**Siuntio** (ruots. *Sjundeå*) on Suomen kunta, joka sijaitsee Uudenmaan maakunnassa. Kunnassa asuu 6 159 ihmistä ja sen pinta-ala on 266,12 km², josta 25,01 km² on vesistöjä. Väestötiheys on 25,54 asukasta/km².

Siuntio on kaksikielinen ja enemmistönä 66,0 prosenttia asukkaista puhuu suomea ja 26,4 prosenttia puhuu ruotsia. Siuntion suomenkielinen seurakunta kuuluu Espoon ja ruotsinkielinen seurakunta Porvoon hiippakuntaan. Ensimmäiset kirjalliset maininnat Siuntiosta ovat vuodelta 1382.

Nimen alkuperä
--------------

Nimen *Siuntio* alkuperästä ei ole täyttä varmuutta. Nimen on esitetty olevan ainakin

* Aurajoesta laskettuna seitsemäs joki, joka esiintyy ruotsinkielisenä nimenä *Sjundeå*
* Sjundbyn kohisevan kosken mukaan annettu nimi

Maantiede
---------

Siuntion kunnanraja Suitiantien varrella.
Siuntio sijaitsee Suomenlahden rannikolla Helsingin länsipuolella. Sen naapurikunnat ovat Inkoo, Kirkkonummi, Lohja ja Vihti. Entisiä naapurikuntia olivat Degerby ja Lohjan kunta (tällöin Lohjan kaupungilla oli Siuntion kanssa vain noin puolen kilometrin raja). Lohjan maalaiskuntaan liitettiin vuonna 1953 Siuntion pohjoisosassa sijainnut Nummenkylä ja Lieviö. Virkkalan laitamilta liitettiin Siuntiosta pieni alue Lohjan kuntaan vuonna 1975.

Osittain tai kokonaan Siuntion alueella sijaitsevia Natura-kohteita ovat Pytbergin tammimetsä, Torsgårdin metsän arvokas vanhan metsän kohde, Meiko-Lappträskin alue Siuntion ja Kirkkonummen rajalla sekä Siuntionjoen pääuoman ja kuuden sivujoen vesialueita kattava kohde. Siuntionjoki on yksi harvoista Uudenmaan joista, joissa on jäljellä luontaisesti lisääntyvä alkuperäinen meritaimenkanta.

Siuntion eteläosassa sijaitsee Störsvikin luonnonsuojelualue, joka on osa Kopparnäs-Störsvikin virkistysaluetta.

### Vesistöt

Siuntion merialue käsittää Pikkalanlahden ja Pikkalanselän. Saaria on useita, suurimpina Vårdö, Kalvö, Klobben ja Svinö. Siuntiossa on yhteensä 33 järveä, joista suurimmat ovat järjestyksessä Karhujärvi, Vikträsk ja Tjusträsk. Järvistä syvin on Vikträsk, joka yltää 15 metrin syvyyteen.

### Kyliä

Aiskos, Annila, Backa, Barråsa, Bläsaby, Bocks, Bollstad, Broända, Bäcks, Böle, Dansbacka, Engisby, Fall, Fjällskifte, Flyt, Fågelvik, Förby, Gammelby, Grisans, Grotbacka, Gåsarv, Grännäs, Grönskog, Gårdskulla, Gårsböle, Gåsarv, Gårdsböle, Gästans, Harvs, Hollstens, Hummerkila, Hästböle, Järvans, Järvinummi, Kahvimaa, Kalans, Kanala, Karskog, Karuby, Kela, Kirkonkylä, Kokkila, Kopula, Kynnar, Lappers, Lempans, Lieviö, Malm, Munks, Myllykylä, Myrans, Mörsbacka, Niemenkylä, Nordanvik, Nummenkylä, Palmgård, Pappila, Paturs, Pellas, Pikkala, Pulkbacka, Purnus, Påvals tai Påvalsmalm, Pölans, Raivio, Siggans, Siuntion asema, Sjundby, Skinnars, Störsby, Störsvik, Suitia, Sunnanvik, Svartbäck, Tyyskylä, Tupala, Tupala Uusikylä, Veijola, Vikars, Västerby, Yövilä, Ängsholm.

### Linnoja

Suitian linna, Sjundbyn linna

### Kartanoita

Tyyskylän kartano, Pikkalan kartano, Tupala-Uudenkylän kartano, Västerbyn kartano, Stor-Munksin kartano, Myllykylän kartano, Kanalan kartano, Kelan kartano, Gårdskullan kartano, Purnuksen ratsutila

### Taajamat

Vuoden 2018 lopussa Siuntiossa oli 6 134 asukasta, joista 2 947 asui taajamissa, 3 091 haja-asutusalueilla ja 96:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Siuntion taajama-aste on 48,8 %. Siuntion taajamaväestö jakautuu viiden eri taajaman kesken:

| # | Taajama | Väkiluku(31.12.2018) |
| --- | --- | --- |
| 1 | **Siuntion asemanseutu** | 2 313 |
| 2 | Siuntion kirkonkylä | 351 |
| 3 | Störsvik | 247 |
| 4 | Saarlammi\* | 26 |
| 5 | Lohjan keskustaajama\* | 10 |

Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (\*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kuntaan vain osittain. Lohjan keskustaajama ulottuu pääosin Lohjan kaupungin ja Saarlammin taajama Kirkkonummen kunnan alueelle.

Historia
--------

### Pronssikausi

Pronssikaudella Ruotsista saapuneet asuttajat toivat mukanaan eurooppalaisista maanviljely-yhteisöistä tutun uuden uskonnon; esi-isien palvonnan. Tuon aikaisesta uskonnon harjoittamisesta on Siuntiossa jäljellä monumentaalisia hautaröykkiöitä, eli hiidenkiukaita. Näistä tunnetuin hautaröykkiökokonaisuus sijaitsee Krejansbergetin huipulla. Röykkiöt ovat lailla suojeltuja muinaisjäännöksiä.

### Rautakausi

Rautakaudella Siuntion asutus oli harvahkoa. Vanhimmat talot ovat sijainneet Tjusträskin lähistöllä. Kylien nimiä ovat olleet mm. Karhu (nyk. Karuby), Purnu (nyk. Purnus) ja Kyynärä (nyk. Kynnar). Länsi-Siuntion jokivarsilla on myös ollut asutusta, kuten myös Siuntion etelä- ja pohjoisosissa. Pohjois-Siuntion rautakautinen asutus on liittynyt Lohjan keskuksiin, jonne myös alueen paikannimet viittaavat. Esimerkiksi nykyisin ruotsalaiseen muotoon taivutettu Aiskos viitannee Lohjan Askolaan ja Veijans Lohjan Veijolaan. Siuntiossa sijaitsee myös rautakautinen Skällbergetin muinaislinna. Samalta ajalta on peräisin myös Siuntion Backan uhrikivi, joka liittyy esikristillisen viljelijäväestön hedelmällisyyskulttiin.

### Siuntio valtiovallan alle

Sjundbyn linna
Suitian linnaSuitian linna
Ensimmäisenä valtiovaltana Uudenmaan rannikolle ja Siuntioon rantautui Tanska ristiretkien myötä 1200-luvulla. Sen ote Uudestamaasta ei kuitenkaan kestänyt pitkään ja jo 1200-luvun puolivälissä Ruotsin vaikutus alueella oli selvästi Tanskaa voimakkaampi.

Vanhin Siuntiota koskeva asiakirja on peräisin vuodelta 1382. Asiakirja kertoo lahjoituksesta Lohjan kirkolle.

Siuntion, kuten muunkin Uudenmaan, ruotsinkielinen väestö on peräisin 1200- ja 1300-luvun ruotsalaisten kolonisaatiosta. Ruotsalaiset tulivat Siuntioon ilmeisesti Siuntionjokea pitkin ja vähä vähältä asuttivat koko pitäjän alueen. Ruotsinkielinen asutus on nuorempaa kuin vastaavat asutus Inkoossa ja Karjaalla tai Kirkkonummella. Siuntion asuttaneet ruotsalaiset olivat pääosin kotoisin Sveanmaalta, mutta joukossa on ollut väkeä myös Smoolannista. Lisäksi Siuntioon on aikojen saatossa muuttanut väestöä esimerkiksi Virosta ja Liivinmaalta.*lähde?*

Siuntio kuului Ruotsin verohallinnossa ensin Porvoon linnalääniin ja 1730-luvulta lähtien Raaseporin linnalääniin. Omaksi hallintopitäjäkseen Siuntio muodostui ehkä jo vuonna 1407, kun Raaseporin linnalääni jaettiin tuolloin omiin hallintopitäjiin. Itsenäisenä pitäjänä Siuntio mainitaan ensimmäisiä kertoja 1420-luvulla muodoissa Siundo, Siuendo, Syndo, Sywnda tai Szenda.

Siuntion keskiaikainen harmaakivikirkko on valmistunut vuosien 1460 ja 1489 välillä. Kunnassa on myös kaksi linnoiksi kutsuttua kartanoa 1400-luvulta, Suitian kartano ja Sjundbyn kartano. Toisen maailmansodan jälkeen Siuntion eteläkärki kuului Porkkalan vuokra-alueeseen.

### Porkkalan vuokra-aika

Jatkosodan päätyttyä Suomi sitoutui rauhanehtojen §8 mukaan vuokraamaan Neuvostoliitolle Porkkalanniemen ja sitä ympäröivän maa- ja merialueen 50 vuodeksi. Siuntio menetti yli neljäsosan maa-alastaan. Rajan taakse jäivät muun muassa Sjundby, Pikkala, sekä asemanseutu liikkeineen ja kunnallispalveluineen. Käytännössä raja kulki Lappträskin, Sjundbyn ja rantaradan takaa Fallin eteläpuolelle jättäen kaiken rajan eteläpuolella olevan Neuvostoliitolle. Yhteensä vuokra-alueelle jäi Siuntiosta 135 asuinkiinteistöä tai maatilaa, joiden joukkoon kuului neljä kulttuurihistoriallisesti arvokasta kartanoa. Yhteensä vuokra-alueelta ja rajavyöhykkeeltä evakuoitiin lähes 1400 henkeä.

Siuntion kunnan ja luovutetun alueen väestö ja maa-ala 1940|  | Koko alue | Luovutettu alue |
| --- | --- | --- |
| **Väestö** | 4 354 | 1 099 (25,2%) |
| **Maa-ala (km²)** | 265 | 70,7 (26,6%) |

Siuntion ja Kelan rautatieasemille perustettiin evakuointitoimistoja, sillä sekä vuokra-alueelle jääneet asunnot, että Suomen puoliselle rajavyöhykkeelle jääneet asunnot piti evakuoida irtamistoineen. Osa asukkaista päätyi polttamaan osan irtaimistoaan. Kotinsa ja tulonlähteensä menettäneitä avustivat huoltoviranomaiset, Porkkalan liitto, sekä Svensk-Finlands vänner i Stockholm -järjestö.

Kulttuuri- ja sivistyskohteista Porkkalaan jäi muun muassa Aleksis Kiven Fanjunkarsin torppa, joka tuhoutui vuokra-aikana täysin. Kunnallispalveluista rajan taakse jäi muun muassa lääkärintalo ja kunnantoimisto. Kunnan elinkelpoisuus ei kuitenkaan vaarantunut merkittävästi, sillä Siuntio ei koskaan menettänyt kirkkoaan tai kirkonkyläänsä, jonne kunnan hallinnollinen keskus ja palvelut evakuoitiin. Junien piti peittää ikkunansa kulkiessaan Porkkalan läpi.

Vuonna 1955 Neuvostoliiton merisotalaivasto määräsi Porkkalan tukikohdan purettavaksi, sillä ydinaseiden kehittyminen teki Helsingin valtaamisen mahdolliseksi myös Neuvostoliitosta. Uutinen Porkkalan palauttamisesta otettiin riemulla vastaan, ja Siuntiossa asiaa juhlistettiin suuren kirkonkellon soitolla. Riemu muuttui pian kuitenkin huoleksi, kun entiselle vuokra-alueelle päästiin ensi kertaa käymään. Monet vanhat maamerkit olivat tuhoutuneet täysin ja kulttuurihistoriallisesti arvokkaat Sjundbyn linna ja Pikkalan kartano olivat kärsineet laajoja vahinkoja. Siuntion vanhoista asuinrakennuksista oli tuhoutunut 182, eli yli 40 prosenttia. Talousrakennuksista jäljellä oli vain 15 prosenttia alkuperäisestä. Lisäksi säästyneiden rakennusten arvioitiin menettäneen 70 prosenttia arvostaan 1950-luvun asumistasolla mitaten.

### Kuntaliitos

Siuntion kunnanvaltuusto hyväksyi 9. marraskuuta 2011 vuoden 2013 alusta voimaan tulevaksi tarkoitetun kuntaliitoksen Lohjan ja Nummi-Pusulan kanssa. Valtuuston kokouksessa 23. huhtikuuta 2012 oli määrä antaa lausunto kunnallishallinnon rakennetyöryhmän 8. helmikuuta 2012 julkaisemasta ehdotuksesta kuntarakenteeksi, mutta sekavien vaiheiden jälkeen Siuntio ei lopulta saanut annettua minkäänlaista lausuntoa. Lohja ja Nummi-Pusula päättivät toteuttaa kuntaliitoksen ilman Siuntiota, sillä jos Siuntio olisi vetäytynyt liitoksesta määräajan umpeuduttua, olisi samalla kaatunut myös Lohjan ja Nummi-Pusulan liitos.*lähde?*

Väestönkehitys
--------------

Siuntiossa oli vuoteen 1980 asti ruotsinkielinen enemmistö. Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.


| Siuntion väestönkehitys 1980–2015 |
| --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1980 |    | 3 600 |
| 1985 |    | 3 982 |
| 1990 |    | 4 221 |
| 1995 |    | 4 445 |
| 2000 |    | 4 853 |
| 2005 |    | 5 422 |
| 2010 |    | 6 104 |
| 2015 |    | 6 182 |
| Lähde: Tilastokeskus. |

Kunnallishallinto
-----------------

Siuntion kunnanvaltuustossa on 27 jäsentä. Kaudella 2021–2025 valtuustoryhmät ovat kokoomus (8 paikkaa), RKP (8), SDP (5), perussuomalaiset (3) ja vihreät (3).

Siuntion kunnanjohtaja on Juha-Pekka Isotupa.

### Kunnanjohtajat

Lista Siuntion kunnanjohtajista:

| Nimi | Vuodet |
| --- | --- |
| Runar Wikström | 1968–1975 |
| Ole Åberg | 1975—1983 |
| Jan-Erik Helenelund | 1983–1985 |
| Rainer Nordstörm | 1986–2000 |
| Juha-Pekka Isotupa | 2009– |

Seurakunnat
-----------

Vuoden 2018 aluejaon mukaan Siuntiossa on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:

* Siuntion suomenkielinen seurakunta
* Sjundeå svenska församling

Nämä seurakunnat muodostavat Siuntion seurakuntayhtymän (ruots. *Sjundeå kyrkliga samfällighet*).

Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Siuntion alueella toimii Helsingin ortodoksinen seurakunta.

### Entiset seurakunnat

Seuraavassa luettelossa on mainittu historiallisella ajalla lakkautetut seurakunnat Siuntion kunnan nykyisellä alueella.

* Siuntion seurakunta (ruots. *Sjundeå församling*, jaettu Siuntion suomalaiseksi ja ruotsalaiseksi seurakunnaksi 2000)

Nähtävyyksiä
------------

### Keskiaikainen rakennusperintö

* Sjundbyn kartanon historia tunnetaan vuodesta 1417. 1560-luvulla Kustaa Vaasan tallimestari Jakob Henrikinpoika rakennutti paikalle harmaakivisen linnan. Sjundby on ehtinyt historiansa aikana kuulua monelle aatelissuvulle. Tunnetuin omistaja oli Sigrid Vaasa, Ruotsin kuninkaan Eerik XIV:n ja Kaarina Maununtyttären tytär, joka emännöi linnaa vuosikymmenien ajan. Lohjalta peräisin oleva Adlercreutzin suku on hallinnut tilaa viimeiset 300 vuotta lukuun ottamatta Porkkalan vuokra-aikaa.
* Suitian kartanolinna sijaitsee lähellä Siuntion kirkonkylää. Sen historia ulottuu 1400-luvulle asti.
* Siuntion keskiaikainen harmaakivikirkko on viimeisimpien tutkimuksien mukaan valmistunut vuosien 1460 ja 1489 välillä. Kirkon holveihin ja seiniin on maalattu Raamatun tapahtumia ja katolisen kirkon legendoja. 1700-luvulla maalaukset peitettiin kalkkilaastilla, mutta ne paljastettiin uudestaan 1930-luvun lopussa. Kirkko on omistettu Pyhälle Pietarille, jonka avain koristaa myös kunnan vaakunaa.

LepopirttiLepopirtti
### Muita nähtävyyksiä

* Fanjunkarsin torppa, jossa Aleksis Kivi asui ollessaan Siuntiossa. Torppa on rekonstruktio.
* Pikkalan neuvostoaikainen riemukaari
* Siuntion kotiseutumuseo
* Krejansbergetin muinaishaudat
* Lepopirtti – Miina Sillanpään perustama loma- ja kuntoutuspaikka työssään väsyneille naisille.

Tunnettuja siuntiolaisia
------------------------

Sigrid VaasaSigrid Vaasa
Aleksis KiviAleksis Kivi
Henkilöitä, jotka ovat asuneet tai asuvat, tai ovat merkittävästi vaikuttaneet Siuntiossa ovat muun muassa:

|  |  |
| --- | --- |
| * Henrik Tomas Adlercreutz, valtiopäivämies, asui Siuntiossa Sjundbyn linnassa
* Berndt Adolf Carl Gregori Aminoff, eversti, valtiopäivämies, Ritarihuoneen johtokunnan jäsen, syntyi Siuntiossa
* Berndt Jonas Aminoff, everstiluutnantti, omisti kartanon Siuntiossa
* Ernst Johan Creutz, maaherra, Turun akatemian kansleri, omisti Sjundbyn linnan
* K.-A. Fagerholm, eduskunnan puhemies, pääministeri, valtioneuvos, syntyi Siuntiossa
* Erik Fleming, valtaneuvos, asui Siuntiossa Suitian linnassa
* Klaus Fleming, valtaneuvos, Viikin vapaaherra
* Maikki Harjanne, kirjailija ja kuvittaja, asuu Siuntiossa
* Jacob Henriksson Hästesko, Suomen väliaikainen käskynhaltija, asui Siuntiossa Sjundbyn linnassa
* Helena Juntunen, oopperalaulaja, asuu Siuntiossa
* Casimir Jürgens, jääkiekkoilija, pelasi käsipalloa SIF:n junioreissa, varttui Siuntiossa
* Kaarina Maununtytär, vietti aikaa Siuntiossa Sjundbyn linnassa
* Ralf Karell, maanviljelijä ja virkamies, maanviljelysneuvos
* Pernilla Karlsson, Suomen Euroviisuedustaja, asui Siuntiossa
* Aleksis Kivi, kirjailija, asui Siuntiossa Fanjunkarsin torpassa ja Purnuksen tilalla
* Otto Mauritz Krebs, sotapäällikkö, asui Siuntiossa Sjundbyn linnassa
* kuningatar Kristiina, omisti Suitian linnan
* Gustaf Lemström, Porvoon valtiopäivien talonpoikaissäädyn valtiopäivämies
 | * Mona Leo, taiteilija, asui Siuntiossa
* Charlotta Lönnqvist, Aleksis Kiven tukija, asui Siuntiossa Fanjunkarsin torpassa
* Kaisu Rehbinder, galleristi
* Ove Rehn, liikemies ja jalkapallovaikuttaja, syntyi Siuntiossa
* Esbjörn Reuterholm, vapaaherra, valtiopäivämies, asui Siuntiossa Suitian linnassa
* Johanna Rusanen-Kartano, oopperalaulaja, asuu Siuntiossa
* Helene Schjerfbeck, taiteilija, vietti kesiä Siuntiossa Sjundbyn linnassa
* Miina Sillanpää, poliitikko, perusti Siuntion kylpylän
* Hebla Sparre, omisti Suitian linnan
* Juhani Stenvall, Aleksis Kiven veli, asui Siuntiossa Purnuksen tilalla
* Christoffer Strandberg, näyttelijä, asuu Siuntiossa
* Henrik Klasson Tott, maaherra, asui Siuntiossa Sjundbyn linnassa
* Åke Tott, sotapäällikkö, asui Siuntiossa Sjundbyn linnassa
* Sigrid Vaasa, asui Siuntiossa Sjundbyn linnassa
* Carl Henrik Wrangel, sotamarsalkka, vaikutti Siuntiossa
 |

Liikenne
--------

Siuntion rautatieasema
Siuntio sijaitsee Rantaradan varrella. Siuntion rautatieasema on ollut maaliskuusta 2016 lähtien pääkaupunkiseudun lähiliikenteen Y-junien pääteasema, jolloin lähijunaliikenne Inkoon ja Karjaan välillä lakkasi.

Siuntio liittyi HSL-kuntayhtymään vuoden 2018 alussa turvatakseen lähijunaliikenteen jatkumisen. Siuntion kunnanvaltuusto päätti asiasta 30. tammikuuta 2017.

Urheilu
-------

Sjundeå IF pelaa sekä miesten että naisten käsipallon pääsarjassa. Urheilujoukkue Siuntion Sisu, jonka lajeista merkittävimmät ovat jalkapallo ja salibandy, on kasvattajaseura, jonka tavoitteena on liikunnallisten ja terveellisten elämäntapojen tunnetuksi tekeminen ja sitä kautta kuntalaisten kokonaisvaltaisen psyykkisen ja fyysisen hyvinvoinnin edistäminen.

Siuntion kansallispuku
----------------------

Siuntion kansallispuku (ruots. Sjundeå folkdräkt) kuuluu Suomen suomenruotsalaisiin kansallispukuihin. Kansallispuku on koottu pääosin 1920–1930-luvuilla.

### Naisen puvun osat

Naisen Siuntion puvun hameen pohjaväri on sinisen harmaa, joskus jopa violettiin viittaava. Hameessa on punaisia raitoja, sekä kirkkaan sinisistä, keltaisista, punaisista ja mustista raidoista koostuva raitaryhmä. Pukuun kuuluu musta liivi, joka suljetaan edestä nyörillä.

Paidassa on puna-keltaista kirjailua kauluksessa, rannekkeissa ja nappilistassa.

Puvun esiliina voi olla silkkiä tai valkeaa pellavaa, jolloin siinä on paidan kirjailua vastaava koristelu alareunassa tai hameen väreissä olevaa villaa. Taskuissa on musta pohja, punaiset reunat ja kirjailtu kasvikuvio.

Siuntion puvun kanssa käytetään silkkihuivia tai kukkakuvioista valkeaa villahuivia. Huivi suljetaan hopeisella neulalla. Puvun sukat ovat valkoiset.

Aikuisen naisen päähine on niin kutsuttu tykkimyssy, jonka silkki voi olla väriltään punaista, sinistä, valkoista, harmaata tai mustaa.

### Miehen puvun osat

Miehen Siuntion puku koostuu sinisestä hatusta, valkoisesta paidasta, keltaisesta tai sinisestä kaulaliinasta, sekä liivistä, jossa on sinisiä, punaisia, keltaisia ja mustia raitoja. Liivissä on messinkisiä nappeja kahdessa rivissä. Puvun housut ovat tumman siniset, kuten myös takki. Pukuun kuuluu myös valkeat sukat ja mustat kengät.

Muuta
-----

*Fanjunkarsin puisto* sijaitsee noin kilometrin päässä rautatieasemasta, paikalla, jolla asuessaan Aleksis Kivi kirjoitti romaaninsa Seitsemän veljestä. Fanjunkarsin torppa, jossa Kivi asui, hävisi Porkkalan neuvostoliittolaismiehityksen aikana, mutta se jälleenrakennettiin ja vihittiin käyttöön 10. lokakuuta 2006.

Siuntion kunnan logo 2021Siuntion kunnan logo 2021
Siuntion pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla perunalaatikko, suolasilakat, kuoriperunat ja sipulilla höystetty valkokastike.

Kunnassa on kyläyhdistyksiä, jotka ylläpitävät paikallisia seurataloja ja vuokraavat niitä juhliin ja muihin tilaisuuksiin:

* Södra Sjundeå Ungdomsförening, perustettu 1915 ja seurantalo Borgvik rakennettu 1933.
* Västra Sjundeå Ungdomsförening, joka on perustettu 1933. Seurantalo Västanlid Lappersin kylässä on rakennettu 1961. Seuran toiminta ja seuratalo olivat vuonna 2013 uhattuina, mutta toiminta vilkastui ja seura taloineen säästyi.

Siuntiossa toimi itsenäinen säästöpankki Sparbanken i Sjundeå aina vuoteen 1991 asti, sekä itsenäinen osuuskauppa Sjundeå Handelslag vuoteen 1973 asti.

Siuntion kunta uudisti vuonna 2021 julkisuuskuvaansa. Tällöin kunta otti käyttöön muun muassa uuden logon ja tunnuslauseen. Tunnuslause kuuluu: Siuntio - ota rauhallisesti.

Siuntion kunta jakaa vuosittain omaa kulttuuripalkintoa. Vuonna 2021 palkittiin siuntiolainen kirjailija Maikki Harjanne.

Katso myös
----------

* Luettelo Siuntion julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

Lähteet
-------

* Anu Koskivirta: *Siuntio – Avainkunta kautta aikojen*, s. 13. Siuntion kunta, 2010.

### Viitteet

1. 1 2  Pinta-alat kunnittain (Excel) 1.1.2022  1.1.2022. Maanmittauslaitos. Viitattu 29.1.2022.
2. 1 2  Väkiluku kasvoi eniten Uudellamaalla vuonna 2023  31.12.2023. Tilastokeskus. Viitattu 26.1.2024.
3. ↑  Väestö iän (1-v.) ja sukupuolen mukaan alueittain, 1972–2020  31.12.2020. Tilastokeskus. Viitattu 13.5.2021.
4. 1 2  Väestörakenne  26.5.2022. Tilastokeskus. Viitattu 12.9.2023.
5. ↑  Kuntien ja seurakuntien tuloveroprosentit vuonna 2024  22.11.2023. Verohallinto. Viitattu 23.1.2024.
6. 1 2  Kuntavaalit 2021, Siuntio Oikeusministeriö. Viitattu 26.11.2021.
7. 1 2  **Määritä nimeke!** *Siuntion kunta*. Viitattu 20.3.2024.
8. 1 2  Meren rannalla metropolialueen äärellä *Visit South Coast Finland*.  Arkistoitu 26.1.2018. Viitattu 25.1.2018.
9. ↑  Pro Kahvimaa *Pro Kahvimaa*. Viitattu 18.1.2024.
10. ↑  Natura 2000 -alueet - Uusimaa (ja linkitetyt sivut) *Ympäristö*. Viitattu 25.2.2018.
11. ↑  Störsvik *metsonpolku.fi*.  11.2.2016.  Arkistoitu 25.2.2020. Viitattu 25.2.2020.
12. ↑  Siuntio *Järviwiki*. Syke. Viitattu 19.2.2020.
13. ↑  Siuntion järvet *Järviwiki*. Viitattu 3.10.2021.
14. 1 2  Svenska ortnamn i Finland – Institutet för de inhemska språken *kaino.kotus.fi*. Viitattu 24.11.2020.
15. ↑  Taajama-aste alueittain 31.12.2018  7.12.2019. Tilastokeskus. Viitattu 7.12.2019. [vanhentunut linkki]
16. ↑  Taajama- ja haja-asutusalueväestö iän ja sukupuolen mukaan kunnittain 31.12.2018  7.12.2019. Tilastokeskus.  Arkistoitu 23.11.2019. Viitattu 7.12.2019.
17. 1 2  Saulo Kepsu: *Uuteen maahan - Helsingin ja Vantaan vanha asutus ja nimistö*, s. 38–39. Suomalaisen kirjallisuuden seura, 2005.
18. 1 2  Koskivirta 2010, s. 13
19. ↑  Martti Favorin: *Siuntion historia*, s. 41. Siuntion kunta, 1986.
20. ↑  Koskivirta 2010, s. 20
21. 1 2  Hiekkanen, Markus: *Suomen keskiajan kivikirkot*, s. 477. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2007. ISBN 978-951-746-861-9.
22. ↑  Koskivirta 2010, s. 122
23. 1 2  Koskivirta 2010, s. 124
24. ↑  Koskivirta 2010, s. 141
25. ↑  Siuntio ja Nummi-Pusula päättivät liittyä Lohjaan (Arkistoitu – Internet Archive) Helsingin Sanomat 9.11.2011
26. ↑  Uusi Lohja syntyy ilman Siuntiota (Arkistoitu – Internet Archive) Länsi-Uusimaa 24.5.2012, viitattu 30.6.2012
27. ↑  Väestö kielen mukaan sekä ulkomaan kansalaisten määrä ja maa-pinta-ala alueittain 1980 - 2016  29.3.2017. Tilastokeskus.  Arkistoitu 17.6.2018. Viitattu 26.1.2018.
28. ↑  Koskivirta 2010, s. 152
29. 1 2  Yhteystiedot - Suomen evankelis-luterilainen kirkko evl.fi.  Arkistoitu 23.8.2018. Viitattu 23.8.2018.
30. ↑  Helsingin ortodoksinen seurakunta
31. 1 2  Författaren och illustratören Maikki Harjanne får Sjundeås kulturpris *svenska.yle.fi*. Viitattu 4.9.2021. (ruotsiksi)
32. ↑  Pyhän Pietarin kirkko *Siuntion suomalainen seurakunta*. Viitattu 24.11.2020.
33. ↑  5 Mona Leon nukketeatterin vaiheet *penan.net*.  14.2.2018.  Arkistoitu 24.11.2020. Viitattu 24.11.2020.
34. ↑  Kangosjärvi, Jaakko: Tuhansien julkkisten maa.  *Helsingin Sanomat*, 5.7.2008. Artikkelin maksullinen verkkoversio. Viitattu 12.3.2024.
35. ↑  Helene Schjerfbeck - Sjundby *sjundby.fi*.  Arkistoitu 27.9.2021. Viitattu 24.11.2020. (ruotsiksi)
36. ↑  Säätiö *Miina Sillanpään Säätiö*. Viitattu 24.11.2020.
37. ↑  Purnus *www.siuntio.fi*.  Arkistoitu 16.10.2022. Viitattu 24.11.2020.
38. ↑   (Arkistoitu – Internet Archive)
39. ↑  Siuntio päätti HSL:ään liittymisestäArkistoitu kopio *HSL*.  30.1.2017.  Arkistoitu 12.9.2017. Viitattu 31.1.2017.
40. ↑  Sjundeå IF *sif.fi*. Viitattu 8.1.2021.
41. ↑  Siuntion Sisu – Liiku hyvässä seurassa *siuntionsisu.fi*. Viitattu 8.1.2021.
42. 1 2  Siuntio / Sjundeå *Kansallispuvussa*.  1.12.2017. Viitattu 8.1.2021.
43. ↑  Folkdräkter - Föreningen Brage *brage.fi*. Viitattu 8.1.2021.
44. ↑  Kolmonen, Jaakko: *Kotomaamme ruoka-aitta: Suomen, Karjalan ja Petsamon pitäjäruoat*, s. 63. Helsinki: Patakolmonen Ky, 1988.
45. ↑  Om oss / Meistä *Borgvik*. Viitattu 10.8.2021. (ruotsiksi, suomeksi)
46. ↑  Västanlid *vastanlid.fi*. Viitattu 10.8.2021.
47. ↑  Västra Sjundeå UF - Nylands Svenska Ungdomsförbund *nsu.fi*.  Arkistoitu 10.6.2021. Viitattu 10.8.2021.
48. ↑  Oviss framtid för Västra Sjundeå ungdomsförening *svenska.yle.fi*. Viitattu 10.8.2021. (ruotsiksi)
49. ↑  Nya krafter tar över i Västanlid *svenska.yle.fi*. Viitattu 10.8.2021.
50. ↑  Erika Parvikoski: Siuntion brändi uudistui *www.siuntio.fi*.  Arkistoitu 26.4.2021. Viitattu 26.4.2021.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Siuntio** Wikimedia Commonsissa

* Siuntion kunnan kotisivut
* Tilastokeskus – Siuntion avainluvut
* Yle Arkivet: Ruotsinkielistä materiaalia Siuntiosta

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Helsingin seutu |
| --- |
|  |
| Pääkaupunkiseutu | 
* Espoo
* Helsinki
* Kauniainen
* Vantaa

 |  |
|  |
| Helsingin seutu | Pääkaupunkiseudun kuntien lisäksi:
* Hyvinkää
* Järvenpää
* Kerava
* Kirkkonummi
* Mäntsälä
* Nurmijärvi
* Pornainen
* Sipoo
* Tuusula
* Vihti

 |
|  |
| Helsingin seutukunta | Helsingin seudun kuntien lisäksi:
* Karkkila
* Lohja
* Siuntio

 |

 |

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Uudenmaan maakunnan kunnat |
| --- |
|  |
| Nykyiset kunnat | 
* Askola
* Espoo
* Hanko
* Helsinki
* Hyvinkää
* Inkoo
* Järvenpää
* Karkkila
* Kauniainen
* Kerava
* Kirkkonummi
* Lapinjärvi
* Lohja
* Loviisa
* Myrskylä
* Mäntsälä
* Nurmijärvi
* Pornainen
* Porvoo
* Pukkila
* Raasepori
* Sipoo
* Siuntio
* Tuusula
* Vantaa
* Vihti

 |
|  |
| Entiset kunnat | 
* Bromarv
* Degerby
* Haagan kauppala
* Huopalahti
* Hyvinkään maalaiskunta
* Karjaa
* Karjaan maalaiskunta
* Karjalohja
* Kulosaari
* Liljendal
* Lohjan kunta
* Nummi
* Nummi-Pusula
* Oulunkylä
* Pernaja
* Pohja
* Porvoon maalaiskunta
* Pusula
* Pyhäjärvi Ul
* Ruotsinpyhtää
* Sammatti
* Snappertuna
* Tammisaaren maalaiskunta
* Tammisaari
* Tenhola

 |

 |

Suomen Neuvostoliitolle 1940-luvulla luovuttamat alueet

| **Kokonaan luovutetut kunnat** |
| --- |
| kaupungit | Käkisalmi | Sortavala | Viipuri |
| kauppalat | Koivisto | Lahdenpohja |
| maalaiskunnat | Antrea | Harlu | Heinjoki | Hiitola | Impilahti | Jaakkima | Johannes | Kanneljärvi | Kaukola | Kirvu | Kivennapa | Koiviston maalaiskunta | Kuolemajärvi | Kurkijoki | Käkisalmen maalaiskunta | Lavansaari | Lumivaara | Metsäpirtti | Muolaa | Petsamo | Pyhäjärvi Vpl | Rautu | Ruskeala | Räisälä | Sakkola | Salmi | Seiskari | Soanlahti | Sortavalan maalaiskunta | Suistamo | Suojärvi | Suursaari | Terijoki | Tytärsaari | Uusikirkko | Valkjärvi | Viipurin maalaiskunta | Vuoksela | Vuoksenranta | Äyräpää |
| **Osin luovutetut kunnat** |
| sodan jälkeen muihin kuntiin yhdistetyt | Jääski | Korpiselkä | Pälkjärvi | Säkkijärvi | Vahviala |
| toimintaansa vuoden 1948 jälkeen jatkaneet | Ilomantsi | Inari | Kitee | Kuusamo | Lappee | Nuijamaa | Parikkala | Rautjärvi | Ruokolahti | Saari | Salla | Simpele | Tohmajärvi | Vehkalahti | Virolahti | Uukuniemi | Värtsilä | Ylämaa |
| **Vuokra-alueeseen sisältyneet kunnat** |
| kokonaan | Hanko |
| osin | Bromarv | Degerby | Espoo | Inkoo | Kirkkonummi | Siuntio |
| **Yksittäisiä mainittavia paikkoja luovutetuilla alueilla** |
|   | Elisenvaara | Enso | Ihantala | Ilmee | Kolosjoki | Konevitsa | Kyyrölä | Liinahamari | Pitkäranta | Pölläkkälä | Uuras | Valamo |



|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Saksa
* Suomi (KANTO)
* Yhdysvallat

 |
|  |
| Maantieteelliset | 
* MusicBrainz area

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Yle
* Uppslagsverket Finland

 |

 |