recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Agiá** (kreik. Αγιά) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kreetan saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Chanián kuntaan, Chanián alueyksikköön ja Kreetan alueeseen. Kylän väkiluku on 426 (vuonna 2011).

Agián kylä sijaitsee noin kymmenen kilometriä lounaaseen Chanián keskustasta. Kylän vieressä sijaitsee pieni Agián tekojärvi, joka on Natura 2000 -aluetta. Agiá muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Αγιάς, *Topikí Koinótita Agiás*), johon kuuluvat varsinaisen Agián kylän lisäksi kylät Episkopí ja Kyrtomádos. Koko yhdyskunnan väkiluku on 590.

Aiemmin kylä kuului Thérison kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Chanián kunnan Thérison kunnallisyksikköön.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Απογραφή Πληθυσμού - Κατοικιών 2011. Väestönlaskennan tulokset (XLS)  2011. The Hellenic Statistical Authority (Kreikan tilastokeskus ELSTAT).  Arkistoitu 16.10.2015. Viitattu 1.9.2014. (kreikaksi)
2. ↑  Αγιά *Terrabook*. Viitattu 1.9.2021.
3. ↑  GR4340006 Limni Agias - Platanias - Rema kai Ekvoli Keriti - Koilada Fasa *Natura 2000*. Viitattu 1.9.2021.
Marie Doro vuonna 1906.
**Marie Doro**, alkuperäiseltä nimeltään **Marie Katherine Stewart** (25. toukokuuta 1882 Duncannon – 9. lokakuuta 1956 New York) oli yhdysvaltalainen näyttelijä ja varhaisen mykkäelokuvakauden tähti.  

Doron ura alkoi monen muun aikalaisen tavoin näyttämöllä, kevyissä musikaaleissa. Niistä hänet keksi Broadwaylle kuuluisa impressaari Charles Frohman. Broadwaylla hän esiintyi melodraamoissa, trillereissä ja komedioissa, kuten "Sherlock Holmes", "The Admirable Chrichton" ja "Electricity". Häntä ohjasi usein William Gillette. Kiertueellaan Britanniaan hän näytteli tuolloin vielä täysin tuntemattoman Charles Chaplinin kanssa. Chaplin kirjoitti muistelmissaan, että Doro oli hänen ensimmäinen rakkautensa.  Ensimmäisen elokuvaroolinsa hän teki vuonna 1915. 

Parhaiten Doro muistettaneen roolistaan elokuvassa "Oliver Twist", joka valmistui vuonna 1916, ohjaajanaan James Young. Kaikkiaan hän teki roolin 15 eri elokuvassa. 1920-luvulle tultaessa Doro alkoi olla pettynyt Hollowoodiin ja sen realiteetteihin. Hän palasi teatterinäyttelijäksi ja teki muutaman roolin kunnes muutti Eurooppaan vuonna 1921. 

Euroopassa Doro teki elokuvia Italiassa ja Britanniassa. Viimeiseksi elokuvaksi jäi vuonna 1924 filmattu "Sally Bishop". Elokuvan ohjasi Maurice Elvey ja miespääosan teki Henry Ainley. Doro oli lyhyen ajan avioliitossa näyttelijä Elliot Dexterin kanssa. Liitto päättyi eroon ja jäi lapsettomaksi. 

Elämänsä loppupuolella Doro kiinnostui hengellisyydestä ja erakoitui. Hän vältteli vanhoja ystäviään ja tuttaviaan. 

Uransa varrella Doro teki kahdeksantoista elokuvaa. Niistä vain kuusi on säilynyt.

Viitteet
--------

1. ↑
2. 1 2
3. ↑
4. 1 2
5. 1 2

Lisää aiheesta
--------------

* 

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Yhdysvallat
* Kreikka

 |
|  |
| Muut | 
* SNAC

 |

 |
**Dóxa** (kreik. Δόξα, eli (Τεχνητή) Λίμνη Δόξας, *(Technití) Límni Dóxas*, *Dóxan tekojärvi*) on tekojärvi Peloponnesoksen niemimaalla Kreikassa. Se sijaitsee Sikyónan kunnassa Korinthian alueyksikössä lähellä Archaía Feneóksen kylää. Järven pinta-ala on 0,522 neliökilometriä ja ympäryysmitta 3,8 kilometriä.

Dóxa-järveä ja Pyhän Fanurioksen (*Ágios Fanoúrios*) kirkko.
Dóxan tekojärvi sijaitsee Feneóksen tasangolla Aroánia- eli Chelmós-vuoren juurella noin 850 metrin korkeudessa merenpinnasta laskettuna. Tekojärvi rakennettiin 1990-luvulla tasangon maanviljelyn kastelukäyttöä ja tulvasuojelua varten patoamalla järvelle nimensä antanut Dóxa-joki, joka tunnettiin antiikin aikana nimillä Aroanios ja Anias. Padon pituus on 225 metriä.

Tekojärven keskellä olevassa niemekkeessä sijaitsee Pyhälle Fanuriokselle (*Ágios Fanoúrios*) omistettu kirkko. Se on ainoa jäänne paikalla olleesta Pyhän Georgioksen (*Ágios Geórgios*) luostarista, joka siirrettiin ylemmäksi 1600-luvulla, ja sijaitsee nykyisin järven pohjoispuolisessa rinteessä.

Lähteet
-------

1. ↑  Τεχνητή Λίμνη Δόξας Network of Cities with Lakes – Δίκτυο Πόλεων με Λίμνες. Viitattu 4.9.2023.
2. ↑  Lake Doxa *Visit Greece*. Viitattu 4.9.2023.
3. 1 2 3  Lake Doxa *Travel Greece 365*. Viitattu 4.9.2023.
4. ↑  Λίμνη Δόξα: Ένα ονειρεμένο αλπικό τοπίο, δύο ώρες από την Αθήνα *Travel.gr*. Viitattu 4.9.2023.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Dóxa** Wikimedia Commonsissa
**Pappilanautio** (myös *Autio*, ven. Но́вая Пу́стошь, *Novaja Pustoš*) on kylä Leningradin alueen Seuloskoin piirin Rosmittalan kunnassa Venäjällä. Se sijaitsee Kelton ylängöllä neljä kilometriä Rosmittalasta kaakkoon. Kylässä on 110 asukasta (vuonna 2011).

Kylä mainitaan vuoden 1792 kartassa. Sen asukkaat olivat etupäässä Kelton luterilaiseen seurakuntaan kuuluneita inkerinsuomalaisia. Peter von Köppenin mukaan vuonna 1848 Pappilanautiossa asui 125 savakkoa ja 50 suomalaista. 1860-luvulle saakka kylän talonpojat olivat tilanomistajan maaorjia. 1800–1900-lukujen vaihteessa se kuului Pähkinälinnan kihlakunnan Kelton volostiin. Vuonna 1902 kylään avattiin suomenkielinen koulu.

Vuoden 1926 väestönlaskennan mukaan Pappilanautiossa asui 273 inkerinsuomalaista ja 10 venäläistä. Vuosina 1926–1931 se oli Mähnälän suomalaisen kyläneuvoston keskus. Vuonna 1931 Mähnälän ja Manuskalan kyläneuvostot yhdistettiin Pappilanaution suomalaiseksi kyläneuvostoksi, johon kuuluivat myös Rosmittalan, Pitkämäen, Mähnälän, Hännikäisen, Riisikkalan, Juoksulan, Pienen-Manuskalan, Suuren-Manuskalan, Kankurinmäen, Haapojan ja Mustapään kylät. Leningradin esikaupunkipiiriin kuuluneella kyläneuvostoalueella oli vuonna 1933 yhteensä 2 800 asukasta. Suomalaiset karkotettiin muualle Neuvostoliittoon toisen maailmansodan aikana vuonna 1942.

Pappilanautio sijaitsee Pietarin ja Murmanskin välisen M18-valtatien eteläpuolella. Sen kautta kulkee Tuprovaan johtava maantie. Kylä koostuu puutarhapalstojen ympäröimistä omakotitaloista. Siellä toimii rehutehdas.

Lähteet
-------

* Projekt generalnogo plana munitsipalnogo obrazovanija Razmetelevskoje selskoje poselenije Vsevoložskogo munitsipalnogo raiona Leningradskoi oblasti. Tom II: Materialy po obosnovaniju projekta generalnogo plana. Kniga 1: Pojasnitelnaja zapiska  2011. Razmetelevo:  Matvejev i K. Viitattu 9.5.2013. (venäjäksi)[vanhentunut linkki]

### Viitteet

1. ↑  *Venäjän federaation paikannimiä*, s. 162. Helsinki: Kotimaisten kielten tutkimuskeskus, 2006. ISBN 952-5446-18-2. Teoksen verkkoversio (viitattu 9.5.2013).
2. ↑  Projekt, s. 26.
3. ↑  Projekt, s. 22.
4. ↑  Projekt, s. 17.
**Hypertriglyseridemia** on suurten triglyseridimäärien esiintyminen veressä. Triglyseridit ovat runsain rasvamolekyyli useimmissa organismeissa. Hypertriglyseridemiaa esiintyy erilaisissa fysiologisissa olosuhteissa ja erilaisissa sairauksissa, ja korkeat triglyseriditasot liittyvät ateroskleroosiin, jopa ilman hyperkolesterolemiaa (korkea kolesterolitaso) ja altistavat sydän- ja verisuonitaudeille. Kroonisesti kohonneet seerumin triglyseriditasot ovat osa metabolista oireyhtymää ja alkoholitonta rasvamaksasairautta, joihin molempiin liittyy tyypillisesti liikalihavuus ja jotka vaikuttavat merkittävästi sydän- ja verisuonikuolleisuuteen teollisuusmaissa vuodesta 2021 alkaen. Äärimmäiset triglyseriditasot lisäävät myös akuutin haimatulehduksen riskiä. Hypertriglyseridemia itsessään on yleensä oireeton, vaikka korkeat tasot voivat liittyä ksantoomina tunnettuihin ihovaurioihin.

Lähteet
-------

1. 1 2  Wikidata
2. ↑   "Evaluation and treatment of hypertriglyceridemia: an Endocrine Society clinical practice guideline"  (September 2012). *The Journal of Clinical Endocrinology and Metabolism* **97** (9): 2969–2989. doi:10.1210/jc.2011-3213. PMID 22962670.
**Trélon** on kunta Pohjois-Ranskassa Nordin departementissa Hauts-de-Francen alueella. Se sijaitsee lähellä Belgian rajaa.

Trelon on entinen lasinvalmistuskaupunki, ja muistona tästä menneisyydestä siellä on lasimuseo ja -työpaja (*Musée-atelier du verre de Trélon*). Avesnes-sur-Helpen alueella on kolme muutakin lasimuseota. 

Château de Trélon
Kunnan nähtävyyksiin kuuluu myös linna *Château de Trélon*. Se on todennäköisesti rakennettu samalla paikalla 1400-luvulla sijainneen linnoituksen paikalle. Linnaa uudistettiin vähitellen ajan myötä, ja siitä kehkeytyi lopulta Ludvig XIII -tyylinen linna, jonka sisustuksena on runsaasti arvokkaita huonekaluja, gobeliineja, Sèvresin posliinia sekä erilaisia taideteoksia. Château de Trélon on kuulunut 1500-luvulta lähtien de Meroden suvulle. Suvun jäsenissä oli kreivejä, paroneja ja prinssejä, jotka kuuluivat Italian, Espanjan ja Monacon kuninkaallisiin perheisiin. Kuuluisimpia perheenjäseniä oli Belgian vallankumoukseen ja sitä seuranneeseen itsenäistymiseen osallistunut Félix de Merode (1791-1857). Hänellä oli kaksi poikaa, Xavier de Merode, josta tuli upseeri ja paavi Pius IX:n läheinen arkkipiispa, sekä Werner de Merode, joka teki linnan tärkeimmät muutokset korottamalla kattoja ja rakentamalla kappelin.

Lähteet
-------

1. ↑  Insee
2. 1 2  Tour de France 2019

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Trélon** Wikimedia Commonsissa
**Otso Lähdeoja** on suomalainen säveltäjä, kitaristi ja digitaalisen taiteen tutkija. Lähdeoja on väitellyt tohtoriksi Paris 8 -yliopistossa ja tehtaillut lukuisia crossover-taidehankkeita 2000-luvun alusta lähtien. Projekteihin lukeutuvat mm. erilaiset musiikilliset kokoonpanot, multimediateokset, musiikkirunous, installaatiotaide ja tanssiteosten säveltäminen. Lähdeoja on asunut ja työskennellyt Suomessa, Kanadassa, Belgiassa sekä Ranskassa, ja kiertänyt näiden lisäksi esiintymässä ympäri Eurooppaa, Pohjois-Amerikassa, Koreassa ja Intiassa. Vuonna 2014 Lähdeoja aloitti Suomen Akatemian tutkijan virassa Sibelius-Akatemiassa, julkaisi *Dendermonde*-ääniteoksen jatkokertomuksena uudenlaisessa, *phononovelaksi* ristityssä nettiformaatissa sekä kiertää debyyttialbumin *Imaginary Folklores* julkaisseen IF Trio -yhtyeensä kanssa kansainvälisiä keikkalavoja.

Hän on naimisissa Satu Tuomiston kanssa.

Lähteet
-------

* Otso Lähdeoja. Concordia University, Centre for Research-Creation in Media Arts and Technologies (archive.org)
* IF Trion sivusto (Arkistoitu – Internet Archive)

Aiheesta muualla
----------------

* (Arkistoitu – Internet Archive)
* Otso Lähdeoja Facebookissa
* www.otsola.org
**Jhunjhunu** (hindiksi झुन्झुनू, *Jhunjhunū*) on Intian Rajasthanin osavaltiossa sijaitseva noin 120 000 asukkaan kaupunki, joka toimii samannimisen piirikunnan hallinnollisena keskuksena. Kaupungissa sijaitsee 900-luvulla rakennettu jainalaistemppeli. Kyseenalaisempi nähtävyys on Rani Satin temppeli, joka on omistettu itsensä polttaneelle leskelle, joka suoritti sati-rituaalin väitetysti 1300-luvulla. Vuoden 1987 lopulla temppeli joutui kiistankohteeksi, kun Rajasthanin korkein oikeus yritti kieltää satin ylistämisen.

Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan kaupungin väestöstä noin 55 prosenttia oli hindulaisia. Muslimit muodostivat toiseksi suurimman uskonnollisen ryhmän 44 prosentilla. Lukutaitoisten osuus väestöstä oli lähes 74 %.

Lähteet
-------

1. 1 2  Jhunjhunun City Census 2011 data *census2011.co.in*. Viitattu 25.12.2019.
2. ↑  Jhunjhunun *Encyclopædia Britannica*. Viitattu 25.12.2019.
3. ↑  Dhar, Shobita: A Burning Desire *Outlook India*.  4.7.2005. Viitattu 25.12.2019.
4. ↑  Pachauri, Pankaj: Anti-sati law extended to all temples in Rajasthan *India Today*.  31.12.1987. Viitattu 25.12.2019.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Jhunjhunu** Wikimedia Commonsissa

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Saksa
* Yhdysvallat

 |

 |
**Grigorovo** (ven. Гри́горово) on kylä ja maalaiskunta Novgorodin alueen Novgorodin piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Novgorodin länsipuolella kaupungin välittömässä läheisyydessä. Asukkaita on 2 900 henkeä (vuonna 2009).

Kunnan pinta-ala on 17 neliökilometriä. Se rajoittuu idässä Novgorodin kaupunkiin, etelässä ja lännessä Novgorodin piirin Jermolinon ja pohjoisessa Syrkovon kuntiin. Pinta-alasta 49,0 % on metsää ja 24,1 % maatalousmaata. Jokia ovat Verjaža ja Sokovaja. Grigorovon lisäksi kuntaan kuuluu Sokovajan kylä, jossa ei ole vakituista asutusta.

Girogorovosta on linja-autoyhteys Novgorodiin. Kunnan alueella on maatalous-, teollisuus- ja palvelualojen yrityksiä. Työvoimasta 97,5 % työskentelee kunnan ulkopuolella.

Kylä koostuu etupäässä kerrostaloista. Palveluihin kuuluu lastentarha, postikonttori ja poliklinikka.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Generalnyi plan Grigorovskogo selskogo poselenija Novgorodskogo munitsipalnogo raiona Novgorodskoi oblasti: Materialy po obosnovaniju projekta  2009. Veliki Novgorod:  Novgorodgraždanprojekt. Viitattu 27.6.2012. (venäjäksi)[vanhentunut linkki]

Aiheesta muualla
----------------

* Grigorovon kunnan sivusto (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi)
**Moriguchi** (jap. 守口市, *Moriguchi-shi*) on Japanin kaupunki Honshūn saarella Kansain alueella Osakan prefektuurissa. Se sijaitsee sisämaassa prefektuurin keskiosassa Yodojoen vasemmalla rannalla. Lännessä se rajautuu Osakan kaupunkiin. Pääosa kaupungin alueesta on hyvin alavaa alluviaalitasankoa, Yodojoen tulvavalleja lukuun ottamatta. Moriguchissa on 143 810 asukasta (maaliskuussa 2020) ja sen pinta-ala on 12,71 neliökilometriä.

Moriguchi kehittyi Edo-kaudella Kiotoon johtaneen Kyōkaidō-tien varren postiasemana (*shukuba*). Kyōkaidō kulki Toyotomi Hideyoshin aiemmin rakennuttamaa Yodojoen tulvapengertä pitkin. Alueelle alkoi sijoittua Osakasta teollisuutta sen jälkeen, kun sen läpi kulkeva rautatielinja valmistui vuonna 1910: aluksi metalli- ja tekstiiliteollisuutta, myöhemmin 1930-luvulla Matsushita eli nykyinen Panasonic ja sittemmin toisen maailmansodan jälkeen myös Sanyo. Kaupunkioikeudet Moriguchille myönnettiin vuonna 1946, kun Moriguchin ja Sangōn maaseutukaupungit liitettiin yhteen. Sen jälkeen Moriguchi on kaupungistunut nopeasti Osakan lähiönä. Aiemmin se tunnettiin etenkin lootuksenjuuren ja *daikon*-retiisien viljelystä.

Moriguchin rakennettuun kulttuuriperintöön kuuluvat esimerkiksi Kōmyō-jin, Nanshū-jin ja Raigō-jin buddhalaiset temppelit. Sen eteläosassa Osakan rajalla sijaitsee Tsurumi-ryokuchin puisto. Kaupungissa toimii Kansain lääketieteellinen yliopisto. Moriguchia palvelevat Keihan-rautateiden Keihan-päälinja, Osakan metron Tanimachi-linja ja Osakan monorail.

Kuvia
-----

* Näkymä Moriguchista Osakan suuntaanNäkymä Moriguchista Osakan suuntaan
* Dainichin Aeon-kauppakeskusDainichin Aeon-kauppakeskus
* Doin kaupunginosaaDoin kaupunginosaa
* Moriguchi-shin rautatieasemaMoriguchi-shin rautatieasema

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5  ブリタニカ国際大百科事典 小項目事典: 守口市 Kotobank. Viitattu 23.03.2020.
2. 1 2  令和2年年齢別男女別人口（毎月1日現在）令和2年3月 Moriguchi City.  Arkistoitu 3.3.2021. Viitattu 23.03.2020.
3. 1 2  守口市の木・花 Moriguchi City.  Arkistoitu 27.9.2019. Viitattu 23.03.2020.
4. 1 2 3  日本大百科全書: 守口（市） Kotobank. Viitattu 23.03.2020.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Moriguchi** Wikimedia Commonsissa

* Kaupungin internetsivut (japaniksi)

  


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Osakan prefektuuri |
| --- |
|  |
| Kaupungit | 
* Daitō
* Fujiidera
* Habikino
* Hannan
* Higashi-Ōsaka
* Hirakata
* Ibaraki
* Ikeda
* Izumi
* Izumi-Ōtsu
* Izumi-Sano
* Kadoma
* Kaizuka
* Kashiwara
* Katano
* Kawachi-Nagano
* Kishiwada
* Matsubara
* Minō
* Moriguchi
* Neyagawa
* Osaka (pääkaupunki)
* Ōsaka-Sayama
* Sakai
* Sennan
* Settsu
* Shijōnawate
* Suita
* Takaishi
* Takatsuki
* Tondabayashi
* Toyonaka
* Yao

 |  |
|  |
| Kunnatpiirikunnittain | **Minami-Kawachin piirikunta** (Chihaya-Akasaka · Kanan · Taishi) · **Mishiman piirikunta** (Shimamoto) · **Senbokun piirikunta** (Tadaoka) · **Sennanin piirikunta** (Kumatori · Misaki · Tajiri) · **Toyonon piirikunta** (Nose · Toyono) |

 |
| "Hot Right Now"DJ Fresh ft. Rita Ora |
| --- |
| Singlen "Hot Right Now" kansikuva |
| Singlen tiedot |
|  Albumilta | *Nextlevelism & Ora* |
|  Äänitetty  | 2011 |
|  Julkaistu | 12. helmikuuta 2012 |
|  Formaatti | digitaalinen lataus |
|  Tuottaja(t) | Daniel Stein, Wez Clarke |
|  Tyylilaji | drum and bass |
|  Kesto | 03.02 |
|  Levy-yhtiö | Grove Studios |
| DJ Freshin muut singlet |
| "Louder"2011 | "Hot Right Now"2012 | "The Power"2012 |
| Rita Oran muut julkaisut |
| "Where's Your Love"2008 | "Hot Right Now"2012 | "How We Do (Party)"2012 |

**Hot Right Now** on brittiläismuusikko DJ Freshin kappale, jolla vierailee myös brittiläisartisti Rita Ora. Sen julkaisi Grove Studios DJ Freshin kolmannen, Nextlevelism-studioalbumin toisena singlenä 12. helmikuuta 2012. Kappale on julkaistu myös bonusraitana Rita Oran debyyttistudioalbumilla. Kappale oli myyntimenestys, sen päästyä jo ensimmäisellä listaviikolla Britannian singlelistan kärkeen. Official Charts Company vahvisti "Hot Right Nown" olevan kaikkien aikojen ensimmäinen Britannian singlelistan kärkeen päässyt drum and bass kappale. "Hot Right Now" oli Britanniassa 23:ksi myydyin kappale vuonna 2012 sen myytyä koko vuoden aikana 482 000 kopiota.

Kappaleelle on toteutettu myös Rohan BM:n ohjaama musiikkivideo, joka julkaistiin videopalvelu YouTubessa 14. joulukuuta 2011. Video kuvattiin Los Angelesin Chinatownissa ja sillä nähdään Rita Ora monivärisessä, tyyliltään 80-lukulaisessa nahkatakissa esiintymässä hipstereiden kanssa graffitien peittämällä tontilla.

Lähteet
-------

1. 1 2  Hot Right Now (feat. Rita Ora) - Single by DJ Fresh *music.apple.com*.  Arkistoitu 20.6.2021. Viitattu 20.4.2020.
2. ↑  Official Singles Chart archive week ending 2012-02-25 *officialcharts.com*.
3. ↑  DJ Fresh and Rita Ora become UK's first drum & bass Official Singles Chart Number 1 *officialcharts.com*.
4. ↑  The Official Top 40 Biggest Selling Singles Of 2012 revealed! *officialcharts.com*.
5. ↑  Rita Ora Too Hot for Clothes in 'Hot Right Now' *theboombox.com*.
6. 1 2  DJ Fresh ft. Rita Ora - Hot Right Now (Official Video) *youtube.com*.
7. ↑  DJ Fresh ft. Rita Ora – Hot Right Now Filming Location *globalfilmlocations.net*.
8. ↑  DJ Fresh ft Rita Ora - Hot Right Now (Official Behind The Scenes) *youtube.com*.

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.   
Alkuperäinen artikkeli: en:Hot Right Now
**Blagnac** on kunta Ranskan eteläosassa Haute-Garonnen departementissa Occitanien alueella. Se on Toulousen esikaupunki ja sijaitsee Garonnejoen varrella.

Blagnac’ssa on paljon lentokonealan teollisuutta. Siellä valmistetaan muun muassa Airbus A380 -lentokoneita. Kaupungissa on Toulouse-Blagnacin lentoasema sekä lentokoneiden historiasta kertova Aeroscopia -ilmailumuseo.

Nähtävyyksiä
------------

Kunnan nähtävyyksiä on 1600-luvulta peräisin oleva dominikaaninen Blagnac’n luostari sekä alkujaan 1000-luvulla rakennettu Saint-Pierren -kirkko, jota on vuosisatojen saatossa useasti muutettu ja korjattu. 

  

* Toulouse-Blagnacin lentoasemaToulouse-Blagnacin lentoasema
* Fouga Magister Aeroscopia -ilmailumuseossaFouga Magister Aeroscopia -ilmailumuseossa
* Blagnac’n luostariBlagnac’n luostari
* Saint-Pierren -kirkkoSaint-Pierren -kirkko

Lähteet
-------

1. ↑  Insee
2. 1 2  Tour de France 2017

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Blagnac** Wikimedia Commonsissa
**Kirsti Paulina Kojonen** (o.s. **Halme**; 23. kesäkuuta 1910 Viipurin maalaiskunta – 18. elokuuta 1996 Orimattila) oli suomalainen lastenkirjailija.

Kojonen kävi Sortavalan seminaarin vuosina 1927–1931 ja hän toimi teollisuusvirkailijana A. Ahlström oy:ssä 1947–1975 Karhulassa. Vuodesta 1938 alkaen Kojonen oli nimitetty Pelkosenniemen kantakirjaston hoitajaksi. Pelkosenniemellä Kojonen teki työtä myös lottana.

Kojosen vanhemmat olivat mallipiirtäjä Aleksanteri Halme (aik. Töllikkö) ja Maria Hanhinen. Puoliso oli kansanopiston johtajien Rope Kojosen ja Edla Kojosen poika Kauko Robert Kojonen vuosina 1933–1941. Kirsti Kojonen muutti Karhulasta Lahteen vuonna 1981 ja sieltä myöhemmin Orimattilaan.

Teoksia
-------

* *Unijukan poika* : satu ; kuv. Maria Auerma. Otava 1959

Lähteet
-------

* Kirsti Kojonen SKS:n kirjailijamatrikkelissa (toimimaton linkki)

### Viitteet

1. ↑  Kirsti Pauliina Kojonen, Orimattilan hautausmaa, Orimattila, alue 04, rivi 03, paikka 095, viitattu 9.9.2023
2. ↑  Kansallisarkisto: Viipurin msrk: Lastenkirjat: Sidos 032a: Sivu 378: Kirsti Paulina Halme *katiha.kansallisarkisto.fi*. Viitattu 9.9.2023.
3. 1 2 3  Suomen Kirjailijat 1945–1980, Kojonen, Kirsti Pauliina, sivu 285, toimittajat Maija Hirvonen, Hannu Launonen, Anna Nybondas, Inger Bäcksbacka, Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran toimituksia 402, Helsinki 1985
4. ↑  Kansanvalistus ja kirjastolehti, 1939, No 6, sivu 37, julkaistu 1.1.1939
5. ↑  Koillis-Suomi, 1938, No 2, sivu 2, julkaistu 14.1.1938

Aiheesta muualla
----------------

* Kauko Robert Kojonen, GENi []
**Koppana** (myös *Kopanetsa*, ven. Копаницы, *Kopanitsy*) on kylä Leningradin alueen Jaaman piirin Niisnovan kunnassa Venäjällä. Se sijaitsee Siestajoen rannalla neljä kilometriä Niisnovasta pohjoiseen. Kylässä on 14 asukasta (vuonna 2010).

Kaprion ujestin Kargalin pogostaan kuulunut Koppanan kylä mainitaan ensimmäisen kerran Vatjan viidenneksen verokirjassa vuonna 1500. Peter von Köppenin mukaan vuonna 1848 siellä asui 70 inkerikkoa, jotka kuuluivat Kaprion ortodoksiseen seurakuntaan.

Paikalliset talonpojat olivat 1860-luvulle saakka tilanomistajien maaorjia. Yksi Niisnovan kartanon perillisistä rakennutti 1800-luvun alussa Koppanan eteläpuolelle Aleksandrovskajan kartanon. Vuosisadan lopulla se siirtyi talonpoikien omistukseen. Vuonna 1862 Koppanan kylässä oli 17 taloa ja 87 asukasta, Aleksandrovskajassa yksi talo ja 15 asukasta.

Myöhemmin Koppana muodosti Someron volostiin kuuluneen kyläkunnan, joka käsitti myös Kylmäojan kylän. Vuonna 1899 Koppanassa oli 114 asukasta, joista 108 oli "suomalaisia" ja 6 venäläisiä. Uskonnoltaan he olivat kaikki ortodokseja. Asukaat harjoittivat maanviljelyn ohella saviastioiden valmistusta, kalastusta, hevosajurin ammattia ja polttopuiden hankintaa. 

Vuonna 1894 Koppanaan rakennettiin puinen kirkko, jonka seurakuntaan kuuluivat myös Pieni ja Suuri Ilmola, Kylmäoja, Pieni ja Suuri Raikkova, Nurmisto ja Paavela. Kirkko suljettiin 1930-luvulla ja se paloi toisen maailmansodan aikana.

Neuvostoaikana Koppana muodosti aluksi oman kyläneuvoston. Vuodesta 1925 lähtien se kuului Raikkovan, vuodesta 1954 Paavelan ja vuodesta 1958 Niisnovan kyläneuvostoon. Koppana, Ilmola ja Kylmäoja muodostivat 1930-luvulta lähtien Rassvet-kolhoosin, joka vuonna 1950 liitettiin Novaja žizn -sovhoosiin.

Lähteet
-------

1. ↑  *Venäjän federaation paikannimiä*, s. 106. Helsinki: Kotimaisten kielten tutkimuskeskus, 2006. ISBN 952-5446-18-2. Teoksen verkkoversio.
2. ↑  EKI kohanimeandmebaasi *eki.ee*. Viitattu 21.6.2016.
3. ↑  Itogi Vserossijskoi perepisi naselenija 2010 goda: Leningradskaja oblast (taulukko Tšislennost LO) *petrostat.gks.ru*.  Arkistoitu 15.6.2018. Viitattu 21.6.2016.
4. 1 2 3 4 5  Sprosi u krajeveda (kysymys no 541) *reglib.ru*.  Arkistoitu 29.7.2013. Viitattu 21.6.2016.
5. ↑  v. Köppen, Peter: *Erklärender Text zu der Ethnographischen Karte des St. Petersburger Gouvernements*, s. 40. St.-Petersburg: , 1867. Teoksen verkkoversio.
6. ↑  *Materialy k otsenke zemel v S.-Peterburgskoi gubernii. Tom I: Jamburgski ujezd, vypusk II*, s. 130–136. Sankt-Peterburg: Otsenotšno-statistitšeskoje bjuro S.-Peterburgskogo gubernskogo zemstva, 1904. Teoksen verkkoversio.
7. ↑  Sprosi u krajeveda (kysymys no 561) *reglib.ru*.  Arkistoitu 29.7.2013. Viitattu 21.6.2016.
**Quintin** (bretoniksi *Kintin*) on kunta läntisessä Ranskassa Côtes-d'Armorin departementissa Bretagnen alueella. Se sijaitsee Englannin kanaaliin laskevan Gouëtjoen varrella.

Quintin oli menestyvä kutomateollisuuskeskus 1500-luvulta 1800-luvulle saakka. Kaupungissa työskenteli yli 300 kutojaa, ja siellä tehtyjä laadukkaita liinavaatteita vietiin aina Etelä-Amerikkaan saakka. Entisessä kutojan talossa on alan historiasta kertova museo *Musée-Atelier des Toiles*. Kutojille on myös oma vuosittainen festivaali *Fête des Tisserands* elokuussa.

Château de Quintin
Kutomateollisuus kasvatti kaupungin vaurautta, mikä näkyy alueen suurissa taloissa. Huomattavin niistä on 1700-luvulta peräisin oleva *Château de Quintin*. Se on ollut tunnettujen sukujen omistuksessa, mutta nykyään se on avoinna yleisölle. Opastetulla kierroksella voi tutustua linnan sisustukseen ja koristeelliseen puutarhaan.

Osansa kaupungin menestykseen ovat tuoneet Gouëtjoen useat myllyt. Yksi myllyistä, *Moulin de la Perche*, on kesäisin käynnissä matkailijoita varten, jotka voivat tutustua viljan jauhamiseen.

Lähteet
-------

1. ↑  Insee
2. 1 2 3  Quintin, Weave your way to Quintin Official website of tourism in Brittany. Viitattu 14.12.2020. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Quintin** Wikimedia Commonsissa
**Clohars-Carnoët** on kunta läntisessä Ranskassa Finistèren departementissa Bretagnen alueella. Se sijaitsee Biskajanlahden rannalla Laïtajoen laskukohdassa.

Maison-Musée du Pouldu
Le Pouldun merenrantakylä oli suosittu maalauskohde Pont-Avenin koulukunnan taidemaalareille. Kylässä olleessa *Buvette de la Plage* -nimisessä majatalossa asustivat taidemaalarit kuten Paul Gauguin, Paul Sérusier, Charles Filiger ja Meijer De Haan. Vieraillessaan majatalossa vuosina 1889 - 1893 he maalasivat majatalon seiniin freskoja ja maalauksia. Nyttemmin maalaukset on siirretty pois rakennuksesta, ja sen tiloissa toimii kahvila *Café de la Plage*. Kylässä on kuitenkin näille taiteilijoille omistettu museo *Maison-Musée du Pouldu*, jossa voi nähdä miltä majatalossa on näyttänyt.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Clohars-Carnoët** Wikimedia Commonsissa

Lähteet
-------

1. ↑  Insee
2. ↑  Tour de France 2018
3. ↑  Maison-Musée du Pouldu (Arkistoitu – Internet Archive)
**Jaguar XF** on Jaguarin vuonna 2007 Frankfurtin autonäyttelyssä esittelemä edustusluokan automalli. Sen edeltäjä oli Jaguar S-Type. Jaguar oli esitellyt C-XF-konseptimallin Detroitissa tammikuussa 2007. Tuotantomallisen XF:n muodot ovat hieman konseptimallia hillitymmät. Auton myynti aloitettiin Euroopassa keväällä 2008 ja sitä markkinoidaan sloganilla "Sporting Luxury".

Facelift-mallin Jaguar XF Sportbrake -poliisiauto.

Yleistä
-------

Jaguar XF edestä.
Aikaisempien tietojen mukaan malli olisi esitelty vasta vuonna 2008, mutta marraskuussa 2006 julkistettiin tieto, että koodinimi X250:n sijaan XF-niminen seuraaja esitellään jo syksyllä 2007. Hieman erikoisesti muotoiltu S-Type ei ole ollut odotettu myyntimenestys ja seuraaja onkin modernimmin muotoiltu. Valmistajan ilmoituksen mukaan XF kuuluu ns. Sports saloon -luokkaan ja se on luonteeltaan erityyppinen auto kuin S-Type. Autossa on samoja muotoja muun muassa RD6- ja R-Coupe-konseptiautojen kanssa sekä nykyisen Jaguar XK Mk II:n kanssa. Akseliväli on sama 2909 mm kuin S-Typessäkin.

Jaguar XF takaa.
Auto on kehitetty Coventryssä sijaitsevassa Jaguarin Product Development Centressä ja itse tuotanto tulee tapahtumaan Advanced Manufacturing Centressä, Birminghamissa. Auton Fuore Designin suunnittelema, V10-moottoria käyttävä konseptimalli esiteltiin vuonna 2003.

Vuonna 2011 XF sai faceliftin, jossa ajovalojen muotoilu muuttui lähemmäksi konseptimallia. Vuonna 2012 mallisto täydentyi farmari-mallilla.

Facelift-mallin Jaguar XF.Vuoden 2011 Euro NCAP -kolaritestistä XF sai tulokseksi neljä tähteä viidestä.

Jaguar XF Sportbrake
Jaguar XFR-S

Rekisteröinti
-------------

XF -mallia rekisteröitiin Suomessa seuraavasti: *lähde?*

* 2008: 109 kpl
* 2009: 87 kpl
* 2010: 103 kpl
* 2011: 97 kpl
* 2012: 88 kpl
* 2013: 81 kpl
* 2014: 40 kpl

Moottorit
---------

Moottorit ovat tyypiltään 4-, 6- ja 8-sylinterisiä. S-Typessä käytetty 4,2-litrainen V8 kasvoi iskutilavuudeltaan 5 litraan. 6-8-portaista automaattivaihteistoa ohjataan uuden JaguarDrive-järjestelmän avulla.

Mitat
-----

* Pituus: 4 961 mm
* Leveys: 1 877 mm
* Korkeus: 1 460 mm
* Akseliväli: 2 909 mm
* Raideleveys (e/t): 1 559 / 1 571 – 1 605 mm
* Omamassa: 1 679 – 1 842 kg
* Tavaratila: 500/1 415 l
* Polttoainesäiliö: 69,5 l

Varustelu
---------

Britanniassa mallia myydään Luxury-, Premium Luxury-, Portfolio- ja SV8-varustetasoilla. Luxury-varustelu on vakiona V6-moottorilla varustetuissa malleissa. 4,2-litraisessa on vakiona Premium Luxury. SV8-varustelu on lisävarusteena V8-moottorin kanssa.

Lähteet
-------

1. ↑  Jaguar XF 2011 Euro NCAP. Viitattu 17.3.2019. (englanniksi)

* Motor Authority 26.8.2007 - Jaguar launches the 2009 XF Saloon
* WorldCarFans.com 28.8.2007 - Jaguar XF officially revealed in detail

Aiheesta muualla
----------------

* (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Ollie portaiden yli
**Ollie** (alun perin *ollie pop*) on yleisimpiä rullalautailutemppuja. Nykyiseen muotoonsa ollien kehitti Rodney Mullen vuonna 1981. Tempun vaikutus rullalautailuun on ollut suuri, sillä se mahdollisti hyppäämisen tasamaalta.

Temppu käytännössä
------------------

Olivier Bareau *"ollaa"*, esteen yli *goofy stancesta*. Kuvassa ollien alkuvaihe.
Kokeneet rullalautailijat voivat suorittaa ollien lähes mistä tahansa jalkojen asettelusta, mutta yleensä se aloitetaan asettamalla takajalka lähelle laudan takareunaa, *tailille*, ja etujalka hieman laudan keskikohtaa edemmäs. Tästä asennosta ponnistetaan takajalalla, jolloin laudan *tail* osuu maahan ja saa laudan nousemaan ilmaan samanaikaisesti lautailijan kanssa. Tämän jälkeen lautaa voidaan ohjata sen karhean pinnan, *gripin*, ansiosta hieman korkeammalle nostamalla jalkoja lähemmäs keskivartaloa. Tämän vaiheen jälkeen lauta tulisi palauttaa vaakasuoraan asentoon jalkojen asentoa muuttamalla, jolloin ollie on korkeimmillaan, ja on aika aloittaa laskeutuminen, *ländääminen*. *Ländääminen* pyritään tekemään trukkiruuvien kohdalle, jotta tärähdys olisi mahdollisimman pieni, eikä lauta vahingoittuisi. Erityisesti korkealta laskeuduttaessa huono *ländääminen* saattaa aiheuttaa laudan katkeamisen ja johtaa kaatumiseen.

Muunnelmia tempusta
-------------------

Rullalautailun alkuvaiheessa lautailija joutuu päättämään, harjoitteleeko hän kulkemaan vasen vai oikea jalka edellä. Tätä kutsutaan *stanceksi* tai *stänssiksi*. *Regular stanceen* päätyvät kulkevat vasen jalka edellä, *goofy stancella* lautailevat taas oikea jalka edellä.  

Yleensä jompikumpi tapa tuntuu alusta asti luontevammalta.
Temppujen kuvailussa etujalalla tarkoitetaan lautailijan valitseman *stänssin* mukaista etujalkaa.

### Switch ollie

*Switch ollie* tehdään vastakkaiselta *stänssiltä*, kuin ollie. Lautailija joutuu siis ponnistamaan etujalallaan, jota hän normaalisti käyttäisi laudan ohjailuun ilmalennon aikana, ja suorittamaan etujalan tehtävät ponnistusjalallaan. Tämä tuo temppuun huomattavaa lisävaikeutta, ja sitä voisikin verrata väärällä kädellä kirjoittamiseen.

### Nollie

*Nollie* tehdään samaan suuntaan kuin ollie, mutta ponnistaminen tapahtuu etujalalla laudan etuosasta. Myös nolliessa lautailija joutuu käyttämään jalkojaan vastoin niiden yleistä tehtävää.

### Fakie ollie

*Fakie ollie* tehdään samaan suuntaan kuin switch ollie, mutta ponnistaminen tapahtuu laudan etuosasta. Lautailija voi siis käyttää ponnistamiseen valitsemansa *stancen* takajalkaa, mikä helpottaa temppua huomattavasti verrattuna switch ollieen ja nollieen.

Lähteet
-------

1. ↑  Ollie - Skateboarding Dictionary (Arkistoitu – Internet Archive)
**Kainan** (jap. 海南市, *Kainan-shi*) on Japanin kaupunki Honshūn saarella Kansain alueella Wakayaman prefektuurissa. Se sijaitsee Kiin kanaalin rannikolla prefektuurin länsiosassa Wakayaman eteläpuolella. Etelässä kaupungin alue nousee Nagaminevuorille, pohjoisosat ovat matalaa kukkulaa. Rannikolla sijaitsevat Kuroenlahti ja Shimotsunlahti. Kainanissa on 50 357 asukasta (marraskuussa 2019) ja sen pinta-ala on 101,06 neliökilometriä.

Kainanin kaupunki perustettiin vuonna 1934 yhdistämällä toisiinsa Hikatan, Kuroen ja Utsumin maaseutukaupungit sekä Ōnon kyläkunta. Kaupunki sai nimensä siitä, että sen muodostaneet kunnat sijaitsivat Kaisōn piirikunnan (*kai*) eteläosassa (*nan*). Asutus alueella on vanhaa ja se sijaitsee historiallisen Kumano-kodō-tien varrella. Kuroenlahden rannikolla sijaitsevat Kuroe ja Hikata kehittyivät satamapaikkakuntina. Kuroe tunnettiin *urushi*-lakkatöistään, Hikata sateenvarjojen valmistuksesta; Hikatan perinteisiä käsityöteollisuuden tuotteita olivat myös kuitupalmuista (*shuro*) valmistetut esineet. 1960-luvulta lähtien Kuroenlahtea on täytetty umpeen ja sinne on sijoittunut öljy- ja kemianteollisuutta sekä lämpövoimalaitoksia osana laajempaa Wakayaman–Shimotsun satama-aluetta. Kaupunkiin kuuluvilla maaseutualueilla viljellään esimerkiksi *mikan*-mandariineja. Vuonna 2005 Kainaniin liitettiin Shimotsun maaseutukaupunki.

Kainanin rakennettuun kulttuuriperintöön kuuluvat esimerkiksi Chōhō-jin ja Zenpuku-jin buddhalaiset temppelit: kolme Chōhō-jin rakennusta ja Zenpuku-jin *Shaka-dō*-halli on nimitetty Japanin kansallisaarteiksi. Eräs nähtävyys on Onzansō-enin puutarha Funoon kaupunginosassa. Kainania palvelee JR Nishi-Nihonin Kisei-päälinja eli Kinokuni-linja.

Kuvia
-----

* Chōhō-jin päähalliChōhō-jin päähalli
* Onzansō-enOnzansō-en
* Chōkyūtein puutarhaaChōkyūtein puutarhaa
* Etualalla Kainanin lämpövoimalaitos, taustalla Wakayama Marina CityEtualalla Kainanin lämpövoimalaitos, taustalla Wakayama Marina City

Lähteet
-------

1. 1 2  海南市の概要 Kainan City. Viitattu 29.01.2020.
2. 1 2  海南市 Kainan City. Viitattu 29.01.2020.
3. 1 2  市の木・花 Kainan City. Viitattu 29.01.2020.
4. 1 2 3  ブリタニカ国際大百科事典 小項目事典: 海南市 Kotobank. Viitattu 29.01.2020.
5. 1 2 3  日本大百科全書: 海南（市） Kotobank. Viitattu 29.01.2020.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Kainan** Wikimedia Commonsissa

* Kaupungin internetsivut (japaniksi)

  


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Wakayaman prefektuuri |
| --- |
|  |
| Kaupungit | 
* Arida
* Gobō
* Hashimoto
* Iwade
* Kainan
* Kinokawa
* Shingū
* Tanabe
* Wakayama (pääkaupunki)

 |  |
|  |
| Kunnatpiirikunnittain | **Aridan piirikunta** (Aridagawa · Hirogawa · Yuasa) · **Hidakan piirikunta** (Hidaka · Hidakagawa · Inami · Mihama · Minabe · Yura) · **Higashi-Muron piirikunta** (Kitayama · Kozagawa · Kushimoto · Nachi-Katsuura · Taiji) · **Iton piirikunta** (Katsuragi · Kōya · Kudoyama) · **Kaisōn piirikunta** (Kimino) · **Nishi-Muron piirikunta** (Kamitonda · Shirahama · Susami) |

 |
**Le Pouliguen** on kunta läntisessä Ranskassa Loire-Atlantiquen departementissa Pays de la Loiren alueella. Se sijaitsee Atlantin rannikolla.

Le Pouliguen on ollut satamakaupunki jo keskiajalla. Satama kunnostettiin vuonna 1861, ja sen laituri nimettiin kaupungissa vuosien 1854 ja 1870 välisenä aikana vierailleen kirjailijan Jules Sandeaun mukaan. Hän sijoitti romaaninsa *La Roche aux Mouettes* tapahtumat Le Pouligueniin. Ennen satama toimi kalastussatamana ja siellä käytiin suolakauppaa, mutta nykyään se on suosittu huvivenesatama. Myös pitkä hiekkaranta tuo kaupunkiin matkailijoita. Laskuveden aikaan rannikolla tulee esiin useita luolia. Tunnetuin niistä on Korriganien luola. Legendan mukaan luola ulottuu aina Guéranden saakka, ja sitä vartioivat korriganit.

  

* UimarantaaUimarantaa
* Korriganien luolaKorriganien luola

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Le Pouliguen** Wikimedia Commonsissa

Lähteet
-------

1. ↑  Insee
2. ↑  Tour de France 2018
Buila-Vânturarițan kansallispuisto

|  |  |
| --- | --- |
| Sijainti | 
Romania |
| Pinta-ala | 
44,8 km2View and modify data on Wikidata  |

Hallinto| Tyyppi | 
KansallispuistoView and modify data on Wikidata  |
| Perustettu | 
2005View and modify data on Wikidata  |
| Hallinto | 
Kotisivu: buila.ro (romaniaksi) |

Karttamuokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa WikidataaTietolaatikon dokumentaatioNäytä Wikidatasta tulevat arvot

**Buila-Vânturariţan kansallispuisto** on Romaniassa sijaitseva kansallispuisto. Se sijaitsee Etelä-Karpaatteihin eli Transilvanian Alpehin kuuluvilla Căpăţîniivuorilla. Puiston alueella vuoristossa on kalkkikiviharjanne ja Builan vuorenhuippu, joka on 1 849 metriä korkea ja Vânturariţa, joka on 1 885 metriä korkea. Alueella on jokien uurtamia kanjoneita ja vesiputouksia. Alueella virtaavat joet Costesti, Cheia, Bistrita ja Olanesti. Vuorenrinteet ovat paikoin jyrkkiä ja niiden sisällä on 20 luolaa, joita ovat Peştera Liliecilor, Peştera Arnăuţilor, Peştera Clopot ja Peştera Pagodelor. Puiston alueella on useita erakkoluostareita Trovantin museon suojelualue. Puiston alueella elää susia, karhuja, lepakoita, ilveksiä, gemssejä, kauriita ja villisikoja. Puistossa kasvavia puita ovat marjakuusi ja kataja. Puiston kukkakasveihin kuuluu harjaneilikka.

Lähteet
-------

1. ↑  (en) Nationally designated areas (CDDA)View and modify data on Wikidata. Tieto on haettu Wikidatasta.
2. ↑  Justin Kavanagh: "Buila-Vânturariţa", *Pohjois- ja Itä-Euroopan kansallispuistot*, s. 264. Suomentanut Jarkko Iisakka, Lauri Sallamo, Heidi Tihveräinen. Tammi, 2022. ISBN 978-952-04-4495-2.
**Harim** on kaupunki Pohjois-Syyriassa Idlibin maakunnassa. Kaupunkikuvaa hallitsee saman nimisen linnan raunio, joka on aikanaan näytellyt merkittävää osaa alueen sotahistoriassa. Syyrian vuoden 2004 väestönlaskennan mukaan kaupungissa asui hieman alle 13 000 henkilöä.

Maantiede
---------

Harim sijaitsee 88 kilometriä Aleppota länteen ja 39 kilometriä itään Antakyasta Djabal al-Ala vuoren länsirinteellä hieman Antakyasta Aleppoon kulkevalta tieltä sivuun.

Historia
--------

Nimi Harim on johdettu seemiläisestä juuresta *ḤRM* kiellettyyn tai pois suljettuun ja paikka on aikanaan ollut yksinkertaisesti lammasaitaus. Bysantin valtakunnan aikana paikalla oli pieni Harim niminen linna. Arabit valtasivat linnan Bysantilta, mutta menettivät sen lopulta takaisin. Vuonna 1804 sen valtasi seldžukkisulttaani Suleiman ibn Qutulmish ja vuonna 1086 sitä miehittivät Malik Shah I:n joukot. Ristiretkeläiset valtasivat sen vuonna 1098, jolloin sen sotilaallinen merkitys kasvoi huomattavasti sen suojatessa reittiä Antiokiaan. Zangidihallitsija Nur al-Dinin onnistui vallata linna vuonna 1164 ja vuonna 1183 sen valtasi Saladin. Ristiretkeläiset yrittivät epäonnistuen vallata linnaa takaisin. Saladinin poika Az-Zahir Ghazi rakennutti linnan lähes kokonaan uudestaan. Hülegü-kaanin johtamien mongolien vallattua linnan se ei enää jälkeenpäin näytellyt tärkeää osaa Syyrian sotahistoriassa.

Harimin linnan rauniot ovat edelleen jäljellä. Nykyisessä kaupungissa on pysyvä tori, jolla myydään paikallisen maaseudun tuotteita. Nykyinen kaupunki on ollut kuuluisa puutarhoistaan, joista ovat kirjoittaneet arabikirjailijat. Syyrian sisällissodan aikana koalitio on tehnyt ilmaiskuja al-Nusran rintamaa vastaan kaupungissa.

Lähteet
-------

1. ↑  نتائج تعداد السكان والمساكن لعام 2004 على مستوى المدينة / قرية *Cbssyr.org*.  Arkistoitu 6.2.2013. Viitattu 11.8.2017.
2. 1 2 3  B. Lewis, V.L. Ménage, Ch. Pellat, J. Schacht: *Encyclopaedia of Islam, Volume III (H-Iram)*, s. 208. E. J. Brill, 1986. ISBN 90 04 08118 6. (englanniksi)
3. ↑  Nick Paton Walsh ja Laura Smith-Spark: Report: Airstrikes target another Islamist group in Syria CNN. Viitattu 11.8.2017. (englanniksi)
**Kostroma** (ven. Кострома́) on kaupunki Kostroman alueella Moskovasta koilliseen, Volgan ja Kostromajoen yhtymäkohdassa. Se kuuluu kultaisen renkaan kaupunkien joukkoon. Kaupungin asukasluku on 268 742 (2010).

Kaupunki on mainittu kronikassa 1213, mutta Juri Dolgoruki on saattanut perustaa sen jo puoli vuosisataa aiemmin. Mongolit ryöstivät sen 1238. Se oli myös ruhtinaiden pakopaikka vihollisen piirittäessä Moskovaa 1382, 1408 ja 1433. Vuonna 1375 kaupungin ryöstivät novgorodilaiset merirosvot (*uškuiniki*). 1500-luvulla kaupunki kasvoi merkittävästi Englannin kaupan ansiosta ja Boris Godunov antoi rakentaa Ipatijevskin luostarin kivestä. Kahteen kertaan kaupungin valtasivat puolalaiset ja siellä piileskellyt Mikael Romanov kruunattiin tsaariksi. Myöhemmät Romanovit pitivät kaupunkia erityisessä arvossa.*lähde?*

Kostroman ystävyyskaupunki Suomessa on Hyvinkää.

---

* Kostroman Ipatijevin luostariKostroman Ipatijevin luostari
* Mikael Romanovin palatsiMikael Romanovin palatsi
* Ylösnousemuksen kirkko (1652)Ylösnousemuksen kirkko (1652)
* Palotorni (1823–1826)Palotorni (1823–1826)

Panorama Volgasta Kostromassa

Lähteet
-------

1. 1 2  Federalnaja služba gosudarstvennoi statistiki (Venäjän federaation tilastovirasto), www.gks.ru: Vserossijskaja perepis naselenija 2010. Tom 1. Tšislennost i razmeštšenije naselenija. (Koko Venäjän kattava väestönlaskenta 2010. Osa 1. Väestön lukumäärä ja jakauma. Taulukko 11 (MS Excel-taulukko))  2012. Moskova:  ИИЦ «Статистика России».  Arkistoitu 15.3.2013. Viitattu 12.9.2012. (venäjäksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Kostroma** Wikimedia Commonsissa

Kostroman alueen vaakunaKostroman alueen kaupungit
**Hallinnollinen keskus: Kostroma**  

Bui | Galitš | Kologriv | Makarjev | Manturovo | Neja | Nerehta | Šarja | Soligalitš | Tšuhloma | Volgoretšensk
**Izumi** (jap. 和泉市, *Izumi-shi*) on Japanin kaupunki Honshūn saarella Kansain alueella Osakan prefektuurissa. Se sijaitsee sisämaassa prefektuurin eteläosassa Sakain eteläpuolella. Kaupungin pohjoisosa on alavaa maata ja tiheään rakennettu, etelässä sen alue nousee vähitellen Izumivuorille ja rajautuu Wakayaman prefektuuriin. Izumissa on 186 042 asukasta (helmikuussa 2020) ja sen pinta-ala on 84,98 neliökilometriä.

Asutus Izumin alueella on vanhaa. Sieltä on löydetty muun muassa suuren Yayoi-kauden kylän jäänteet, Ikegami-Sonen arkeologinen kohde. Myöhemmin Izumissa sijaitsi Izumin provinssin pääkaupunki (*kokufu*). Sen läpi kulki myös vilkas Kumanoon johtava pyhiinvaellusreitti Kumano-kaidō. Edo-kaudelta lähtien seutu tunnettiin puuvillan viljelystä, ja sinne syntyikin tekstiiliteollisuutta, joka saavutti huippunsa 1960-luvulla. Kaupunkioikeudet Izumille myönnettiin vuonna 1956, kun silloiseen Izumin maaseutukaupunkiin liitettiin kuusi muuta kuntaa. Kaupungin keskiosien kukkuloille alettiin 1960-luvun puolivälissä rakentaa suurta Senboku New Town -lähiötä, jonne vedettiin myös nopea rautatieyhteys. Kaupunkiin on sijoittunut esimerkiksi lasiesineiden ja tekohelmien tuotantoa sekä *mikan*-mandariinien ja koristekukkien puutarhaviljelyä.

Izumin kulttuuriperintöön kuuluvat useat vanhat pyhäköt ja temppelit, kuten Izumi-Inoue-jinja, jonka päähalli on rakennettu 1605, ja Makiovuorella sijaitseva Sefuku-ji. Sen alue kuuluu Kongō-Ikoma-Kisenin puolikansallispuistoon. Kaupungissa toimii Kubosōn taidemuseo. Izumia palvelevat JR Nishi-Nihonin Hanwa-linja ja Senboku-pikarautatie.

Kuvia
-----

* Ikegami-Sonen arkeologista kohdettaIkegami-Sonen arkeologista kohdetta
* Näkymä MakiovuoreltaNäkymä Makiovuorelta
* Hijiri-jinjaHijiri-jinja
* Sefuku-jin päähalliSefuku-jin päähalli

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5  ブリタニカ国際大百科事典 小項目事典: 和泉市 Kotobank. Viitattu 17.03.2020.
2. 1 2  市の人口2020年 2020年2月末現在 Izumi City. Viitattu 17.03.2020.
3. 1 2  市章・市の花・市の木 Izumi City. Viitattu 17.03.2020.
4. 1 2 3  日本大百科全書: 和泉（市） Kotobank. Viitattu 17.03.2020.
5. ↑  市の沿革 Izumi City. Viitattu 17.03.2020.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Izumi** Wikimedia Commonsissa

* Kaupungin internetsivut (japaniksi)

  


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Osakan prefektuuri |
| --- |
|  |
| Kaupungit | 
* Daitō
* Fujiidera
* Habikino
* Hannan
* Higashi-Ōsaka
* Hirakata
* Ibaraki
* Ikeda
* Izumi
* Izumi-Ōtsu
* Izumi-Sano
* Kadoma
* Kaizuka
* Kashiwara
* Katano
* Kawachi-Nagano
* Kishiwada
* Matsubara
* Minō
* Moriguchi
* Neyagawa
* Osaka (pääkaupunki)
* Ōsaka-Sayama
* Sakai
* Sennan
* Settsu
* Shijōnawate
* Suita
* Takaishi
* Takatsuki
* Tondabayashi
* Toyonaka
* Yao

 |  |
|  |
| Kunnatpiirikunnittain | **Minami-Kawachin piirikunta** (Chihaya-Akasaka · Kanan · Taishi) · **Mishiman piirikunta** (Shimamoto) · **Senbokun piirikunta** (Tadaoka) · **Sennanin piirikunta** (Kumatori · Misaki · Tajiri) · **Toyonon piirikunta** (Nose · Toyono) |

 |
**Gaillac** on kunta Ranskan eteläosassa Tarnin departementissa Occitanien alueella. Se sijaitsee Tarnjoen varrella.

Nähtävyydet
-----------

Kaupungin nähtävyyksiä on vuonna 972 perustettu Saint-Michelin benedikiiniläisluostari, jonka munkit ovat tehneet Gaillacista tunnetun viinintuotantoalueen. Muita nähtävyyksiä ovat Saint Pierren kirkko, keskustan vanha aukio *Place du Griffoul* sekä 1600-luvulta oleva linna *Château de Foucaud*. Linna on historiallinen monumentti ja siellä on vuodesta 1934 lähtien ollut taidemuseo *Musée des beaux-arts de Gaillac*. Kaupungissa on luonnontieteellinen museo *Muséum d'histoire naturelle Philadelphe Thomas*, jossa on näytteillä yli 600 lintua sekä niiden munia ja pesiä sekä matelijoita, nisäkkäitä, hyönteisiä ja äyriäisiä.

  

* Saint-Michelin luostariSaint-Michelin luostari
* Viininrypäleiden korjuutaViininrypäleiden korjuuta
* Saint Pierren kirkkoSaint Pierren kirkko
* Château d'Hutaud*Château d'Hutaud*

Lähteet
-------

1. ↑  Insee
2. ↑  Tour de France 2017

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Gaillac** Wikimedia Commonsissa
CTG:n jäsenmaat vuonna 2020.
**Bernin klubi** (*Club de Berne*) on läntisen Euroopan tiedustelupalveluiden päälliköiden yhteenliittymä ja yhteistyöfoorumi, joka koordinoi turvallisuusuhkien torjuntaa. Se ei ole virallinen organisaatio eikä alisteinen millekään kansanväliselle rakenteelle. Bernin klubi keskittyy vakoilun ja terrorismin torjuntaan, ja sen toimintamuotoja ovat kokoukset kaksi kertaa vuodessa sekä eri tarkoituksia varten perustetut informaatioverkostot.

Historia
--------

Sveitsiläisen Bernin kaupungin mukaan nimetty Euroopan tiedustelupalveluiden liittouma sai alkunsa vuonna 1965 EEC:n kuuden perustajavaltion tiedustelujohtajien kokoontumisista. Britannia tuli sen jäseneksi vuonna 1968 ja Sveitsi vuonna 1971. Myöhemmin jäseniksi on kutsuttu muun muassa kaikki Pohjoismaat. Suojelupoliisin päällikkö Eero Kekomäki osallistui Bernin klubin kokoukseen ensimmäistä kertaa syksyllä vuonna 1993. Vuoden 2001 syyskuun 11. päivän terrori-iskujen jälkeen perustettiin ikään kuin Bernin klubin kasvoiksi *Counter Terrorism Group* (CTG), johon kuuluvat kaikkien EU:n jäsenvaltioiden lisäksi Sveitsi ja Norja. CTG toimii viestin välittäjänä Bernin klubin ja EU:n välillä.

Lähteet
-------

1. ↑  Euroopan tiedustelupalvelut tekevät yhteistyötä lainvalvonnan ulottumattomissa - The Ulkopolitist *ulkopolitist.fi*.
2. ↑  Simola, Matti (toim.): *Ratakatu 12. Suojelupoliisi 1949-2009*, s. 192. WSOY, 2009. ISBN 978-951-0-35243-4.

Aiheesta muualla
----------------

* About CTG
* The Club de Berne: a black box of growing intelligence cooperation - about:intel