**Tehoreservi** on käytäntö, jonka tarkoitus on turvata sähkön saanti Suomessa sellaisissa tilanteissa, joissa sähkön tarjonta ei riitä kattamaan sähkön kulutusta.

Energiavirasto valitsee tehoreserviin joukon voimalaitoksia, jotka sitten varautuvat tuottamaan sähköä, kun siitä on pulaa. Tehoreservin avulla ei ole mahdollista hillitä sähkön hintojen nousua. Tehoreservi ei tule hätiin ennen kuin sähkö loppuu. Se on tarkoitettu viimeiseksi keinoksi ennen kiertäviä sähkökatkoja. 

Laitokset valitaan Energiaviraston järjestämän tarjouskilpailun perusteella vuodeksi kerrallaan. Valituille laitoksille maksetaan ylläpitokorvaus sekä hyvitetään mahdollisen käyttöönoton kustannukset. Tehoreservissä oleva laitos tulee kyetä ottamaan käyttöön talvikaudella 12 tunnin kuluessa käskystä ja kesällä yhden kuukauden kuluttua käskystä. Tehoreservilaitokset eivät voi osallistua markkinoille sopimuskauden aikana. 

Tehoreservijärjestelmä on ollut käytössä vuoden 2007 alusta. Sen perusteena on Laki sähköntuotannon ja -kulutuksen välistä tasapainoa varmistavasta tehoreservistä. 

Energiavirasto määrittää tarvittavan tehoreservin määrän, kilpailuttaa reservilaitokset, vahvistaa reservin ehdot sekä valvoo järjestelmän toimintaa ja lain noudattamista. Fingrid Oyj tekee Energiaviraston valitsemien laitosten kanssa sopimuksen, huolehtii tehoreservin hallinnoinnista ja päättää laitosten käynnistämisestä.

Suomen tehoreserviä on tähän mennessä käytetty vain yhden kerran, 8. tammikuuta vuonna 2010, kun pakkanen nosti sähkönkulutusta koko pohjoismaisella markkina-alueella ja vesivarastot olivat vähissä, jolloin sähkön hinta nousi yli 1 000 euroon megawattitunnilta. Silloin käynnistettiin kolmen tunnin aikana 190 megawattia tehoreserviä. Energiavirasto on määrittänyt Suomessa tarvittavaksi tehoreservin määräksi 600 MW. Kaudelle 1.11.2023 – 31.10.2024 Energiavirasto ei hankkinut tehoreservikapasiteettia lainkaan, koska mm. Olkiluoto 3 -voimalan ansiosta sähköä arvioitiin riittävän muutenkin.

Tyypillisesti tehoreservin laitokset ovat olleet käyttöikänsä päässä olevia laitoksia, jotka eivät ehkä pärjäisi markkinoilla, mutta voivat vielä varalaitoksena toimimalla saada pientä tuloa. Tehoreservissä ovat olleet esimerkiksi seuraavat voimalaitokset: Meri-Pori (440 MW), Naistenlahti 1 (129 MW) ja Kymijärvi KT (42 MW).  Jos tehoreservissä ollutta laitosta ei enää valita seuraavalle kaudelle, se usein poistetaan käytöstä tai puretaan.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5  Toimitusvarmuus *Energiavirasto*. Viitattu 4.11.2023.
2. 1 2 3 4 5 6 7  Suomi varautuu sähkönmarkkinoiden hätätilanteisiin 600 megawatin lisätehoilla – tällainen on tehoreservi, jota on hyödynnetty viimeksi 12 vuotta sitten *Yle Uutiset*.  12.8.2022. Viitattu 4.11.2023.
3. 1 2 3 4 5 6 7  Tehoreservi turvaa sähkön toimitusvarmuutta *Energiavirasto*.  11.8.2022. Viitattu 4.11.2023.
4. ↑  Edita Publishing Oy: FINLEX ® - Ajantasainen lainsäädäntö: Laki sähköntuotannon ja -kulutuksen välistä… 117/2011 *www.finlex.fi*. Viitattu 4.11.2023.
5. ↑  Energiavirasto ei hanki tehoreservikapasiteettia kaudelle 1.11.2023 – 31.10.2024 *Energiavirasto*.  28.4.2023. Viitattu 4.11.2023.
6. ↑  Suomi varautuu sähkönmarkkinoiden hätätilanteisiin 600 megawatin lisätehoilla – tällainen on tehoreservi, jota on hyödynnetty viimeksi 12 vuotta sitten *Yle Uutiset*.  12.8.2022. Viitattu 4.11.2023.