Thai- eli rawit-chilejä
**Chili** (vanha puhekielinen vastine *turkinpippuri*) on nimitys, jota käytetään kapsaisiinipitoisuudeltaan suurista paprikoista (*Capsicum*). Chilejä voidaan käyttää mausteina ja raaka-aineina eri ruoissa. Monet maustekäyttöön soveltuvat lajit ovat huonosti tunnettuja ja osa myös uhanalaisia. Kaikki tunnetut paprikat ja chilit ovat syötäviä. Kasvitieteellisesti määriteltynä chilin hedelmä on marja.

Alkuperä
--------

Cubanelle-chilejä kulhossa.
Nykykäsityksen mukaan chiliä alkoivat viljellä ensimmäisinä nykyisen Keski-Meksikon itäosien muinaiset asukkaat yli 6 000 vuotta sitten. Ne ovat ympärivuotisia, ulkomuodoltaan ja kasvutavaltaan hyvin moninaisia. Paprikoiden suku jaetaan tällä hetkellä epävirallisesti kahteen päähaaraan: itäiseen, jotka ovat brasilialaisia, hyvin huonosti tunnettuja villilajeja, ja läntiseen, joita ovat kaikki niin sanotusti yleisesti tunnetut chilit. 

Läntiselle haaralle tunnusomaisia piirteitä ovat muun muassa ylöspäin kasvava, useimmiten tulinen, kapsaisiinia sisältävä punainen marjahedelmä. Itäisillä lajeilla marjahedelmä on usein keltainen tai oranssi, alaspäin kasvava eikä välttämättä lainkaan tulinen. Myös kasvien ulkoinen olemus voi poiketa suuresti toisistaan. Chilin väri riippuu sen sisältämistä karotenoideista. Punaisessa chilissä värin aiheuttavat pääasiallisesti kapsantiini ja kapsorubiini. Geneettisesti paprikat ovatkin kiistanalainen suku.*lähde?* Sen sukulaisiin koisokasvien (*Solanaceae*) heimossa kuuluvat muiden muassa tomaatti (*Solanum lycopersicum*), peruna (*Solanum tuberosum*), munakoiso (*Solanum melongena*) ja tupakat (*Nicotiana*).

Chilin vaikutukset elimistöön
-----------------------------

Chilin vaikuttavana aineena ovat kapsaisinoidit, joista tunnetuin on kapsaisiini, joka vaikuttaa suoraan suun seudun kipuhermoihin. Kapsaisiinit hämäävät elimistöä luulemaan, että sitä vahingoitetaan, mutta mitään fyysistä vahinkoa ei todellisuudessa tapahdu. Nautittuna chili kuitenkin aiheuttaa kipua, joka vapauttaa elimistön omia puudutusaineita, endorfiineja. Kapsaisiini on rasvaliukoinen, joten poltetta voi hillitä rasvaisella maidolla tai leipätuotteilla. Vesi tai esimerkiksi mehu eivät auta, vaan ne voivat levittää kapsaisiinia laajemmalle suuhun ja aiheuttaa lisäpoltetta.

Chilien tulisuus
----------------

Chilien tulisuutta mitataan yksikössä, jota kutsutaan scovilleksi. Tulisin luotettavasti mitattu chililajike on Dragon's Breath, josta on mitattu noin 2,4 miljoonaa scovillea. Entinen ennätyksenhaltija oli Trinidad Moruga Scorpion, jonka tulisuudeksi oli mitattu 1,2–2 miljoonaa scovillea. Tulisuus voi vaihdella runsaasti samasta kasvista poimittujen hedelmien välillä, joten luvut ovat vain suuntaa antavia. Kemiallisesti valmistetun kapsaisiiniuutteen scoville-lukemat nousevat jopa 16 miljoonaan yksikköön.

Kaupallisesti käytetään scoville-asteikosta poikkeavaa nollasta kymmeneen ulottuvaa asteikkoa, jossa tavallinen paprika saa arvon 0 ja entinen tulisin lajike Habanero arvon 10. Habaneroa tulisemmat merkitään lisäämällä kymmenen jälkeen plusmerkki tai useampi, esimerkiksi Naga Morichille merkitään 10+++. Chilin tulisuus sijaitsee sen vaaleissa siemenkiinnikkeissä, ei siemenissä. Tulisimpia ovat yleensä pienimmät chilit.

Chililajikkeita
---------------

Chililajikkeita tulisuuden mukaan:

| Lajike | Tieteellinen nimi | Tulisuus (0–10-asteikossa) | Tulisuus (Scovilleasteet) |
| --- | --- | --- | --- |
| Ramiro | *Capsicum annuum* | 0 | <1 000 |
| Ortega | *Capsicum annuum* | 2 | 1 000–3 000 |
| Super Red | *Capsicum annuum* | 3 |  ? |
| Jalapeño | *Capsicum annuum* | 3 | 2 500–8 000 |
| Homera | *Capsicum annuum* | 3 | ~10 000 |
| Nattaly | *Capsicum annuum* | 3 | ~10 000 |
| Hungarian Wax | *Capsicum annuum* | 3 | 5 000–15 000 |
| Serrano | *Capsicum annuum* | 4 | 10 000–23 000 |
| Lemon Drop | *Capsicum baccatum* | 4 | 5 000–30 000 |
| Jalapeño Gaucho | *Capsicum annuum* | 4 | ~50 000 |
| Super Chili | *Capsicum annuum* | 4 | 40 000–50 000 |
| Cayenne Golden | *Capsicum annuum* | 5 | 70 000–85 000 |
| Cheyenne | *Capsicum annuum* | 5 | <50 000 |
| Orange Flame | *Capsicum annuum* | 5 |  ? |
| Star Flame | *Capsicum annuum* | 5 |  ? |
| Medina | *Capsicum annuum* | 5 |  ? |
| Bubba | *Capsicum baccatum* | 6 |  ? |
| Rawit | *Capsicum annuum* | 6–7 | ~100 000 |
| Aji Cristal | *Capsicum baccatum* | 6–7 | >100 000 |
| CAP 220 | *Capsicum baccatum* | 6-7 | >100 000 |
| Habanero Orange | *Capsicum chinense* | 10 | 120 000–325 000 |
| 7pod/pot | *Capsicum chinense* | 10++ | 100 000–500 000 |
| Naga Morich (Naga Jolokia, Bhut Jolokia, Nai Mirris ym...) | *Capsicum chinense* | 10+++ | 800 000–1 041 000 |
| Trinidad Moruga Scorpion | *Capsicum chinense* | 10+++ | 2 000 000 |
| Carolina Reaper (HP22B) | *Capsicum chinense* | 10+++ | 2 200 000 |

Chilin käyttö
-------------

Chiliä käytetään sekä mausteena että kaasusumuttimissa. Chiliä käsitellessä on syytä välttää kasvoihin, silmiin, nenään tai sukupuolialueille koskemista. Chilien kapsaisiini aiheuttaa polttavan tunteen limakalvoilla ja herkällä iholla. Chilien käsittelyn jälkeen käsiin kannattaa hieroa esimerkiksi ruokaöljyä ja pestä ne sen jälkeen, jotta rasvaliukoinen kapsaisiini irtoaa niistä. 

Chilien tulisin osa löytyy hedelmän keskellä olevasta valkoisesta seinämästä, jossa sijaitsevat kapsaisiinia erittävät rauhaset. Jos chili paloitellaan ruokaan, voi siemenet ja valkoisen osan halutessaan poistaa. Siemenissä itsessään ei ole tulisuutta, vaikkakin niiden pinnalla voi sijaita tulisuuden aiheuttavaa kapsaisiinia. Siemeniä voi syödä huoletta, sillä ne eivät aiheuta vatsakipuja, kuten tavallisen paprikan siemenet.*lähde?*

Intiassa käytetään Naga Morich -lajikkeesta valmistetun chilijauheen ja moottoriöljyn seosta maanviljelysalueiden aitojen käsittelyyn, sillä näin käsitellyt köysiaidat ovat osoittautuneet tehokkaaksi norsujen karkottimiksi.

Tuholaiset
----------

Chilien tuholaisia ovat jauhiaiset (heimo *Aleyrodidae*), kirvat (heimo *Aphididae*), villakilpikirvat (heimo *Pseudococcidae*), ripsiäiset (lahko *Thysanoptera*), vihannespunkki (*Tetranychus urticae*) ja peltolude (*Lygus rugulipennis*). Maailmalla myös muutamat perhoslajit ja joissain määrin kotilot aiheuttavat chiliviljelmille tuhoja.

Chilillä elävät kirvalajit ovat: *Aphis craccivora*, *Aphis fabae*, *Aphis gossypii*, *Aphis nasturtii*, *Aphis spiraecola* (ei Suomessa), *Aulacorthum solani*, *Macrosiphum euphorbiae*, *Myzus ascalonicus*, *Myzus ornatus*, *Myzus persicae*, *Neomyzus circumflexus*, *Protaphis middletonii* (ei Suomessa), *Rhopalosiphoninus latysiphon* (ei Suomessa) sekä *Rhopalosiphum rufiabdominale*.

Lähteet
-------

* Mitä chilit & paprikat ovat?. *Chilin FAQ*.  12.3.2008.  Arkistoitu. Viitattu 23.1.2021.
* 10 Health Benefits of Eating Spicy Food *Entretien-orchidee.com*.  Arkistoitu 16.11.2013. Viitattu 23.1.2021. (englanniksi)

### Viitteet

1. ↑  *Tieteen kuvalehti Historia* 12/2014, s. 6.
2. 1 2 3 4 5  Chilit, Helsingin Sanomat, 26.8.2010 s. D 1–2
3. 1 2  Chilien tulisuus. *Suomen Chiliyhdistys ry*.  Arkistoitu 4.12.2011. Viitattu 23.1.2021.
4. ↑  Serrano
5. ↑  Lemon Drop
6. ↑  Cheyenne
7. ↑  Aji Cristal
8. ↑  CAP 220
9. ↑  Habanero Orange
10. ↑  Trinidad Scorpion Moruga – The World's Hottest Chili Pepper *The Pepper Seed*.  7.2.2012. Viitattu 23.1.2021. (englanniksi)
11. ↑
12. ↑  Scola, Alex: 22 of the world’s hottest peppers (and where to eat them) *Matador Network*.  23.4.2019. Viitattu 23.1.2021. (englanniksi)
13. ↑  ChiliWiki
14. 1 2  Chilli Plant Pests. *World of Chillies – Chillies for the Connoisseur*.  Arkistoitu 30.8.2017. Viitattu 23.1.2021. (englanniksi)
15. ↑  Savela, Markku: *Capsicum* L. Paprikat *Nic.funet.fi*.  13.10.2000. Viitattu 23.1.2021. (englanniksi)
16. ↑  Host Lists and Keys for Each Plant Genus (in alphabetical order) – Cab-Car. *Aphidsonworldsplants.info*. Viitattu 23.1.2021. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **chili**.
* Toni Rantaniitty: *Chilin kemiaa: Kapsaisiini ja sen johdokset*. Kandidaatintutkielma. Helsinki: Helsingin yliopisto, Kemian laitos, 3.1.2013. Arkistoitu 29.11.2014 ( pdf) (viitattu 23.1.2021).
* Tervetuloa ChiliWikiin *ChiliWiki*. Viitattu 23.1.2021.
* Chilinkasvatusta Suomessa *Inferno*. Viitattu 23.1.2021.
* Fatalii's Empire *Fatalii's Growing Guide*. Viitattu 23.1.2021. (englanniksi)
* Growing Chili Peppers *TheChileMan.org*. Viitattu 23.1.2021. (englanniksi)
* Etusivu *Suomen Chiliyhdistys ry*. Viitattu 23.1.2021.

Yrtit ja mausteet

|  |  |
| --- | --- |
| Yrtit | 
* Basilika
* Iisoppi
* Kamomillasaunio
* Korianteri
* Lakritsikasvi
* Liperi (lipstikka)
* Meirami
* Mintut
* Mäkimeirami (oregano)
* Persilja
* Rakuuna
* Rosmariini
* Ruohosipuli
* Sitruunamelissa
* Tilli
* Timjami
* Valkosipuli

 |
| Muut maustekasvit | 

|  |  |
| --- | --- |
| Hedelmät: | 
* Chili
* Maustepippuri
* Paprika
* Pippuri
* Roseepippuri
* Tähtianis
* Vanilja

 |
| Siemenet: | 
* Kardemumma
* Kumina
* Maustefenkoli
* Roomankumina (juustokumina/jeera)
* Seesami

 |
| Juuret ja maavarsi: | 
* Inkivääri
* Maustekurkuma
* Maustekrassi (wasabi)
* Piparjuuri
* Sokeri

 |
|  Kuori: | 
* Ceyloninkaneli
* Kassiakaneli

 |
|  Muut kasvinosat: | 
* Kapris
* Katajanmarja
* Neilikka
* Sahrami

 |

 |
| Epäorgaaniset mausteet | 
* Suola
* Suolankukka

 |
| Maustesekoitukset | 
* Aromisuola
* Curry
* Fines herbes
* Garam masala
* Sitruunapippuri
* Vaniljasokeri
* Vanilliinisokeri

 |