recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Marta Becket** (9. elokuuta 1924 – 30. tammikuuta 2017) oli yhdysvaltalainen balettitanssija, taidenmaalari ja koreografi.

Marta Becket aloitti tanssitunnit vasta 14-vuotiaana, ja oli sitä ennen jo opiskellut maalausta ja pianonsoittoa. Hän maalasi myös balettiuransa aikana kiertueiden välissä. Hän meni naimisiin managerinsa Tom Williamsin kanssa vuonna 1962, ja he kiersivät kahdestaan ympäri Yhdysvaltoja. He ostivat Death Valley Junctionista vanhan teatterin, kunnostivat sen ja esiintyivät siellä vuosikymmenien ajan. Marta Becket maalasi teatteriin näyttävät seinämaalaukset, ja muutti sen nimeksi Amargosa Opera House.

Marta Becket esiintyi teatterissaan yksin joka viikko kahdeksan kuukautta vuodesta yli 40 vuoden ajan. Varsinkaan varhaisina vuosina jokaisessa näytöksessä ei ollut edes yhtään katsojaa. Hän myös suunnitteli ja ompeli puvut ja teki lavastuksen. Hän esiintyi viimeisen kerran vuonna 2012, 88-vuotiaana.

Todd Robinson teki Marta Becketistä vuonna 2000 dokumenttielokuvan *Amargosa*.
Se palkittiin Emmyllä.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Kim Stringfellow: Marta Becket’s Amargosa Opera House *Mojave Project*.  2016. Viitattu 11.3.2022.
2. 1 2  Elizabeth Schwyzer: Documentary Chronicles Marta Becket’s 40-Year Solo Career *The Independent*.  2008. Viitattu 11.3.2022.
3. ↑  Amargosa *Variety*.  2000. Viitattu 11.3.2022.


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Yhdysvallat

 |
|  |
| Muut | 
* SNAC

 |

 |
**Sininen delfiini** on vuonna 2009 valmistunut novellielokuva, jonka on käsikirjoittanut ja ohjannut Anna Maria Jóakimsdóttir Hutri. Elokuvan on tuottanut Aleksi Bardy.

Juoni
-----

Elokuva kertoo eksyneestä pariskunnasta, jonka paratiisi yhtäkkiä muuttuu arjeksi ja painajaiseksi.
Mies ja nainen ovat rakastuneet ilman vaatimuksia, ostaneet unelmatalon ja perustaneet perheen. Yhtäkkiä arki muuttuu painajaiseksi. Kumpikaan ei uskalla sanoa ääneen, mitä toivoo.
Työ ja perhe, vanhemmuus ja parisuhde, yhtälö käy yllättäen täysin ylivoimaiseksi ratkaista. Tunneilmaisu on epäsuoraa. Kaikki on periaatteessa hyvin, mutta mikään ei ole. Onko labyrintistä ulospääsyä?

Arviot lehdissä
---------------

Elokuva esitettiin YLE TV1:n Kotikatsomossa 31.8.2009 yhdessä Teppo Airaksisen ohjaaman Suurin ja kaunein -elokuvan kanssa. Helsingin Sanomien kriitikko Jussi Karjalainen piti näkemästään. Hänen mukaansa *"Jessica Grabowsky on valtavan hyvä ja läsnäoleva käsikirjoitusta valmistelevana nuorena äitinä, joka tuntee tukahtuvansa perheen syrjäiseen omakotitaloon."* Karjalainen kiittelee myös miljöön kuvausta. *"Sininen delfiini käsittelee epävarmuuden ja mustasukkaisuudenkin tunnot rapistunutta miljöötä taitavasti hyödyntäen. Mark Stubbsin kuvaus talvisen vaaleansinertävine sävyineen on loistavan kaunis. Grabowskin roolityö varsinaisesti kuitenkin tekee tilanteesta elävän."*

Ilta-Sanomien arvostelija Arja Andersson kirjoitti elokuvasta kriittisemmin.*"Kiinnostavasti Anna Maria Jóakimsdottir Hutri on käsikirjoituksensa kipukohdat tuonut ohjauksessaan esiin. Näyttelijätkin intoutuvat, kun puhutaan delfiininmuotoisesta dildosta. Muuten luentomaisuus vaivaa, vaikka repliikit on suomentanut Aleksi Bardy."* Anderssonin mukaan elokuva tuo mieleen Lars von Trierin. *"Naisen ja miehen asetelma nostaa epäreilusti mieleen Lars von Trierin elokuvan Antichrist, varsinkin kun Grabowsky ja Charlotte Gainsborough muistuttavat toisiaan. Vertailussa Sininen delfiini valitettavasti kalpenee pahemman kerran."*

Lähteet
-------

1. ↑   Suomen elokuvasäätiön esittely elokuvasta.
2. ↑   Unelmahuvilasta uhkaa tulla vankila - HS 31.8.2009, sivu D7
3. ↑  Ilta-Sanomat 31.8.2009, sivu 37

Aiheesta muualla
----------------

Vaatelias vapaus. Miksi paratiisi muuttuu yhtäkkiä painajaiseksi? Artikkeli YLE:n internet-sivuilla
**Misty Copeland** (s. 10. syyskuuta 1982 Kansas City, Missouri) on yhdysvaltalainen balettitanssija. Hänet ylennettiin vuonna 2015 ensimmäisenä afroamerikkalaisena naisena ensitanssijaksi American Ballet Theatressa, joka on yksi Yhdysvaltain arvostetuimmista balettiseurueista. Tanssiuran lisäksi Copeland on julkaissut useita kirjoja.

Ura
---

Copeland aloitti tanssimisen 13-vuotiaana, ja hänen lahjakkuutensa huomattiin nopeasti. Copeland sai kiinnityksen American Ballet Theatreen vuonna 2001, ja sai ylennyksen soolotanssijaksi vuonna 2007. Hän on esittänyt päärooleja muun muassa baleteissa *Tulilintu*, *Coppélia* ja *Joutsenlampi*.

Copeland on julkaissut useita kirjoja, esimerkiksi muistelmateoksen *Life in Motion: An Unlikely Ballerina* (2014) ja kaksi lastenkirjaa. Copeland esiintyi Princen musiikkivideolla "Crimson and Clover" (2009) sekä tämän kiertueella vuonna 2010. Lisäksi Copeland on esiintynyt Broadway-musikaalissa vuonna 2015 ja elokuvassa *Pähkinänsärkijä ja neljä valtakuntaa* (2018). Hän on esiintynyt Under Armourin, Dr Pepperin ja BlackBerryn mainoskampanjoissa.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Naomi Blumberg: Misty Copeland *Encyclopaedia Britannica*. Viitattu 16.12.2021. (englanniksi)
2. ↑  Noora Mattila: Misty Copeland teki balettihistoriaa *Helsingin Sanomat*.  4.7.2015. Viitattu 16.12.2021.
3. ↑  Lillian Cunningham ja Drew Harwell: Misty Copeland makes history as first black female principal dancer with American Ballet Theatre *Washington Post*.  30.6.2015. Viitattu 16.12.2021. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Misty Copelandin kotisivut (englanniksi)
* Misty Copeland American Ballet Theatren verkkosivuilla (englanniksi)

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Norja
* Espanja
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Israel
* Yhdysvallat
* Tšekki
* Alankomaat
* Puola

 |
|  |
| Muut | 
* Europeana
* IdRef

 |

 |
Volkswagen Polo etutörmäystestin jälkeen. Keulan törmäysvyöhyke on painunut hallitusti kokoon, mutta matkustamo on säilyttänyt muotonsa.
**Törmäysvyöhyke** tai **kokoonpainuva vyöhyke** (engl. *crumple zone*) on auton korin osa, joka on suunniteltu painumaan hallitusti kokoon törmäystilanteessa. Sen tarkoitus on absorboida törmäysenergiaa ja estää sitä siirtymästä matkustamo-osaan, joka puolestaan on nykyaikaisessa autossa suunniteltu mahdollisimman jäykäksi.

Historia
--------

Saab 9000:n poikkileikkaus. Kokoonpainuvat vyöhykkeet on merkitty keltaisella ja jäykempi matkustamo-osa punaisella.
Idean kokoonpainuvasta törmäysvyöhykkeestä patentoi vuonna 1937 itävaltalainen Béla Barényi, joka työskenteli myöhemmin Mercedes-Benzillä insinöörinä. Patentti DBP 854.157 kehittyneemmästä kokoonpainumisvyöhykkeestä rekisteröitiin vuonna 1952. Ensimmäinen automalli, jossa patentin mukainen rakenne otettiin käyttöön oli Mercedes-Benz W111, joka esiteltiin vuonna 1959.

Lähteet
-------

1. ↑  How Crumple Zones Work *HowStuffWorks*. Viitattu 19.10.2019. (englanniksi)
2. ↑  Béla Barényi, the lifesaver Mercedes-Benz.  Arkistoitu 18.10.2019. Viitattu 19.10.2019. (englanniksi)
Knimída  
ΚνημίδαKnimída-vuorta.

|  |  |
| --- | --- |
| Sijainti | 
Kaména Voúrla, Fthiotis, Keski-Kreikka, Kreikka |
| Vuoristo | 
KallídromoView and modify data on Wikidata  |
| Korkeus merenpinnasta | 
945 m |

Kartta

|  |  |
| --- | --- |
| Koordinaatit | 
38° 44′ 13″ P, 22° 50′ 51″ IView and modify data on Wikidata  |

muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa WikidataaTietolaatikon dokumentaatioNäytä Wikidatasta tulevat arvot

**Knimída** (kreik. Κνημίδα, kath.kreik. Κνημίς, *Knimís*), antiikin **Knemis** (m.kreik. Κνημίς, *Knēmis*, lat. *Cnemis*), on vuori Fthiotiissa Keski-Kreikassa. Sen korkeus on 945 metriä (toisen lähteen mukaan 938 metriä).

Näkymä Knimída-vuorelta Pohjoiselle Euboianlahdelle.
Knimída sijaitsee lähellä Pohjoisen Euboianlahden rantaa ja voidaan nähdä Kallídromo-vuoren itäisenä jatkeena. Sen ja rannikon välissä sijaitsevat Kaména Voúrlan ja Ágios Konstantínoksen kaupungit. Vuoren korkeimman huipun nimi on Agía Paraskeví (Αγία Παρασκευή) siellä olevan Pyhälle Paraskevalle omistetun kappelin mukaan.

Lähteet
-------

1. 1 2  Τα Βουνά της Ελλάδας *Πατριδογνωσία*. Viitattu 4.10.2021.
2. 1 2 3  Όρος Κνημίδα: Απέραντη θέα *Τέταρτο*. Viitattu 4.10.2021.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Knimída** Wikimedia Commonsissa
**Kendallin järjestyskorrelaatiokerroin**, eli **Kendallin tau** on ei-parametrinen tilastollinen tunnusluku kahden järjestysasteikollisen suureen välisen korrelaation mittaamiseen. Testin kehitti Maurice Kendall, vuonna 1938.

Määritelmä
----------

Olkoon {\displaystyle (x\_{1},y\_{1}),(x\_{2},y\_{2}),\dots ,(x\_{n},y\_{n})} havaintoja muuttujien X ja Y
yhteisjakaumasta. Parit (x\_i,y\_i) ja {\displaystyle (x\_{j},y\_{j})} ovat *samansuuntaisia*, mikäli {\displaystyle x\_{i}>x\_{j}} ja {\displaystyle y\_{i}>y\_{j}}, tai {\displaystyle x\_{i}<x\_{j}} ja {\displaystyle y\_{i}<y\_{j}}. Muuten parit ovat *vastakkaissuuntaisia.* Määritelmän mukaan mikäli {\displaystyle x\_{i}=x\_{j}} tai {\displaystyle y\_{i}=y\_{j}} parit eivät ole vastakkais- eivätkä samansuuntaisia.

Kendallin tau-järjestyskorrelaatiokerroin on

{\displaystyle \tau ={\frac {n\_{s}-n\_{v}}{n\_{0}}},}
missä

{\displaystyle n\_{s}={\text{samansuuntaisten parien lukumäärä}}}
{\displaystyle n\_{v}={\text{vastakkaissuuntaisten parien lukumäärä}}}
{\displaystyle n\_{0}=n(n-1)/2{\text{ (parien lukumäärä yhteensä)}}}.
Näin ollen taun kertoimen arvo on välillä {\displaystyle -1\leq \tau \leq 1}.

Merkitsevyyden testaaminen
--------------------------

Kendallin järjestyskorrelaatiokerrointa voidaan käyttää testisuureena testaamaan hypoteesia kahden muuttujan välisestä riippuvuudesta. Testi ei vaadi oletuksien muuttujien X tai Y jakaumista tai näiden yhteisjakaumasta.

Nollahypoteesin ollessa voimassa (muuttujien X ja Y ollessa riippumattomia) korrelaatiokertoimen \tau  otosjakauman odotusarvo on nolla. Tarkkaa jakaumaa ei voida ilmaista yleisesti tunnettujen jakaumien avulla, mutta se on laskettavissa otoskokojen ollessa pieniä. Suurille otoskoille voidaan käyttää approksimaatiota normaalijakaumasta keskiarvolla nolla ja varianssilla

{\displaystyle {\frac {2(2n+5)}{9n(n-1)}}}.

Tasatulokset
------------

Tilanteessa, jossa muuttujien järjestysluvuissa esiintyy tasatuloksia eli sidoksia voidaan tunnusluvusta käyttää versioita, joissa tasatulokset on otettu huomioon.

Lähteet
-------

1. ↑  Kendall, M. (1938). "A New Measure of Rank Correlation". *Biometrika* **30** (1–2): 81–89. doi:10.1093/biomet/30.1-2.81.
2. ↑  Nelsen, R.B.: Kendall tau metric.  *Encyclopedia of Mathematics*, 2001. ISBN 978-1-55608-010-4. Artikkelin verkkoversio. [vanhentunut linkki]
3. ↑  Prokhorov, A.V.: Kendall coefficient of rank correlation.  *Encyclopedia of Mathematics*, 2001. ISBN 978-1-55608-010-4. Artikkelin verkkoversio. [vanhentunut linkki]
4. ↑  Agresti, A. (2010). *Analysis of Ordinal Categorical Data*, Second, New York: John Wiley & Sons.

Aiheesta muualla
----------------

* Yhteiskuntatieteellinen tietoarkisto, menetelmäopetuksen tietovaranto
**Henry Laporte** (1880–1938) oli ranskalainen insinööri, joka myöhemmin toimi pankkialalla. Hän palveli upseerina ensimmäisessä maailmansodassa ja diplomaattina Venäjällä ennen vallankumousta. Hän julkaisi kirjan *La guerre rouges et blancs: Le premier èchec des rouges*, jossa hän kuvaa kokemuksiaan Venäjällä ja Suomessa alkuvuodesta 1918.

Laporte työskenteli terästeollisuuden palveluksessa ja ajautui sittemmin pankkialalle. Hän haavoittui ensimmäisessä maailmansodassa eikä voinut palata rintamalle, ja hänet määrättiin erikoislähettilääksi Ranskan Pietarin-lähetystöön. Hänen tehtävänään oli pelastaa mahdollisuuksien mukaan ranskalaisten ja belgialaisten investointeja vallankumouksen jaloista.

Teos *La guerre rouges et blancs: Le premier èchec des rouges* on suomennettu, ja se on ilmestynyt nimellä *1918 ranskalaisen silmin. Pietari – Helsinki – Tampere*. Teos perustuu Laporten päiväkirjamerkintöihin. Se jakautuu kahteen osaan: ensimmäinen käsittelee Laporten kokemuksia Venäjällä, toinen oleskelua Suomessa sisällissodan aikana. Kimmo Lehtimäki kirjoittaa *Kanava*-lehdessä, että kirja on ollut varsin tuntematon Suomessa, vaikka se tuo sisällissotaan uusia näkökulmia, muun muassa sen, miten vähäinen osa venäläisillä sotilailla oli sisällissodassa punaisten puolella, vaikka heidän osuuttaan on valkoisen puolen kirjoituksissa eri vaiheissa korostettu. Lehtimäki hämmästelee, kuinka tietoinen Laporte oli Suomen tilanteesta, sisällissodan taustoista, etenemisvaiheista ja jo ennalta selvänä pitämästään lopputuloksesta. Pietarista Tornion kautta kotimatkalle lähtenyt Ranskan lähetystö ei päässyt jatkamaan matkaa punaisten hallussa olleelta Tampereelta. Laporte asui hotelli Centralissa, nykyisessä Commercen talossa. Silminnäkijänä Laporte kuvaa Tampereen taistelujen vaiheita seurattuaan niitä hotellin ikkunasta henkensä vaarantaen.

Laporten mukaan ne vähät venäläiset, joita Tampereen taisteluihin osallistui, ammuttiin heti kun heidät oli vangittu. Teloitus perustui Laporten mukaan Mannerheimin käskyyn.

Lehtimäki arvelee syyksi teoksen jäämiselle katveeseen sitä, että Laporten kannanotot eivät välttämättä sopineet sodan voittajille, jotka kirjoittivat historiaa sisällissodan päättymisen jälkeen. Ranskalainen Laporte toisaalta edusti saksalaismielisille upseereille vihollismaata. Samanhenkisiä näkemyksiä kuin Laporte esitti myös toinen ranskalainen kirjoittaja, Claude Anet.

Teos
----

* *1918 ranskalaisen silmin. Pietari – Helsinki – Tampere tammi-huhtikuussa 1918*, suom. Janne Siren, Laatukäännös JAS, 2018 ISBN 978-952-68981-0-0

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5  Kimmo Lehtimäki: Sisällissodan kutsumaton silminnäkijä.  *Kanava*, 2/2019, s. 55–57.  Otavamedia.
|  |
| --- |
| **Sobekneferu hieroglyfein** |
| **syntymänimi** |
| 

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | 

|  |
| --- |
|  |
|  |
|  |

 |  |

 |
| *Neferusobek*Sobek-jumalan kauneus |
| **valtaistuinnimi** |
| 

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | 

|  |
| --- |
|  |
|  |
|  |

 |  |

 |
| *Sobekkara*Sobek on Ra-jumalan sielu |
| **Horus-nimi** |
| 

|  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  |  | 

|  |
| --- |
|  |
|  |
|  |

 |  |

 |
| *Meryra*Ra-jumalan rakastama |
| **Nebty-nimi** |
| *Sitsekhemnebettawy*ArmollinenKahden maan valtiatar |

Sobekneferu patsaan ylä­osa joka oli Ber­lii­nin egyp­ti­läi­ses­sä mu­se­os­sa, mut­ta ka­to­si toi­sessa maa­il­man­so­dassa.
**Sobekneferu** (kirjaimellisesti **Neferusobek**) oli toinen tunnetuista naispuolisista hallitsijoista muinaisessa Egyptissä. Sobekneferu oli 12. dynastian viimeinen hallitsija. Hän oli todennäköisesti edeltäjänsä Amenemhet IV:n puoliso ja Manethon mukaan myös hänen sisarensa. Amenemhet IV:n isä, Amenemhet III oli todennäköisesti hänen isänsä, mutta äidistä ei ole tietoa. Amenemhet IV:n kuoltua vuonna 1787 eaa. Sobekneferu nousi valtaan, kuitenkaan ottamatta itselleen faaraon titteliä. Sobekneferu piti kuningattaren (*kuninkaan vaimo*) titteliä, kunnes hän joko kuoli tai syrjäytettiin neljä vuotta myöhemmin 1799 eaa. Hänen hautaansa ei ole vielä löydetty, eikä sen sijainnista ole löydetty mitään vihjeitä, mutta hänen rakennuttamiaan patsaita löytyy Amenemhet III:n temppelistä Hawarassa. Arvellaan että Sobekneferu olisi rakennuttanut Mazghunan pyramidin, mutta asiasta ei ole varmuutta. Varmuutta ei ole, onko Mazghunan pyramidia rakennettu koskaan valmiiksi ja käytetty.

Lähteet
-------

1. 1 2  Anneke Bart: Sobeknefru Sobekkare *Ancient Egypt*. Viitattu 7.9.2018.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Sobekneferu** Wikimedia Commonsissa

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä:**Amenemhet IV** | **Egyptin faarao**12. dynastia | Seuraaja:**Sobekhotep I tai Wegaf** |

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Saksa
* Yhdysvallat

 |

 |
**Julian Barbour** (s. 1937)
 on englantilainen fyysikko, jonka tutkimuksen kohteita ovat kvanttipainovoima ja tieteen historia. Väiteltyään filosofian tohtoriksi Albert Einsteinin yleisestä suhteellisuusteoriasta Kölnin yliopistosta 1968, Barbour on elättänyt itsensä ja perheensä ilman akateemista virkaa, työskennellen osa-aikaisena kääntäjänä. Hän asuu lähellä Oxfordia, Englannissa.

Hänen kirjansa *The End of Time* vuodelta 1999 esittää poikkeuksellisen näkemyksen ajasta. Barbourin mukaan aika on illuusio ja fysiikan teorioista poistuu lukuisia ongelmia, kun olettaa ettei aikaa ole. Hän esittelee filosofisen käsitteen nimeltä Platonia ja väittää, ettei meillä ole muuta todistetta menneisyydestä kuin muistomme siitä, eikä muita todisteita tulevaisuudesta, kuin uskomme siihen. Barbourin mukaan hänen näkemyksiään tukee Wheeler–DeWitt-yhtälö, joka yhdistää suhteellisuusteorian ja kvanttimekaniikan jättämällä ajan pois yhtälöstä.

Filosofi J. M. E. McTaggart saavutti samanlaiset johtopäätökset vuonna 1908 teoksessaan *The Unreality of Time*. Ja yhdessä viimeisistä kirjeistään Einstein kirjoitti "kaltaisemme ihmiset jotka uskovat fysiikkaan tietävät, että erottelu menneen, nykyisyyden ja tulevaisuuden välillä on uppiniskainen, sinnikäs illusio."

Lähteet
-------

1. ↑   (Arkistoitu – Internet Archive)
2. ↑


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Norja
* Espanja
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Israel
* Yhdysvallat
* Tšekki
* Alankomaat
* Puola

 |
|  |
| Tieteilijät | 
* CiNii
* MathSciNet
* Mathematics Genealogy Project
* zbMATH

 |
|  |
| Muut | 
* IdRef

 |

 |

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
Kteniás  
Κτενιάς

|  |  |
| --- | --- |
| Sijainti | 
Argolis ja Arkadia, Peloponnesos, Kreikka |
| Korkeus merenpinnasta | 
1 634 m |

|  |  |
| --- | --- |
| Koordinaatit | 
37° 34′ 21″ P, 22° 30′ 30″ IView and modify data on Wikidata  |

muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa WikidataaTietolaatikon dokumentaatioNäytä Wikidatasta tulevat arvot

**Kteniás** (kreik. Κτενιάς, myös *Chteniás*, Χτενιάς), antiikin **Kreion** (m.kreik. Κρείον, lat. *Creum*), on vuori Peloponnesoksen niemimaan itäosassa Kreikassa. Sen korkeimman huipun korkeus on 1 634 metriä ja toiseksi korkeimman huipun Profítis Ilíaksen korkeus 1 589 metriä.

Kteniás-vuori sijaitsee Argoliin ja Arkadian alueyksiköiden rajalla. Se yhdistyy pohjoisessa Artemísio-vuoreen ja etelässä Parthénio- ja Párnonas-vuoriin. Vuori on osa Korintinlahdelta Argoliinlahdelle kulkevaa vuorijonoa, johon kuuluvat myös muun muassa vuoret Kyllíni, Olígyrtos, Trachý ja Lýrkeio.

Kreikkalaisessa mytologiassa vuori sai nimensä Kreios-nimisestä titaanista. Antiikin aikana vuorella oli Artemiille omistettu pyhäkkö.

Lähteet
-------

1. ↑  Ktenias, Mountain, Argos *Greek Travel Pages*. Viitattu 3.9.2018.
2. 1 2 3  Ktenias *Peloponnisos Search*. Viitattu 3.9.2018.
Madidi-joen mutka kansallispuiston alueella.
**Madidin kansallispuisto** esp. *Parque Nacional Madidi* on luonnonsuojelualue Bolivian pohjoisosassa. Se sijaitsee Amazonin sademetsäalueella. Puisto on perustettu vuonna 1995. Sen eläin- ja kasvilajisto kuuluu Etelä-Amerikan monipuolisimpiin. Puisto on maailman laajimpia, lähes 19 000 neliökilometria. Siellä elää noin tuhat lintulajia ja 6000 kasvilajia.

Lähteet
-------

1. ↑  Madidi National Park *Travel Bolivia*. Viitattu 10.2.2011. (englanniksi)

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Madidin kansallispuisto**.
Laguna Colorada sijaitsee Eduardo Avaroan suojelualueessa Bolivian kansallispuistot ja suojelualueet

* Aguaragüe
* Amboró
* Apolobamba
* Beni
* Carrasco
* Cotapata
* Eduardo Avaroa
* El Palmar
* Iñao
* Isiboro Sécure
* Kaa-Iya del Gran Chaco
* Madidi
* Manuripi-Heathin suojelualue
* Noel Kempff Mercado
* Otuquis
* Pilón Lajas
* Sajama
* Sama
* San Matías
* Tariquía
* Torotoro
* Tucavaca
* Tunari
Näkymä lentokoneen ikkunasta.
**Lentopelko** eli **aerofobia** tai **aviafobia** on lentokoneisiin ja lentokoneilla matkustamiseen liittyvä opittu pelko. Arvioidaan, että jopa 30 % ihmisistä kärsii lentopelosta, ja noin 8 % ei lainkaan suostu matkustamaan lentokoneella. 

Lentopelkoa ei aiheuta yksin lentäminen, vaan myös muut pelot vaikuttavat ilmiöön, kuten muun muassa ahtaan paikan kammo (lentokoneen ahtaat tilat) ja korkean paikan kammo. Myös lentokoneen hallitsemattomuus on vaikuttava tekijä, koska matkustaja ei ohjaa lentokonetta eikä voi poistua koneesta kesken lennon. Myös aikaisemmin koettu dramaattinen kokemus on vaikuttava tekijä. Terrorismin ja turbulenssin pelko ovat myös suuria hikipisaroiden tuottajia. Monet lentopelosta kärsivät ihmiset, joille lentokoneella matkustaminen on kätevä tapa liikkua, ovat opetelleet hallitsemaan pelkojaan, ja käyttävätkin paljon aikaa ennen lentoa kaikkien mahdollisten onnettomuuksien läpikäymiseen. Myös Finnair järjestää lentopelkoisille kursseja neljänä viikonloppuna vuodessa Espoossa, Finnairin koulutuskeskuksessa.

Kuitenkin joidenkin ihmisten on mahdotonta nousta lentokoneeseen, joten he joutuvat käyttämään muita liikennevälineitä, kuten autoja, busseja, junia ja laivoja, jotka kaikki ovat lentokoneita hitaampia ja tilastollisesti vaarallisempia. Jotkut ihmiset syyttävät tiedotusvälineitä lento-onnettomuusten liiallisesta korostamisesta, varsinkin kuolleiden määrän hehkuttamista.

Kuten monet fobiat, lentopelko herättää epämiellyttäviä tunteita myös lentämisestä puhuttaessa, lentokoneen nähdessään, lentokentälle mentäessä tai ilmailusta kertovaa ohjelmaa tai elokuvaa katsottaessa.

Monet lentopelosta kärsivät henkilöt nauttivat alkoholijuomia ennen lentoonlähtöä. Vaikka alkoholijuomia myydäänkin lentokoneissa, asiantuntijat varoittavat alkoholin nauttimisesta, koska alkoholi aiheuttaa riippuvuutta, ja korkealla lentävässä koneessa oleva vähäisempi hapen määrä korostaa alkoholin vaikutusta. Toisaalta asiantuntijat ovat sitä mieltä, että jos henkilö pystyy kontrolloimaan alkoholin kulutustaan ja juo vain vähän kerralla, alkoholin nauttiminen ennen lentoa ja sen aikana on hyödyllinen keino lievittää pelkoja. Suurin osa heistä kuitenkin ehdottaa mieluummin lentoyhtiöiden koulutusohjelmia niiden pitkäaikaisemman vaikutuksen takia.

Lähteet
-------

1. ↑

Aiheesta muualla
----------------

* Lentopelko.fi
**Petteri Kuusela** (s. 9. tammikuuta 1963 Helsinki) on suomalainen aktiiviuransa lopettanut koripalloilija. Hän edusti pääsarjaurallaan Honkaa, HoNsU:a ja Torpan Poikia. Kuusela pelasi myös 54 ottelua maajoukkueessa. Pääsarjauransa jälkeen hän on valmentanut juniorimaajoukkueita sekä toiminut Hongan apuvalmentajana vuosina 2004–2007. Hänen isänsä on tunnettu koripalloilija Seppo Kuusela.

Ura
---

### Seurajoukkueet

Kuusela aloitti koripallon 5-vuotiaana Tapion Hongassa, jossa hän pelasi ikäistään vanhempien kanssa. Hän kuului juniorivuosina joukkueensa tärkeimpiin pelaajiin ja samalla Suomen lupaavimpiin pelaajiin yhdessä Kari-Pekka Klingan kanssa. Kaudella 1980–1981 Honkaa valmentanut Kari Liimo nosti Kuuselan edustusjoukkueen kokoonpanoon. Hän pelasi ensimmäisellä kaudellaan joitakin minuutteja Hongassa, mutta tämän lisäksi Kuusela pelasi myös joukkueen A-nuorissa, jonka hän johdatti Suomen-mestaruuteen samana kautena. Kaudella 1981–1982 Honka pelasi taloudellisesti säästeliäämmin, eikä hankkinut heti ulkomaalaispelaajia. Tämän myötä Kuusela nousi joukkueen avausviisikkoon.

Kuusela johdatti Hongan SM-finaaleihin kaudella 1983–1984, mutta tällöin Helsingin NMKY voitti loppuottelusarjan voitoin 3–0. Kauden 1984–1985 aikana Kuusela suoritti varusmiespalveluksensa, mikä vaikeutti hänen peliään. Samalla Honka ajautui pelillisiin vaikeuksiin, jolloin Seppo Kuusela siirtyi joukkueen valmentajaksi. Loppukauden aikana joukkue varmisti sarjapaikkansa.

Kauden 1985–1986 Kuusela vietti vaihto-oppilaana Idahossa. Suomeen palattuaan hän siirtyi pelaamaan HoNsU:un. Vuosikymmenen lopulla Kuusela siirtyi Torpan Poikiin, jossa hän saavutti SM-pronssia. Kaudella 1992–1993 hän palasi Honkaan, mutta joukkue jäi ilman suurempaa menestystä. Kesällä 1994 joukkuetta vahvistettiin valmentaja Kari Liimolla ja pelaajiksi hankittiin Petri Niiranen, Sakari Pehkonen sekä Juha Luhtanen. Honka ei saanut pelaajista kauden aikana parasta irti ja Kuuselan peliaika laski, kun nuori Juha Manner laitettiin pelaajarotaatiossa hänen edelleen. Joukkue joutui lopulta pronssiotteluun, jonka se hävisi Torpan Pojille. Kauden 1994–1995 päätteeksi Kuusela lopetti pääsarjakoripallon.

### Maajoukkue

Kuusela edusti Suomea nuorisomaajoukkuetasolla, jossa hän muodosti ikäluokassaan Kari-Pekka Klingan kanssa joukkueen tehokaksikon. Hän pelasi 24 maaottelua A-junioreissa. Miesten maajoukkueeseen Kuusela nousi jo toukokuussa 1982. Tällöin Suomi pelasi EM-karsinnoissa Portugalia vastaan. Kaiken kaikkiaan Kuusela edusti Suomea 54 kertaa.

Lähteet
-------

* Taatila, Mikko: *Hyppyheitto - Seppo Kuuselan tarina*. Helsinki: WSOY, 2010. ISBN 978-951-0-36849-7.

### Viitteet

1. 1 2  Taatila s. 197–199.
2. 1 2 3  Etelän kuukausikoulutukset jatkuvat – Petteri Kuusela Vantaalla  27.10.2008. Suomen Koripalloliitto. Viitattu 3.3.2012. [vanhentunut linkki]
3. ↑  Taatila s. 147–148.
4. 1 2 3 4  Taatila s. 160, 172–173.
5. ↑  Taatila s. 176–178.
6. ↑  Taatila s. 180.

Aiheesta muualla
----------------

* Suomen Koripalloliitto (Arkistoitu – Internet Archive)
Mavrovoúni  
Μαυροβούνι

|  |  |
| --- | --- |
| Sijainti | 
Lárisa ja Magnesia, Thessalia, Kreikka |
| Korkeus merenpinnasta | 
1 054 m |

muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa WikidataaTietolaatikon dokumentaatioNäytä Wikidatasta tulevat arvot

**Mavrovoúni** (kreik. Μαυροβούνι) on vuori Thessaliassa itäisessä Manner-Kreikassa. Sen korkeus on 1 054 metriä (toisen lähteen mukaan 1 053 metriä).

Mavrovoúni, suomeksi "Musta vuori", sijaitsee Lárisan alueyksikössä lähellä Egeanmeren rantaa, linnuntietä noin 35 kilometriä itään Lárisan kaupungista. Pienempi osa vuoren eteläpäästä on Magnesian alueyksikön alueella. Vuoren korkeimman huipun nimi on Skoútli (Σκούτλη). Mavrovoúnin pohjoispuolella sijaitsee Óssa-vuori ja eteläpuolella Pílio-vuori. Vuori on liuskekiveä ja kalkkikiveä.

Mavrovoúni-vuorella sijaitsee Polydéndrin metsä (*Dásos Polydendríou*). Vuori ja metsä muodostavat Natura 2000 -alueen, jonka pinta-ala on 36 944 hehtaaria.

Lähteet
-------

1. 1 2  Δάσος Πολυδενδρίου Δήμος Αγιάς.  Arkistoitu 17.9.2018. Viitattu 10.9.2018.
2. 1 2  Τα Βουνά της Ελλάδας *Πατριδογνωσία*. Viitattu 22.9.2022.
3. 1 2 3  GR1420006 Oros Mavrovouni *Natura 2000*. Viitattu 10.9.2018.
**Keuhkokuume** eli **pneumonia** on keuhkokudoksen tulehdus. Keuhkokuume voi esiintyä ihmisen lisäksi kaikilla muillakin keuhkollisilla eläimillä, kuten nisäkkäillä, linnuilla ja matelijoilla. Keuhkokuumeen voi aiheuttaa bakteeri, virus, sieni tai parasiitti.

Keuhkojen anatomia ja toiminta vaihtelee eläinlajista riippuen, joten keuhkokuume vaikuttaa eri lajeihin erilaisin tavoin. Keuhkokuumeen oireina voivat olla muun muassa kuume, nopea tai työläs hengitys, vuoto sieraimista ja vähentynyt aktiivisuus. Keuhkokuumeen aiheuttajamikrobit vaihtelevat myös hyvin paljon eläinlajista riippuen. Keuhkokuumeen diagnoosi tehdään oireiden, röntgenkuvan ja laboratoriokokeiden perusteella. Hoito riippuu taudin aiheuttajasta: esimerkiksi bakteerikeuhkokuume hoidetaan antibiooteilla.

Klamydiakeuhkokuume
-------------------

Klamydiakeuhkokuume on *Chlamydia psittaci -*bakteerin (tunnetaan myös nimellä *Chlamydophila psittaci*) aiheuttama tartuntatauti. Sitä esiintyy ympäri maailman muun muassa kissoilla, lampailla, hiirillä, vuohilla, varsoilla, possuilla ja vasikoilla. Oireina ovat yleensä kuume, hengitysvaikeudet, voimattomuus, kuiva yskä ja limaneritys sieraimista.[1]

*Chlamydia psittaci* voi siirtyä ihmiseen ja aiheuttaa zoonoottisen keuhkokuumeen. Tartunta saadaan yleensä kotieläiminä pidettävistä linnuista.[1]

Keuhkokuume hevosilla
---------------------

Virusten aiheuttamat hengitystieinfektiot ovat hevosilla yleisiä. Tavallisimmat taudit ovat hevosinfluenssa, hevosen virusarteriitti ja hevosen herpesvirus 4:n (EHV-4) aiheuttama rinopneumoniitti. Oireina ovat kuume, limaneritys sieraimista, suurentuneet leuanalusimurauhaset, ruokahaluttomuus ja yskä. Muita taudinaiheuttajia hevosilla ovat EHV-2, reovirus, adenovirus ja hendravirus.[1]

Virusinfektio voi heikentää hevosen hengityselinten immuunipuolustusjärjestelmää ja altistaa bakteeri-infektioille. Bakteerikeuhkokuumeen aiheuttaja on useimmiten eläimen ylähengitysteissä asuva opportunistinen bakteeri, joista yleisimpiä ovat *Streptococcus equi zooepidemicus*, *Actinobacillus equuli*, *Bordetella bronchiseptica*, *Escherichia coli*, *Pasteurella spp* ja *Pseudomonas aeruginosa*. *Streptococcus equi equi* aiheuttaa hevosten pääntautia, joka voi ilmetä ilman aikaisempaa virusinfektiota. Varsoilla yleinen taudinaiheuttaja on *Rhodococcus equi*, joka aiheuttaa paiseista keuhkotulehdusta. Bakteerikeuhkokuumeen oireita ovat purulentin liman eritys sieraimista, sitkeä kuume ja normaalista poikkeavat hengitysäänet.[1]

Katso myös
----------

* Keuhkokuume
* Lintuinfluenssa
* Hevosinfluenssa
* Varsan paiseinen keuhkotulehdus
* Pääntauti
* Tuberkuloosi eläimissä

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  *Respiratory system*, The Merck Veterinary Manual, Merck & co. Inc. 2006
**Douelle** on kunta Lounais-Ranskassa Lotin departementissa Oksitanian alueella. Se sijaitsee Lotjoen varrella, noin 12 kilometriä Cahorsin kaupungista länteen.

Neitsyt Marian taivaaseenastumisen kirkko
Douelle on ollut tärkeä kauppasatama Lotin laaksossa, jonka kautta muun muassa toimitettiin alueen viinejä markkinoille. Joki oli tärkeä kulkuväylä aina 1800-luvulle saakka. Tällöin rautatiet syrjäyttivät jokiliikenteen, ja vuonna 1927 se lopetettiin kokonaan. Vuonna 1990 Lotin yleisneuvosto päätti avata jokiliikenteen uudelleen, ja sen jälkeen tehtiin mittavia kunnostustöitä, jotta joki saatiin jälleen purjehduskelpoiseksi.

Vuonna 1869 valmistunut Monsempron-Libosin ja Cahorsin välinen rautatieyhteys ylitti Lotjoen Douellen kunnan kohdalla. Rautatieliikenteen loputtua tästä 132 metriä pitkästä sillasta tehtiin kevyen liikenteen silta. Sitä pitkin pääsee viiden kilometrin matkan naapurikunta Mercuèsiin vuonna 2022 valmistunutta vihreää tietä pitkin.

Douellen satamamuuriin tehtiin vuonna 1992 yksi Euroopan suurimmista nykytaiteen seinämaalauksista. Paikallinen taidemaalari Didier Chamizo teki 120 metriä pitkään ja kuusi metriä korkeaan betoniseinään noin 800 neliömetrin seinämaalauksen. Se kuvaa taiteilijan näkemyksen Cahorsin alueen viineistä Aatamin ja Eevan ajoista nykypäivään. Teoksen nimi on Mur 2 Douelle.

Lähteet
-------

1. ↑  Comparateur de territoire Institut National de la Statistique et des Études Économiques. Viitattu 16.11.2023. (ranskaksi)
2. ↑  Etape fluviale en Vallée du Lot Mairie de Douelle. Viitattu 16.11.2023. (ranskaksi)
3. ↑  Voie Verte de la vallée du Lot Douelle-Mercuès AF3V. Viitattu 16.11.2023. (ranskaksi)
4. ↑  Mur 2 Douelle – peinture murale de Chamizo Tourist Office Cahors Lot Valley. Viitattu 16.11.2023. (englanniksi)
5. ↑  Patrimoine local Mairie de Douelle. Viitattu 16.11.2023. (ranskaksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Douelle** Wikimedia Commonsissa
Sepak takraw-ottelu.
Poika sepak takraw -pallon kanssa.
**Sepak takraw** on kaakkoisaasialainen pallopeli. Lajin ainoana peliväline on rottingista tehty pallo, jota pelaajat saavat koskea vain muilla ruumiinosillaan kuin käsillään, esimerkiksi jaloillaan, päällään ja rinnallaan. Lajin nimi tulee malaijin sanasta sepak (suom. *potku*) ja thain sanasta takraw (suom. *pallo*). Lajista on käytetty suomennosta potkulentopallo.

Usein lentopallon ja jalkapallon risteytykseksi kutsuttu laji on suosittu erityisesti Thaimaassa, Malesiassa, Laosissa ja Indonesiassa. Vaikka laji etäisesti muistuttaakin muita Aasian ulkopuolella paremmin tunnettuja lajeja (lentopalloa ja jalkapalloa), ei sepak takrawin historia pohjaudu näihin urheilumuotoihin. Kaakkois-Aasiassa kehittynyt hoop takraw, jossa tarkoituksena on potkaista takrawpallo pelaajien yläpuolella riippuvaan koriin, on sepak takrawin kaltainen laji, jonka pohjalta sepak takraw onkin aikoinaan luotu.

Levinneisyys ja suosio
----------------------

Vaikka sepak takrawia on pidetty ennen kaikkea aasialaisena urheilumuotona, laji on alkanut viime aikoina*milloin?* levitä niin Eurooppaan kuin Pohjois-Amerikkaankin. Lajia pidetäänkin yhtenä tulevien vuosikymmenien mahdollisista "hittilajeista"*kenen mukaan?*. Etenkin ympäri Eurooppaa lähetetyt Eurosport-kanavan takraw-lähetykset Dohassa järjestetyistä Aasian kisoista saivat lajille valtavasti uusia seuraajia. Lajin kasvavan suosion on katsottu pohjautuvan otteluissa jatkuvasti nähtäviin akrobaattisiin suorituksiin. Lajin suosio on aiheuttanut sen, että esimerkiksi Saksassa on perustettu Euroopan ensimmäinen virallinen sepak takraw -järjestö. Myös Kanadassa lajin suosio on huimassa nousussa. Sepak takrawista ihastunut kanadalainen Rick Engel kertoo käyneensä opettamassa kymmenille tuhansille kanadalaisille lajin alkeita. Engelin arvion mukaan naapurivaltiossa Yhdysvalloissa noin neljännesmiljoona oppilasta on jo kokeillut takrawia liikuntatunnilla.*lähde?*

Peli
----

### Kenttä

Lajia pelataan kentällä, joka on lähes identtinen sulkapallokentän kanssa.

### Pallo

Puurottingista tehty pallo.
Sepak takrawin peliväline pallo on perinteisesti tehty puusta, mutta nykyaikana palloja valmistetaan myös muovista, jolloin pallo on puista versiotaan vahvempi ja kestää näin kauemmin. Muovisen ja puisen takrawpallon erot ovat jokseenkin tarkasti verrattavissa sulkapallossa käytettävien aitosulkaisten ja muovisulkaisten pallojen eroihin; viralliset ottelut pelataan aina perinteisellä hieman kalliimmalla versiolla, mutta harrastaja pärjää hyvin kestävämmällä muoviversiolla. Etenkin amatööritasolla käytettäviä muovisia takrawpalloja on kuitenkin kritisoitu niiden kovuuden vuoksi. Muovista palloa on hieman kivuliaampi puskea kuin perinteistä puupalloa.

### Pelaajat

Peliin ottaa osaa kaksi kolmehenkistä joukkuetta. Kunkin joukkueen pelaajista yksi on sijoittunut takakentälle ja kaksi muuta ovat etukentällä, vasemmalla ja oikealla.

Lähteet
-------

1. ↑   (Arkistoitu – Internet Archive)

Aiheesta muualla
----------------

* English Sepak Takraw Association (englanniksi)
**Bilgola** on lähiö Pohjois-Sydneyssä, Australiassa. Bilgola sijaitsee 33 kilometrin päässä Sydneyn keskustasta Pittwaterin piirikunnassa.

Sijainti
--------

Bilgola sijaitsee Tyynenmeren rannalla Barrenjoeyn niemen kupeessa Avalon Beachin ja Newport Beachin välissä.

Historia
--------

Nimi "Bilgola" tulee aboriginaalien sanasta *Belgoula*, joka tarkoittaa "pyörteistä vettä". 

Bilgolan alueen omisti McLurcanin perhe 1900-luvun alusta lähtien. Rouva McLurcan oli kuuluisa keittokirjansa ansiosta. Perheen suurta kotitaloa ympäröivät palmupuut, joista alue on erittäin tunnettu.

1960-luvulla suunniteltiin, että Bilgolan pohjois- ja eteläpäätyjen väliin rakennettaisiin silta. Siltaa ei kuitenkaan koskaan rakennettu, vaan pieni määrä maata lisättiin poistamaan terävä kulma rannan eteläisessä päädyssä.

Katso myös
----------

* Sydneyn rannat
* Bilgola, from Beachnet (Arkistoitu – Internet Archive)
* Bilgola Surf Lifesaving Club

Lähteet
-------

1. ↑  id.com.au (Arkistoitu – Internet Archive)
**Hyperdelic Housers** oli turkulainen rave-tapahtumia järjestänyt ryhmä, joka toimi aktiivisesti noin vuosina 1989–1993. Sen ytimen muodostivat Tommi Grönlund, Esko Routamaa ja Mika Vainio. Ryhmän jäseniä yhdisti kiinnostus niin kokeelliseen musiikkiin kuin myös futurismiin. Rave-toiminnassa kyse ei siis ollut vain hauskanpidosta, vaan haluttiin tehdä jotain uutta ja merkittävää, pitäen samalla tietty pesäero esimerkiksi kaupallisuuteen. Levynsä ryhmä hankki lähinnä Berliinistä ja Lontoosta, koska Suomessa ei 1980-luvun lopulla ja vuosikymmenen vaihteessa vielä juurikaan dance- ja teknoäänitteitä kaupoista saanut.

Housers järjesti Suomen ensimmäiset varastoreivit kesällä 1989. Vuosikymmenen vaihtuessa ryhmä järjesti useita vastaavanlaisia, usein luvattomia tapahtumia, joita pidettiin yleensä Turun Itäharjun hylätyissä teollisuusrakennuksissa.
Lisäksi he olivat mukana varhaisissa reiveissä Neuvostoliiton Leningradissa. Myöhemmin järjestettiin myös esimerkiksi *Odd Zone* -tapahtuma Leningradin kokemusten inspiroimana Down By The Laiturin yhteydessä vuonna 1990 ja siitä eteenpäin muun muassa joitakin vuotuisia suuria Typpihappo-reivejä Turkuhallissa osana Ruisrockia.

Vuoden 1992 tienoilla Housersien toiminta alkoi hiipua, kun samaan aikaan elektronisen tanssimusiikin suosio kasvoi nopeasti ja äänitteiden saatavuus parani oleellisesti. Ryhmän jäsenten kiinnostus elektroniseen musiikkiin ei loppunut, vaan seuraavana vuonna Grönlund perusti maailmalla sittemmin tiettyä kulttimainetta niittäneen Sähkö Recordingsin ja Vainio puolestaan Houserseissa samoin vaikuttaneen Ilpo Väisäsen kanssa Sähkölle levyttäneen kokeellisen musiikin Pan sonic-yhtyeen. Routamaa taas on työskennellyt pääsääntöisesti valokuvaajana, mutta tekee 2000-luvulla edelleen myös DJ-keikkaa.

Katso myös
----------

* F-Clef

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Sähkö Recordings History  1995-2002. The Skreem, pHinnWeb. Viitattu 6.10.2007.
2. ↑  Karhu, Tuomo: Sähköiskuja rahan valtaa vastaan  28.10.2005. Turun Sanomat. Viitattu 6.10.2007.
3. ↑  Rautiainen, Petri: Turkulaiset teknotanssit syntyvät tekemällä itse  19.3.2010. Turun Ylioppilaslehti.  Arkistoitu 6.5.2010. Viitattu 19.3.2010.
4. 1 2  Joenniemi, Minna: Panasonic tuuttaa matalilla taajuuksilla  marraskuu 1996. Aamulehti. Viitattu 6.10.2007.
5. ↑  Grönholm, Pertti: Kupittaan puistossa sulkeutui 10 vuoden ympyrä  6.8.2000. Turun Sanomat. Viitattu 6.10.2007. [vanhentunut linkki]
6. ↑  Nikkola, Jari: Amerikasta Laituriin, laiturista Suiciden mukaan: Panasonic huipentaa Laiturin yökonsertin Samppalinnassa  1996. Down By The Laituri. Viitattu 6.10.2007.
7. ↑  Nummila, Heli: DJ-työ on rakas harrastus  23.10.2000. Turun Sanomat. Viitattu 6.10.2007. [vanhentunut linkki]
8. ↑  Dynamo's Regulars Dynamo-klubi.  Arkistoitu 8.1.2008. Viitattu 19.1.2008.
9. ↑  Eikaas, Iisa: Herrasmies klubilla Turun Ylioppilaslehti. Viitattu 15.2.2012. [vanhentunut linkki]

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia ja *flaijereita* Sähkö Recordingsin sivuilla
* Sähköiskuja rahan valtaa vastaan, Turun Sanomat 2005
* Suomen reivikulttuuri syntyi Turussa, Helsingin Sanomat 2009
**Racing Club de Ferrol** on espanjalainen jalkapalloseura Ferrolista Galiciasta. Seuran edustusjoukkue pelaa Espanjan kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla Primera División RFEF:ssä.

Jalkapalloilu Ferrolissa yhdistetään laivanrakennukseen ja lajin toivatkin alueelle englantilaiset teknikot. 1900-luvun alussa alueella oli useita seuroja, joista kahden, Jaime I:n ja Giraldan yhdistyessä syntyi Racing vuonna 1917.

Racing voitti Galician alueellisen mestaruussarjan kausilla 1928–1929, 1937–1938 ja 1938–1939. Paras saavutus kansallisissa kilpailuissa on loppuottelupaikka ensimmäisessä sisällissodan jälkeisessä Espanjan cupissa vuonna 1939. Tuolloin Sevilla oli kuitenkin parempi maalein 6–2. Kansallisissa sarjoissa Racing on pelannut vaihtelevalla menestyksellä Segunda Divisiónissa, Segunda División B:ssä ja Tercera Divisiónissa, mutta korkeimmalla sarjatasolla Primera Divisiónissa se ei ole koskaan pelannut. Toiseksi korkeimmalla sarjatasolla Segunda Divisiónissa seura on viettänyt yli 30 kautta ja sijoittunut parhaimmillaan toiseksi kaudella 1939–1940. 2000-luvullakin se on pelannut sarjassa useasti, mutta ei ole löytänyt pysyvyyttä ja on pudonnut pian takaisin alemmas.

Seuran kotistadion on noin 12 000 -paikkainen A Malata.

Lähteet
-------

1. ↑  Historia Racing Ferrol. Viitattu 15.10.2007. (espanjaksi)
2. ↑  Spain – List of Champions of Galicia  30.7.2004. RSSSF. Viitattu 15.10.2007. (englanniksi)
3. ↑  Spain – Cup 1939  22.3.2001. RSSSF. Viitattu 15.10.2007. (englanniksi)
4. ↑  Datos e historial Futbolme. Viitattu 15.10.2007. (espanjaksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Racing Club de Ferrolin sivusto (espanjaksi)
MZ ETZ 250 (1981)
MZ RT 125 (2000)
MZ Skorpion (2001)
**MZ** on saksalainen moottoripyörämerkki, jota valmistaa **MZ Motorrad- und Zweiradwerk GmbH** Zschopaussa. Merkin juuret ovat DKW:ssä, jonka pohjalta *Industrieverband Fahrzeugbau* (IFA) jatkoi moottoripyörävalmistusta Saksan demokraattisessa tasavallassa. Tehtaan nimeksi tuli 1956 *VEB Motorradwerk Zschopau*.

MZ-moottoripyörät edustivat 1960-luvulla kaksitahtitekniikan huippua kilpaurheilussa, mutta suunnittelija Walter Kaadenin salaisuudet joutuivat kilpailijoiden käsiin, kun tehtaan kilpa-ajaja Ernst Degner loikkasi länteen 1961 ja siirtyi Suzukin palvelukseen. 

Saksan jälleenyhdistyttyä yhtiö meni konkurssiin 1991, minkä jälkeen ETZ-mallisto ja MZ-tuotemerkki myytiin turkkilaiselle Kanunille. Vanhan yhtiön jatkajaksi perustettiin *Motorrad- und Zweiradwerk*, joka 1992–1998 valmisti moottoripyöriä nimellä MuZ. Nykyään MZ-brändi on jälleen tehtaan hallinnassa ja tuotannossa on 125-kuutioinen RT ja 660–1 000 cm³ S-mallisto (Skorpion).

9. kesäkuuta 2008 Motor Cycle News -lehti ilmoitti MZ:n aikovan lopettaa tuotannon vuoden lopussa. Yhtiön tukijat lopettivat toimintansa vuosia jatkuneen taloudellisen tappion jälkeen. 12. joulukuuta 2008 MZ:n tehtaan ovet Zschopaussa sulkeutuivat viimeistä kertaa.

Moottoripyörämalleja
--------------------

* SM 125
* SX 125
* RT 125
* TS 150
* ETZ 250
* Baghira
* Skorpion
* 1000S

Nelitahtisissa 125-kuutioisissa SM-, SX- ja RT-malleissa käytetään samaa nestejäähdytteistä, neliventtiilistä DOHC-moottoria. Tehoa siinä on 11 kW (15 hv), joka on suurin sallittu määrä kevytmoottoripyörille Suomessa.

Lähteet
-------

1. ↑  Racing behind the Iron Curtain, Evan Williams, haettu 26.10.2007 (Arkistoitu – Internet Archive) In 1961, the team's rider, Ernst Degner (the namesake of the famous Suzuka curve) defected to the west via the trunk of a car, taking with him the secrets of two-stoke race bikes to Suzuki. A year later, Degner won Suzuki's first World Championship in the 50cc class. MZ never recovered from his defection.

Aiheesta muualla
----------------

* Tehtaan viralliset sivut
* Suomalainen merkkikerho (Arkistoitu – Internet Archive)
**Näyteikkunan koristelu** (engl. *window dressing*) on rahoitusmarkkinoilla toimivien asiantuntijoiden käyttämä todellisen taloudellisen aseman peittelyyn tai parantamiseen liittyvä toimenpide, jossa sijoitussalkun hoitaja pyrkii kalenterivuoden tai vuosineljänneksen lopun lähettyvillä hankkiutumaan eroon tappiollisista sijoituksista ja ostamaan viimeaikaisia voitokkaita sijoituksia ennen osakesalkun suoriutumiskyvyn esittelemistä asiakkaille ja osakkeenomistajille. Tällä ehostavalla toimenpiteellä pyritään raportoinnin yhteydessä saamaan portfoliosta houkuttelevamman näköinen ja peittelemään suurimpia salkun pitoajan aikana syntyneitä tappioita, mistä termi "näyteikkunan koristelu" juontaakin juurensa.

Katso myös
----------

* Behavioristinen taloustiede
* Anomalia (taloustiede)

Lähteet
-------

1. ↑  Lakonishok, Josef: Window Dressing by Pension Fund Managers.  *American Economic Review*, 1991, nro 2, s. 227–231.  Artikkelin verkkoversio. Viitattu 18.10.2023.  (englanniksi)
2. ↑  Investopedia *Window Dressing*. Viitattu 7.9.2016. (englanniksi)
Óneia  
Όνεια ΌρηÓneia-vuori nähtynä Loutrá Oraías Elénisistä.

|  |  |
| --- | --- |
| Tyyppi | 
vuoristoView and modify data on Wikidata  |
| Sijainti | 
Kórinthos, Korinthia, Peloponnesos, Kreikka |
| Korkeus merenpinnasta | 
581 m |

|  |  |
| --- | --- |
| Koordinaatit | 
37° 52′ 09″ P, 22° 55′ 44″ IView and modify data on Wikidata  |

muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa WikidataaTietolaatikon dokumentaatioNäytä Wikidatasta tulevat arvot

**Óneia** (kreik. Όνεια Όρη, *Óneia Óri*, m.kreik. Ὄνεια, *Oneia* tai Ὄνειον, *Oneion*) eli "Xylokérizan vuori" (Βουνά Ξυλοκέριζας, *Vouná Xylokérizas*) on vuori ja vuorijono Peloponnesoksen niemimaalla Kreikassa. Sen korkeus on 581 metriä.

Óneia-vuorten jono kulkee Peloponnesoksen koillisosassa Korintin kannaksen ja Kórinthoksen kaupungin eteläpuolella itä-länsisuuntaisesti ja päättyy itäpäässään Saroninlahden rantaan. Vuorijonon pituus on noin kahdeksan kilometriä. Sen korkeimman huipun nimi on Profítis Ilías (Προφήτης Ηλίας) siellä olevan profeetta Elialle omistetun kappelin mukaan. Vuoren pohjoispuolella sijaitsee sille toisen nimen antanut Xylokérizan kylä ja itäpäässä Loutrá Oraías Elénisin kylä. Vuorijonon läpi kulkee kaksi solaa, lännempänä Marítsa (Μαρίτσα) ja idempänä Stanotópi (Στανοτόπι).

Vuori on ollut historiassa aina merkittävässä roolissa Peloponnesoksen suojaamisessa pohjoisesta kannaksen kautta tulevia hyökkäyksiä vastaan. Se muodosti ikään kuin toisen, luonnollisen puolustuslinjan kannasta pitkin kulkeneen Heksamilion-muurin jälkeen. Vuoren pohjoisrinteessä on jäänteitä kahdesta hellenistisellä kaudella rakennetusta linnoituksesta sekä kahdesta venetsialaisvallan aikaisesta linnoituksesta. Kummassakin vaiheessa linnoitukset oli tehty suojaamaan vuorijonon kahta solaa. Venetsialaisaikaisten linnoitusten etäisyys toisistaan on noin 1,7 kilometriä. Ne rakennettiin Peloponnesoksen toisella venetsialaisella kaudella vuosina 1685–1715.

Óneian luoteispuolella sijaitsee antiikin Korintin kaupungin akropolis eli linnavuori Akrokorintti, joka sekin on ollut käytössä linnoituspaikkana myös myöhemmin. Se voidaan nähdä osana samaa puolustuslinjaa.

Lähteet
-------

1. 1 2  Τα Βουνά της Ελλάδας *Πατριδογνωσία*. Viitattu 4.10.2021.
2. 1 2 3 4 5  Ενετικές οχυρώσεις Ονείων *Καστρολόγος*. Viitattu 4.10.2021.
**Viljami Kaarle Niittykoski** (6. joulukuuta 1895 Kaustinen – 2. tammikuuta 1985 Kaustinen) oli suomalainen viulupelimanni ja säveltäjä. Hän myös sanoitti monia keskipohjalaisia pelimannisävelmiä.

Nuorena hän teki isänsä kanssa kirvesmiehen töitä. Isän kuoleman jälkeen 1921 hän ryhtyi viljelemään kotitilaansa Verkkokangasta Kaustisen Salonkylässä. Tätä hän jatkoi 1960-luvulle, jolloin luovutti talon tyttärelleen Airille ja tämän perheelle.

Salonkylä oli 1930-luvulla merkittävä musiikkikeskus, jossa toimi muun muassa nuorisoseura. Niittykoski oli nuorisoseuran toiminnan esimiehenä johtaen kylän kuoroa ja "Salonkylän orkesteriksi" kutsuttua jousiyhtyettä. Hän sävelsi molemmille runsaasti ohjelmistoa.

Häntä alkoi 1920-luvulla huolestuttaa vanhan pelimanniperinteen väistyminen uusien sävellysten ja soittotyylin tieltä. Niinpä hän alkoi merkitä muistiin vanhoja pelimannisävelmiä. Tällä tavoin säilyi paljon sellaista musiikkia, minkä muuten olisi jäänyt tavoittamattomiin.

Ensimmäisen sävellyksensä ’’Muistojen ruusuja’’ Niittykoski teki 19-vuotiaana vuonna 1915. Sen jälkeen niitä on syntynyt useita kymmeniä. Sävellysten lisäksi hän on sanoittanut useita rakastetuimpiin kuuluvia kaustislaisia pelimannikappaleita. Näitä ovat muun muassa Friiti Ojalan säveltämä Häävalssi (eri sanoitus kuin Tuula Valkaman tekemä ja Tapio Rautavaaran levyttämä), Peltoniemen Hintrikin surumarssi ja Konsta Jylhän säveltämä Vaiennut viulu. Pelimannimusiikin lisäksi hän on säveltänyt ja sanoittanut myös hengellistä musiikkia.

Hän sai director musices -arvonimen 1979.

Lähteet
-------

Viljami Niittykosken Nuottikirja, Kansanmusiikki-instituutin julkaisuja No 3, 1980, ISBN 951-95410-20

1. ↑


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Suomi (KANTO)
* Yhdysvallat

 |
|  |
| Taiteenala | 
* MusicBrainz

 |

 |