recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Alley Cat** on Synapse Softwaren kehittämä ja julkaisema tasohyppelypeli, joka on julkaistu vuonna 1983 Atarin 8-bittisille tietokoneille ja vuonna 1984 IBM PC:lle.

*Alley Catia* pidetään yleisesti CGA-ajan klassikkopelinä.*lähde?*

Kehitys
-------

Peli on lähtöisin John Harrisin prototyypistä. Harris ei ollut tyytyväinen prototyyppiin ja luovutti sen Bill Williamsille.

Pelaaminen
----------

Pelaaja ohjaa kulkukissaa, jonka on tehtävä erilaisia asioita selviytyäkseen.

Päänäytössä, "kujalla" (engl. *alley*), pelaajalle näytetään talon julkisivu, jossa on useita ikkunoita, jotka aukeavat välillä ja joista heitellään pelaajan ohjaamaa kissaa esineillä. Kiipeämällä roskapönttöjä, aitoja ja pyykkinaruja pitkin pelaaja voi päästä sisään asuntoihin, joissa on erilaisia tehtäviä.

* Huoneessa voi olla lintuhäkki pöydällä; tavoite on työntää häkki lattialle ja ottaa rikkoutuvasta häkistä pakeneva lintu kiinni.
* Huoneessa voi olla akvaario, jossa on kaloja; tavoite on syödä kalat vältellen samalla sähköankeriaita ja nousta välillä pintaan hengittämään.
* Joissain huoneissa on valtava juustopala, jonka reikiin ilmestyy välillä hiiriä; tavoite on saada kaikki neljä hiirtä kiinni.
* Toisissa huoneissa on suuri määrä nukkuvia koiria; tavoite on tyhjentää koirien ruokakupit ilman että koirat heräävät.
* Toisissa huoneissa tavoitteena on pudottaa kolme kasvia korkean kirjahyllyn päältä vältellen samalla katosta laskeutuvaa hämähäkkiä.

Huoneissa on myös itsestään liikkuva luuta, joka siivoaa kissan tassuista jääviä jalanjälkiä. Jos siivottavia jalanjälkiä ei enää ole, luuta ryhtyy jahtaamaan kissaa ja vaikeuttaa tehtävän suorittamista. Melkein kaikissa huoneissa, samoin kuin kujalla, ruudun alalaidassa saattaa välillä kulkea koira, johon törmäämisestä seuraa tappelu, jossa kissa menettää yhden elämän ja joutuu takaisin kujalle.

Kaikissa huoneissa tehtävän onnistuneesta suorittamisesta saa pisteitä riippuen käytetystä ajasta. Pelaaja aloittaa kolmella elämällä, ja kissa menettää yhden elämän joka kerta kun se koskettaa vihollista tai siihen osuu ikkunasta heitetty esine.

Onnistuneen tehtävän suorittamisen jälkeen pelaaja palaa kujalle, jonka ikkunoissa näkyy nyt naaraskissa; ikkunat vievät tasohyppelyruutuun, jossa yritetään päästä korkeimmalla tasolla olevan naaraskissan luo. Jos pelaaja pääsee kissan luo, pelin taso nousee yhdellä ja pelaaja saa ylimääräisen elämän. Peli jatkuu loputtomiin ja vaikeustaso nousee tason mukaan jatkuvasti.

Käännösversio
-------------

Atari 800:lle julkaistun alkuperäisversion jälkeen pelistä julkaistiin *PC Booter* -versio sekä IBM PCjr -versio.

Pelin käännösversio suunniteltiin toimimaan PC-DOS- tai MS-DOS-käyttöjärjestelmillä. Pelin resoluutio on 320×200, sen grafiikka on neliväristä CGA:ta ja äänet tuottaa IBM PC:n sisäinen kaiutin (ei äänikortti).

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Sasha Darko: Alley Cat *hardcoregaming101.net*.  8.6.2018. Viitattu 29.6.2022. (englanniksi)
2. ↑  John Harris *dadgum.com*. Viitattu 29.6.2022. (englanniksi)
3. ↑  Alley Cat *retrogamer.net*.  12.2.2010. Viitattu 29.6.2022. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* *Alley Cat* MobyGamesissa (englanniksi)
Kuvan HLeLv 24:n kone Selänpään lentokentällä kesällä 1941.
**Per-Erik "Pelle" Sovelius** (3. kesäkuuta 1914 Oulu – 27. elokuuta 1995 Mikkeli) oli suomalainen taistelulentäjä ja lentueen päällikkö, 4/HLeLv 24: sotilasarvonaan luutnantti. Hän lensi Brewster B-239 (US Navy: F2A) hävittäjäkonetta sekä sitä edeltävästi Fokker D.XXI -taistelukonetta, jolla saavutti 5½ pudotusta. HLeLv 24:ssa, 8 koneen parven päällikkönä ja Gustaf "Eka" Magnussonin alaisuudessa palvellut kapteeni "Pelle" Sovelius saavutti Brewster-koneellaan 7 ilmavoittoa, joskin jo FR-Fokkerilla saavutetut tulokset riittivät tekemään hänestä hävittäjä-ässän.

Jorma "Zamba" Sarvannon ennätyslennolla oli luutnantti Sovelius mukana myöskin. Hän toimi talvisodan alussa lentueen varapäällikkönä. FR-92 -koneellaan hän oli ehtinyt pudottamaan yhden koneen, kaikkiaan 8 koneyksilön vahvuisesta Iljušin DB-3 -pommituskoneiden parvesta. Pommikoneiden kohde oli Kuopio: pommit pudotettiin, mutta isompia vahinkoja kohteeseen aiheuttamatta. Paluulennolla kohti kotitukikohtaa iskivät Sovelius ja Sarvanto. Sarvanto pudotti 6 venäläistä pommittajaa 4-5 minuutissa, mikä oli maailmanennätys. Vain yksi DB-3 oli selvitä, Sarvannon ammuttua panoksensa loppuun, mutta Sovelius sai tiputettua senkin.

Sovelius lensi osan aikaa samaa konetta kuin Hans Wind oli lentänyt, eli BW-378 nimikoidulla koneella, joka on sen yksilöity tyyppitunnus.
Kaiken kaikkiaan Per-Erik Sovelius saavutti 12½ ilmavoittoa 257 tekemällään sotalennolla. Vuoden 1942 lopussa oli Soveliuksella koossa 5 pudotusta.

Kapteeni, myöhempi majuri Sovelius siirrettiin sittemmin koelentäjäksi sekä myöhempänä esikuntatehtäviin, kuten myös Lentolaivue 28:n päälliköksi. Hän lensi muun muassa vaaralliseksi koettua VL Myrsky -konetta, joka oli surmannut sen koelentäjiä. Koneen tähtimoottori oli jo omana kehitysaikanaan (jatkosodan aikakausi) selkeästi alitehoinen (1 065 hv). Valtaosiltansa puurakenteisen, (jossa liimattu puurakenne) koneen taipumuksena oli resonoivan värähtelyn eli *flutteri*n myötä hajota lennossa ilmassa suurilla yli 500 km/h nopeuksilla. Koneen rakenteen tuli olla kevyt, eikä se saanut sisältää ns. strategisia materiaaleja, kuten alumiinia - jota Suomella oli hyvin heikosti saatavilla. Vastaavasti Ruotsi oli onnistunut oman vastaavan tehoisen J22 -hävittäjäkoneensa kanssa, jonka tulokset koettiin tyydyttävinä: esim. enimmän huippunopeuden ollessa 575 km/h. Koneiden aseistukset (4x raskasta konekivääriä) olivat kutakuinkin toisiaan vastaavat.

Lähteet
-------

* Keskinen, Kalevi & Stenman, Kari: *Suomalaiset hävittäjä-ässät*, Osprey #4. Koala-Kustannus, painettu: Karisto, Hämeenlinna 2001. ISBN 952-5186-24-5. s. 24, 32, 84.
* 
* 

### Viitteet

1. ↑   Viitattu 22.8.2019.
2. ↑  Keskinen & Stenman, Osprey Hävittäjä-ässät 4: s. 17
3. ↑  Keskinen & Stenman, Osprey Hävittäjä-ässät 4: s. 84
4. ↑  Keskinen & Stenman, Osprey Hävittäjä-ässät 4: s. 7-9
5. ↑   (Arkistoitu – Internet Archive) Viitattu 24.8.2019.
6. ↑  Keskinen & Stenman, Osprey Hävittäjä-ässät 4: s. 24
7. ↑  Keskinen & Stenman, Osprey Hävittäjä-ässät 4: s. 32, 87
8. ↑   Viitattu 22.8.2019.
9. ↑   (Arkistoitu – Internet Archive) Viitattu 22.8.2019.
Osa artikkelisarjaa
 **Perunalajikkeet** 

keitettävyyden mukaan 

* Kiinteämaltoiset perunat
* Jauhoiset kiinteämaltoiset perunat
* Yleisperunat
* Jauhoiset yleisperunat
* Jauhoiset perunat

tuleentumisen mukaan 

* Varhaisperunat
	+ Kevätperunat
* Melko varhaiset perunat
	+ Kesäperunat
* Melko myöhäiset perunat
	+ Syysperunat
* Myöhäiset perunat
	+ Talviperunat

käyttötarkoituksen mukaan 

* Ruokaperunat
	+ Varhaisperunat
	+ Muut ruokaperunat
* Ruokateollisuusperunat
* Tärkkelysperunat

valmistuksen mukaan 

* Salaattiperunat
* Keittoperunat
* Paistosperunat
* Soseperunat

viljelytavan mukaan 

* Tavanomaisesti viljellyt perunat
* luomuperunat

 

malline: näytä • keskustele • muokkaa

**Kiinteämaltoiset perunalajikkeet** sisältävät verrattain vähän tärkkelystä ja kestävät keitettäessä hyvin koossa. Näin ollen ne ovat tyypillisiä salaattiperunoita, koska keitettynäkin niitä on helppo pilkkoa tavalla, mitä yleisperunat tai ainakaan jauhoiset perunat eivät kestäisi.

Kiinteämaltoisia perunalajikkeita Suomessa ovat Adora, Appell, Bintje, Fambo, Nicola, Ostara, Rocket, Siikli, Sini, Hankkijan Timo, Ukama, Velox ja Venla. Kiinteämaltoisten perunoiden pakkausten väri vähittäiskaupassa on vihreä. Kiinteämaltoisia lajikkeita käytetään yleensä keittoperunoina, koska ne eivät helposti hajoa keitettäessä, ja perunasalaattien tai muiden leikkuukestävyyttä vaativien perunaruokien tekoon.

Aikaiset lajikkeet
------------------

* Fambo
* Hankkijan Timo
* Ostara
* Rikea
* Rocket
* Siikli
* Ukama
* Velox

Melko aikaiset lajikkeet
------------------------

* Bintje
* Fambo
* Felsina

Melko myöhäiset lajikkeet
-------------------------

* Adora
* Nicola
* Venla
* Appell

Myöhäiset lajikkeet
-------------------

Lähteet
-------

* Kantaperuna, lajikkeet[vanhentunut linkki]
* Kantaperuna, lajikeopas 2009
* spk.fi lajikkeet

Suomen kiinteämaltoiset perunalajikkeet

* Adora (1996)
* Appell (1997)
* Bintje (1910/1994)
* Fambo (1986)
* Felsina (1998)
* Hankkijan Timo (1975)
* Matilda (1988)
* Nicola (1973)
* Ostara (1962)
* Rikea (2003)
* Rocket (1996)
* Siikli (1935)
* Sini (1997)
* Ukama (1994)
* Velox (1999)
* Venla (2002)
Allentonin virtahepo Derbyn kaupunginmuseossa.
 **Allentonin virtahepo** on fossiilinen luuranko, joka löytyi Derbyn Allentonista Englannin Midlandsista vuonna 1895. Crown Inn -majatalon pihalle kaivettiin kaivoa, kun maasta löytyi suuria luita. Paikallisten geologien vaatimuksesta kaivauksia laajennettiin, ja paikalta löydettiin virtahevon luurangon lisäksi elefantin ja sarvikuonon luita. Ne on myöhemmin ajoitettu yli 120 tuhannen vuoden ikäisiksi. Luut ovat Derbyn kaupunginmuseossa, mutta paikallinen taiteilija on tekemässä*milloin?* niistä luonnollisen kokoista kopiota, joka tulee lähemmäksi alkuperäistä löytöpaikkaa.

Tutkimuksiin osallistunut H.H. Arnold-Bemrose päätteli, että näiden eläinten luiden löytyminen osoittaa, että Britteinsaarilta on aikoinaan ollut maayhteys Manner-Eurooppaan.

Löytöpaikan on päätelty olleen aikanaan hitaasti virranneen Derwent-joen ja sen sivujokien muodostamaa rehevää suistoaluetta, jossa on riittänyt ravintoa virtahevoille ja muille suurille kasvinsyöjille.

Lähteet
-------

1. 1 2  Derby Hippopotamus Derby Museum and Art Gallery
2. ↑  Derby commission (Arkistoitu – Internet Archive) Archer Sculpture
3. ↑  H.H. Arnold-Bemrose : Derbyshure Cambridge County Geographies, 1910
**Per-Olof Jonasson** (26. kesäkuuta 1934 Helsinki – 15. kesäkuuta 2020) oli suomalainen seiväshyppääjä. Hän edusti urheilu-urallaan helsinkiläistä Idrottsklubben-32:ta.

Per-Olof Jonassonin ura sijoittuu 1950-luvun lopun ja 1960-luvun alun väliin. Tähän aikaan ajoittui seiväshypyn suuri mullistus eli siirryttiin terässeipäästä lasikuituun. Jonassonin onnistui säilyttää asemansa tässä muutoksessa. Hän voitti SM-mitaleita niin teräs- kuin lasikuituseipäällä. Hän saavutti Landströmin kaudella eli terässeiväsaikakaudella 1950-luvun lopulla neljännen sijan vuosien 1956 ja 1961 Kalevan kisoissa. Vuosina 1959 ja 1960 hän oli pronssilla Landströmin ja Sutisen jäljessä. Terässeiväsennätykseksi jäi 445 cm.

Lasikuitutekniikan Jonasson omaksui kauteen 1962 tultaessa. Kauden paras tulos oli 460 cm, jonka hän saavutti Kalevan kisoissa sijoittuen ME-mies Pentti Nikulan jälkeen toiseksi. Ennätyksensä hän hyppäsi kaudella 1963 tuloksen ollessa 472 cm, joka oli kauden viidenneksi paras suomalaistulos. Saman vuoden Kalevan kisoissa hän oli jaetulla kuudennella sijalla. Vuonna 1964 hän hyppäsi 465 cm ja seuraavana vuonna 440 cm, jonka jälkeen hän lopettikin seiväshyppyuransa.

Maaotteluedustajana hän oli kaikkiaan kymmenen kertaa. Hän saavutti PM-pronssia kaudella 1961.

Saavutuksia
-----------

* SM-hopeaa 1962
* SM-pronssia 1959 ja 1960
* Pohjoismaiden mestaruuspronssia 1961

Lähteet
-------

* Per-Olof Jonasson Tilastopaja (vaatii kirjautumisen, maksullinen palvelu).

### Viitteet

1. ↑  Tilastopaja
2. 1 2 3 4  Rantala, Risto – Siukonen, Markku – Tukiainen, Seppo (toim.): "Seiväshyppy", *Urheilumme kasvot 1 - Yleisurheilu*, s. 1090. Helsinki: Oy Scandia Kirjat Ab, 1973.


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt Muokkaa Wikidatassa | 
* Tilastopaja 🔒

 |

 |
**Kiinteistön kauppa** on kiinteistöä koskeva kauppa. Suomessa kiinteistön kaupassa noudatetaan sopimusvapaudesta poiketen laissa vahvistettua muotomääräistä kauppatapaa. Kiinteistön kauppa ei ole pätevä, jos muotovaatimuksia ei ole noudatettu. Kiinteistön luovutustoimea, jossa vastikkeen pääosan muodostaa toinen kiinteistö, nimitetään kiinteistön vaihdoksi.

Joissain maissa miltei kaikki asunnot ovat määräosuuksia koko kiinteistöstä, myös kerros- ja rivitalohuoneistot. Näin on muun muassa Espanjassa ja Virossa.

Kiinteistön kauppa Suomessa
---------------------------

Kiinteistökauppa Suomessa perustuu useisiin lakeihin, joista keskeisin on maakaari. Kaupassa edellytetään kaupanvahvistajaa, joka valvoo kaupan muotovaatimuksia. Kiinteistönvälitysliikkeen toimipisteen johtajilta edellytetään keskuskauppakamarille suoritettu laillistetun kiinteistönvälittäjän tutkinto.

Asuntojen hallintaan oikeuttavien asunto-osakeyhtiöiden osakkeiden kaupan välittäminen ei ole kiinteistön kauppaa, vaikka myös sitä laillistetut kiinteistönvälittäjät ja kiinteistönvälitysliikkeet tekevät. Osakkeet ovat irtaimistoa.

### Muita lakeja

Muita kiinteistön kauppaan liittyviä lakeja ovat ostajiin ja myyjiin liittyvät lait, joissa määritellään ostajia ja myyjiä sekä näiden toimivaltaisuutta. Tällaisia ovat esimerkiksi lait osakeyhtiöistä, kommandiittiyhtiöistä, avoimista yhtiöistä, säätiöistä, yhdistyksistä sekä holhouksenalaisista tai muuten vajaavaltaisista henkilöistä.

Katso myös
----------

* Asuntoesittely

Aiheesta muualla
----------------

Kiinteistön kauppa Suomessa
* Oikeustiede:kiinteistönkauppa *Tieteen termipankki*.  14.01.2014. Viitattu 14.1.2014.
**Peptaibolit** ovat ryhmä lyhytketjuisia peptidejä, joiden pituus on ≤ 20 yksikköä. Lisäksi peptaiboleille on luonteenomaista C-päätteinen yksikkö, joka sisältää alkoholiryhmän. Peptaibolit sisältävät merkittäviä määriä epätavallisia aminohappoja, pääasiassa α-aminoisobutyyrihappoa (Aib), isovaleriaanahappoa (Iva) sekä iminohappo hydroksiproliinia (Hyp). 

Luonnosta saadut peptaibolit on eristetty maaperässä esiintyvistä sienistä (esim. *Trichoderma* ja *Emericellopsis*), joilla usein on antibakteerisia ja antifungaalisia ominaisuuksia. Näitä peptidejä valmistetaan ei-ribosomaalisesti.[1] Peptaibolien antibioottiset ominaisuudet johtuvat siitä, että ne tunkeutuvat biologisiin kalvoihin ja muodostavat niihin huokosia. Peptaibolien pieni koko ja rasvahakuisuus ovat aiheuttaneet sen, että niitä on tutkittu vain vähän.[2]

Lähteet
-------

1. ↑  Wiest,A. Grzegorski,D. Xu,B.W. Goulard,C. Rebuffat,S. Ebbole,D.J. Bodo,B. and Kenerley,C. (2002) Identification of peptaibols from Trichoderma virens and cloning of a peptaibol synthetase. J. Biol. Chem. 277, 20862–20868.
2. ↑   Oxford Journals, Nucleic Acids Research -lehti. Viitattu 22.1.2011

Aiheesta muualla
----------------

* Peptaibols (englanniksi)
**Kiinteistönvälitysalan Keskusliitto ry** on kiinteistönvälitysalan valtakunnallinen etu- ja kattojärjestö Suomessa. Yhdistys on rekisteröity vuonna 2008 ja sen nykyinen toimitusjohtaja on Annukka Mickelsson. Liitto kehittää suomalaista kiinteistönvälitysalaa kehittämällä alan koulutusta, edistämällä alan eettistä ja juridista sääntelyä, tekemällä tehokasta edunvalvontaa ja vaikuttamisyhteistyötä niin kotimaassa kuin kansainvälisesti. 

Keskusliiton jäseniä ovat Aktia Kiinteistönvälitys Oy, Kiinteistömaailma Oy, OP Koti, Realia Group Oy, Remax Suomi, Suomen Kiinteistönvälittäjät ry ja Sp-Koti. Järjestö edustaa yli 80 prosenttia kiinteistönvälitysalan ammattilaisista Suomessa.

Toiminta
--------

Keskusliiton tavoitteina on pitää yllä alan toimintaedellytyksiä sääntelyn, teknologian ja toimintaympäristön muutoksissa. Käytännössä vaikuttaminen tapahtuu sääntelyä kehittämällä, osallistumalla yhteiskunnalliseen keskusteluun, alaa koskevien lausuntojen valmistelussa sekä riippumattoman markkinatiedon tuottamisella. Liitto haluaa myös vahvistaa alan sitoutumista *Hyvän välitystavan ohjeeseen* Liitto järjestää LKV-valmennuskursseja ja ajankojtaisia tietoiskuja, ja kehittää alan koulutusvaatimuksia. 

### Hintaseurantapalvelu

Kiinteistönvälitysalan Keskusliiton Hintaseurantapalvelu on kiinteistönvälitys- ja rakennusalalla toimivien yritysten työkalu markkinahinnan määrittämiseksi sekä arvioiden ja neuvotteluiden tueksi. Palvelu kattaa suomalaisten kiinteistönvälittäjien tekemät kaupat vuodesta 1999 lähtien, ja palvelussa on mukana myös merkittävä määrä rakennusliikkeitä. KVKL Hintaseurantapalvelun dataa hyödyntävät myös Tilastokeskus, Suomen Pankki ja monet viranomaiset. Liitto julkaisee kvartaaleittain markkinakatsauksia tehdyistä välittäjäkaupoista. 

### Hyvän Välitystavan ohje

Hyvän Välitystavan ohje edistää kiinteistönvälitysalan ammattimaisuutta. Se kiteyttää alan pelisäännöt ja suojaa sekä ostajaa että myyjää. Vastuuntuntoinen kiinteistönvälittäjä tuntee ohjeen ja on sitoutunut noudattamaan sitä. Hyvä välitystapa on joustava normi ja siihen vaikuttavat tuomioistuinten päätökset, kuluttajariitalautakunnan suositukset, viranomaisten ohjeet ja alan vakiintunut käytäntö.

### Kansainvälinen toiminta

Liiton päämäärä kansainvälisessä yhteistyössä on pyrkiä kehittämään ja tukemaan kiinteistönvälittäjäammattia. Kansainvälisen yhteistyön tarve lisääntyy silloin, kun kiinteistönvälittäjien ja heidän asiakkaidensa asuntokaupat tehdään yli maan rajojen. Pyrkimyksenä on vaihtaa muiden organisaatioiden kanssa kokemuksia ja tietämystä ja vahvistaa näin jäsenistön ammattitaitoa. 

Liitto tekee yhteistyötä monen kansainvälisen järjestön kanssa. Näistä merkittävimmät ovat NEU (Nordiska Egendomsmäklare Unionen) ja NAR (National Association of Realtors, USA).

Lähteet
-------

1. ↑  KVKL *kvkl.fi*. Viitattu 12.10.2019.
SEM-kuva erilaisista siitepölyistä. Siitepöly on yleisimpiä allergeenejä.
**Allergeeni** eli **herkiste** on allergisen reaktion aiheuttaja. Se on antigeeni ja saa aikaan immuunivasteen elimistössä.

Allergeeneja voivat olla useat vieraat proteiinit, kuten siitepöly, homeitiöt, lääkeaineet (mm. penisilliini), ruoka-aineet (esimerkiksi pähkinät, kala, munanvalkuainen, maito), hyönteisten myrkyt ja jätökset (mehiläisen pisto, pölypunkit) sekä eläinten karva ja hilse. Lähes mikä tahansa ruoka-aine voi aiheuttaa allergiaa. Lisäaineista yliherkkyyttä voivat aiheuttaa atsovärit, bentsoehappo ja sulfiitit. Kosketusihottumaa synnyttävät esimerkiksi nikkeli ja kromi.

Lähteet
-------

1. ↑  Tenhunen, Jukka; Ulmanen, Ismo; Ylänne, Jari: *Biologia: Geeni ja biotekniikka*, s. 160. 6. uudistettu painos. Helsinki: WSOY, 2004. ISBN 951-0-28293-6.
2. ↑  Allergia- ja astmaliitto (Arkistoitu – Internet Archive)
3. ↑  Terveyskirjasto
4. ↑  Allergeenit ja yliherkkyys (Arkistoitu – Internet Archive) Arla Ingman

Aiheesta muualla
----------------

* Allergia.fi: 14 allergeenia (pdf)
* Allergia.fi: Siitepölyallergia (pdf)
**Rajakylän koulu** on Vantaa Hakunilan suuralueen Rajakylän kaupunginosassa sijaitseva alakoulu. Koulua käy noin 460 oppilasta.

Historiaa
---------

Rajakylän koulu perustettiin vuonna 1947.*lähde?* 1950-luvun alussa Rajakylän alue kuului Vaaralan koulupiiriin. Koulumatkat silloiseen koulutaloon Hakunilanrinteen kouluun olivat pitkät ja yhteydet heikot. Rajakylään siirryttyään koulu toimi aluksi useamman vuoden Rajakyläntien ja Juoksutien kulman vuokratussa omakotitalossa. Sen jälkeen koulu toimi parakkirakennuksessa Fazerilassa.

Vuonna 1955 tehtiin esitys uuden koulun perustamisesta, ja Rajakylän kansakoulu valmistui vuonna 1957. Oma koulupiiri muodostettiin vuonna 1956. Koulun suunnitteli arkkitehti Toivo Löyskä. Tilanahtautta helpottamaan rakennettiin lisäparakki vuonna 1973. Tämä rakennus on yhä koulun käytössä. Tätä ennen oppilasmäärät olivat paisuneet niin nopeasti, että uusia luokkia oli jouduttu perustamaan jopa kesken lukuvuoden. Peruskoulu Rajakylän koulusta tuli syyslukukaudesta 1977 alkaen muiden Vantaan koulujen tavoin. Vuonna 1979 noin 500 metrin päähän naapurikaupunginosa Länsimäkeen valmistui uusi Länsimäen koulu oppilaspaljoutta helpottamaan.

Koulun uusia tiloja alettiin rakentaa vuonna 2003. Koulu muutti uusiin tiloihin kevätlukukaudeksi 2005. Koulurakennuksen saneeraus valmistui syksyllä 2005. Rakennuksessa toimii koulun lisäksi Rajakylän neuvola.

### Koulun rehtorit

* 1.8.1957–31.7.1970: Martti Hölsä
* 1.8.1970–31.7.1980: Seppo Salo
* 1.8.1980–31.7.1981: Lauri Partanen
* 1.8.1981–31.7.2016: Jarmo Jukkala
* 1.8.2016–: Juha Saaresaho

Rajiksen laulu
--------------

Koulun tunnuslaulun, **Rajiksen laulun** kertosäkeen sanat kuuluvat: "*Oma kouluni on niin korvaamaton, uudet unelmat siivittää! Sen taitajat taivaita tavoittaa – ja se sydäntä lämmittää*."

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Rajakylän koulu Vantaan kaupunki. Viitattu 12.9.2022.
2. 1 2  Vantaan kaupunki: Oppilasmäärät kouluittain ja luokka-asteittain 2012-2019 *Vantaa.fi*. Viitattu 29.3.2021.
3. 1 2  Vantaan karttapalvelu (Kaupunginosajako) *kartta.vantaa.fi*. Viitattu 29.3.2021.
4. 1 2 3  YhteystiedotArkistoitu kopio Vantaan kaupunki.  Arkistoitu 17.10.2015. Viitattu 5.5.2016.
5. ↑  Rajakylän koulu, etusivuArkistoitu kopio Vantaan kaupunki.  Arkistoitu 18.10.2015. Viitattu 5.5.2016.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Rajakylän koulu (Vantaa)** Wikimedia Commonsissa

* Rajakylän koulu
Pepsodent-hammasharjoja oikealla
**Pepsodent** on Unileverin tuotemerkki, jota käytetään hampaidenhoitoon liittyvissä tuotteissa kuten hammastahnoissa ja hammasharjoissa. Yhdysvalloissa ja Kanadassa tuotemerkin omistaa Church & Dwight.

Tuotemerkin nimi tulee pepsiini-entsyymistä, jota käytettiin ennen fluoria aktiivisena ainesosana hammastahnoissa. Ensimmäinen Pepsodent-hammastahna kehitettiin Yhdysvalloissa jo vuonna 1913, mutta Suomen markkinoille Pepsodent tuli vasta vuonna 1954. Pepsodent toi vuonna 1962 ensimmäisenä Suomessa markkinoille fluoria sisältävän hammastahnan. Nykyään fluori on tuotemerkin kaikkien hammastahnojen perusainesosa.

Tuotteet
--------

* hammasharjat
* hammastahnat
* suuvesi

Tuotevalikoima sisältää erilaisille kuluttajille suunnattuja tuotteita, myös lasten tuotteita.

Lähteet
-------

1. ↑  Pepsodent fluorihammastahna 50 vuotta Suomessa Pepsodent.  Arkistoitu 28.2.2013. Viitattu 14.2.2013.
2. ↑  Pepsodent etusivu Pepsodent. Viitattu 14.2.2013.

Aiheesta muualla
----------------

* Unileverin Pepsodent-sivut (Arkistoitu – Internet Archive)
**Jodipentoksidi** eli **dijodipentoksidi** tai **jodi(V)oksidi** (I2O5) on jodin ja hapen muodostama epäorgaaninen molekyyliyhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää hapettimena.

Ominaisuudet
------------

Huoneenlämpötilassa jodipentoksidi on valkoista kiteistä ja hygroskooppista ainetta. Yhdiste liukenee hyvin veteen ja liuetessa muodostuu jodihappoa. Jodipentoksidia voidaankin pitää jodihapon anhydridinä. Orgaanisiin liuottimiin aine ei liukene. Jodipentoksidi on voimakas hapetin ja kykenee hapettamaan muun muassa hiilimonoksidin hiilidioksidiksi. Voimakkaasti kuumennettaessa jodipentoksidi hajoaa jodiksi ja hapeksi.

Valmistus ja käyttö
-------------------

Jodipentoksidia valmistetaan kuumentamalla jodihappoa 200–250 °C:n lämpötilaan tai suoraan alkuaineistaan hehkupurkausputkessa. Jodipentoksidia käytetään määritettäessä hiilimonoksidipitoisuutta. Hiilimonoksidi hapettuu yhdisteen vaikutuksesta jo huoneenlämpötilassa hiilidioksidiksi, joka voidaan johtaa bariumhydroksidiliuokseen ja muodostuneen bariumkarbonaatin määrästä voidaan laskea hiilimonoksidipitoisuus. Yhdistettä voidaan myös käyttää hapettimena orgaanisen kemian synteeseissä.

2 HIO3 → I2O5 + H2O

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Thomas Scott, Mary Eagleson: *Concise encyclopedia chemistry*, s. 543. Walter de Gruyter, 1994. ISBN 978-3110114515. (englanniksi)
2. ↑  William M. Haynes, David R. Lide, Thomas J. Bruno: *CRC Handbook of Chemistry and Physics*, s. 4–67. 39th Edition. CRC Press, 2012. ISBN 978-1439880494. Kirja Googlen teoshaussa (viitattu 4.10.2017). (englanniksi)
3. 1 2  N. N. Greenwood & A. Earnshaw: *Chemistry of the Elements*, s. 851–853. 2nd Edition. Butterworth Heinemann, 1997. ISBN 0-7506-3365-4. (englanniksi)
4. ↑  Jodipentoksidin kansainvälinen kemikaalikortti Viitattu 4.10.2017.
5. 1 2  Bernard Moody: *Comparative Inorganic Chemistry*, s. 441. Elsevier, 2013. ISBN 9781483280080. Kirja Googlen teoshaussa (viitattu 4.10.2017). (englanniksi)
6. 1 2  Tatsuo Kaiho: *Iodine Chemistry and Applications*, s. 59. John Wiley & Sons, 2014. ISBN 978-1-118-46629-2. Kirja Googlen teoshaussa (viitattu 4.10.2017). (englanniksi)
**Taikatossut** (*Like Mike*) on vuonna 2002 ilmestynyt yhdysvaltalainen elokuva, jonka on ohjannut John Schultz ja jonka pääosassa näyttelevät Lil' Bow Wow, Morris Chestnut, Jonathan Lipnicki ja Brenda Song. Elokuvassa cameo-esiintyy useita NBA-tähtiä.

Juoni
-----

**Varoitus:  Seuraava kirjoitus paljastaa yksityiskohtia juonesta.**
Orpopoika Calvin toteuttaa taikatossujen avulla haaveensa ammattiurheilijan urasta ja pääsee suoraan ’all-stars’ -koripallojoukkueeseen. Hän pääsee koripallo- joukkueeseen tavatessaan New York Knicksin managerin, joka antoi ilmaisliput lapsille. Se oli Allstars-ottelu, jossa valittiin satunnaisesti katsoja kentälle.
Calvin pääsee kentälle ja kikkaa New York Knicksin pelaajan, joten hän yllättäen saa sopimuksen joukkueeseen. He voittavat kaikki ottelut. Hänen toinen unelmansa on saada oikea perhe. Sitä varten hänen on ystäviensä avulla peitottava ensin orpokodin ilkeä johtaja Bittleman, joka yrittää tuhota Calvinin uran ja haaveet omasta perheestä.

He ovat oikeita mestareita keskenään.
Kaikki lapset siirtyivät orpokodista asumaan koripalloilijan luo luksushuvilaan.

**Juonipaljastukset päättyvät tähän.**

Rooleissa
---------

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  Lil' Bow Wow  | … |  Calvin Cambridge
  |
|  Morris Chestnut  | … |  Tracy Reynolds
  |
|  Jonathan Lipnicki  | … |  Murph
  |
|  Brenda Song  | … |  Reg Stevens
  |
|  Jesse Plemons  | … |  Ox
  |
|  Robert Forster  | … |  Coach Wagner
  |
|  Crispin Glover  | … |  Stan Bittleman
  |
|  Eugene Levy  | … |  Frank Bernard
  |
|  Fred Armisen  | … |  New Age Dad
  |

### Mukana olleet NBA-pelaajat

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  Vince Carter  | … |  
  |
|  Michael Finley  | … |  
  |
|  Steve Francis  | … |  
  |
|  Allen Iverson  | … |  
  |
|  Jason Kidd  | … |  
  |
|  Desmond Mason  | … |  
  |
|  Tracy McGrady  | … |  
  |
|  Alonzo Mourning  | … |  
  |
|  Steve Nash  | … |  
  |
|  Dirk Nowitzki  | … |  
  |
|  Gary Payton  | … |  
  |
|  Ahmad Rashad *tuottaja*  | … |  
  |
|  Jason Richardson  | … |  
  |
|  David Robinson  | … |  
  |
|  Reggie Theus *tuottaja*  | … |  
  |
|  Gerald Wallace  | … |  
  |
|  Rasheed Wallace  | … |  
  |
|  Chris Webber  | … |  
  |

Soundtrack
----------

*Pääartikkeli: Like Mike (soundtrack)*
Soundtrack sisältää hip hop- ja R&B-musiikkia ja So So Def Recordings julkaisi sen 2. heinäkuuta 2002. Se saavutti sijan 18 yhdysvaltain Billboard 200 -listalla ja sijan 10 Top R&B/Hip-Hop Albums -listalla.

Lähteet
-------

1. ↑  DVD net (Arkistoitu – Internet Archive)
**Taikapähkinät** (*Hamamelis*) on taikapähkinäkasvien (Hamamelidaceae) heimoon kuuluva puuvartisten kasvien suku.

Tuntomerkit
-----------

Taikapähkinät ovat kesävihantia pensaita tai pieniä puita, joiden haaroissa on yksi esilehti. Nuoret haarat ovat karvapeitteisiä. Lehdet ovat ruodillisia ja aluksi korvakkeellisia. Lehtilapa on nahkea tai paperimainen, epäsymmetrinen, sulkasuoninen ja laidaltaan ehyt tai aaltomainen ja hampainen. Kukinto on mykerömäinen tai lyhyen tähkämäinen ja sijaitsee lehtihangassa. Kukinnossa on vain kolme tai neljä kukkaa, jotka ovat kaksineuvoisia. Soikeita ja karvaisia verholehtiä on neljä, samoin terälehtiä. Jälkimmäiset ovat keltaisia, vihertäviä tai punaisia ja nauhamaisia. Heteitäkin on neljä, ja ne ovat lyhytpalhoisia. Ponnet ovat munamaisia, ja kummassakin puoliskossa on vain yksi pölylokero (sporangio). Ponnet avautuvat läpillä. Heteiden kanssa vuorottaisesti on lisäksi neljä joutohedettä, jotka ovat suomumaisia ja erittävät mettä. Sikiäin on puoleksi kehänalainen, ja sen kussakin lokerossa on yksi siemenaihe. Vartalot ovat hyvin lyhyet. Hedelmänä on puutuva kota, joka avautuu keskiosan yläpuolelta kahdeksi liuskaksi. Hedelmäseinän sisäosa (endokarppi) kiinnittyy vain löyhästi puutuneeseen ulkokerrokseen (eksokarppi). Siemenet ovat soikeita ja niissä on mehevä valkuainen eli endospermi.

Levinneisyys
------------

Taikapähkinät ovat levinneet Kiinaan (missä on yksi endeeminen laji), Japaniin ja Pohjois-Amerikkaan.

Luokittelu
----------

Taikapähkinöiden sukuun kuuluu kuusi lajia. Merkittävimmät ovat amerikantaikapähkinä (*Hamamelis virginiana*), kiinantaikapähkinä (*Hamamelis mollis*), japanintaikapähkinä (*Hamamelis japonica*) ja risteymälaji puistotaikapähkinä (*Hamamelis* × *intermedia*, kiinan- ja japanintaikapähkinän risteymä).

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Flora of China: *Hamamelis* (englanniksi)
2. ↑  Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: *Hamamelis* – taikapähkinät

Aiheesta muualla
----------------

* Suomen Lajitietokeskus: Taikapähkinät – *Hamamelis*

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Taksonitunnisteet | 
* Wikidata: Q148463
* Wikispecies: Hamamelis
* CoL: 635R7
* EoL: 72120
* EPPO: 1HAMG
* FNA: 114541
* FoC: 114541
* GBIF: 3152826
* GRIN: 5349
* iNaturalist: 51971
* IPNI: 30003256-2
* IRMNG: 1315000
* ITIS: 19031
* NCBI: 4395
* NZOR: 4237fee8-03bf-41e0-8722-45a04e40e07e
* Open Tree of Life: 60700
* PLANTS: HAMAM
* POWO: urn:lsid:ipni.org:names:30003256-2
* Tropicos: 40020547
* VASCAN: 1227
* WFO: wfo-4000016792

 |

 |
Elena Waiss
Elena Waiss perheineen
**Elena Waiss Band** (21. lokakuuta 1908 Concepción – 22. toukokuuta 1988 Santiago de Chile) oli chileläinen pianisti, cembalisti ja musiikkipedagogi.

Waissin vanhemmat olivat Samuel Waiss ja pianisti Ana Band, jolta tytär myös sai varhaisimman musiikkikasvatuksensa. Sittemmin Waiss pääsi opiskelemaan Chilen yliopiston Kansalliseen musiikkikonservatorioon Alberto Spikinin johdolla. Siellä hänelle antoi opetusta myös Rosita Renard. Vuonna 1940 perustettiin Chilen sinfoniaorkesteri, jonka kanssa Waiss sai tästä lähtien soittaa pianoa, cembaloa ja celestaa. Vuonna 1940 Waiss perusti pianistikollegansa René Amengualin ja muiden kanssa Escuela moderna de música y danzan. Waiss ja Amengual muuttivat yhdessä radikaalisti musiikkikasvatuksen käytäntöjä Chilessä. Alussa Escuela moderna de música y danzan päätoimintapiste oli Waissin oma koti, ja oppilaita oli vain vähän. Waiss itse joutui kävelykeppiin turvautumista edelyttäneen lonkkavian takia luopumaan esiintymisurastaan, mutta hän jatkoi opettamista perustamassaan oppilaitoksessa lähes kuolemaansa saakka. Pedagogiikasta muodostui hänen suurin intohimonsa. Hän oli läheisessä yhteistyössä Claudio Arraun ja muiden ajan vaikutusvaltaisten muusikoiden kanssa. Waiss julkaisi pianonsoiton oppimateriaaleja, joihin kuului *Mi amigo el piano* (1947).

Waiss tapasi opiskeluaikoinaan viulisti, alttoviulisti Zoltan Fischerin, jonka kanssa meni naimisiin. Pariskunnalle syntyivät lapset Edith (pianisti) ja Edgar Fischer (sellisti). Waissin oppilaiden joukossa olivat Ena Bronstein Barton, Lionel Party, Luz Manríquez, Fernando Torm ja Patricia Ancic. Waiss kuoli mahasyöpään 79-vuotiaana.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5  Waiss, Elena Universidad Alberto Hurtado, viitattu 8.4.2023
2. 1 2  Historia Escuela moderna música y danza, viitattu 8.4.2023
3. ↑  La música latinoamericana del Siglo XX Revista La Universidad, viitattu 8.4.2023
4. ↑  Fischer, Zoltan Universidad Alberto Hurtado, viitattu 8.4.2023
**Elena G. Maquiso** (9. heinäkuuta 1914 Bohol – 17. kesäkuuta 1993 Dumaguete) oli filippiiniläinen virsirunoilija ja -säveltäjä.

Maquiso oli kotoisin Etelä-Filippiineiltä ja oli opiskellut United Church of Christ -kirkon kanssa läheisessä yhteydessä olevassa Sillimanin yliopistossa (*Silliman Universit*y) Dumaguetessa, Negrosin saarella. Hän valmistui uskontopedagogiikan tohtoriksi 1960 ja opiskeli myös USAːssa, Hartford Seminary Foundationissa, Connecticutissa ja New Yorkissa, School of Sacred Music -oppilaitoksessa, Union Theological Seminaryssä.

Jo 1950-luvun alussa Maquiso alkoi opettaa kirkkomusiikkia ja uskonnonopetusta Sillimanin yliopistossa. Hän toimi myös hallinnollisissa tehtävissä yliopistossa. Hän on toimittanut 1973 virsikirjan *Awitan sa Pagtoo* cebuanon kielelle, jota puhuu noin 21 miljoonaa ihmistä Etelä-Filippiineillä. Virsikirjassa on hänen omia virsitekstejä ja -sävelmiä. Maquiso on tehnyt pajon yhteistyötä srilankalaisen D. T. Nilesin kanssa Asian Institute for Liturgi and Music -organisaation kautta.

Kenties tunnetuin Maquison säveltämä virsi on D.T. Nilesin tekstiin "Father in Heaven, Grant to Your Children". Maquison sävelmä pohjautuu erään etnisen ryhmän, Ilingon, sävelmään. Toisten tietojen mukaan teksti olisi Maquison, jonka Niles on kääntänyt englanniksi.

Virsi "Father in Heaven, Grant to Your Children" on Ruotsin kirkon vuoden 1986 virsikirjassa virsi 339, "Himmelske Fader, ge åt oss alla" Anders Frostensonin 1987 tekemänä käännöksenä. Ruotsin kirkon virsikirjassa se on Pekka Turusen käännöksenä, jonka Pekka Kivekäs on uudistanut 1995 "Oi Isä taivaan, annathan meille". Maquison sävelmä on myös Suomen Lähetysseuran kustantaman *Laula. kaikki maa* -kokoelman laululla 88 "Sinua, Herra, me rukoilemme".

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Elena G. Maquiso *hymnology.hymnsam.co.uk*. Viitattu 9.4.2020. (englanniksi)
2. 1 2  Per Olof Nisser, Inger Selander, Hans Bernskiöld: *Psalmernas väg. Kommentaren till text och musik i Den svenska psalmboken*
Band 2 Psalmerna 205-429.*, s. 344. Wessmans musikförlag AB Visby ISBN 978-91-877-052-0, 2017. (ruotsiksi)*
3. ↑  Hymn Reflection: Father in Heaven, Grant to Your Children *medium.com*. Viitattu 9.4.2020. (englanniksi)


|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Yhdysvallat
* Alankomaat

 |

 |
**Dawenkoun kulttuuri** oli esihistoriallisessa Kiinassa Shangongin alueella noin 4100–2600 eaa. vallinnut viljely- ja kyläkulttuuri.

Kulttuuri
---------

Kulttuuri oli maanviljelyyn perustuva kyläkulttuuri. Se kehittyi alun tasa-arvoisesta yhteiskunnasta epätasa-arvoiseksi, mikä näkyy haudoissa. Kulttuurin kylät sotivat keskenään. Kylien johdossa lienee ollut päällikkösuku. Valta lienee perustunut uskontoon. Pääviljalaji oli hirssi, etelässä alkoi riisi vallata alaa varsinkin kauden lopuilla. Sika oli tärkein kotieläin. Meren antimilla oli suuri osuus ravinnossa varsinkin kauden alussa. 
Dawenkoun kulttuuri kehittyi Beixinin kulttuurista etelästä tulleiden vaikutteiden pohjalta. Dawenkoun ja Yangshaon kulttuurien pohjalta syntyi Longshan.

Aikajako
--------

1. Varhais 4100–3500 eri haudoissa suunnilleen samat hautalahjat, tasa-arvoinen
2. Keski 3500–3000 alkavia hautalahjojen eroja
3. Myöhäis 3000–2600 suuria hautalahjojen määrän eroja, puuarkkuhautauksia

Katso myös
----------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Dawenkoun kulttuuri**.
* Yangshaon kulttuuri
* Longshanin kulttuuri

Lähteet
-------

1. ↑  Käännös:  *tarvitaan parempi lähde*
**Potocki–Lupskin oireyhtymä** eli **17p11.2-mikroduplikaatio-oireyhtymä** on synnynnäinen oireyhtymä, joka johtuu kromosomin 17 lyhyen varren duplikaatiosta alueella p11.2. Sekä kahdentuneen alueen koko että oirekuva ovat yksilöllisesti vaihtelevia.

Potocki–Lupskin oireyhtymään liittyy hypotonia usein jo vastasyntyneillä. Pituus sekä paino kehittyvät normaalia hitaammin, ja osa potilaista jää lyhytkasvuisiksi. Alentunut verensokeritaso ja kasvuhormonin puutos ovat mahdollisia. Potocki–Lupskin oireyhtymään liittyy motorisia ja kielellisiä kehitysviiveitä, mutta useimmat potilaista omaksuvat kävelykyvyn ennen neljättä ikävuotta. Jos kehitysvamma todetaan, se on yleensä lievä tai keskivaikea. Käyttäytymisen erityispiirteisiin voivat kuulua keskittymisvaikeudet, levottomuus, ADHD, impulsiivisuus, pakonomaiset toiminnot ja autismin kirjon häiriölle ominaiset oireet. Osalla potilaista on luuston, sydämen ja munuaisten poikkeavuuksia. Skolioosi, kyfoosi ja kyfoskolioosi ovat mahdollisia. Potocki–Lupskin oireyhtymään liittyy joskus lievästi poikkeavia kasvonpiirteitä, joihin voivat kuulua silmäluomirakojen alaspäin suuntautuneisuus, muodoltaan kolmiomaiset kasvot, leveä otsa, leuan pienikokoisuus ja hypertelorismi. Potocki–Lupskin oireyhtymässä voi esiintyä uneen liittyviä ongelmia, kuten uniapnea, nukahtamisvaikeus tai vaikeus pysyä hereillä. Näköaistin yleisin poikkeavuus potilailla on kaukotaittoisuus. Kyky kuulla korkeita ääniä on joskus heikentynyt.

Potocki–Lupskin oireyhtymään on kaikissa kuvatuissa tapauksissa liittynyt RAI1-geenin kahdentuminen. Sen roolia oireiden aiheuttamisessa pidetään keskeisenä. Myös muut deletoituneen alueen geenit kuitenkin vaikuttavat oirekuvan muodostumiseen. Kahdella kolmasosalla potilaista duplikaatio kattaa 3,7 megaemäsparin suuruisen alueen. Jos kahdentunut alue on tätä suurempi, PMP22-geenin duplikaatio aiheuttaa lisäksi tyypin 1A Charcot–Marie–Toothin taudin. Yuan–Harel–Lupskin oireyhtymässä esiintyy sekä Potocki–Lupskin oireyhtymän että Charcot–Marie–Toothin taudin piirteitä. Potocki–Lupskin oireyhtymällä on autosomaalinen, vallitseva periytymistapa, mutta yleensä oireisto syntyy sporadisen uuden mutaation seurauksena. Esiintyvyydeksi vastasyntyneillä on arvioitu 1/20 000 – 1/25 000, mutta alidiagnosointia pidetään todennäköisenä. Diagnoosi asetetaan perimäntutkimuksen ja sen tulokseen sopivan oirekuvan myötä. Erotusdiagnostisesti huomionarvoinen tila on Smith–Magenisin oireyhtymä. Potocki–Lupskin oireyhtymän hoito on oireenmukainen. Erityisopetus on useimmissa tapauksissa tarpeen. Potocki–Lupskin oireyhtymän kuvasivat Angela Brown ja muut vuonna 1996. Geneetikot Lorraine Potocki ja James R. Lupski alkoivat vuonna 2000 laatia kuvauksia uusista todetuista tapauksista.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Johanna Rintahaka, 17p11.2-mikroduplikaatio-oireyhtymä Tukiliitto 7.10.2022, viitattu 22.7.2023
**Marie Rachel Salman Taleon** (s. 4. maaliskuuta 1969 Manila, Filippiinit) on filippiiniläinen televisio- ja elokuvanäyttelijä ja malli. Hänet tunnetaan paremmin taiteilijanimellään Dawn Zulueta.

Televisiomainoksista näyttelijän uralle ponnistanut Dawn Zulueta teki ensimmäisen elokuvaroolinsa 1986 elokuvassa *Nakagapos Na Puso*. Hän näytteli useissa filippiiniläisissä elokuva- ja televisiotuotannoissa vuoteen 1997, minkä jälkeen hän piti muutaman vuoden tauon. Vuonna 2003 Dawn Zulueta näytteli elokuvassa *Filipinas*, minkä jälkeen hänen uransa on jatkunut lukuisilla roolitehtävillä television ja valkokankaiden draamoissa ja romanttisissa komedioissa.

Käsikirjoitettujen roolien ohella Dawn Zulueta on juontanut useita filippiiniläisiä viihdeohjelmia.

Dawn Zulueta on voittanut useita alansa palkintoja, kuten Box Office Entertainment Awardsin vuonna 2013.

Lähteet
-------

1. 1 2
2. ↑

Aiheesta muualla
----------------

* ABS-CBN: ‘Hanap sa baul’: Dawn Zulueta’s throwback photos prove her beauty is timeless
* Inquirer.net: Dawn’s major worry at 48: Limited roles

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.   
Alkuperäinen artikkeli: en:Dawn Zulueta 

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.   
Alkuperäinen artikkeli: es:Dawn Zulueta
**Lillträsk** (myös **Hentmossen**) on pieni, noin 15 hehtaarin laajuinen suoalue Espoossa Henttaan ja Kuurinniityn pientaloalueiden välissä.

Suon paikalla sijaitsi aikoinaan muinainen merenlahti. Alueen soistuminen alkoi 3000 vuotta sitten järven kasvettua umpeen altaan erottauduttua Litorinamerestä. 1700- ja 1800-luvuilla suon keskellä on ollut vielä pieni lampi, mutta ajan kuluessa aiempi pieni järvi on soistunut rannoista ja vähitellen muuttunut kokonaan suoksi. Lillträskillä ei kulje pitkospuita.

Alueen yleisimmät suotyypit ovat rehevät korvet. 60 % havainnoista on tyypiltään ruoho- ja heinäkorpia sekä nevakorpia. Suon luonnontilaisuusaste on noin 59 prosenttia ja se kuuluu Espoon maakunnallisesti arvokkaiden suojelukohteiden
luetteloon.

Lähteet
-------

1. 1 2  Stén, Carl-Göran & Moisanen, Markku: *Espoon ja Kauniaisten suot*, s. 15. Turvetutkimusraportti 327. Espoo: Geologian tutkimuskeskus, 2000. ISBN 951-690-785-7. Teoksen verkkoversio (pdf) (viitattu 11.9.2016).  (Arkistoitu – Internet Archive)
**Uljaste järv** (myös *Uljastjärv, Suur Uljaste järv*) on Virossa Itä-Virumaalla Lüganusen kunnassa sijaitseva järvi.

Maantietoa
----------

Järvi sijaitsee Sondasta kolme kilometriä luoteeseen ja se on jäänyt mutkan tekevän harjujakson kainaloon. Sen pinta-ala on 62 hehtaaria ja se on 1,3 kilometriä pitkä ja 750 metriä leveä. Harju katkaisee valuma-alueen itäpuolelta taehokkaasti ja järven länsipuoli on ojatonta suota. Siksi järven valuma-alueen laajuus on vain 1,1 neliökilometriä.

Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 2,2 metriä ja suurin syvyys 6,4 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0014 kuutiokilometriä eli 1,4 miljoonaa kuutiometriä. Sen rantaviivan pituus on 3,7 kilometriä ja rannat ovat enimmäkseen metsäistä harjunrinnettä ja soistunutta metsää. Vain itärannan harjun rannassa on asutusta.

Järven luokittelu ja ekologia
-----------------------------

Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) (vir. *Veepoliitika Raamdirektiivi, (VRD)*) luokituksen (VRD 5) mukaan veden kovuuden osalta pehmeävetinen järvi, jonka vedenväri on vaalea (vir. *pehme- ja heledaveeline järv*).

Järvi luokitellaan limnologisesti lievästi dystrofiseksi järveksi, jossa järven vedessä on alhaiset humuspitoisuudet (vir. *semidüstroofne tai poolhuumustoiteline*, SD). Veden ravinnepitoisuudet ovat kuitenkin korkeita, joten sitä pidetään myös eutrofisena järvenä.

Luontoarvoja
------------

Järven ympäristöön on rajattu suojelualue (vir. *Uljaste oos koos Uljaste järvega*), joka sisältää suomaata, harjujakson ja Mädäjärven. Alueella on myös luontopolku.

* Järvi aukeaa harjun puoleiselta rannaltaJärvi aukeaa harjun puoleiselta rannalta
* Sumuinen päivä harjun rannalla, jossa kasvaa lehtipuitaSumuinen päivä harjun rannalla, jossa kasvaa lehtipuita

Lähteet
-------

1. ↑  *Estonian Environmental Register*View and modify data on Wikidata. Tieto on haettu Wikidatasta.
2. 1 2 3 4 5 6  Tamre, Ruta (toim.): *Eesti järvede nimestik*. Tallinna, Viro: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus, 2006. ISBN 978-9985-881-40-8. Teoksen verkkoversio (PDF) (viitattu 3.3.2017). (viroksi) (Arkistoitu – Internet Archive)
3. 1 2 3 4 5  Keskkonnaregister: Uljaste järv (vee2014100) *Keskonnainfo*. Tallinna, Viro:  Keskkonnaministeerium. Viitattu 3.3.2017. (viroksi)
4. ↑  Laskettu kertomalla järven pinta-ala sen keskisyvyydellä. Tämä ei ole viranomaisten määrittämä arvo!
**Uno Arthur Alexander Broberg** (5. maaliskuuta 1856 Karjalohja – 11. elokuuta 1941 Helsinki) oli suomalainen pankkivirkamies ja ruotsin kielellä kirjoittanut runoilija.

Brobergin vanhemmat olivat tehtaanhoitaja Johan Gustaf Broberg ja Elvira Jacobina Forss. Broberg pääsi ylioppilaaksi vuonna 1876. Arthur Broberg oli naimisissa vuodesta 1884 Selma Charlotta Forssin (k. 1938) kanssa.

Broberg toimi Suomen Pankissa ylimääräisenä virkamiehenä 1879–1886, pääkonttorin kirjurina 1886–1887, Mikkelin konttorin pankinkomissaarina 1887–1895 ja Kotkan konttorin pankinkomissaarina 1895–1904. Hän oli Suomen Pankin pääkonttorin ylikamreerina 1904–1914 ja pankin johtokunnan jäsenenä 1914–1924. Viimeksi Broberg oli Siviilivirkakunnan leski- ja orpokassan palveluksessa 1924–1937.

Broberg oli Mikkelin rahatoimikamarin varapuheenjohtaja 1891–1895 sekä Kotkan kaupunginvaltuuston jäsen 1900–1904.

Broberg oli Tidning för Finlands handel och industri-lehden vastaavana toimittajana ja vuodesta 1906 alkaen Mercator-lehden toimittajana. Hän julkaisi myös runoja nimimerkillä  *—r—r—g* Finsk Tidskrift-aikakauslehdessä.

Lähteet
-------

* Arthur Broberg SKS:n kirjailijamatrikkelissa (toimimaton linkki) (vanhentunut linkki)

### Viitteet

1. 1 2 3 4 5  Wikiaineisto: Kuka kukin oli 1961
2. ↑  80-vuotias. Pankinjohtaja A. Broberg, Helsingin Sanomat, 05.03.1936, nro 63, s. 6, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt Muokkaa Wikidatassa | 
* Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899

 |

 |
Jenny Spennert vuonna 1907
**Jenny Juliana Spennert**, 9. tammikuuta 1879 Helsinki – 26. heinäkuuta 1950 oli suomalainen oopperalaulaja. Hän aloitti varieteelaulajana ja teki sittemmin kansainvälisen uran oopperalaulajana.

Jenny Spennert syntyi porvarisperheeseen. Hän sai jo nuorena opetusta pianonsoitossa, tanssissa ja laulussa. Laulunopettajana Jennyllä oli Abraham Ojanperä ja tanssinopettajana Elisabet Littson. Jenny kiinnitettiin 17-vuotiaana esiintyjäksi Svenska Teaterniin, jossa hän jatkoi avioitumiseensa vuoteen 1898 asti. Avioliitto liikemies William Göhlen kanssa päättyi eroon vuonna 1903. Ainoa lapsi kuoli jo sylivauvana.

Avioeronsa jälkeen Spennert debytoi varieteelaulajana Helsingin Seurahuoneella 2. toukokuuta 1903. Hän oli ensimmäisiä suomalaisia varietee-esiintyjiä. Spennert menestyi ja esiintyi seuraavien parin vuoden aikana eri puolilla Eurooppaa. Spennert opiskeli lauluaan ja kehitti ääntään edelleen. Muutaman vuoden sisällä hän siirtyikin menestyksekkäästi oopperalavoille. Vuosina 1913–1914 Spennert levytti joukon suomen- ja ruotsinkielisiä sävellyksiä Gramophone- ja levymerkeille.

Aktiivinen esiintymisura päättyi 1910-luvulla. Spennert yritti paluuta esiintymislavoille vuosina 1918 ja 1925, mutta vastaanotto oli nihkeää. Julkaistuaan vuonna 1945 elämäkertansa, jonka käsikirjoitti teatterikriitikko Raoul af Hällström, Spennert järjesti vielä muutamia konsertteja vuosina 1947 ja 1949.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Hirn, Sven: Spennert, Jenny *Biografiskt Lexicon för Finland*. Svenska litteratursällskapet i Finland. Viitattu 4.5.2012. (ruotsiksi)
2. ↑  Johanna Nuorivaara: Jenny Spennert: Fåfäng önskan *Elävä arkisto*. Yleisradio. Viitattu 4.5.2012.

Aiheesta muualla
----------------

* Jenny Spennert: *Elämäni ja taiteilijanurani*. (*Mitt liv och min sång*). Suomentanut Raoul af Hällströmin laatimasta ruotsalaisesta käsikirjoituksesta Rob. Lehtonen. Helsinki: Suomen Kirja, 1945.

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Suomi (KANTO)
* Yhdysvallat

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Kansallisbiografia
* Biografiskt Lexikon
* Biografiasampo

 |

 |
**Arthur Berger** (15. toukokuuta 1912 New York, New York, Yhdysvallat – 7. lokakuuta 2003 Boston, Massachusetts, Yhdysvallat) oli yhdysvaltalainen säveltäjä, jonka tuotantoon vaikuttivat sekä uusklassismi että sarjallisuus. Hän teki yhteistyötä Aaron Coplandin sekä Virgil Thomsonin kanssa ja sai näiden tavoin innoitusta Igor Stravinskin tuotannosta. Berger ei työllään koskaan tavoitellut massojen suosiota. Hän loi sivu-uran myös kirjoittajana ja kriitikkona.

Berger aloitti pianonsoiton 11-vuotiaana ja teki ensimmäiset sävellyksensä lukioaikoinaan. Hän aloitti muodolliset sävellysopintonsa New Yorkin yliopistossa, josta hän sai kandidaatin arvonsa vuonna 1934. Maisterin arvon hän sai vuonna 1936 Harvardin yliopistosta, jossa hänen opettajinaan toimivat Walter Piston, Hugo Leichtentritt ja Archibald Thompson Davison. Vuonna 1937 Berger muutti Pariisiin opiskelemaan Nadia Boulangerin johdolla. Vuonna 1939 hän liittyi Mills Collegen henkilökuntaan Oaklandissa, jossa hänelle yhä opetti sävellystä Darius Milhaud. Berger opetti useissa muissakin oppilaitoksissa ennen vetäytymistään eläkkeelle vuonna 1999. Hänen omaelämäkertansa *Reflections of an American Composer* julkaistiin vuonna 2002. Hänellä oli vaimo Ellen, joka jäi leskeksi säveltäjän kuollessa sairaalassa 91-vuotiaana.

Bergerin tuotantoon kuuluu myös orkesteri-, soololaulu- ja kuoroteoksia, mutta *New York Timesin* muistokirjoitus nostaa erityisesti esiin kamarikokoonpanoille ja pianolle sävelletyt teokset. Bergerin ensimmäistä suurimuotoista teosta (*Quartet for Winds*, 1941) esitettiin yhä säännöllisesti hänen kuolemansa aikaan. Hänen muihin teoksiinsa kuuluu duojen sarja (viululle ja pianolle, 1948; sellolle ja pianolle, 1951; oboelle ja klarinetille, 1952).

Lähteet
-------

1. 1 2 3  The New York Times: Arthur Berger, Composer and Music Critic, Is Dead at 91


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Israel
* Belgia
* Yhdysvallat
* Ruotsi
* Tšekki
* Alankomaat
* Portugali

 |
|  |
| Taiteenala | 
* MusicBrainz

 |
|  |
| Muut | 
* Europeana
* SNAC
* IdRef

 |

 |