recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Pahkamäen koulun liikuntasali.
**Pahkamäen koulu** on Liedon asemanseudulla Nautelankosken läheisyydessä toimiva 1.–6. luokkien alakoulu. Koulussa työskentelee kahdeksan opettajaa, kolme koulunkäynninohjaajaa, koulupsykologi, kuraattori ja terveydenhoitaja. Oppilaita on noin 150. Kouluun kuuluu kolme eri rakennusta, joista uusin on kuvassa oleva vuonna 1991 valmistunut liikuntasali.*lähde?* Vuonna 2022 koulun yhteyteen rakennetaan väliaikaiset parakkitilat esiopetukselle.

Pahkamäen koulun urheilukenttä nimettiin vuonna 2019 *Kaapon kentäksi* koulussa ala-astetta käyneen jääkiekkoilija Kaapo Kakon kunniaksi.

Lähteet
-------

1. ↑  Pahkamäen koulu Liedon kunta. Viitattu 6.7.2022.
2. ↑  Hyytiäinen, Julia: Vanha pankki ei sovellu esiopetustilaksi, tilalle tulossa parakki  10.6.2021. Turun Tienoo. Viitattu 6.7.2022.
3. ↑  Lankinen, Jonna: Video: Liedon kunta nimesi Pahkamäen koulun kentän Kaapon kentäksi  6.6.2019. Turun Sanomat. Viitattu 6.7.2022.

Aiheesta muualla
----------------

* Pahkamäen koulun kotisivut
**Paholaisen meri** (myös Aaveiden meri tai Lohikäärmeen kolmio) on populaarikirjallisuudessa Japanin kaakkoispuolella oleva merialue, jossa sanotaan katoavan normaalia useammin laivoja ja lentokoneita.

Paholaisen meri on kolmio, joka rajoittuu lännessä Ogasawarasaariin, idässä Minami-Torishimaan ja etelässä Mariaaneihin. Siellä sanotaan häviävän normaalia enemmän laivoja ja lentokoneita ja esiintyvän häiröitä kompasseissa ja sähkölaitteissia, outoja kuoppia ja mäkiä meren pinnassa, sekä valkoista vettä. Katoamisia on väitetty sattuvan paljon nimenomaan Iwo Jiman ja Minami-Torishima välillä ja Izusaarilla Miyake-jiman ympärillä.

Alueella on syvä Japanin hauta ja runsasta maanjäristysaktiivisuutta. Alueen läpi sanotaan kulkevan niin sanotun agonisen linjan, jossa kompassisuunta ja maantieteellinen ilmansuunta ovat samoja, eli kompassin eranto on nolla. Paholaisen merellä eranto on kuitenkin todellisuudessa 6 astetta.

Katso myös
----------

* Bermudan kolmio
* Katalat pyörteet

Lähteet
-------

* Berlitz, Charles: *Arvoitus syvenee*. Suomentanut Salo, Juhani. Helsinki: Otava, 1979. ISBN 951-1-05374-4.

### Viitteet

1. ↑  Berlitz s. 68.
2. 1 2  Berlitz, s. 69.
**Paholaisen sanat**, tahitiksi ***Parau na te Varua ino*** on Paul Gauguinin öljymaalaus vuodelta 1892. 

Saapuessaan Tahitille 1891 Gauguin alkoi maalata saaren maisemia Bretagnen kautensa väreillä, joissa oli siellä täällä juovia van Goghin tyylin keltaista. Tässä ympäristössä syntyivät tahtitilaisnaisten veistokselliset hahmot.

Maalauksessa on merkkejä aikaisempina vuosina omaksutuista vaikutteista. Sen alaosassa huojuvat viivat ja kirkkaat värit muistuttavat japanilaisia puupiirroksia. Puun runko muistuttaa painajaismaista eläintä, ja oikeassa yläkulmassa lipuva ihmisen naamio muistuttaa Gauguinin yhteydestä symbolismiin.

Tässä oudossa maisemassa seisoo mielivaltaisen itsevarmasti sijoitettuna tahitilainen nainen puumaisen jäykkänä, suojellen alastomuuttaan painamalla rypistynyttä valkoista vaatetta vartalonsa alaosaa vasten. Kyseessä on takautuma antiikin Rooman teemasta siveä Venus. Toinen nainen kyyristyy ja pyörittää silmiään kauhuissaan. Taidemaalari luo myytin kiinnittämällä huomion mielikuvitukseensa ja tuomalla yhteen kaikki kulttuurinsa jäänteet.

Polynesialainen Eeva
--------------------

Matkustaessaan Polynesiaan Gauguin otti mukaansa kokoelman valokuvia renessanssimaalauksista, Parthenonista ja Borobudurin buddhalaisesta temppelistä. Hän liitti näitä kuvia usein tahitilaismaalauksiinsa.

Tässä polyneesialaisessa Eevassa hän visioi kanavan, jonka kautta henkinen maailma liittyy arkipäivään. Hän esitti luultavasti hyvän ja pahan tiedon elämästä ja ihmisen moraalisuudesta, jotka olivat osa Gauguinin pitkäaikaista kiinnostusta elämään ja kuolemaan. Maalauksen yläosassa oikealla olevassa punaisessa ja vihreässä kasvossa Gauguin liittää itsensä mukaan tapahtumaan kuvauksella, joka on tehty luonnosmaisesti. Tätä embleemiä hän käytti myös omakuvissaan.

Gauguinin naiskäsitys
---------------------

Ottaessaan taiteilija-turistin roolin Gauguin muutti tarkastelutapaansa naisiin. Hänen matkansa yhä etäisempiin paikkoihin tarjosivat sellaisia ympäristöjä, joissa hän saattoi kuvitella esimodernia elämää. Niissä hän esitti naiset ajattomina hahmoina, pikemminkin kuin erityisinä kohteina, heidän tarinansa olivat peräisin paikallisista kansantarinoista, Raamatusta ja antiikin klassisesta mytologiasta. 

Kuitenkin Gauguin vastusti monia allegorisen representaation perinteitä, tarjoten symbolisen naishahmon täydellistämisen ja idealisoimisen sijaan usein kömpelöitä tai groteskeja elementtejä. Gauguinin kiinnostusta kulttuurin arkkityyppeihin vastasi hänen kiintymyksensä romanttiseen myyttiin "Ikuisesta feminiinistä", johon monet ajan symbolistiset taiteilijat ja kirjailijat turvautuivat, jossa nainen oli vaistomainen tai henkinen olento, olipa hän häijy huokuttelija tai pyhä neitsyt.

Lähteet
-------

1. 1 2  Souren Melkian: Gauguin, Obsessive Chameleon *The New York Times*.  1.10.2010. Viitattu 3.10.2010. (englanniksi)
2. 1 2  Parau na te Varua ino *The Collection*. National Gallery of Art.  Arkistoitu 8.11.2010. Viitattu 3.10.2010. (englanniksi)
3. ↑  The Eternal Feminine *Gauguin*. Tate Modern.  Arkistoitu 7.10.2010. Viitattu 3.10.2010. (englanniksi)
**Minardi M187** oli Giacomo Calirin suunnittelema Formula 1 -auto, jolla Minardi-talli kilpaili kaudella 1987. Voimanlähteenä autossa oli Motori Modernin 1.5 litrainen kuusisylinterinen turbomoottori. Autoa ajoivat kilpailuissa espanjalainen Adrián Campos ja italialainen Alessandro Nannini.

Kausi alkoi heikosti. Heti ensimmäisessä kilpailussa, Brasilian GP:n, tuloksena oli Nanninin keskeytys ja Camposin hylkäys. Monacon GP:n Campos ei osallistunut ollenkaan. Kun lähstyttiin kauden puoliväliä, saatiin auto ajettua maaliin asti. Ensimmäisen kerran näin tapahtui Unkarin GP:ssä, jossa Nannini oli yhdestoista. Italian GP:ssä hän saavutti sijan 16 ja Portugalin GP:ssä hän ylsi sijalle 11. Hän tosin oli Italiassa viimeinen ja Portugalissa häneltä loppui polttoaine pari kierrosta ennen maalia.

Espanjan GP:ssä Campos onnistui lopulta ajamaan autonsa maaliin asti, vaikkakin jäikin neljä kierrosta voittaneelle Nigel Mansellille. Tämä jäi hänen koko kauden ainoaksi kilpailukseen, jossa hän pääsi maaliin. Nannini sen sijaan sai kolme kertaa lopputuloksissa sijoituksen. Kauden kolmessa viimeisessä kilpailussa molemmat kuljettajat jälleen keskeyttivät.

Talli ei yltänyt kauden aikana kertaakaan MM-pisteille, joten se ei saanut sijoitusta valmistajien MM-sarjassa.

Teknisiä tietoja
----------------

* Moottori: Motori Moderni 615-90 V6T, 1 499 cc (1,5 l), 11 500 rpm, 800 hv
* Renkaat: Goodyear
* Polttoaine: Agip
* Polttoainetankin tilavuus: 195 l

Formula 1 -tulokset
-------------------

**Lihavointi** tarkoittaa paalupaikkaa ja *kursivointi* kilpailun nopeinta kierrosta.

| Vuosi | Talli | MoottoriRenkaat | Kuljettajat | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | Pisteet | Sijoitus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1987 | Minardi | Motori Moderni V6T**G** |  | BRA | SMR | BEL | MON | USE | FRA | GBR | GER | HUN | AUT | ITA | POR | ESP | MEX | JPN | AUS | 0 | - |
| Espanja Adrián Campos | DSQ | Kesk. | Kesk. | DNS | Kesk. | Kesk. | Kesk. | Kesk. | Kesk. | Kesk. | Kesk. | Kesk. | 14 | Kesk. | Kesk. | Kesk. |
| Italia Alessandro Nannini | Kesk. | Kesk. | Kesk. | Kesk. | Kesk. | Kesk. | Kesk. | Kesk. | 11 | Kesk. | 16 | 11 | Kesk. | Kesk. | Kesk. | Kesk. |

|  |  |
| --- | --- |
| Italia Minardi |  |
| **Formula 1 -autot:** M185 | M185B | M186 | M187 | M188 | M188B | M189 | M190 | M191 | M192 | M193 | M193B | M194 | M195 | M195B | M197 | M198 | M01 | M02 | PS01 | PS02 | PS03 | PS04B | PS05 |

Autot, jotka kilpailivat Formula 1 -kaudella 1987

* McLaren MP4/3
* Tyrrell DG016
* Williams FW11B
* Brabham BT56
* Zakspeed 871
* Lotus 99T
* AGS JH271
* March 871
* Arrows A10
* Benetton B187
* Osella FA1G
* Minardi M187
* Ligier JS29
* Ferrari F1/87
* Lola 187
* Coloni FC187
**Rautjärvi** on rantaviivaltaan mutkitteleva, niemien jakama järvi Savitaipaleen lounaisosassa Etelä-Karjalassa. Sen pinta-ala on 4,3 neliökilometriä. Etäisyys Lappeenrannasta on 47 kilometriä länsiluoteeseen.

Maantiede
---------

Rautjärven suurin ulottuvuus lännestä itään on 4,9 kilometriä. Järvi koostuu suurelta osin lahdista. Sen eteläosan muodostaa laaja Salolahti, keskinen ja pohjoinen järvenosa jakautuu Soukkalahteen, Piolahteen, Aitalahteen ja useisiin pienempiin lahtiin. Laajin niemimaa on eteläisen rannan Sopenniemi, josta haarautuu koilliseen Tihvoniemi. Rautjärven pohja kumpuilee. Noin viidesosa järvestä on korkeintaan kaksi metriä syvä ja runsas neljäsosa yli kymmenen metriä syvä. Syvin kohta, 23 metriä, sijaitsee järven itäosassa.

Rautjärven saariluku on 12. Saarten yhteispinta-ala on noin 17 hehtaaria. Laajin saarin on järven länsiosassa sijaitseva noin seitsenhehtaarinen Isosaari, jonka itäpuolella sijaitsee Pilkkasaari ja Korpisaari. Järven keskivaiheilla sijaitsee Palosaaret, joista itäisempi on mökitetty. Salolahden laajin saari on Myyräsaari, joka on niin ikään mökitetty.

Rautjärven eteläkolkkaan virtaa Salo-oja etelästä Salajärveltä (99,7 metriä mpy). Rautjärven ympäristön pieniltä järviltä virtaa laskuojia, järvien korkeustaso on alle sata metriä merenpinnasta lukuun ottamatta luoteessa sijaitsevaa Ahonalaislampea (106,6 metriä mpy). Rautjärvi kääntyy alavirtaan koillisrannalla, jos virtaa Välijoki Rautlampeen, jonka korkeustaso on vain 0,2 metriä Rautjärveä alempi. Rautlampi laskee Rautakoskea pohjoiseen Sopes-järveen (86,9 metriä mpy).

Rautjärven rannat ovat pääosin metsämaata, peltoalueita on siellä täällä. Järvi sijaitsee maakuntansa läntisessä kolkassa. Etelä-Savon maakuntaraja kulkee sen pohjoispuolitse ja Kymenlaakson raja länsipuolitse.

Rautjärven vesitilavuus on 28 954 000 kuutiometriä eli noin 29 kuutiohehtometriä.

Rautjärvi (04.146.1.021) kuuluu Virmajoen valuma-alueeseen (04.146), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen päävesistössä (04). Toinen jakovaihe on Kuolimon valuma-alue (04.14) ja ensimmäinen Suur-Saimaan alue (04.1). Virmajoen valuma-alueeseen kuuluu 86 vähintään hehtaarin laajuista vakavettä, joista laajimmat ovat Virmajärvi, Rautjärvi, Vanosenjärvi, Vieruvanjärvi ja Kaukheimonen.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5 6  Rautjärvi, vakavesi, Savitaipale
2. 1 2 3 4 5  Ympäristö.fi : Ympäristötiedon hallintajärjestelmä Hertta Ympäristötiedon hallintajärjestelmä Hertta. Viitattu 5.3.2022.
3. 1 2 3  Rautjärvi Järviwikissä. Viitattu 5.3.2022.
4. ↑  Virmajoen valuma-alue (04.146) Järviwikissä. Viitattu 5.3.2022.
**Ravansaaren rukoushuone** oli luterilainen rukoushuone Viipurin kaupungin ulkosatama-alueeseen kuuluneella Ravansaarella.

Rakentaminen ja suunnittelu
---------------------------

Ravansaarelaiset perustivat *Ravansaaren Rukoushuoneyhdistyksen* vuonna 1906, ja rukoushuonetta alettiin rakentaa vuonna 1908. Rakennuksen piirustukset laati rakennusmestari A. E. Ollikainen. Samoihin aikoihin suunniteltiin myös kirkon rakentamista ja oman seurakunnan perustamista, mutta nämä suunnitelmat eivät toteutuneet. Suunnitelmia yritettiin toteuttaa vielä myöhemminkin 1920- ja 1930-luvuilla, mutta huonoin tuloksin.

Ulkoasu
-------

Rukoushuone rakennettiin hirrestä, ja ulkoseinät vuorattiin laudoituksella vasta 1928. Rakennuksessa oli satulakatto, jonka päädyissä oli pienet ristit. Pääsisäänkäynti sijaitsi toisessa päädyssä, ja sen molemmin puolin oli matala ikkuna. Lisäksi sisäänkäynnin yläpuolella oli kolme ikkunaa, joiden yläosat olivat kolmiomaiset. Rakennuksen pitkillä sivuilla oli neljä korkeaa ikkunaa, joiden yläosat olivat myös kolmiomaiset. Lisäksi ikkunoiden yläruudut olivat värilliset.

Sisätilat
---------

Rukoushuoneessa oli varsinaisen kirkkosalin lisäksi sakaristo ja eteinen. Alttarin yläpuolella oli aluksi vain risti, mutta vuonna 1926 rukoushuoneeseen saatiin taiteilija Väinö Kamppurin maalaama alttaritaulu. Alttaria vastapäätä pääsisäänkäynnin yläpuolella oli pieni lehteri, jossa ei kuitenkaan ollut urkuja.

Korjaustyöt
-----------

Ravansaaren rukoushuoneella sattui tulipalo vuonna 1931, ja varsinkin sisätilat kärsivät vaurioita. Tämän jälkeen rukoushuonetta korjattiin vähän laajemminkin. Uuden sisustuksen suunnitteli arkkitehti Jalmari Lankinen. Tuolloin hankittiin uudet penkit ja saarnastuoli. Lisäksi kamiinat korvattiin uuneilla ja sisämaalaus uusittiin.

Muuta
-----

Ravansaaren alue liitettiin Viipurin maalaiskunnasta Viipurin kaupunkiin 1932, mutta siitä ei aiheutunut muutoksia Ravansaaren rukoushuoneen omistusoloissa, sillä rukoushuoneen omisti rukoushuoneyhdistys. Korjaustöitä varten otettiin pankkilaina, joka maksettiin takaisin jatkosodan aikana, jolloin Ravansaarelle ei päästy palaamaan. Ravansaaren rukoushuoneyhdistyksen saamat korvausrahat lahjoitettiin Karjalatalon kappelin rakentamiseen.

Lähteet
-------

* Koponen Paavo, Karjalan kirkkokummut. Tammi, Sulkava 1999. ISBN 951-31-1431-7
* Karjalan luterilaiset kirkot ja seurakuntien pyhät esineet, toimittanut Soile Rinno ja Minna Laukkanen. Etelä-Karjalan taidemuseon julkaisuja 18:1a, Jyväskylä 1997. ISBN 951-785-012-3
**Tauroggenin sopimus** oli 30. joulukuuta 1812 allekirjoitettu Preussin ja Venäjän armeijoiden välinen sopimus, jolla Napoleonin Venäjän-sotaretkeen osallistuneet preussilaiset joukot irtautuivat yhteistyöstä Ranskan kanssa ja ne julistettiin puolueettomiksi. Sopimuksen solmi preussilaisten joukkojen komentajana toiminut kenraali Ludwig von Yorck kuninkaansa Fredrik Vilhelm III:n tietämättä, sillä hän halusi irrottaa armeijansa pakotetusta yhteistyöstä Napoleonin joukkojen kanssa. Yorck tapasi Liettuan Tauroggenissa venäläisen kenraali Ivan von Diebitschin, jota avusti Venäjälle siirtynyt preussilainen upseeri Karl von Clausewitz. Tauroggenin sopimuksen mukaan Napoleonin Grande Arméen rinnalla taistelleet preussilaiset joukot katsottiin puolueettomiksi, ja niillä oli oikeus päästä vapaasti poistumaan Venäjältä myös siinä tapauksessa, että Preussin kuningas tai Venäjän tsaari Aleksanteri I eivät vahvistaisi sopimusta.

Tieto Tauroggenin sopimuksesta käynnisti Saksan alueella Napoleonin vastaisen kapinaliikkeen, ja vapaaehtoisia alkoi virrata Preussin armeijaan päästääkseen taistelemaan ranskalaisia vastaan. Aluksi epäröityään kuningas Fredrik Vilhelm asettui lopulta johtamaan saksalaisten kansallista vastarintaa. Hän allekirjoitti 28. helmikuuta 1813 Kaliszin sopimuksena tunnetun liittosopimuksen Venäjän kanssa ja julisti 27. maaliskuuta sodan Ranskalle.

Lähteet
-------

1. 1 2  *Ihmiskunnan kronikka 1739–1860*, s. 686. Gummerus 1988.
**Rautjärven asemanseutu** (aiemmin Korjola) on Rautjärven kunnan eteläosassa sijaitseva, Rautjärven rautatieaseman ympärille syntynyt runsaan 200 asukkaan taajama. Vuoden 2018 lopussa asukkaita oli yhteensä 213. Taajaman vaikutusalueella lähikylissä asuu noin 800 asukasta.

Asemanseudulta on matkaa Rautjärven kuntakeskukseen Simpeleelle 21 km ja Imatran Vuoksenniskalle 18 km.

Taajamassa toimi aiemmin vuonna 1995 perustettu Aseman koulu (luokka-asteiden 1–6 alakoulu). Sittemmin asemanseudulle on jäänyt vain Otsolassa (Urheilijankatu 9) annettava luokka-asteiden 0–2 alkuopetus; samassa kiinteistössä toimii päiväkoti Karhunpesä. Asemanseudulla toimii myös Rautjärven kunnankirjaston lähikirjasto Asemankirjasto. Asemanseudun palveluihin lukeutuvat lisäksi muun muassa päivittäistavarakauppa M Aseman Puoti ja Pub Kahvila Aseman Kello.

Lähteet
-------

1. 1 2  Taajamat väkiluvun ja väestöntiheyden mukaan 31.12.2018 (valitaan väkiluku 31.12. (2018) ja taajamaksi Rautjärven Asemanseutu) *Tilastokeskuksen PxWeb-tietokannat*. Tilastokeskus.  Arkistoitu 19.10.2021. Viitattu 31.7.2020.
2. ↑  Opetus ja varhaiskasvatus rautjarvi.fi. Viitattu 31.7.2020.
3. ↑  Kirjasto - Aukioloajat ja yhteystiedot rautjarvi.fi. Viitattu 31.7.2020.
Malli ihmisen laktoyyliglutationilyaasista sitoutuneena inhibiittorina toimivaan bentsyyliglutationiin.
**Laktoyyliglutationilyaasi** eli **glyoksalaasi I** on useissa eliöissä esiintyvä entsyymi, joka osallistuu myrkyllisten ketoaldehydien detoksifointiin. Entsyymi isomeroi ketoaldehydien ja glutationin muodostaman hemitioasetaalin S-2-hydroksyyliasyyliglutationijohdannaiseksi. Laktoyyliglutationilyaasin EC-numero on EC 4.4.1.5.

Toiminta
--------

Laktoyyliglutationilyaasin substraatteja ovat muun muassa glyoksaali, metyyliglyoksaali, fenyyliglyoksaali, hydroksipyruvaldehydi ja 4,5-dioksovaleriaanahappo. Nämä muodostavat ilman entsyymikatalyysiä glutationin kanssa hemitioasetaalin, jonka entsyymi isomeroi. Entsyymiä esiintyy erityisesti mitokondrioissa niin eläimissä, kasveissa, sienissä kuin baktteereissakin. Eläinten, kasvien ja mikrobien entsyymi on kahdesta samanlaisesta yksiköstä koostuva dimeeri ja sienten laktoyyliglutationilyaasit ovat monomeereja. Ihmisen laktoyyliglutationilyaasin molekyylimassa on 46 kDa. Entsyymi vaatii toimiakseen koentsyymikseen sinkki-ionin, mutta myös eräät muut kahdenarvoiset ionit kuten koboltti- ja nikkeli-ionit voivat toimia koentsyymeinä, mutta tällöin entsyymin aktiivisuus on alhaisempi.

Laktoyyliglutationilyaasi on tärkeä tavanomaisten biokemiallisten reaktioiden sivutuotteina muodostuvien erittäin reaktiivisten glyoksaalin ja metyyliglyoksaalin myrkyllisyyden vähentämisessä. Metyyliglyoksaalilla ja glyoksaalilla voi olla osuutta diabeteksen ja neurodegeratiivisten sairauksien kuten Alzheimerin taudin kehittymiseen. Eräitä glutationin johdannaisia, jotka toimivat laktoyyliglutationilyaasin inhibiittoreina on tutkittu antibiootteina ja syöpälääkkeinä.

Lähteet
-------

1. 1 2  EC 4.4.1.5 - lactoylglutathione lyase Brenda. Viitattu 4.4.2015. (englanniksi)
2. 1 2  Peter J. O'Brien, William Robert Bruce: *Endogenous Toxins*, s. 195, 561-562. John Wiley & Sons, 2009. ISBN 978-3-527-32363-0. Kirja Googlen teoshaussa (viitattu 4.4.2015). (englanniksi)
3. 1 2 3  Miao-Kun Sun: *Research Progress in Alzheimer's Disease and Dementia*, s. 191-196. Nova Publishers, 2007. ISBN 978-1594549496. Kirja Googlen teoshaussa (viitattu 4.4.2015). (englanniksi)
Malli laktoperoksidaasin rakenteesta
**Laktoperoksidaasi** on entsyymi, joka hapettaa useita inorgaanisia ja orgaanisia substraatteja vetyperoksidin avulla. Sitä esiintyy useiden nisäkkäiden maidossa, syljessä ja kyynelissä, joissa se toimii antibakteerisena aineena.

Rakenne ja toiminta
-------------------

Laktoperoksidaasi on molekyylimassaltaan 78 kDa oleva entsyymi ja on glykoproteiini. Yhdiste vaatii toimiakseen koentsyymikseen hemiryhmän ja kalsiumioneja. Laktoperoksidaasi on emäksinen entsyymi ja sen isoelektrinen piste on 9–10. Lehmän maidossa laktoperoksidaasin pitoisuus on 30 mg/l. Laktoperoksidaasi on aktiivinen erityisesti gramnegatiivisia bakteereja vastaan. Sen antibakteeriset ominaisuudet perustuvat sen kykyyn hapettaa tiosyanaatti-ioneja hypotiosyanaateiksi, bromideja hypobromiiteiksi ja jodideja hypojodiiteiksi. Hapettimena entsyymi käyttää vetyperoksidia, joka pelkistyy vedeksi. Nämä hapettumistuotteet ovat hyvin reaktiivisia ja aiheuttavat soluseinän rikkoutumisen. Tämä estää bakteerien kasvun tai tappaa ne. Laktoperoksidaasilla on tärkeä rooli maidon säilymisessä. Entsyymi hapettaa myös useita orgaanisia yhdisteitä esimerkiksi fenoleja. Entsyymi denaturoituu kuumennettaessa yli 70 °C:n lämpötilaan, mutta sietää hyvin happamia olosuhteita ja proteolysoivien entsyymien vaikutusta.

Laktoperoksidaasi voidaan erottaa maidosta käyttämällä kationisia eli positiivisesti varautuneita ioninvaihtohartseja. Entsyymiä voidaan lisätä suuvesiin ja hammastahnoihin bakteereja tappavaksi aineeksi sekä piilolinssien puhdistusnesteisiin.

Lähteet
-------

1. ↑  Rolf Jost: *Milk and Dairy Products, Ullmann's Encyclopedia of Industrial Chemistry*, John Wiley & Sons, New York, 2007. Viitattu 11.4.2016
2. ↑  Charlotte Horsmans Poulsen, Karsten M. Kragh, Jens Frisbak Sorensen, Catherine Grassin, Marga Herweijer, Jan Wilms, André de Roos & Jorn Borch Soe: *Enzymes, 3. Food Application, Ullmann's Encyclopedia of Industrial Chemistry*, John Wiley & Sons, New York, 2008. Viitattu 11.4.2016
3. ↑  Nicholas J. Russell,Grahame W. Gould: *Food Preservatives*, s. 276. Springer, 2012. ISBN 978-0-306-47736-2. Kirja Googlen teoshaussa (viitattu 11.4.2016). (englanniksi)
4. ↑  Young W. Park: *Bioactive Components in Milk and Dairy Products*, s. 169. John Wiley & Sons, 2009. ISBN 978-0-8138-1949-5. Kirja Googlen teoshaussa (viitattu 11.4.2016). (englanniksi)
5. ↑  Young W. Park,George F. W. Haenlein: *Handbook of Milk of Non-Bovine Mammals*, s. 322. John Wiley & Sons, 2008. ISBN 978-0-470-99972-1. Kirja Googlen teoshaussa (viitattu 11.4.2016). (englanniksi)
6. 1 2  Zeynep Ustunol: *Applied Food Protein Chemistry*, s. 447. John Wiley & Sons, 2014. ISBN 9781118860595. Kirja Googlen teoshaussa (viitattu 11.4.2016). (englanniksi)
7. ↑  Y. H. Hui,Frank Sherkat: *Handbook of Food Science, Technology, and Engineering*, s. 27–28. CRC Press, 2005. ISBN 9781466507876. Kirja Googlen teoshaussa (viitattu 11.4.2016). (englanniksi)
Sokos Joensuu.
**Joensuun Sokos** on Pohjois-Karjalan Osuuskaupan (PKO) omistama tavaratalo, joka sijaitsee Joensuun keskustassa, Rantakadun ja Siltakadun kulmassa. Sokos-tavaratalon lisäksi talossa toimivat päivittäistavaroita myyvä S-market, pikaruokaravintola Hesburger, ravintola Torero, lounaskahvila Presso sekä Alko.

Historiaa ja nykypäivää
-----------------------

Joensuun Sokos avattiin vuonna 1968. Tavaratalossa on ketjun laajin valikoima kosmetiikkaa, naisten, miesten ja lasten pukeutumisen tuotteita, jalkineita ja laukkuja, urheilu- ja vapaa-ajan tuotteita, kodin ja asumisen tuotteita sekä kirjoja ja paperituotteita. Joensuun Sokos on juuri uudistettu.

Vaakuna-kortteli
----------------

Sokos-tavaratalo kuuluu Joensuun keskustassa sijaitsevaan Vaakuna-kortteliin. Vaakuna-korttelissa toimivat myös **Sokos Hotel Vaakuna** sekä ruoka- ja seurusteluravintolat sekä yökerhot. Ravintolapalveluita tarjoavat Rosso, Amarillo, Public Corner sekä Bepop.

Lue lisää
---------

* Sokos
* S-kanava (Arkistoitu – Internet Archive)
* Yhteishyvä.net:n artikkeli
**Taurinit** (lat. *Taurini, Taurisci*) olivat Alppien juurella, nykyisen Piemonten alueella asunut kansa. He lukeutuvat joko keltteihin tai liguureihin tai olivat näiden sekoitus. Taurinit mainitaan ensi kerran historiassa, kun Hannibal kohtasi heidät ylittäessään Alppeja vuonna 218 eaa. Hannibal laskeutui armeijoineen vuorilta Italian tasankoalueille ja havaitsi, että taurinit suhtautuivat vihamielisesti insubreihin, jotka olivat Hannibalin liittolaisia. Hannibal valtasi sen vuoksi taurinien pääkaupungin Taurasian.

Taurinit osallistuivat kelttien Italiaan suuntautuneisiin sotaretkiin. Octavianus kukisti heidät 35 eaa. ja perusti heidän alueelleen Po-joen rannalle Taurasian paikalle sotilassiirtokunnan, josta kehittyi Augusta Taurinorum, nykyinen Torino.

Lähteet
-------

* Castrén, Paavo ja Pietilä-Castrén, Leena: Antiikin käsikirja. Otava, 2000. ISBN 951-1-12387-4.

### Viitteet

1. 1 2  Castrén ja Pietilä-Castrén 2000, s. 559
2. 1 2  William Smith: TAURINI *Dictionary of Greek and Roman Geography (1854)*. Perseus Digital Library. Viitattu 14.5.2021. (englanniksi)
**Lakshmi Tatma** (Hindi: लक्ष्मी तात्मा = Lakṣmī Tātmā) (s. 2005) on intialainen tyttö, jolla oli syntyessään kahdeksan raajaa eli neljä kättä ja neljä jalkaa. Ylimääräiset raajat olivat peräisin hänen kaksoissisareltaan, jonka kehitys oli pysähtynyt kohdussa ja joka oli kiinnittynyt Tatman lantioon. Tällaista kaksosta kutsutaan loiskaksoseksi.

Tausta
------

Lakshmin vanhemmat olivat työläisiä, jotka ansaitsivat alle 1 Yhdysvaltain dollarin per päivä, joten heillä ei ollut varaa Lakshmin vaikeaan leikkaukseen. Lakshmi on saanut nimensä nelikätisen vaurauden hindujumalatar Lakshmin (tai Laxmi) mukaan. Lakshmia pidettiin "jumalan lähettämänä" ja häntä myös palvottiin jumalana hänen moniraajaisuutensa vuoksi. Jossakin vaiheessa vanhemmat myös piilottelivat tytärtään, koska sirkus oli yrittänyt ostaa hänet. 

### Perhe

Lakshmi on perheensä toinen lapsi. Hänen perheeseensä kuuluvat isä Shambhu, äiti Poonam ja isoveli Mitelesh sekä vuoden 2008 alussa syntynyt pikkusisko Saraswati.

Leikkaus
--------

Lakshmi ei pystynyt seisomaan ja kävelemään kunnolla, mutta pystyi silti liikkumaan jonkin verran vetämällä itseään eteenpäin. Ylimääräiset raajat poistettiin marraskuussa 2007 sairaalan säätiön rahoittamassa kalliissa leikkauksessa Sparshin sairaalassa Bangaloressa, Intiassa. Leikkaus kesti 27 tuntia ja siihen osallistui 30 kirurgia. Leikkaus onnistui hyvin. Ilman leikkausta Lakshmi ei olisi selvinnyt lapsuusikää vanhemmaksi.

### Loiskaksonen

Lakshmin loiskaksosella ei ollut mediassa kerrotun tiedon mukaan muita sisäelimiä kuin yksi munuainen, joten se pysyi hengissä vain, koska sen verenkierto oli yhdistynyt Lakshmin verenkierron kanssa. Loiskaksosen munuainen siirrettiin leikkauksen yhteydessä Lakshmin kehoon, koska häneltä itseltään puuttui toinen munuainen.

Leikkauksen jälkeen kamerat kuvasivat pöydälle asetetun loiskaksosen jalkoineen, jolloin tämä näytti hetken aikaa erilliseltä ihmisolennolta.

Lähteet
-------

1. ↑

Aiheesta muualla
----------------

* Iltalehti 7.11.2007
* Iltalehti 18.2.2008
* Iltalehti 9.11.2007
**Neljäs seinä** viittaa näyttämötaiteissa kuvitteelliseen ja näkymättömään seinään katsojien ja näyttämön välissä. Neljännestä seinästä puhutaan myös fiktiivisissä taiteissa, kuten kirjallisuudessa, elokuvissa, televisiossa, radiossa, sarjakuvissa ja videopeleissä.

Vertauskuvallisessa mielessä termi kuvaa oletettua katsojien heittäytymistä mukaan teokseen. Katsoja siis teeskentelee, että tapahtumat tosiaan tapahtuvat ja hahmot ovat todellisia henkilöitä, katsojan vain tarkkaillessa tapahtumia "neljännen seinän" läpi. Jotta katsojalle jää tämä neljännen seinän illuusio, näyttelijät eivät myöskään noteeraa yleisöä vaan teeskentelevät, ettei sitä ole olemassa.

*Neljännen seinän rikkominen* tarkoittaa tämän illuusion rikkomista. Elokuvassa päähenkilö saattaa yhtäkkiä puhutella suoraan yleisöä tai kirjassa henkilö saattaa alkaa kommentoida juonenkulun epäloogisuutta. Videopelissä hahmo voi puhua suoraan pelin pelaajalle ja esimerkiksi kommentoida tämän suoriutumista pelissä. Neljännen seinän rikkoessaan hahmo siis tiedostaa ja tunnustaa suoraan yleisölle, että hahmo itsessään ja häntä ympäröivä fiktiivinen maailma eivät ole todellisia, ja että hahmo on tietoinen itseään tarkkailevasta yleisöstä. Usein neljäs seinä rikotaan huumorin vuoksi, tosin sitä voidaan käyttää vakavissakin tilanteissa.

Tunnettuja esimerkkejä neljännen seinän rikkomisesta ovat Deadpool-sarjakuvahahmo, *Gintama*-animesarja ja *Metal Gear*-pelisarja sekä brittiläisen komediaryhmä Monty Pythonin tuotanto.

Käsite syntyi 1800-luvun lopulla. Sitä on käsitellyt kirjoituksissaan muun muassa André Antoine (1858-1943).

Katso myös
----------

* Metafiktio

Lähteet
-------

1. 1 2  Neljäs seinä *Tieteen termipankki*. Viitattu 7.1.2016.

Aiheesta muualla
----------------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Neljäs seinä**.
* Fourth Wall *TV Tropes* -wikisivustolla. (englanniksi)
Malli laktaasin rakenteesta
**Laktaasi** on laktoosia eli maitosokeria pilkkova entsyymi, disakkaridaasi, joka ihmisellä ja muilla nisäkkäillä ilmenee ohutsuolen enterosyyttisolujen pinnalla. Suomalaisessa väestössä on tavallista, että laktaasin tuotanto ohutsuolessa jatkuu imeväisiän jälkeenkin, mutta noin joka kuudennella suomalaisella laktaasin tuotanto lakkaa imetyksen jälkeen.*lähde?* Laktaasin tuotanto saattaa vähetä myös vanhuuden myötä.

Laktoosi-intoleranssi on tila, jossa henkilö ei tuota laktaasia, vaan laktoosia sisältävien tuotteiden nauttiminen aiheuttaa mm. ripulia tai lievempänä ilmavaivoja ja vatsakipuja. Nykyisin on saatavilla laktaasivalmisteita, joita käyttämällä laktoosi-intolerantit henkilöt voivat välttää laktoosia sisältävien tuotteiden aiheuttamia oireita.

Laktaasin entsyymikoodi on EC 3.2.1.108 ja CAS-numero 9031-11-2.

Aiheesta muualla
----------------

* Brenda: Information on EC 3.2.1.108 - lactase (englanniksi)
* Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Lactase, EC 3.2.1.108 (englanniksi)
**Murisijat** (Haemulidae) on välskärikalojen lahkon kalaheimo, joka käsittää parikymmentä sukua ja noin 130 kuvattua lajia.

Sinijuovamurisija (*Haemulon sciurus*)
Murisijoilla on selkäevässään 9–14 piikkiruotoa ja 11–26 pehmeää ruotoa. Peräevässä niillä on kolme piikkiruotoa ja 6–18 pehmeää ruotoa. Ne ovat enintään 60 senttimetrin mittaisia.

Murisijat elävät Atlantin, Intian ja Tyynen valtameren lämpimissä vesissä, enimmäkseen koralliriutoilla. Niihin kuuluu myös murtoveden ja makean veden lajeja.

Murisijoilla on tyypillisesti pieni mutta paksuhuulinen suu. Niiden nimi juontuu äänestä, joka syntyy kun ne narskuttavat hampaitaan*lähde?*. Ne liikkuvat öisin ja syövät selkärangattomia pohjaeläimiä. Murisijat ovat hyvin värikkäitä, usein raidallisia tai pilkullisia. Nuorten ja aikuisten kalojen väritys voi poiketa suurestikin toisistaan. Murisijat ovat näyttäviä akvaariokaloja; nuoret yksilöt ovat suosittuja kotiakvaarioissa, mutta aikuisten suurikokoisuus haittaa harrastustoimintaa. Murisijoissa on myös tärkeitä ruokakaloja esimerkiksi Karibianmeren alueella.

Lähteet
-------

* Family Haemulidae (peilipalvelin) *FishBase*. Froese, R. & Pauly, D. (toim.). (englanniksi)

### Viitteet

1. 1 2 3  Nelson, Joseph S. & Grande, Terry C. & Wilson, Mark V. H.: *Fishes of the World*, s. 457. Fifth edition. Hoboken, New Jersey: John Wiley & Sons, 2016. ISBN 9781118342336. Teoksen verkkoversio (pdf) (viitattu 14.8.2020). (englanniksi)


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Taksonitunnisteet | 
* Wikidata: Q517736
* Wikispecies: Haemulidae
* ADW: Haemulidae
* AFD: Haemulidae
* BOLD: 1855
* CoL: 625FX
* EoL: 5317
* Fossilworks: 266295
* GBIF: 4276
* iNaturalist: 49263
* IRMNG: 113061
* ITIS: 169055
* NCBI: 30840
* Plazi: FD1087D9-FFAA-4A5B-FF67-A2F14D33FA53
* uBio: 114144
* WoRMS: 125538

 |

 |
**Telluuridioksidi** (TeO2) on telluurin oksideihin kuuluva epäorgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään muun muassa akusto-optisissa sovellutuksissa. Luonnossa telluuridioksidia esiintyy telluriittimineraalissa.

Ominaisuudet
------------

Huoneenlämpötilassa telluuridioksidi on valkoista tai kellertävää kiteistä ainetta. Yhdisteellä on kaksi kiderakenteeltaan erilaista muotoa, α- ja β-muodot. Näistä α-muoto on rakenteeltaan kerrosmainen ja β-muodon kiderakenne on samanlainen rutiilin kanssa. Telluuridioksidi on veteen liukenematon, mutta liukenee sekä happo- että emäsliuoksiin. Se on siis amfoteerinen aine. Happoliuoksissa muodostuu Te4+-ioneja ja emäsliuoksissa telluriitti-ioneja (TeO3-). Sulana yhdiste on väriltään punaista.

Valmistus ja käyttö
-------------------

Telluuridioksidia voidaan valmistaa kuumentamalla telluuria tai telluurihapoketta happivirrassa. Toinen tapa valmistaa yhdistettä on liuottaa telluuria typpihappoon ja laimentaa muodostuva liuos vedellä. Tällöin telluuridioksidi saostuu liuoksesta. Yhdiste voidaan puhdistaa liuottamalla emäksiseen liuokseen ja tekemällä liuos hieman happamaksi rikkihapolla, jolloin telluuridioksidi saostuu uudelleen.

Telluuridioksidin yksittäiskiteitä käytetään akusto-optisissa sovelluksissa. Siitä voidaan myös valmistaa orgaanisia telluuriyhdisteitä.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  E. M. Karamäki: *Epäorgaaniset kemikaalit*, s. 136. Kustannusliike Tietoteos, 1983. ISBN 951-9035-61-3.
2. 1 2 3 4 5  Guy Knockaert: *Tellurium and Tellurium Compounds, Ullmann's Encyclopedia of Industrial Chemistry*, John Wiley & Sons, New York, 2011. Viitattu 8.5.2016
3. 1 2 3 4  Thomas Scott, Mary Eagleson: *Concise encyclopedia chemistry*. Walter de Gruyter, 1994. ISBN 978-3110114515. (englanniksi)
4. 1 2  James E. Hoffmann, Michael G. King, C. Carapella, J. E. Oldfield & R. D. Putnam: *Tellurium and Tellurium Compounds, Kirk-Othmer Encyclopedia of Chemical Technology*, John Wiley & Sons, New York, 2011. Viitattu 8.5.2016
5. ↑  Egon Wiberg, Nils Wiberg, Arnold Frederick Holleman: *Inorganic chemistry*, s. 592. Academic Press, 2001. ISBN 978-0-12-352651-9. Kirja Googlen teoshaussa (viitattu 8.5.2016). (englanniksi)
6. ↑  Peter Atkins, Tina Overton, Jonathan Rourke, Mark Weller, Fraser Armstrong: *Shriver and Atkins' Inorganic Chemistry*, s. 411. Oxford University Press, 2010. ISBN 978-0199236176. Kirja Googlen teoshaussa (viitattu 8.5.2016). (englanniksi)
**Rautjärven kotiseutumuseo** on Rautjärven kunnalle kuuluva museokohde. Museo sijaitsee Miettilän reservikasarmialueella, Miettilän vanhassa terveystalossa.

Näyttelyt
---------

Näyttely jakaantuu kolmeen huoneeseen ja koostuu kunnan alueella maa- ja kotitaloudessa käytetyistä esineistä ja tekstiileistä, jotka ovat pääosin peräisin 1800-luvun lopulta ja 1900-luvun alkupuolelta. Kokoelmaan kuuluu noin 750 esinettä.

Lähteet
-------

1. ↑  Museot - Rautjärvi *www.rautjarvi.fi*. Viitattu 7.5.2021.


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Perustiedot Wikidatassa: Rautjärven kotiseutumuseo (Q106713271)ohje |
| --- |
|  |
| esiintymä kohteesta | kotiseutumuseo |
|  |
| valtio | Suomi |
|  |
| sijaitsee hallinnollisessa yksikössä | Rautjärvi |
|  |
| sijainti | Miettilä (Rautjärvi) |
|  |
| katuosoite | Kuntalanraitti 13, 56710 Miettilä |
|  |
| koordinaatit | 61°17′48″N 29°11′59″E﻿ / ﻿61.29664°N 29.19981°E﻿ / 61.29664; 29.19981 |
|  |
|  |

 |
**JoenRantarock** on vuosina 2007-2010 järjestetty musiikkifestivaali Kouvolassa. 

JoenRantaRockin luojan, Sami Rannan ajatuksena oli kokoperheen, ikärajattoman, pääsymaksuttoman tapahtuman tekeminen. Tapahtuma toteutettiin ensimmäisenä vuotenaan täysin talkoovoimin, tekniikkaa ja artisteja myöten. Hotelli Sommelo tarjosi puitteet ja fasiliteetit tapahtumaan.

JoenRantarock 2007
------------------

Ensimmäiset festivaalit pidettiin Hotelli Sommelossa Kuusankoskella Kymijokipäivänä 4.8.2007. 

**Esiintyjät:**

* La Flowa
* Cheerleaders United
* Macon Dead
* Ansa
* Lunar Path
* Dead Revolution
* Kivimetsän Druidi
* Jane Insane
* Telescope
* Cantawierre

JoenRantarock 2008
------------------

JoenRantarock 2008 koostui kahdesta tapahtumasta 1.-2.8.2008, jotka järjesti syksyllä 2007 perustettu Kuntaseiskan Alueen Musiikkiyhdistys ry.

Ensimmäistä kertaa järjestetty JoenRantarock klubi oli House of Rockissa 1.8.2008.
**Esiintyjät:**

* The Terror Twin
* Havana Black

JoenRantarock järjestettiin 2.8.2008 Hotelli Sommelossa Kuusankoskella.

**Esiintyjät:**

* Pikku Kukka
* Malpractice
* Panadoll
* The Souls (ex Sister Morphine)
* Rymäkkä
* Robin Cosmos
* Five Minutes For Myself
* Battlelore
* PSG

JoenRantarock 2009
------------------

JoenRantarock 2009 koostui kolmesta tapahtumasta aikavälillä 31.7.-2.8.2009.

JoenRantarock klubin järjesti Kuntaseiskan Alueen Musiikkiyhdistys ry Kuusankoskitalon Voikkaasalissa 31.7.2009.
**Esiintyjät:**

* Maritta Kuula ja Laura Sippola duo
* Jenni Ylätalo ja Noora Sahamies duo

Kuntaseiskan Alueen Musiikkiyhdistys ry järjesti kolmannen JoenRantarockin kaupungin tontilla, Hotelli Sommelon välittömässä läheisyydessä ulkoilmafestivaalina Kymijokipäivänä 1.8.2009.
**Esiintyjät:**

* Define
* Sara & Susiraja
* Turning Page
* The Barefoot Brothers
* Puppa J
* Vaara
* The Basement Blues Band
* Passionworks
* Tears of Magdalena
* Laulu- ja Säestysyhtye Kuitunen ja Piippo

Seitsemäs RiverBlues järjestettiin Cafe&Pub Wanhan Valkealan pihalle 31.7.2009. Järjestelyistä vastasi Saarento-Jokelan kyläyhdistys ry.
**Esiintyjät:**

* Trio Myllynpeikko
* Scortch
* StillBlues
* The Creeping Unknown
* Rocking Rolling Living Loving Band
* Jo`Buddy

JoenRantarock 2010
------------------

Järjestyksessään neljäs ja toistaiseksi viimeinen tapahtuma Hotelli Sommelon välittömässä läheisyydessä Kuusankoskella.

Aiheesta muualla
----------------

* (Arkistoitu – Internet Archive)
*
Noin 6000 lasta laulamassa Suomen Suven avauksessa.
Joensuun Laulurinteen alue täyttyy esiintyjistä ja katsojista Suomen Suven avauksessa.
Laulurinteen ladut ovat talvisin joensuulaisten suosiossa.
**Joensuun Laulurinne** on suuri kesäjuhlakeskus Joensuussa Mehtimäen alueella, Pyhäselän rannassa. Katetun suuren Laulurinteen eli laululavan lisäksi alueeseen kuuluu 3,5 hehtaarin yleisökenttä.

Tapahtumia
----------

Laulurinne oli konserttien pitopaikka Joensuun Laulujuhlien aikaan vuoteen 1997 saakka. Lisäksi siellä on pidetty suuria kuorotapahtumia. Suurin vuotuinen tapahtuma on Ilosaarirock heinäkuussa sekä Lasten Suomen Suven avaus touko-kesäkuun vaihteessa, kouluviikon viimeisenä perjantaina.

Laulurinne on aivan Joensuun keskustan tuntumassa. Sen välittömässä tuntumassa on Linnunlahden leirintäalue, Joensuun ravirata, jota käytetään leirintäalueena ja Joensuu-areena ja Joensuun jäähalli ja koko Mehtimäen alue.

* Lasten Suomen Suven avaus, toukokuun viimeisenä tai kesäkuun ensimmäisenä perjantaina. 6 000 alakoululaista Joensuusta ja ympäristöstä kokoontuu lavalle laulamaan.
* Ilosaarirock, heinäkuun toisena tai kolmantena viikonloppuna. Noin 20 000 henkeä/päivä
* Herättäjäjuhlat 1995. Kerralla 32 000 henkeä
* Juhannusjuhlat
* Joensuun Laulujuhlat 1985–1997
* Joensuun Gospel-festivaalit
* Karavaanareiden maailmankokous 1995
* Farmari-maatalousnäyttely 2015

### Muita tapahtumia

* Tivoleiden ja sirkusten kenttänä vuodesta 2003 alkaen
* Talvella esimerkiksi Yhteisvastuukeräys-talvitapahtuma
* Maastojuoksun Suomen-mestaruuskilpailut 2021 toukokuussa 2021

Varustus
--------

Laulurinne on 3 000 neliön suuruinen rinteeseen tehty rakennelma, jonka leveys on 100 metriä ja korkeus 18 metriä. Portaita rinteessä on 25. Katetussa rinteessä on 6 000 istumapaikkaa tai 10 000 seisomapaikkaa. Edustan yleisökenttä on noin 3,5 hehtaaria. Laulurinteellä ei ole pysyviä huolto- ja sosiaalitiloja, mutta Laulurinteen vieressä on raviradan tilat.

Historiaa
---------

Joensuun kaupunki ajoi täytemaat Linnunlahden matalille rannoille 1950–1970-luvuilla. Ensin täytemaalle rakennettiin ravirata 1970-luvulla. Laulurinne-idea syntyi 1980-luvun alussa Laulujuhla-suunnitelmien myötä. Laulurinne valmistui käyttöön vuonna 1985. Pyhäselän rannan takarinne on kunnostettu 1990-luvun puolivälissä.

Suunnitelmia
------------

* Laulurinteen viereen on suunniteltu hotelli-kylpylää sekä tanssilavaa.
* Laulurinteen eteen on mietitty pesäpallokenttää.

Lähteet
-------

1. ↑  Mehtimäelle jalkapallonurmi, Laululavan eteen mietitään pesäpallokenttää.  *Karjalainen*, 21.3.2012, s. 20.
2. ↑  Pääkirjoitus, karjalainen (Arkistoitu – Internet Archive) 25.3.2012 viitattu 26.4.2012

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Joensuun Laulurinne** Wikimedia Commonsissa
Naisten kamisoli vuodelta 1887.
**Kamisoli** oli 1500-luvulla miesten käyttämä lyhyt pellavakankainen päällyspaita, jossa ei ollut hihoja. Nimitystä käytettiin 1600-luvulta lähtien lyhythihaisesta liivistä. Se oli tehty nahasta tai verasta. Sellaista käyttivät miehet 1700-luvulla justaucorps-takin kanssa. Kamisoli liittyi sekä sotilas- että siviilipukeutumiseen. Naisten puvustossa kamisoli oli pitkähihainen yönuttuna käytetty alustakki. Kamisoliksi on nimitetty myös kansanpuvun osana ollutta lyhyttä, hihallista takkia ja Ranskan kuninkaiden juhlatilaisuuksissa käyttämää viittaa.

Kamisolin etymologiaksi on useita vaihtoehtoja. Ranskan *camisole* voi juontua provensaalin tai espanjan sanasta *camisola,* joka on myöhäislatinan paitaa merkitsevän *camisa*-sanan johdannainen. Toinen mahdollisuus on se, että kamisoli olisi johdettu italian sanasta *camiciola,* joka on paitaa merkitsevän *camicia*-sanan deminutiivimuoto.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  *Facta 2001,* WSOY 1981–1987, ISBN 951-0-10221-0, hakusana kamisoli.
2. 1 2  *Otavan iso tietosanakirja,* Otava 1960–1965, hakusana kamisoli.
3. 1 2  *Nationalencyklopedin,* Bokförlaget Bra Böcker 1993, ISBN 91-7024-620-3, hakusana kamisol.
Vahvanen vuonna 2014
**Pekka Vahvanen** (s. 1983 Lappeenranta) on suomalainen vapaa toimittaja ja kirjailija. Hän toimi vuosina 2016–2017 ja 2019–2020 Ylen ajankohtaisohjelma *Perjantain* juontajana. Vahvanen on valmistunut filosofian maisteriksi Jyväskylän yliopistosta vuonna 2010 pääaineena yleinen historia. Hän suoritti harjoittelun Suomen suurlähetystöissä Washingtonissa ja Haagissa.

Vahvanen on aikaisemmin työskennellyt kesätoimittajana *Keskisuomalaisessa* 2010 ja myöhemmin *Helsingin Sanomissa*, Sunnuntaisuomalaisessa, MTV3:ssa ja *Etelä-Saimaassa*. Vahvanen on lisäksi ideoinut ja järjestänyt Suuri väittelyilta -tapahtumia Helsingissä ja Jyväskylässä sekä juontanut ISTV:n vaaliväittelyitä.

Yksityiselämä
-------------

Vahvanen on syntynyt Lappeenrannassa, asunut lapsena Kotkassa ja Savitaipaleella, jossa hän kävi peruskoulun ja lukion. Sittemmin hän on muuttanut Helsinkiin. Hän on luddiitti eli suhtautuu vastahakoisesti moderniin teknologiaan. Hän on kiinnostunut Yhdysvaltain ulkopolitiikan historiasta. Vahvasesta "elämä kokonaisuutena olisi parempaa", jos tietokonetta ei olisi keksitty. Hän toistaa Karl Polanyin varoituksia "kapitalismin saatanallisesta myllystä".

Teokset
-------

* *Kone kaikkivaltias: Kuinka digitalisaatio tuhoaa kaiken meille arvokkaan*. Atena, 2018. ISBN 978-952-300-452-8.

Lähteet
-------

1. ↑  Ilokivestä tv-isännäksi *Jyväskylän Ylioppilaslehti*.  13.12.2016. Viitattu 23.4.2017.
2. ↑  Nina Erho: Kadonneen onnen jäljillä *Journalisti*.  21.12.2018. Viitattu 26.2.2019.
3. ↑  Laine, Annu: Pekka Vahvanen palaa Yle Perjantain juontajaksi *Yle.fi*.  15.8.2019. Viitattu 11.10.2019.
4. ↑  Pekka Vahvanen pekkavahvanen.com. Viitattu 17.3.2016.
5. 1 2  Perjantai pistää miettimään - uusi ajankohtaisohjelma alkaa tammikuussa yle.fi. Viitattu 17.3.2016.
6. ↑  Nyt.fi: Televisiotähteydestä olisi enemmänkin hyötyä, jos mielipiteet eivät olisi näin vastenmielisiä, uskoo Pekka Vahvanen *Helsingin Sanomat*.  17.2.2020. Viitattu 18.2.2020.
7. ↑  Helinä Kanninen: "Perjantai on kevyttä aivohierontaa" *Tamperelainen*. Viitattu 23.4.2017.
8. ↑  Ahlroth, Jussi: Facebook vie yksityisyytemme, älypuhelin keskittymiskykymme ja tekoäly työpaikkamme – Kone kaikkivaltias -kirja on painokas puheenvuoro digitalisaatiota vastaan (digitilaajille) *HS.fi*.  29.12.2018. Viitattu 30.5.2023.

Aiheesta muualla
----------------

* Pekka Vahvasen verkkosivut
**Pekka Johan Vesaaja** (s. 12. maaliskuuta 1932 Lahti) on suomalainen pikajuoksija ja keskimatkojen juoksija. Hän on pituudeltaan 183 cm.

Vesaaja voitti 800 metrin juoksun Suomen-mestaruuden Lahdessa 1956 ajalla 1.52,3. Hän sai samalla matkalla SM-hopeaa 1958 ja SM-pronssia 1955. 400 metrin juoksussa hän saavutti SM-pronssia 1955. Viestijuoksun SM-kilpailuissa hän saavutti 4 × 400 metrin viestissä kultaa 1955, hopeaa 1957 sekä pronssia 1956, 1959 ja 1962. 4 × 800 metrin viestissä hän voitti Suomen-mestaruuden 1955, 1956 ja 1959 sekä sai SM-hopeaa 1957 ja 1958. 4 × 1 500 metrin viestissä hän saavutti SM-pronssia 1958.

Vesaaja kilpaili aikuisten maaotteluissa vuosina 1955–1957. Hän sijoittui 800 metrin maaottelujuoksussa toiseksi Tallinnassa kesäkuussa 1957.

Vesaaja juoksi 400 metrin ennätyksensä 49,6 Turussa 20. heinäkuuta 1955, 800 metrin ennätyksensä 1.50,4 Dresdenissä 30. syyskuuta 1956 ja 1 500 metrin ennätyksensä 3.52,8 Lahdessa 25. heinäkuuta 1956.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Pekka Vesaaja Tilastopaja (vaatii kirjautumisen, maksullinen palvelu).

¨
**Tellus** on Maahanmuuttoviraston *maatietopalvelun* ylläpitämä viranomaiskäyttöön tarkoitettu maatietokanta, johon kootaan maatietoa viraston päätöksenteon sekä sidosryhmien tarpeisiin. Tietokanta sisältää maatietopalvelun omat tuotokset sekä monipuolisesti valikoitua aineistoa keskittyen tärkeimpiin lähtömaihin. Telluksen tietoihin pääsee tutustumaan Euroopan turvapaikka-asioiden tukiviraston (EASO) ylläpitämän COI-portaalin kautta.

Tellus-maatietokanta on otettu käyttöön vuonna 2001. Maahanmuuttovirasto on uudistamassa tietokantaa portaaliksi, jota on suunniteltu avattavan myöhemmin myös julkiseen käyttöön. Maatietopalveluportaali kokoaa yhteen maatietopalvelun kotisivut, lähtömaatietokannan sekä maatietotutkijoiden yhteiset työtilat.

Maatieto
--------

Maatiedolla tarkoitetaan valtion oloihin liittyvää tietoa, kuten poliittisia ja yhteiskunnallisia olosuhteita, ihmisoikeustilannetta, lainsäädäntöä, maantiedettä sekä arkielämään liittyviä asioita. Maatietoa tarvitaan Maahanmuuttoviraston kaikilla toiminnan aloilla, mutta sen tärkeys korostuu kansainvälistä suojelua koskevissa hakemuksissa. Maatiedolla on erityinen asema päätöksenteon tukena sekä lähtömaiden olosuhteiden ymmärtämisessä.

Lähteet
-------

1. ↑  Maatietopalvelu *Maahanmuuttovirasto*. Viitattu 21.9.2018.
2. ↑  EASOn vuotuinen yleiskertomus 2016 *www.easo.europa.eu*. Viitattu 4.12.2018.
3. ↑  Miksi maatieto ei ole julkista Suomessa? *Ulkopolitiikka*.  25.5.2018.  Arkistoitu 12.9.2018. Viitattu 2.12.2018.
4. ↑  Netum toteuttaa Maahanmuuttovirastolle uuden maatietopalveluportaalin *Netum*.  24.6.2019. Viitattu 19.7.2019.
5. ↑  Tellus-maatietokanta *Maahanmuuttovirasto*. Viitattu 21.9.2018.

Aiheesta muualla
----------------

* Mykkänen, Merilii: Maatiedon salapoliisit *Lähi-idän opiskelijat ry*.  27.4.2014. Viitattu 21.9.2018.
* EASO COI Portal
* TELLUS - Maahanmuuttovirasto
**Kamin Shirahata** (jap. 白波多カミン 12. toukokuuta 1988 Kioto), on japanilainen Kiotosta kotoisin oleva, nykyään Tokiossa asuva laulaja ja lauluntekijä

Ura
---

Shirahata aloitti kitaransoiton jo ala-asteella kuudennella luokalla ja on siitä lähtien tuottanut vaihtelevalla tahdilla musiikkia. Soolouransa lisäksi hän on esiintynyt noise-bändi Hijokaidanin sivuprojekti Hatsune Kaidanin keikoilla Hatsune Mikuna. Hän kuitenkin jätti yhtyeen taakseen elokuussa 2013.

Hänen esikoisalbuminsa Randoserukabā no Yukue (jap. ランドセルカバーのゆくえ) julkaistiin 25. marraskuuta 2011 Gyuune Cassetten kautta ja se sai heti pienen, mutta elintärkeän underground-suosion alleen. 

Artistin toinen julkaisu *Kudamono-*EP (jap. くだもの, suom. hedelmä) julkaistiin parin vuoden tauon jälkeen 16. huhtikuuta 2014 Alchemy Recordsin kautta. Levy jatkoi ensimmäisen julkaisun linjaa ja oli rokahtavavaa poppia. Kamin Shirahata lauloi ja lisäksi soitti levyllä sähkökitaraa, akustista kitaraa ja pianoa. 

Kamin julkaisi myös vuonna 2014 Shibuayn Parycossa järjestettävää Onnanokonouta-näyttelyä varten singlen *Futsuu no Onna no Ko* (jap. ふつうのおんなのこ). Singlejulkaisu tuli vapaasti ladattavaksi verkkoon ja se sisälsi kaksi kappaletta, kummatkin *Futsuu no Onna no Ko*:ksi nimettyjä. Kirjoitustapa oli kuitenkin erilainen, sillä ensimmäinen oli kirjoitettu hiraganoilla ja toinen puolestaan katakanoilla. Tyylillisesti kappaleet erosivat kuitenkin täysin toisistaan: hiraganoilla kirjoitettu kappale oli akustinen ja kevyehkö, ja katakanaversio oli sähkökitaroilla valjastettu rock-versio. 

Kamin Shirahatan kolmas albumi kantaa hänen omaa nimeään ja on yksinkertaisesti *Kamin Shirahata*. 11. maaliskuuta 2015 ilmestynyt albumi on lähes täysin akustinen ja edellisistä albumeista poiketen sisältää vanhoja kappaleita, tosin akustisina versioina. Albumin ensimmäinen single "*Ima sugu kietai*" (jap. いますぐ消えたい, suom. Haluan kadota nyt) julkaistiin 12. joulukuuta 2014 videona YouTubessa. Albumin toinen musiikkivideo "*Kyōdai*" (jap. 姉弟, suom. Sisarukset) julkaistiin 26. helmikuuta 2015 myös YouTuben kautta.

Diskografia
-----------

### Albumit

* Kamin Shirahata – *Randoserukabā no Yukue* (2011)
* Kamin Shirahata – *Kudamono* (2014)
* Kamin Shirahata – *Kamin Shirahata* (2015)

### Singlet

* Futsuu no Onna no Ko – Kamin Shirahata (2014)

### Musiikkivideot

* *Kudamono* – Kamin Shirahata (2014)
* *Ima sugu kietai* – Kamin Shirahata (2014)
* *Kyōdai* – Kamin Shirahata (2015)

Lähteet
-------

1. 1 2  Biography Shirahata Kamin. Viitattu 17.6.2015. (japaniksi)
2. ↑  シンガーソングライター *Droptokyo*.  27.11.2014.  Arkistoitu 18.6.2015. Viitattu 17.6.2015. (japaniksi)
3. ↑  Discography Shirahata Kamin. Viitattu 17.6.2015. (japaniksi)


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Taiteenala Muokkaa Wikidatassa | 
* MusicBrainz

 |

 |