpailutapahtumaa: pujottelu, suurpujottelu ja syöksylasku sekä miehillä että naisilla.

Miehet
------

### Pujottelu


| Sija | Maa | Kilpailija |  |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Ruotsi | Ingemar Stenmark | 1.44,26 |
| 2 | Yhdysvallat | Phil Mahre | 1.44,76 |
| 3 | Sveitsi | Jacques Lüthy | 1.45,06 |

  

### Suurpujottelu


| Sija | Maa | Kilpailija |  |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Ruotsi | Ingemar Stenmark | 2.40,74 |
| 2 | Liechtenstein | Andreas Wenzel | 2.41,49 |
| 3 | Itävalta | Hans Enn | 2.42,51 |

  

### Syöksylasku


| Sija | Maa | Kilpailija |  |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Itävalta | Leonhard Stock | 1.45,50 |
| 2 | Itävalta | Peter Wirnsberger | 1.46,12 |
| 3 | Kanada | Steve Podborski | 1.46,62 |

Naiset
------

### Pujottelu


| Sija | Maa | Kilpailija |  |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Liechtenstein | Hanni Wenzel | 1.25,09 |
| 2 | Länsi-Saksa | Christa Kinshofer | 1.26,50 |
| 3 | Sveitsi | Erika Hess | 1.27,89 |

  

### Suurpujottelu


| Sija | Maa | Kilpailija |  |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Liechtenstein | Hanni Wenzel | 2.41,66 |
| 2 | Länsi-Saksa | Irene Epple | 2.42,12 |
| 3 | Ranska | Perrine Pelen | 2.42,41 |

  

### Syöksylasku


| Sija | Maa | Kilpailija |  |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Itävalta | Annemarie Pröll-Moser | 1.37,52 |
| 2 | Liechtenstein | Hanni Wenzel | 1.38,22 |
| 3 | Sveitsi | Marie-Thérèse Nadig | 1.38,36 |

Lähteet
-------

* *Talviurheilun tähdet*, WSOY 1986, s. 382–384

Alppihiihto olympialaisissa
1936 |
1948 |
1952 |
1956 |
1960 |
1964 |
1968 |
1972 |
1976 |
1980 |
1984 |
1988 |
1992 |
1994 |
1998 |
2002 |
2006 |
2010 |
2014 |
2018 |
2022


Talviolympialaisten 1980 lajit
Alppihiihto |
Ampumahiihto |
Jääkiekko |
Maastohiihto | 
Mäkihyppy | 
Ohjaskelkkailu |
Pikaluistelu |
Rattikelkkailu |
Taitoluistelu |
Yhdistetty
**Weil wir uns lieben** on saksalaisen Andrea Jürgensin studioalbumi vuodelta 1984. Se julkaistiin vinyylilevynä ja musiikkikasettina sekä myöhemmin CD-levynä. Avausraita *Guantanamera* ("tyttö Guantánamosta") on saksankielinen versio kuuluisasta kuubalaissävelmästä. *Guantanamera*, *Santo Domingo* ja *Chinatown ist in New York* on julkaistu myöhemmin artistin useilla kokoelmilla. *Mi Amor* -sävelmä on Jürgensin ja Robby Tauberin duoesitys. Kappale julkaistiin myös singlenä (7" single), jonka b-puolella on *Wenn ich bleibe*. Niin ikään *Spanien ist schön* julkaistiin singlenä, b-puolella kappale *Die Sterne über mir*. CD-levyn kansivihko on yksiaukeamainen ja sisältää laulujen perustiedot.

Kappaleesta *Farewell* on laulanut oman tulkintansa myös saksalainen Lena Valaitis. Yhdysvaltalainen Audrey Landers on laulanut englanninkieliset versiot kappaleista *Farewell*, *Santo Domingo* sekä *Chinatown ist in New York* (*Chinatown is in New York*). 

Albumin lyriikka käsittelee tavanomaisen miehen ja naisen välisen rakkauden lisäksi alueita ja paikkakuntia eri puolilla maailmaa. Myös kaipuun ja lähtemisen teemat ovat läsnä. *Wenn Corinna weint* kertoo tarinan, jossa Corinna-niminen nainen on erossa miehestään. Kaipuu saa miehen lähtemään naisensa luo yötä vasten, mutta hän menettää autonsa hallinnan kostealla asfaltilla ja kuolee. Tarinan kertoja eli laulaja on Corinnan ystävätär, joka kertosäkeessä toistaa, mitä kuuli miehen sanoneen puhelinkeskustelussa onnettomuutta edeltäneenä iltana. *Santo Domingo* kertoo kolmesta miehestä jotka lähtevät Chicagoon etsimään parempaa elämää, mutta unelmoivat iltaisin Santo Domingosta ja sen vaaleista orkideoista. Vaikean alun jälkeen he menestyvät taloudellisesti, mutta kaipuu Santo Domingoon pysyy ennallaan.

Kappaleet
---------

1. Guantanamera (3:24)  
Jack White/Dhana Moray - Youngster
2. Farewell (3:23)  
Bernd Dietrich/Gerd Grabowski/Engelbert Simons/Dhana Moray/Wolf Preuss - Youngster/Känguruh
3. Wenn ich bleibe (3:17)  
Dianne Warren/Dhana Moray - Youngster
4. Wenn Corinna weint (3:26)  
Jack White - Youngster
5. Santo Domingo (3:11)  
Bert Olden/Joachim Relin - Gerig
6. Chinatown ist in New York (3:48)  
Bernd Dietrich/Gerd Grabowski/Engelbert Simons/Dhana Moray - Youngster/Känguruh
7. Mi Amor (3:55) (Andrea Jürgens & Robby Tauber)  
Jack White/Dhana Moray - Youngster
8. Weil zwei sich lieben (3:50)  
Jack White/Dhana Moray - Youngster
9. Spanien ist schön (3:42)  
Jack White/Dhana Moray/Wolf Preuss - Youngster

Aiheesta muualla
----------------

* Cd.lexikon.de
* Swisscharts.com
* Lescharts.com
* Completealbumlyrics.com
**Juovaimubarbi** (*Garra cambodgiensis*) on aasialainen särkikala, joka on akvaarioharrastajien suosiossa, koska se syö viherleviä. Kala sekoitetaan helposti leväbarbiin (*Crossocheilus siamensis*) tai kuonobarbiin. Tieteellinen nimi voi olla *Garra taeniata* tai kala voi kuulua *Crossocheilus* -sukuun. Suomalaiset kaupat käyttävät yleensä nimeä *Garra cambodgiensis* silloin kun erottavat kalan leväbarbista. Englanninkielisessä ja siitä käännetyssä kirjallisuudessa sitä joskus nimitetään "valeleväbarbiksi".

Koko ja ulkonäkö
----------------

Juovaimubarbi kasvaa 15 cm pitkäksi. Sen kyljessä on musta raita kuonosta pyrstön tyveen asti; raita on yläreunastaan sahalaitainen, kun leväbarbin raita on sileäreunainen.

Alkuperä
--------

Juovaimubarbi on kotoisin Mekong- ja Chao Phraya -jokien vesistöistä sekä Malakan niemimaalta.

Käyttäytyminen ja lisääntyminen
-------------------------------

Juovaimubarbi on aikuisena reviiritietoinen ja aggressiivinen sukulaisiaan kohtaan. Samaan altaaseen ei yleensä mahdu kuin yksi juovaimubarbi; tämän takia laji on syytä erottaa parvikala leväbarbista.

Vesiolot ja ravinto
-------------------

Hyvä vesiolot ovat pehmeät ja lievästi happamat: dH 2–12, pH 6–7,5, lämpötila 23–27 °C.

Juovaimubarbi syö viherlevää, ja jossain määrin myös punalevää. Vanhemmiten se vähentää omaehtoista levän nyppimistä ja keskittyy enemmän valmisruokien syömiseen. Kasvispitoiset hiutaleet ja pohjatabletit kelpaavat mainiosti.

Lähteet
-------

1. ↑  Vidthayanon, C.: *Garra cambodgiensis* *IUCN Red List of Threatened Species. Version 2013.1*.  2012. International Union for Conservation of Nature, IUCN, Iucnredlist.org. Viitattu 19.08.2013. (englanniksi)
2. ↑  Sarakontu, L. ja Frank, N: Leväbarbi sukulaisineen  2004. AquaWorld Magazine.
3. ↑  Helsingin Akvaariokeskus
4. ↑  Antin akvaario (Arkistoitu – Internet Archive)
5. ↑  *Garra cambodgiensis* (peilipalvelin) *FishBase*. Froese, R. & Pauly, D. (toim.). (englanniksi)


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Taksonitunnisteet | 
* Wikidata: Q3234848
* Wikispecies: Garra cambodgiensis
* ADW: Garra\_cambodgiensis
* BOLD: 378114
* CoL: 3FBHC
* EoL: 583455
* FishBase: 27164
* GBIF: 2366803
* iNaturalist: 187398
* IRMNG: 10159333
* ITIS: 689062
* IUCN: 180724
* NCBI: 425492
* WoRMS: 1014947

 |

 |
**Manfred Björkquist** (22. kesäkuuta 1884 Norringsjö, Gideå – 23. marraskuuta 1985 Sigtuna, Ruotsi) oli ruotsalainen maallikko, Sigtuna-säätiön (Sigtunastiftelsen) johtaja, kansanopistomies sekä myöhemmin pappi ja Tukholman piispa.

Björkquist opiskeli seemiläisiä kieliä, filosofiaa ja pedagogiikkaa Uppsalan yliopistossa ja suoritti filosofian lisensiaatin tutkinnon 1909. Hän oli vuosina 1917–1942 perustamansa Sigtuna-säätiön kansanopiston ja kansankorkeakoulun johtaja. Björkquist oli keskeinen hahmo Sigtuna-säätiön, sen kansankorkeakoulun sekä Sigtunan humanistisen koulun (Sigtunastiftelsens Humanistiska Läroverk) perustamisessa ja oli samalla nuorkirkkoliikkeen ja kristillisen kulttuuriliikkeen keskeisiä hahmoja. Sigtuna-säätiön tarkoituksena oli toimia nuorkirkkoliikkeen keskuksena sekä luoda paikka, jossa kirkollinen elämä ja kulttuurielämä voisivat kohdata avoimessa ilmapiirissä.

Björkquist piispantarkastuksessa Tukholman Johanneksen seurakunnassa
Björkquist valittiin vuonna 1942 toimintansa aloittaneen Tukholman hiippakunnan ensimmäiseksi piispaksi. Piispanvaalissa eniten ääniä saivat Visbyn piispa Torsten Ysander, Linköpingin piispa Tor Andræ ja Strängnäsin piispa Gustaf Aulén. Kun näihin annettuihin ääniin lisättiin tuomiokapitulissa annettu äänet, Aulén ja Björkquist olivat saaneet yhtä monta ääntä. Kolmannesta ehdokassijasta jouduttiin siten arpomaan, arpa suosi Björkquistiä, ja hallitus nimitti hänet Tukholman piispaksi vaikka hän ei ollut pappi. Hän otti kuitenkin vastaan pappisvihkimyksen muutamaa viikkoa ennen piispaksi vihkimistä, joka tapahtui 29. marraskuuta 1942 Uppsalan tuomiokirkossa. Hän oli saanut Lundin yliopiston teologian kunniatohtorin arvon 1923.

Björkquistin laaja kirjallinen tuotanto on tyyliltään usein aforistista.

Katso myös
----------

* Luettelo Tukholman hiippakunnan piispoista

Lähteet
-------

1. ↑  Manfred Björkquist Svenskt biografiskt lexikon
2. ↑  Om oss *sigtunastiftelsen.se*. Viitattu 7.1.2021. (ruotsiksi)
3. ↑  Hans Gre̟én: *Rubrikernas stift*, s. 107. Stockholms stift 1942-1982 (Redaktion Arne och Vera Forsberg). Stockholms stift, 1982. (ruotsiksi)
4. ↑  Facta, osa 1 vuodelta 1976, palsta 727


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Norja
* Saksa
* Yhdysvallat
* Ruotsi
* Australia
* Alankomaat

 |
|  |
| Tieteilijät | 
* CiNii

 |
|  |
| Taiteenala | 
* MusicBrainz

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Deutsche Biographie
* Trove

 |

 |
**Lentopallon miesten Euroopan-mestaruuskilpailut 1971** pelattiin Italiassa 23. syyskuuta – 1. lokakuuta 1971. Mitaliottelut pelattiin Milanossa, ja muita pelipaikkakuntia olivat Bologna, Imola, Bergamo, Ancona, Torino ja Modena. Mukana oli 22 joukkuetta Englannin ja Albanian jäätyä kisoista pois. Joukkueet pelasivat kuudessa alkulohkossa, joiden voittajat pääsivät pelaamaan sijoista 1–6 ja kakkoset pelasivat sijoista 7–12, kolmoset sijoista 13–17 sekä viimeiset sijoista 18–22. Mestaruuden voitti Neuvostoliitto, hopeaa sai Tšekkoslovakia ja pronssille sijoittui Romania.

Lopulliset sijoitukset
----------------------

| Sija | Joukkue |
| --- | --- |
| **1.** |  Neuvostoliitto |
| 2. |  Tšekkoslovakia |
| 3. |  Romania |
| 4. |  Itä-Saksa |
| 5. |  Unkari |
| 6. |  Puola |
| 7. |  Bulgaria |
| 8. |  Italia |
| 9. |  Alankomaat |
| 10. |  Belgia |
| 11. |  Jugoslavia |
| 12. |  Israel |
| 13. |  Suomi |
| 14. |  Ranska |
| 15. |  Turkki |
| 16. |  Länsi-Saksa |
| 17. |  Ruotsi |
| 18. |  Kreikka |
| 19. |  Sveitsi |
| 20. |  Tanska |
| 21. |  Itävalta |
| 22. |  Skotlanti |

Lähteet
-------

* Krastev, Todor: Men Volleyball VIII European Championship 1971 Milano (ITA) - 23.09 - 01.10 Winner Soviet Union *todor66.com*.  8.1.2020. Viitattu 11.5.2020. (englanniksi)
**X talviolympialaisissa** Grenoblessa vuonna 1968 **alppihiihto** oli seitsemättä kertaa olympialaisten ohjelmassa. Alppihiihdossa järjestettiin kuusi kilpailutapahtumaa: pujottelu, suurpujottelu ja syöksylasku sekä miehillä että naisilla. Ne järjestettiin Grenoblen lähettyvillä olevassa Chamroussessa.

Miehet
------

### Pujottelu


| Sija | Maa | Kilpailija |  |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Ranska | Jean-Claude Killy | 99,73 |
| 2 | Itävalta | Herbert Huber | 99,82 |
| 3 | Itävalta | Alfred Matt | 100,09 |

  

### Suurpujottelu


| Sija | Maa | Kilpailija |  |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Ranska | Jean-Claude Killy | 3.29,28 |
| 2 | Sveitsi | Willy Favre | 3.31,50 |
| 3 | Itävalta | Heinrich Messner | 3.31,83 |

  

### Syöksylasku


| Sija | Maa | Kilpailija |  |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Ranska | Jean-Claude Killy | 1.59,85 |
| 2 | Ranska | Guy Périllat | 1.59,93 |
| 3 | Sveitsi | Jean-Daniel Dätwyler | 2.00,32 |

Naiset
------

### Pujottelu


| Sija | Maa | Kilpailija |  |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Ranska | Marielle Goitschel | 85,86 |
| 2 | Kanada | Nancy Greene | 86,15 |
| 3 | Ranska | Annie Famose | 87,89 |

  

### Suurpujottelu


| Sija | Maa | Kilpailija |  |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Kanada | Nancy Greene | 1.51,97 |
| 2 | Ranska | Annie Famose | 1.54,61 |
| 3 | Sveitsi | Fernande Bochatay | 1.54,74 |

  

### Syöksylasku


| Sija | Maa | Kilpailija |  |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Itävalta | Olga Pall | 1.40,87 |
| 2 | Ranska | Isabelle Mir | 1.41,33 |
| 3 | Itävalta | Christl Haas | 1.41,41 |

Lähteet
-------

* *Talviurheilun tähdet*, WSOY 1986, s. 382–384

1. ↑   Tour de France 2014

Alppihiihto olympialaisissa
1936 |
1948 |
1952 |
1956 |
1960 |
1964 |
1968 |
1972 |
1976 |
1980 |
1984 |
1988 |
1992 |
1994 |
1998 |
2002 |
2006 |
2010 |
2014 |
2018 |
2022


Talviolympialaisten 1968 lajit
Alppihiihto |
Ampumahiihto |
Jääkiekko |
Maastohiihto | 
Mäkihyppy | 
Ohjaskelkkailu |
Pikaluistelu |
Rattikelkkailu |
Taitoluistelu |
Yhdistetty
**Lentopallon miesten Euroopan-mestaruuskilpailut 1985** pelattiin Alankomaissa 26. syyskuuta – 6. lokakuuta 1985. Pelipaikkakuntina olivat Amsterdam, Groningen, Voorburg, Zwolle ja Den Bosch. Mukana oli 12 joukkuetta. Joukkueet pelasivat kolmessa alkulohkossa, joista jokaisesta kaksi parasta pääsi ylempään loppusarjaan ratkaisemaan sijoja 1–6 ja kaksi viimeistä jatkoivat alemmassa loppusarjassa. Mestaruuden voitti Neuvostoliitto, hopeaa sai Tšekkoslovakia ja pronssille sijoittui Ranska.

Lopulliset sijoitukset
----------------------

| Sija | Joukkue |
| --- | --- |
| **1.** |  Neuvostoliitto |
| 2. |  Tšekkoslovakia |
| 3. |  Ranska |
| 4. |  Puola |
| 5. |  Bulgaria |
| 6. |  Italia |
| 7. |  Romania |
| 8. |  Kreikka |
| 9. |  Ruotsi |
| 10. |  Alankomaat |
| 11. |  Jugoslavia |
| 12. |  Espanja |

Lähteet
-------

* Krastev, Todor: Men Volleyball XIV European Championship 1985 Amsterdam (NED) - 29.09-04.10 Winner Soviet Union *todor66.com*.  8.1.2020. Viitattu 10.5.2020. (englanniksi)

### Viitteet

1. ↑  Siukonen, Markku & Ahola, Matti: *Urheilun vuosikirja 7*, s. 210. Gummerus, 1986. ISBN 951-20-2759-3.
**Victor Hugo Otto Skala** (25. tammikuuta 1875 – 29. toukokuuta 1952) oli itävaltalainen hyönteistutkija. Hän syntyi ja kävi koulunsa Brnossa, nykyisen Tšekin alueella, ja muutti Wieniin opiskelemaan maatalousoppilaitoksessa. Valmistuttuaan hän työskenteli verotoimistossa Määrissä ja vuodesta 1919 alkaen Neufeldenissä Ylä-Itävallassa. Eläkkeelle jäätyään hän muutti Altenfeldeniin ja myöhemmin Haid bei Ansfeldeniin.

Skala keräsi perhosia nuoresta asti, varttuessaan hän kiinnostui tieteellisemmästä lähestymistavasta. Hän kartoitti ensin kotiseutunsa Määrin pienperhosia ja niiden koteloita. Kun hän muutti Ylä-Itävaltaan, hän myi perhoskokoelmansa ja laajan tieteellisen kirjastonsa pois. Hän aloitti keräämisen uudelleen ja lahjoitti Ylä-Itävallan maakuntamuseolle uuden pienemmän kokoelmansa. Siihen kuului erityisen arvokas kokoelma pienperhosten koteloita, joita oli 7 400 kappaletta. Hän laati perhosista myös vesivärimaalauksia ja väritettyjä piirroksia. Skala julkaisi kaikkiaan noin 80 artikkelia, monet niistä omakustanteina.

Lähteet
-------

1. 1 2  Victor Hugo Otto Skala Oberösterreichisches Landesmuseum. Viitattu 8.11.2014. (saksaksi)


|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Saksa

 |

 |
**Valkiajärvi** on lähdepohjainen, kirkasvetinen ja verraten syvä järvi Kiteellä Pohjois-Karjalassa. Sen pinta-ala on 61,5 hehtaaria ja vesitilavuus 10 kuutiohehtometriä. Etäisyys Joensuusta on 65 kilometriä etelään.

Maantiede
---------

Valkiajärven pituus kaakosta luoteeseen on 1,7 kilometriä. Pientä luotoa lukuun ottamatta järvi on saareton. Valkiajärven syvin alue, 30 metriä, sijaitsee altaan keskiosassa. Alueen pinta-ala on 7,3 hehtaaria. Vähintään 20 metriä syvän alueen pinta-ala on 25,8 hehtaaria ja vähintään 10 metriä syvän alueen pinta-ala 41,3 hehtaaria. Matalinta on järven kaakkois- ja luoteisosassa. Järven pohjoisrannalla kymmenen metrin syvyyskäyrä hipoo rantaviivaa. Rannat ovat valtaosin metsämaata.

Valkiajärven on sanottu olevan yksi Suomen kirkkaimpia vakavesiä, vaakanäkyvyys on enimmillään useita kymmeniä metrejä. Valkiajärven pohjoisrannalta virtaa laskuoja Kaakkolammen (95,8 metriä mpy) kautta Louhenojaa Pyhäjärveen (79,6 metriä mpy). Valkiajärven kaakkoispuolella sijaitsee neljän hehtaarin laajuinen Eskonlampi, jonka keskisyvyys on noin viisi metriä.

Valkiajärven vesitilavuus on 9 970 000 kuutiometriä.

Valkiajärvi (04.391.1.065) kuuluu Pyhäjärven alueeseen (04.391), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen päävesistössä (04). Toinen jakovaihe on Pyhäjärven reitin valuma-alue (04.39) ja ensimmäinen Oriveden–Pyhäselän alue (04.3). Pyhäjärven alueella on 53 vähintään hehtaarin laajuista vakavettä, joista Valkiajärvi on viidenneksi laajin. Sitä laajempia ovat Pyhäjärven lisäksi Korpijärvi, Ylä-Kuorejärvi ja Kirkkolampi.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Valkiajärvi, vakavesi, Kitee
2. 1 2 3 4 5 6 7 8 9  Ympäristö.fi : Ympäristötiedon hallintajärjestelmä Hertta Ympäristötiedon hallintajärjestelmä Hertta. Viitattu 27.8.2021.
3. ↑  Valkiajärvi. Järviwiki. Viitattu 27.8.2021.
4. ↑  Sukelluskohteita Keski-Karjalassa : Kiteen Valkiajärvi *Keskikarjalansukeltajat.fi*. Viitattu 27.8.2021.
5. ↑  Pyhäjärven alue (04.391). Järviwiki. Viitattu 27.8.2021.
**Petteri Joonas Monni** (s. 31. maaliskuuta 1990 Jyväskylä) on suomalainen aitajuoksija. Hänen päämatkansa on 400 metrin aidat. Monni edustaa Jyväskylän Kenttäurheilijoita ja häntä valmentaa Jarkko Finni. Vuoteen 2013 häntä valmensi Hanna Fredrikson ja vuosina 2013–2015 Petteri Jouste.

Monni on nelinkertainen 400 metrin aitojen suomenmestari. Hän voitti ensimmäisen kerran SM-kultaa Kajaanin Kalevan kisoissa 2010, joissa hän juoksi ajan 51,26 parantaen entistä ennätystään 1,42 sekuntia. Hän uusi mestaruutensa Turun Kalevan kisoissa 2011 ajalla 51,86. Kaudella 2011 hän paransi ennätystään 22-vuotiaiden EM-kisoissa aikaan 51,09. Vaasan Kalevan kisoissa 2013 hän voitti Suomen-mestaruuden ajalla 51,35 ja Oulussa 2016 ajalla 51,50. SM-hopeaa Monni on saanut kahdesti, vuosien 2012 ja 2014 Kalevan kisoissa. Pronssia hän saavutti vuosina 2015 ja 2018.

Sisäratojen SM-kilpailuissa hän on saanut 200 metrin juoksussa pronssia 2012, 400 metrin juoksussa kultaa 2011 ja hopeaa 2008, 2010, 2012, 2014 ja 2017. Viestijuoksussa hän saavutti kultaa 2017 (4 × 200 m), hopeaa 2013 (4 × 200 m) ja pronssia 2015 (4 × 300 m).

Viestijuoksun SM-kilpailuissa Monni sai 4 × 100 metrin viestissä hopeaa vuosina 2016 ja 2017, pronssia vuosina 2010 ja 2013 sekä 4 × 400 metrin viestissä pronssia 2010.

Aikuisten maaottelussa Monni kilpaili ensimmäisen kerran vuonna 2010 sijoittuen 400 metrin aitajuoksussa neljänneksi. 400 metrin aidoissa hän on ollut toinen 2011 ja kolmas 2016. 400 metrin juoksussa hän oli kolmas 2012. Helsingin EM-kilpailuissa 2012 Monni karsiutui 400 metrin aitajuoksun alkuerissä ajalla 51,73 s.

Henkilökohtaiset ennätykset
---------------------------

### Ulkoradat

| *Matka* | *Aika* | *Paikka* | *Päivä* |
| --- | --- | --- | --- |
| **100 m** | 10,64 | Jyväskylä | 11. kesäkuuta 2015 |
| **200 m** | 21,84 | Espoo | 2. elokuuta 2009 |
| **300 m** | 37,22 | Äänekoski | 9. elokuuta 2006 |
| **400 m** | 47,63 | Espoo | 5. kesäkuuta 2011 |
| **400 m aj** | 51,09 | Ostrava | 15. heinäkuuta 2011 |

### Sisäradat

| *Matka* | *Aika* | *Paikka* | *Päivä* |
| --- | --- | --- | --- |
| **60 m** | 6,89 | Jyväskylä | 16. helmikuuta 2013 |
| **200 m** | 21,68 | Jyväskylä | 7. helmikuuta 2015 |
| **300 m** | 34,60 | Jyväskylä | 14. tammikuuta 2017 |
| **400 m** | 48,67 | Steinkjer | 11. helmikuuta 2012 |
| **300 m aj** | 38,81 | Kuopio | 28. helmikuuta 2010 |

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5 6 7  Petteri Monni Tilastopaja (vaatii kirjautumisen, maksullinen palvelu).
2. ↑  Heikkilä koki kovia - jymypaukku ratakierroksen aidoissa *Yle.fi*.  8.8.2010. Viitattu 21.11.2010.
3. ↑  Saarinen, Ossi: Mörö Suomen aituritrion valopilkku  27.6.2012. YLE. Viitattu 27.6.2012.


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt Muokkaa Wikidatassa | 
* World Athletics

 |

 |
**Hugo Ruben Nuorsaari** (sukunimi vuoteen 1935 **Nyholm**; 15. elokuuta 1908 Helsinki – 29. joulukuuta 1993 Pori) oli Porin kauppaoppilaitoksen rehtori, opetusneuvos ja kokoomuksen kansanedustaja.

Nuorsaaren vanhemmat olivat kunnalliskodin johtaja Hugo Vilhelm Nyholm ja Ada Auvinen. Hän pääsi ylioppilaaksi 1928 ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1934. Nuorsaari toimi Porin kauppakoulun opettajana 1934–1938 ja sen jälkeen Porin kauppaoppilaitoksessa lehtorina 1938–1972 ja rehtorina 1943–1973. Hän oli viimeksi Satakunnan kauppakamarin toimitusjohtajana 1973–1980. Nuorsaari sai opetusneuvoksen arvon 1969.

Nuorsaari oli kansanedustajana 1948–1954 edustaen Turun läänin pohjoista vaalipiiriä. Hän oli myös mukana kunnallispolitiikassa Porin kaupunginvaltuuston ja kaupunginhallituksen jäsenenä. Nuorsaari toimi lisäksi Porin kaupunginjohtajan varamiehenä.

Nuorsaari oli naimisissa vuodesta 1940 Eeva Järvisen kanssa.

Lähteet
-------

* .aspx Hugo Nuorsaari *Suomen kansanedustajat*. Eduskunta.

Kansallisen Kokoomuksen kansanedustajat

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Kansallisen kokoomuspuolueen kansanedustajat 1948–1951 |
| --- |
|  |
| Eduskuntaryhmä(33) | 
* Ahmavaara
* Ala-Mäyry
* Antila
* Borg-Sundman
* Hakala
* Hamara
* Heikkilä
* Heitto
* Hetemäki
* Honka
* Honkala
* Jalas
* Kaukamaa
* Koivisto
* Koski
* Kölli
* Lappi-Seppälä
* Lehtonen
* Leikola
* Mäkinen
* Nuorsaari
* Oksala (1948–1949†)
* Paavolainen
* Pohjala
* Pusa
* Saariaho
* Saukkonen (1949–1951)
* Seppälä
* Turja
* Turunen
* Tuurna
* Wiherheimo
* Virkki
* Wirtanen

 |

 |

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Kansallisen Kokoomuksen kansanedustajat 1951–1954 |
| --- |
|  |
| Eduskuntaryhmä(28) | 
* Ala-Kulju (1952–1954)
* Ahmavaara
* Borg-Sundman
* Hakala
* Hallberg
* Hamara
* Heikkilä
* Heitto
* Hetemäki
* Honkala
* Huttunen
* Innala
* Junnila
* Koivisto
* Kosola
* Kölli
* Lappi-Seppälä
* Lehtonen
* Nikkola (1951–1952)
* Nuorsaari
* Pohjala
* Saariaho
* Salminen
* Saura
* Seppälä
* Tuurna
* Wiherheimo
* Virkki
* Wirtanen

 |

 |



|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Suomi (KANTO)

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Eduskunta

 |

 |
**Allen Bernard Robinson II** (24. elokuuta 1993, Detroit, Michigan) on yhdysvaltalainen amerikkalaisen jalkapallon pelaaja. Hänen pelipaikkansa on laitahyökkääjä. Robinson edustaa Chicago Bearsia. Lisäksi hän on pelannut Jacksonville Jaguarsissa.

Robinson edusti yliopistourallaan Pennsylvanian osavaltionyliopistoa. Hän pelasi Penn Statessa vuodet 2011–2013. Hän pelasi yliopistossa yhteensä 35 ottelua, joissa teki 17 touchdownia ja vastaanotti 2479 jaardia. Ensimmäisellä kaudellaan hän vastanaotti vain kolme syöttöä.

Jacksonville Jaguars varasi Robinsonin NFL:n vuoden 2014 varaustilaisuuden toisella kierroksella 61. pelaajana. Robinson pelasi vuodet 2014–2017 Jaguarsissa yhteensä 43 ottelua, joissa eteni syöttöjä vastaanottaen 2848 jaardia ja teki 22 touchdownia. Hänet valittiin kauden 2015 päätteeksi Pro Bowliin. Hän loukkasi polvensa kauden 2017 ensimmäisessä ottelussa eikä pystynyt pelaamaan loppukautena. Kauden 2017 jälkeen Robinson siirtyi vapaana agenttina Chicago Bearsiin ja solmi Bearsin kanssa kolmivuotisen, 42 miljoonan dollarin sopimuksen. Hän on pelannut vuosina 2018–2020 Bearsissa runkosarjassa 45 ottelua, joissa on tehnyt 17 touchdownia ja edennyt vastaanottamalla 3151 jaardia. Lisäksi hän on pelannut Bearsissa kaksi pudotuspeliottelua (2018 ja 2020).

Kauden 2020 jälkeen maaliskuussa 2021 Bears käytti Robinsoniin *franchise tagin*, jonka perusteella Robinson ja Bears tekivät yhden vuoden jatkosopimuksen, joka arvo on 17,9 miljoonaa dollaria.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Allen Robinson Pro Football Reference. Viitattu 11.9.2021. (englanniksi)
2. ↑  Allen Robinson Sports Reference / College Football. Viitattu 11.9.2021. (englanniksi)
3. ↑  2014 NFL Draft Pro Football Reference. Viitattu 11.9.2021. (englanniksi)
4. ↑  Allen Robinson - Injury History Draft Sharks. Viitattu 11.9.2021. (englanniksi)
5. ↑  Larry Mayer: Roster Moves: Bears land five unrestricted free agents (Arkistoitu versio 15. maaliskuuta 2018) Chicago Bears.  Arkistoitu 15.3.2018. Viitattu 11.9.2021. (englanniksi)
6. 1 2  Allen Robinson Spotrac. Viitattu 11.9.2021. (englanniksi)
7. ↑  Allen Robinson NFL. Viitattu 11.9.2021. (englanniksi)
8. ↑  Larry Mayer: Bears put franchise tag on Robinson  9. maaliskuuta 2021. Chicago Bears. Viitattu 11.9.2021. (englanniksi)
9. ↑  Alyssa Barbieri: Here's how much money the Bears appear to have offered WR Allen Robinson for contract extension  16. heinäkuuta 2021. Bears Wire. Viitattu 11.9.2021. (englanniksi)
**Valkiajärvi** on metsäjärvi Ilomantsin eteläosassa Pohjois-Karjalassa. Sen pinta-ala on 1,8 neliökilometriä. Etäisyys Joensuusta on 73 kilometriä itään.

Maantiede
---------

Valkiajärvi on rantaviivaltaan mutkitteleva. Sen naapurijärvet Niettaanselkä etelässä ja Kaitajärvi lännessä ovat samalla korkeustasolla. Valkiajärven länsiosan selkävesi on suurelta osin vähintään 15 metriä syvä. Järven syvin kohta, 28 metriä, sijaitsee lännessä. Noin yhdeksäsosa järvestä on vähintään 20 metriä syvä. Puolisen neliökilometriä laaja Ruununsaari määrittää järven itäosan ilmeen. Saaren itäpuolella sijaitsee Lehmisalmi, jonka syvin kohta on 5,5 metriä. Valkiajärven eteläosassa on Mustalahti ja luoteessa Kokkolahti, jonka itäpuolisella Petraniemellä sijaitsee leirintäalue. Valkiajärveä erottaa Kaitajärvestä noin kaksi kilometriä pitkä niemi, jonka leveys on enimmäkseen alle sata metriä. Niemen eteläpuolinen Lohisalmi yhdistää järvet toisiinsa.

Ruununsaaren jälkeen Valkiajärven laajin saari on noin 80 aarin laajuinen Inkerensaari. Saaret ja suurin osa Valkiajärveä sijaitsevat Petkeljärven kansallispuiston alueella.

Valkiajärven vesitilavuus on 15 104 000 kuutiometriä.

Valkiajärvi (04.922.1.079) kuuluu Nuorajärven alueeseen (04.922), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen päävesistössä (04). Toinen jakovaihe on Mekrijärven-Nuorajärven alue (04.92) ja ensimmäinen Koitajoen valuma-alue (04.9). Nuorajärven alueella on 84 vähintään hehtaarin laajuista vakavettä, joista Valkiajärvi on viidenneksi laajin. Sitä laajempia ovat Nuorajärven lisäksi Niettaanselkä, Viinijärvi ja Haapojärvi. Valkiajärveä seuraa Petkeljärvi, jonka jälkeen tulee Ravajärvet, Suuri Tetrijärvi, Iso Hiislampi ja Kaitajärvi. Lähes jokainen Nuorajärven alueen vakavesi on syvyysluodattu. Alueen pienistä järvistä useat ovat suhteellisen syviä, kuten Särkkäjärvi, kun taas pinta-alaltaan laajimmat järvet ovat sitä vastoin varsin matalia.

Ilomantsin Valkiajärvi on laajin Suomen 26:sta Valkiajärvi-nimisestä vakavedestä.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Valkiajärvi, vakavesi, Ilomantsi
2. 1 2 3 4 5 6 7 8  Ympäristö.fi : Ympäristötiedon hallintajärjestelmä Hertta Ympäristötiedon hallintajärjestelmä Hertta. Viitattu 16.9.2021.
3. ↑  Valkiajärvi. Järviwiki. Viitattu 16.9.2021.
4. ↑  Nuorajärven alue (04.922). Järviwiki. Viitattu 20.9.2021.
5. ↑  Valkiajärvi. Järviwiki. Viitattu 16.9.2021.
**Petteri Parkkisenniemi** (s. 28. kesäkuuta 1984) on suomalainen lentopalloilija ja taekwondoin. Hän pelasi kaudella 2007–2008 Kempeleen Lentopallon väreissä lentopallon SM-liigassa.

Parkkisenniemi pelasi Kempeleessä vuodesta 2005 lähtien, jolloin hän siirtyi Oulun vieressä olevaan Kempeleeseen Oulun Ettasta joukkueen pudottua SM-liigasta. Parkkisenniemi on pelannut SM-liigassa myös Perungan Pojissa. Pelaa nykyään Oululaisessa SunVolleyssa. SunVolley voitti Suomen Cupin vuonna 2009.

Parkkisenniemi aloitti lentopallon jo nuorena ala-asteella. Pudasjärven lentopallokaupungissa hän asui 18-vuotiaaksi asti kunnes muutti Rovaniemelle pelaamaan Perungan Poikiin. Rovaniemellä hänelle ei kuitenkaan tullut paljon peliaikaa, joten hän päätti lähteä pelaamaan hieman etelämmäs Oulun Ettaan, kunnes lopulta vaihtoi Kempeleen Lentopalloon Oulun pudottua SM-liigasta 1-sarjaan. Kempeleen Lentopallo pelasi myös tuolloin 1-sarjaa, mutta joukkue oli hankkinut kovat vahvistukset kaudelle 2006 tavoitteenaan SM-liigaan nousu. Vahvistuksia olivat muun muassa Aki Riihimäki ja Timo Tolvanen. Kempele nousikin SM-liigaan ja Parkkisenniemellä oli edessään kaudella 2007 neljäs kausi Suomen korkeimmalla sarjatasolla. Kempele sijoittui lopulta liigassa vaikeuksien kautta kymmenenneksi.

Parkkisenniemi on kilpaillut myös taekwon-dossa (ITF) sangen menestykkäästi. Hän on edustanut Suomea maajoukkueessa lajissa. Hänen vyöarvonsa on 2 Dan musta vyö.
**Bílá Lhota** on kunta (*obec*) Tšekissä Olomoucin läänissä. Se noin 25 kilometrin päässä Olomoucin kaupungista luoteeseen.

Nähtävyyksiä
------------

Arboretum
Kunnan nähtävyyksiä on vuonna 1700 perustettu arboretum, jossa kasvaa yli 300 erilajista kasvia. Arboretumissa julistettiin kansalliseksi luontomuseoksi vuonna 1969.

Lähteet
-------

1. ↑  Czech Statistical Office
2. ↑  Litovel – Venice of Haná

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Bílá Lhota** Wikimedia Commonsissa

Olomoucin piirikunnan **kaupungit**, *kauppalat* ja kunnat
Babice | Bělkovice-Lašťany | Bílá Lhota | Bílsko | Blatec | Bohuňovice | Bouzov | Bukovany | Bystročice | Bystrovany | Červenka | Daskabát | Dlouhá Loučka | Dolany | Doloplazy | Domašov nad Bystřicí | Domašov u Šternberka | Drahanovice | *Dub nad Moravou* | Dubčany | Grygov | Haňovice | Hlásnice | Hlubočky | Hlušovice | Hněvotín | Hnojice | Horka nad Moravou | Horní Loděnice | Hraničné Petrovice | Huzová | Charváty | Cholina | Jívová | Komárov | Kozlov | Kožušany-Tážaly | Krčmaň | Křelov-Břuchotín | Liboš | Lipina | Lipinka | **Litovel** | Loučany | Loučka | Luběnice | Luká | Lutín | Lužice | Majetín | Medlov | Měrotín | Město Libavá | Mladeč | Mladějovice | **Moravský Beroun** | Mrsklesy | Mutkov | Náklo | *Náměšť na Hané* | Norberčany | Nová Hradečná | Olbramice | **Olomouc** | Paseka | Pňovice | Přáslavice | Příkazy | Řídeč | Samotišky | Senice na Hané | Senička | Skrbeň | Slatinice | Slavětín | Strukov | Střeň | Suchonice | Svésedlice | Štarnov | Štěpánov | **Šternberk** | Šumvald | Těšetice | Tovéř | Troubelice | Tršice | Újezd | **Uničov** | Ústín | **Velká Bystřice** | Velký Týnec | *Velký Újezd* | Věrovany | Vilémov | Želechovice | Žerotín | Libavá (sotilasalue)
**LOVEppears** on japanilaisen Ayumi Hamasakin toinen studioalbumi, joka julkaistiin 10. marraskuuta 1999. Albumi nousi Oricon-albumilistan kärkeen ja pysyi listalla kaikkiaan 62 viikkoa.

Albumilta on julkaistu kahdeksan singleä: *WHATEVER*, *LOVE ~Destiny~*, *TO BE*, *Boys & Girls*, *A*, *appears*, *kanariya* ja *Fly high*. Kolme ensimmäistä singleä on myös julkaistu uudelleen uusilla remix-kappaleilla täydennettynä 28. helmikuuta 2001.

Kappaleet
---------

### CD 1

1. Introduction – 1.09
2. Fly high – 4.06
3. Trauma – 4.17
4. And Then – 4.12
5. immature – 4.44
6. Boys & Girls – 3.54
7. TO BE – 5.18
8. End roll – 4.49
9. P.S II – 4.48
10. WHATEVER – 7.20
11. too late – 4.24
12. appears – 5.27
13. monochrome – 4.21
14. Interlude – 0.55
15. LOVE～refrain～ – 5.20
16. Who... – 5.32
17. kanariya – 3.52  (piiloraita kappaleen 16 lopussa)

### CD 2

1. ayu's EURO MEGA-MIX "Y&Co. Mix" – 9.48
2. ayu's HOUSE MEGA-MIX "N.S House Mix" – 9.48
3. A Song for XX "MILLENNIUM MIX" – 4.46
4. POWDER SNOW "Acoustic Orchestra Version" – 5.03
5. FRIEND II "MAKE MY MAD MIX" – 4.31

Tekijätiedot
------------

Kappaleen 1 on säveltänyt HΛL. Kappaleet 2, 3, 6, 7, 8, 11 ja 13 on säveltänyt D・A・I. Kappaleen 4 on säveltänyt Yasuhiko Hoshino (jap. 星野靖彦). Kappaleet 5, 10, 12 ja 16 on säveltänyt Kazuhito Kikuchi (jap. 菊池一仁). Kappaleen 9 on säveltänyt Hideaki Kuwabara (jap. 桑原秀明). Kappaleen 14 on säveltänyt Naoto Suzuki (jap. 鈴木直人) ja kappaleen 15 TSUNKU.

Kappaleet 1, 2, 5, 9 ja 12 on sovittanut HΛL. Kappaleet 3, 6, 7, 8, 11 ja 13 ovat säveltäneet Naoto Suzuki ja D・A・I. Kappaleen 4 on säveltänyt 菊池圭介. Kappaleen 10 on säveltänyt Izumi "D・M・X" Miyazaki (jap. 宮崎"D・M・X"泉). Kappaleet 14, 15 ja 16 on sovittanut Naoto Suzuki.

Kaikki kappaleet on sanoittanut Ayumi Hamasaki. 

Levyn on tuottanut Max Matsuura.

Lähteet
-------

1. ↑  Albumin tiedot Oriconin sivuilla Oricon. Viitattu 25.2.2007. (japaniksi)
2. ↑  Ayumi Hamasakin virallinen diskografia Avex Network.  Arkistoitu 21.3.2007. Viitattu 23.3.2007. (englanniksi)
**Bérén alue** (ransk. *région du Béré*) on Woroban piirikuntaan kuuluva hallintoalue Norsunluurannikon pohjoisosassa. Sen pinta-ala on 13 293 neliökilometriä. Alueen hallinnollinen keskus on Mankono. Asukkaita on 389 800 henkeä (vuonna 2014).

Bérén alue rajoittu pohjoisessa Bagouén ja Poron, idässä Hambolin, etelässä Gbêkên, Marahouén ja Haut-Sassandran ja lännessä Worodougoun alueisiin.

Alue käsittää Dianran, Kounahirin ja Mankonon departementit. Kuntia ovat Dianra, Kongasso, Kounahiri, Mankono, Sarhala ja Tiéningboué. Aliprefektuureja on yhdeksän ja kyliä 561.

Seudun pääelinkeinot ovat maanviljely ja karjanhoito. Tärkeimmät viljelykasvit ovat puuvilla, riisi, jamssi ja vihannekset. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet ja siipikarja. Lisäksi harjoitetaan käsityöammatteja.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Béré *Direction générale de la décentralisation et du développement local*.  Arkistoitu 1.10.2020. Viitattu 23.8.2020.
2. ↑  RGPH 2014: Région du Béré *Institut national de la statistique*. Viitattu 23.8.2020.
Vasili Kudžijev
**Vasili Mihailovitš Kudžijev** (ven. Васи́лий Миха́йлович Ку́джиев; 1889 Aunuksen kihlakunnan Suurenmäen kylä – 1976 Leningrad) oli karjalaissyntyinen neuvostoliittolainen poliitikko.

Vasili Kudžijev opiskeli Petroskoin kymnaasissa ja valmistui Pietarin yliopiston oikeustieteellisestä tiedekunnasta. Vuonna 1908 hän liittyi Venäjän sosiaalidemokraattiseen työväenpuolueeseen. Vuonna 1917 Kudžijev valittiin menševikkinä Aunuksen läänin neuvoston puheenjohtajaksi. Vuonna 1919 työskennellessään Moskovassa hän liittyi NKP(b):hen.

Kudžijev kuului Edvard Gyllingin ja Jaakko Mäen kanssa Karjalan työkansan kommuunin perustamista valmistelleeseen Karjalan vallankumouskomitean järjestelykomiteaan. Elokuussa 1920 hänet valittiin NKP(b):n Aunuksen lääninkomitean puhemiehistön jäseneksi. Vuosina 1921–1922 hän toimi puolueen aluekomitean vastuullisena sihteerinä. Kansallisuuspolitiikkaa koskevien erimielisyyksien takia Kudžijev erotettiin ja lähetettiin puoluetehtäviin Karjalan ulkopuolelle. Toisen maailmansodan jälkeen hän työskenteli Leningradin asianajajakollegiossa. Kudžijev pidätettiin poliittisin perustein vuonna 1949, mutta todettiin syyttömäksi vuonna 1954.

Lähteet
-------

1. ↑  *Vsekarelski sjezd predstavitelei trudjaštšihsja karel 1–3 ijulja 1920 g. I Vsekarelski sjezd Sovetov rabotših, restjanskih i krasnoarmeiskih deputatov. 11–18 fevralja 1921 g.: Protokoly*, s. 240. Petrozavodsk: Karelija, 1990. ISBN 5-7545-0207-9.
2. ↑  *Karelija: entsiklopedija. Tom 2*, s. 119. Petrozavodsk: Petropress, 2009. ISBN 978-5-8430-0125-4.
3. ↑  *Karelija: entsiklopedija. Tom 2*, s. 119–120. Petrozavodsk: Petropress, 2009. ISBN 978-5-8430-0125-4.
4. ↑  Kangaspuro, Markku: *Neuvosto-Karjalan taistelu itsehallinnosta*, s. 130. Helsinki: Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2000. ISBN 951-746-213-1.
5. ↑  *Karelija: entsiklopedija. Tom 2*, s. 120. Petrozavodsk: Petropress, 2009. ISBN 978-5-8430-0125-4.


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa | 
* VIAF

 |

 |
**Tsuyoshi Kitazawa** (s. 10. elokuuta 1968 Tokio, Japani) on japanilainen entinen jalkapalloilija.

Jalkapallomaajoukkue
--------------------

Hän edusti Japanin maajoukkuetta vuosina 1991-1999.

Tilastot
--------

| Japanin maajoukkueessa |
| --- |
| Vuodet | ottelut | maalit |
| 1991 | 2 | 0 |
| 1992 | 11 | 1 |
| 1993 | 4 | 0 |
| 1994 | 7 | 1 |
| 1995 | 14 | 1 |
| 1996 | 5 | 0 |
| 1997 | 11 | 0 |
| 1998 | 3 | 0 |
| 1999 | 1 | 0 |
| Yhteensä | 58 | 3 |

Aiheesta muualla
----------------

* National Football Teams
* Japan National Football Team Database

Japanin joukkue – Jalkapallon AM-kilpailut 1992
1 Matsunaga |
2 Ōtake |
3 Katsuya |
4 Horiike |
5 Hashiratani |
6 Tsunami |
7 Ihara |
8 Fukuda |
9 Takeda |
10 Ramos |
11 Miura |
12 Yamada |
13 Sakakura |
14 Kitazawa |
15 Yoshida |
16 Nakayama |
17 Moriyasu |
18 Jinno |
19 Maekawa |
20 Takagi |
Valmentaja Ooft

Japanin joukkue – Kuningas Fahdin cup 1995
1 Matsunaga |
2 Natsuka |
3 Tsunami |
4 Ihara |
5 Hashiratani |
6 Moriyasu |
7 Horiike |
8 Kitazawa |
9 T. Yamaguchi |
10 Ramos |
11 Miura |
12 Kikuchi |
13 Hasegawa |
14 Isogai |
15 M. Yamaguchi |
16 Fukuda |
17 Soma |
18 Yanagimoto |
19 Okano |
20 Kojima |
Valmentaja Kamo



|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Japani

 |

 |
| "Turn Me Up"Cristal Snow (Feat. Chedda) |
| --- |
| Singlen "Turn Me Up" kansikuva |
| Singlen tiedot |
|  Albumilta | *God You Made Me Wicked* |
|  Julkaistu | 20. toukokuuta 2009 |
|  Tuottaja(t) | Heikki L |
|  Tyylilaji | Dancepop, elektropop |
|  Kesto | 03.10 |
|  Levy-yhtiö | HMC, Warner Music Finland |
| Cristal Snown muut singlet |
| "China Cool"2008 | "Turn Me Up"2009 | "Killing Me"2010 |

**Turn Me Up** on Cristal Snow'n toisen studioalbumin, God You Made Me Wicked, avaussingle. Kappale ilmoitettiin singleksi muutama päivä sen jälkeen, kun Cristal oli päivittänyt MySpace-sivullensa kaksi uutta kappaletta (*Surrender* ja *Turn Me Up*). Demokappaleet olivat sivulla kaksi päivää ja Cristal pyysi kaikkia antamaan mielipiteensä uusista demoistaan.

Kappaleen ovat kirjoittaneet Jukka Kosunen, Chedda ja Heikki L yhdessä Cristal Snow'n kanssa. Taustoja laulavat Kristiina Wheeler ja Karoliina Kallio.

*Turn Me Up* lähetettiin radioille viikolla 19/2009 ja kappaleelle kuvattiin musiikkivideo 27. huhtikuuta 2009 Lahdessa Love Hotel -yökerhossa. Musiikkivideo julkaistiin YouTubessa 7. kesäkuuta 2009. *Turn Me Up* single julkaistiin digimyyntiin 20. toukokuuta.

Single pysyttäytyi NRJ-radiokanavan *Hitti vai Huti* -äänestyksessä kaksi viikkoa päihittäen kaikki vastustajat, sekä nousi ensimmäisellä viikollaan *Pepsi Max Chartissa* ykköseksi. Suuremmille listoille, kuten lataus- ja singlelista, Turn Me Up ei kuitenkaan koskaan yltänyt.

*Turn Me Up* on Snow'n itsensä sanoin *"imuttavan kesäinen ja raikas"*. Kappaleella featuroi Chedda

Listasijoitukset
----------------

| Lista | Parassijoitus |
| --- | --- |
| Suomen virallinen latauslista | - |
| Suomen virallinen singlelista | - |
|

Lähteet
-------

* Cristal Snow'n Facebook
* Suosikki.fi
* Cristal Snow'n Myspace
* ISO lehti (www.isolehti.fi)

Aiheesta muualla
----------------

* Turn Me Up -musiikkivideon kuvauksissa[vanhentunut linkki]
* Cristal Facebookikssa
* Turn Me Up Myspacessa (englanniksi)
* Spotify-palvelussa