**Degersjön** (vanhoissa kartoissa Degersjö) on järvi Pohjassa Raaseporissa Länsi-Uudellamaalla. Sen pinta-ala on 5,6 neliökilometriä. Etäisyys Helsingistä on 73 kilometriä länteen. Järven lounaispuolella sijaitsee Fiskarin kylä. Degersjön kuuluu Fiskarsinjoen valuma-alueeseen. Seututie 104 kulkee Degersjönin länsipuolitse.

Maantiede
---------

Degersjön on pinta-alaltaan Uudenmaan 11. laajin järvi. Sen rikkonaisen rantaviivan pituus on 30 483 metriä. Pohjoisesta työntyvä Degernäsin niemi jakaa järven läntiseen ja itäiseen osaan ja antaa sille karkean u-kirjaimen muodon. Degersjönin eteläranta koostuu niemimaista ja kapeasta kannaksesta, jonka eteläpuolella sijaitsee Degersjönin kanssa samantasoinen Böleträsket. Itärannan laajin niemi on Gennäs. Degersjönin lahtia pohjoisesta myötäpäivään ovat muun muassa Myllykylänlahti, Katsviken, Haraböleviken, Oxhagaviken, Strömsviken, Sandviken, Svartviken, Ålsviken, Torbyviken ja Slickoviken. Lähes 40 prosenttia Degersjönistä on vähintään kymmenen metriä syvä. Syvimmät kohdat sijaitsevat järven kaakkoisosassa.

Degersjönin laajimmat saaret ovat järven länsiosassa sijaitseva yli hehtaarin laajuinen Storholmen, kaakkoisosassa sijaitseva Tallholmen ja itäosassa sijaitseva Brännholmen. Koillisen rannan tuntumassa sijaitsee Haraböleholmen eli Pikkusaari. Lisäksi rantojen läheisyydessä on useita luotoja.

Degersjöniin laskevat Seljänalasen (41,0 metriä mpy) vedet pohjoisesta Finnsjönin (25,9 metriä mpy) kautta. Finnsjönin ja Degersjönin välissä virtaa runsaan kilometrin mittainen Kvarnbyån, jonka molemmin puolin on peltomaata. Degersjön puolestaan purkaa vetensä Fiskarsinjokea Pohjanpitäjänlahteen, jonka pohjoinen perukka sijaitsee muutaman kilometrin päässä järvestä. Degersjönin luusua sijaitsee Ålsvikenin pohjukassa järven läntisimmässä kolkassa.

Degersjönin rantamilla on sijainnut useita historiallisia säteritiloja. Niiden rakennuksista on jäljellä vain raunioita. Keskiajalla alueella oli kaksi kartanolinnaa: Degernäs ja Gennäs. Nykyisin järven etelärannalla on erinäisiä suuria maanviljelystiloja. Kulttuurimaiseman ohella Degersjönin rannoilla on metsämaata. Degernäsin korkeimmat kohdat ovat yli 30 metriä järven pintaa ylempänä.

Degersjönin vesitilavuus on 44 140 000 kuutiometriä. Degersjönin kryptodepressio on 2,5 metriä. Järven tilavuudesta yli 210 000 kuutiometriä eli noin puoli prosenttia on merenpinnan tason alapuolella.

Vesireitti Seljänalasesta etelään kohti Suomenlahtea (linnuntietä noin 10 km):

Seljänalanen (41 metriä mpy) → Anskunjoki → Finnsjön → Kvarnbyån → **Degersjön** (19 metriä mpy) → Fiskarsinjoki → Borgbyträsket → Suomenlahti.

Degersjön (82.002.1.071) kuuluu Fiskarsinjoen valuma-alueeseen (82.002), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Saaristomeren rannikkoalueen ja Ahvenanmaan päävesistöalueella (82). Fiskarsinjoen alueella on 76 vähintään hehtaarin laajuista vakavettä, joista laajimmat ovat Määrjärvi, Degersjön, Seljänalanen, Simijärvi, Brunkom träsk ja Bastsjö. Lohjanjärven lounaispuolella levittäytyvä Fiskarsinjoen alue sijaitsee Saaristomeren rannikkoalueen kaakkoisosassa Uudenmaan ja Varsinais-Suomen rajaseudulla.

Lähteet
-------

* Ympäristö.fi

### Viitteet

1. 1 2 3 4  Degersjön, vakavesi, Raasepori
2. 1 2 3 4 5 6 7  Ympäristö.fi : Ympäristötiedon hallintajärjestelmä Hertta Ympäristötiedon hallintajärjestelmä Hertta. Viitattu 10.7.2021.
3. ↑  Degersjön. Järviwiki. Viitattu 28.3.2022.
4. ↑   (Arkistoitu – Internet Archive)
5. ↑
6. ↑
7. ↑  Fiskars ån valuma-alue (82.002). Järviwiki. Viitattu 28.3.2022.

Aiheesta muualla
----------------

* Kalasaalis.com