*Hakusana "Kuusi" ohjaa tänne. Sanan muista merkityksistä kerrotaan täsmennyssivulla.*

**Kuuset** (*Picea*) on mäntykasvien (Pinaceae) heimoon kuuluva havupuusuku. Siihen kuuluu yli 30 lajia. Kuuset ovat ainavihantia puita, joita kasvaa luonnonvaraisina laajalti Euraasiassa ja Pohjois-Amerikassa. Kuusia esiintyy valtapuulajina suuressa osassa pohjoista havumetsävyöhykettä. Monia kuusia käytetään metsäteollisuudessa ja jotkin lajit ovat yleisiä koristepuita.

Nimet
-----

Suvun suomenkielinen nimi *kuusi* on alun perin suvun ainoasta Suomessa luonnonvaraisena kasvavasta edustajasta, metsäkuusesta (*Picea abies*) käytetty nimi. Varsinaisten kuusten lisäksi monista muistakin havupuista, jotka eivät välttämättä ole kuusille sukua, käytetään nykyisin nimiä, joissa esiintyy sana *kuusi*. Tällaisia ovat esimerkiksi lehtikuuset (*Larix*), douglaskuuset (*Pseudotsuga*), marjakuuset (*Taxus*) ja keihäskuuset (*Cunninghamia*).

Suvun tieteellinen nimi *Picea* on klassisessa latinassa antiikin ajalla kuusista käytetty nimi. Se on johdettu sanasta *piceus* (suom. *pikinen, tervainen*) ja viittaa puiden pihkaisuuteen.

Kuvaus
------

Kuuset ovat keskisuuria tai suuria ainavihantia yksikotisia puita, jotka kasvavat yleensä 20–60 metriä korkeaksi. Sitkankuusi (*Picea sitchensis*) voi kuitenkin kasvaa yli 90-metriseksi. Latvaverso on pysty, ja latvus on kartiomainen. Oksat muodostavat runkoon säännöllisin välein lähes säteittäisiä kiehkuroita. Myös kiehkuroiden välillä kasvaa yksittäisiä oksia. Kaarna hilseilee yleensä ohuina suomumaisina levyinä.

Lehdet ovat neulasmaisia. Ne sijaitsevat kierteisesti, ja yleensä siirottavat rangasta säteittäisesti kaikkiin suuntiin. Neulasen poikkileikkaus on usein neliömäisen nelisärmäinen, mutta neulanen voi olla myös lähes litteä. Kärki on tavallisesti terävä tai pitkäsuippuinen. Neulasessa on yksi johtojänne ja yleensä kaksi pihkatiehyttä. Neulasilla on puutunut, johteinen lehtikanta, joka jää kiinni rankaan neulasen varistessa, mikä antaa kuusten versoille niille ominaisen kyhmyisen pinnan.

Samassa yksilössä sijaitsevat erilliset hede- ja emikukinnot. Kukinnot kehittyvät edellisen vuoden versoihin. Hedekukinnot eli hedekävyt ovat luumunmuotoisia tai lieriömäisiä, ja niiden väritys vaihtelee keltaisesta punertavaan ja purppuraan. Emikukinnot eli kävyt ovat aluksi pystyjä ja tulevat kypsyessään riippuviksi. Kävyn muoto vaihtelee munanmuotoisesta lieriömäiseen. Väritys vaihtelee aluksi vihreästä purppuraan, ja kypsyessään käpy muuttuu ruskeaksi. Käpysuomut ovat asennoltaan kierteisiä, ohuita, ja muodoltaan soikeita tai viuhkamaisia. Käpysuomut ovat pysyviä ja avautuvat kävyn kypsyttyä vapauttaen siemenet. Peitinsuomut ovat näkyvissä pölytysvaiheessa ja jäävät kasvavien käpysuomujen alle piiloon kävyn kehittyessä. Kävyt kypsyvät syksyllä 4–8 kuukauden kuluttua pölytyksestä ja yleensä varisevat kokonaisina pian käpysuomujen avauduttua. Siemen on ohutkuorinen ja siivellinen. Sirkkalehtiä voi olla 4–15.

* Metsäkuusen kaarnaa.Metsäkuusen kaarnaa.
* Metsäkuusen neulasia.Metsäkuusen neulasia.
* Valkokuusen (Picea glauca) hedekukinto.Valkokuusen (*Picea glauca*) hedekukinto.
* Okakuusen (Picea pungens) emikukintoja.Okakuusen (*Picea pungens*) emikukintoja.
* Likianginkuusen (Picea likiangensis) käpyjä ja siemeniä.Likianginkuusen (*Picea likiangensis*) käpyjä ja siemeniä.

Levinneisyys ja elinympäristö
-----------------------------

Mustakuusimetsää (*Picea mariana*) pohjois-Quebecissä.
Kuusia esiintyy luontaisina laajalti pohjoisen pallonpuoliskon kylmällä ja lauhkealla vyöhykkeellä Pohjois-Amerikassa Alaskasta Newfoundlandiin sekä Euraasiassa Pohjoismaista ja Alpeilta Venäjän Kaukoitään ja Japaniin. Niitä kasvaa luonnonvaraisena myös subtrooppisten alueiden vuoristoissa Meksikossa, Lähi-idässä, Himalajan alueella sekä Kiinassa ja Taiwanilla. Eteläisimpänä kaikista kuusista taiwaninkuusi (*Picea morrisonicola*) esiintyy luontaisena Taiwanin vuoristoissa juuri kravun kääntöpiirin eteläpuolella. Chihuahuankuusi (*Picea chihuahuana*) ja *Picea martinezii* kasvavat lähes yhtä etelässä Meksikossa.

Kuuset ovat valtapuulajeina suuressa osaa pohjoista havumetsävyöhykettä. Pohjoisessa Euroopassa ja Venäjällä suuret metsäalueet ovat metsäkuusivaltaisia, kun taas Pohjois-Amerikassa Kanadassa ja Alaskassa on laajoja alueita, joiden valtapuuna on valkokuusi tai mustakuusi. Kuusten suurin lajirunsaus on kuitenkin Japanin ja Kiinan vuoristoissa.

Luokittelu
----------

Kuusia on luokiteltu monin erilaisin tavoin, eikä tarkasta lajimäärästä tai suvun sisäisestä luokituksesta ole selvää yksimielisyyttä. Esimerkiksi siperiankuusta (*Picea obovata*) pidetään joskus omana lajinaan, toisinaan taas metsäkuusen alalajina *Picea abies* subsp. *obovata*. Alla on lueteltu 38 kuusilajia siten kuin havupuihin erikoistunut kasvitieteilijä Aljos Farjon on ne määritellyt vuoden 2010 teoksessaan *A Handbook of the World's Conifers*.

### Lajit

 
* metsäkuusi (*Picea abies*)
* irakuusi (*Picea alcoquiana*)
* kiinankuusi (*Picea asperata*)
* *Picea aurantiaca*
* sargentinkuusi (*Picea brachytyla*)
* brewerinkuusi (*Picea breweriana*)
* chihuahuankuusi (*Picea chihuahuana*)
* qinghainkuusi (*Picea crassifolia*)
* engelmanninkuusi (*Picea engelmannii*)
* *Picea farreri*
* suomenmetsäkuusi (*Picea* ×*fennica*, vaihtoehtoisesti *P. abies* subsp. ×*fennica*)
* valkokuusi (*Picea glauca*)
* glehninkuusi (*Picea glehnii*)
* ajaninkuusi (*Picea jezoensis*)
* koreankuusi (*Picea koraiensis*)
* koyamankuusi (*Picea koyamai*)
* likianginkuusi (*Picea likiangensis*)
* *Picea linzhiensis*
* lutzinkuusi (*Picea* ×*lutzi* tai ×*lutzii*)
* mustakuusi (*Picea mariana*)
* *Picea martinezii*
* honshunkuusi (*Picea maximowiczii*)
* meyerinkuusi (*Picea meyeri*)
* taiwaninkuusi (*Picea morrisonicola*)
* kansunkuusi (*Picea neoveitchii*)
* siperiankuusi (*Picea obovata*), metsäkuusen alalajiksi tulkittuna siperianmetsäkuusi (*P. abies* subsp. *obovata*)
* serbiankuusi (*Picea omorika*)
* idänkuusi (*Picea orientalis*)
* okakuusi (*Picea pungens*)
* purppurakuusi (*Picea purpurea*)
* *Picea retroflexa*
* punakuusi (*Picea rubens*)
* vuorikuusi (*Picea schrenkiana*)
* sitkankuusi (*Picea sitchensis*)
* himalajankuusi (*Picea smithiana*)
* sikkiminkuusi (*Picea spinulosa*)
* tiikerinhäntäkuusi (*Picea torano*)
* wilsoninkuusi (*Picea wilsonii*)

Käyttö
------

Kääpiökuusi (*Picea abies* ’Nana’), metsäkuusesta koristekasviksi jalostettu kääpiömuoto.
Monia kuusilajeja käytetään metsäteollisuudessa sekä sahateollisuuden että paperiteollisuuden raaka-aineena. Metsätaloudelle tärkeimmät lajit ovat metsäkuusi ja sitkankuusi, joita myös käytetään runsaasti myös metsänistutuksessa.

Useat Pohjois-Amerikan alkuperäiskansat ovat perinteisesti käyttäneet kuusten kuorta ja nuoria versoja eli kerkkiä ihmisravinnoksi. Paljon C-vitamiinia sisältäviä kuusenkerkkiä ja puiden pihkaa on käytetty myös perinteiseen lääkintään sekä Pohjois-Amerikassa että pohjoisessa Euraasiassa.

Useita kuusia käytetään myös koristepuina, ja varsinkin okakuusesta ja metsäkuusesta on jalostettu useita kasvutavaltaan ja väritykseltään eroavia lajikkeita koristekäyttöön. Varsinkin metsäkuusta on lisäksi perinteisesti käytetty joulukuusena, vaikka sen neulaset alkavatkin varista puun kuivuessa kaadon jälkeen nopeammin kuin monien muiden havupuiden.

Lähteet
-------

* Farjon, Aljos: *A Handbook of the World's Conifers*, s. 551–605. Leiden: Brill, 2010. ISBN 9789004177185. (englanniksi)
* Räty, Ella: *Viljelykasvien nimistö*, s. 108. Helsinki: Puutarhaliitto, 2012. ISBN 978-951-8942-92-7.
* Junikka, Leo; Kurtto, Arto: *Picea* *Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet*. Kansalliskirjasto. Viitattu 3.11.2015.

### Viitteet

1. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13  Farjon 2010, s. 551
2. ↑  Räty, Ella: *Viljelykasvien nimistö*, s. 108. Helsinki: Puutarhaliitto, 2012. ISBN 978-951-8942-92-7.
3. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12  Earle, Cristopher J.: Picea *The Gymnosperm Database*.  23.11.2012. Viitattu 3.11.2015. (englanniksi)
4. ↑  Mitchell, Alan & Wilkinson, John: *Euroopan puuopas*, s. 74. Suomentanut Kurtto, Arto. Helsinki: Kustannusosakeyhtiö Otava, 2009. ISBN 951-1-14705-6.
5. ↑  Earle, Cristopher J.: Picea sitchensis *The Gymnosperm Database*.  14.3.2015. Viitattu 3.11.2015. (englanniksi)
6. 1 2  Taylor, Ronald J.: Picea *Flora of North America North of Mexico. Vol. 2*.  1993. Flora of North America Editorial Committee. Viitattu 3.11.2015. (englanniksi)
7. 1 2 3 4  Fu, Liguo; Li, Nan; Elias, Thomas S. ja Mill, Robert R..: Picea *Flora of China. Vol. 4*.  1999. Science Press, Beijing ja Missouri Botanical Garden Press, St. Louis.. Viitattu 3.11.2015. (englanniksi)
8. ↑  L. Hämet-Ahti, A. Palmén, P. Alanko, P.M.A. Tigerstedt, M. Koistinen: *Suomen puu- ja pensaskasvio*. Helsinki: Dendrologian Seura, 1992. ISBN 951-96557-0-0.
9. ↑  Farjon 2010, s. 589
10. ↑  Earle, Cristopher J.: Picea obovata *The Gymnosperm Database*.  28.11.2012. Viitattu 3.11.2015. (englanniksi)
11. 1 2  Earle, Cristopher J.: Picea abies *The Gymnosperm Database*.  21.11.2013. Viitattu 3.11.2015. (englanniksi)
12. ↑  Earle, Cristopher J.: Picea pungens *The Gymnosperm Database*.  24.6.2015. Viitattu 3.11.2015. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* United States Department of Agriculture (USDA): *Picea* (englanniksi)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Taksonitunnisteet | 
* Wikidata: Q26782
* Wikispecies: Picea
* APNI: 126038
* CoL: 6Q7C
* EoL: 14029
* EPPO: 1PIEG
* FNA: 125375
* FoAO2: Picea
* FoC: 125375
* Fossilworks: 83629
* GBIF: 5284711
* GRIN: 9366
* iNaturalist: 63573
* IPNI: 31978-1
* ITIS: 18033
* NBN: NHMSYS0000461246
* NCBI: 3328
* NZOR: 985bd0e2-5f1b-415e-b9c1-0b1f02fa05dc
* Open Tree of Life: 517942
* PPE: genus-picea
* PLANTS: PICEA
* POWO: urn:lsid:ipni.org:names:30005648-2
* Tropicos: 40008450
* VASCAN: 1547
* VicFlora: 7d4376c8-2bfb-4445-905e-dd3fb50abd54
* WFO: wfo-4000029600

 |

 |