recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Idännaakka** (*Corvus dauuricus*) on naakan aasialainen lähisukulainen.

Koko ja ulkonäkö
----------------

Linnun pituus on 33–34 cm, siipien kärkiväli 67–74 cm ja paino 190–220 g. Idännaakka muistuttaa kooltaan ja muodoltaan naakkaa. Kaikissa puvuissa silmä on tumma (naakalla vaalea). Vanhan linnun niska, vatsa ja kaula ovat harmaanvalkeat. Elintavoiltaan se on naakkamainen. Sukupuolet ovat samanvärisiä. Nuori lintu on höyhenpuvultaan himmeämpi. Äänten sanotaan muistuttavan naakan ääniä, paitsi tavallinen kutsuääni muistuttaa enemmän variksen rääkäisyä kuin naakan 'kja' ääntä.

Idännaakka risteytyy joskus naakan kanssa. Risteymien määrittäminen luonnossa on lähes mahdotonta. Idännaakan biologia on huonosti tunnettu, eikä toistaiseksi ole havaittu suurtakaan eroa naakan ja idännaakan elintavoissa.

Levinneisyys
------------

Idännaakka pesii Kaukoidässä – Siperiassa, Mongoliassa ja Kiinassa. Lajin kanta on elinvoimainen. Se on muuttolintu, joka talvehtii Koreassa, Japanissa, Länsi-Kiinassa ja Turkmenistanissa. Euroopassa se on äärimmäisen harvinainen harhailija. Suomesta on vain yksi hyväksytty havainto ammutusta yksilöstä Uudestakaarlepyystä vuodelta 1883.

Elinympäristö
-------------

Lehtimetsiköt, viljelysseudut, vuorenrinteet, kaupungit. Viihtyy samoissa ympäristöissä kuin naakkakin, ei kuitenkaan sulkeutuneissa metsissä.

Lisääntyminen
-------------

*Coloeus dauuricus* 
Kuten naakalla. Pesii mieluiten puunkolossa mutta joskus myös puun oksalla latvuksessa.

Ravinto
-------

Kts. naakka

Lähteet
-------

1. 1 2  BirdLife International: *Corvus dauuricus* *IUCN Red List of Threatened Species. Version 2013.2*.  2012. International Union for Conservation of Nature, IUCN, Iucnredlist.org. Viitattu 4.3.2014. (englanniksi)
2. 1 2 3 4 5  Perrins, C. M. (toim.) 1994: Handbook of the Birds of Europe, the Middle East and North Africa. Vol. VIII. – Oxford University Press. Hong Kong. ISBN 0-19-854679-3
3. ↑  Rariteettikomitea (Arkistoitu – Internet Archive)


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Taksonitunnisteet | 
* Wikidata: Q201461
* Wikispecies: Coloeus dauuricus
* Avibase: 9F784AB11E547808
* BirdLife: 22705935
* CoL: YNHP
* BOW: daujac1
* eBird: daujac1
* EUNIS: 101055
* EURING: 15610
* Fauna Europaea: 97140
* Fauna Europaea (new): 5608f66f-4799-4c4f-b74e-ed7f837d5140
* GBIF: 2482483
* iNaturalist: 8009
* IRMNG: 10660884
* ITIS: 559497
* IUCN: 22705935
* NCBI: 477934
* Xeno-canto: Coloeus-dauuricus
* Laji.fi: MX.37143

 |

 |
**Pietarin Sanomat** oli Pietarissa vuosina 1870–1873 ilmestynyt sanomalehti.

*Pietarin Sanomien* perustaja ja toimittaja oli kaupungin suomalaisen Pyhän Marian seurakunnan kirkkokoulujen tarkastajana työskennellyt fennomaani August Hagman. Se oli ensimmäinen Suomen rajojen ulkopuolella ilmestynyt suomenkielinen sanomalehti. Pietarin ja Inkerinmaan suomalaisille tarkoitetun lehden tavoitteena oli kansallisen sivistyksen kehittäminen. Sen avustajina toimivat tyröläinen opettaja ja lukkari Abraham Tiisnekka, Marian seurakunnan kappalainen Aloys Jeremias Piispanen sekä aluksi myös seurakunnan kirkkokoulun johtaja Tuomas Friman. Kerran viikossa nelisivuisena ja kolmipalstaisena ilmestynyt lehti painettiin Pietarissa Ettingerin kirjapainossa. Sen levikiksi on arvioitu 700–1 000 kappaletta.

Lehden uutisaineisto oli pääosin lainattu Pietarin ja Suomen lehdistä. Suurimman osan siitä muodostivat Venäjän ja Pietarin tapahtumat. Ulkomaanuutiset liittyivät erityisesti Saksan–Ranskan sotaan. Venäjän suomalaisia koskeva aineisto oli suhteessa vähäisempää. Erityisesti lehteä kiinnosti koulujen, kirjastojen ja raittiusseurojen perustaminen Inkeriin. Se pyrki myös seuraamaan Inkerin suomalaisten seurakuntien tapahtumia sekä kertomaan alueen historiasta ja kansanperinteestä. Suomen uutiset jäivät melko vähälle huomiolle. Varsinaisia pääkirjoituksia lehti ei julkaissut.

Lehdessä oli runsaasti kaunokirjallista ainesta. Jatkokertomuksina julkaistiin muun muassa Tuomas Frimanin *Tyhmenit* ja *Anninriuhta*, K. J. Gummeruksen *Otteita ihmissydämen salaisuuksista* ja Nikolai Gogolin *Nevan valtakatu*. Runoista valtaosa oli A. J. Piispasen kirjoittamia tai kääntämiä. Lisäksi julkaistiin valkeasaarelaisen talonpojan Jaakko Räikkösen runoja. Lehdessä oli myös jonkin verran ilmoituksia ja pietarilaisten kauppaliikkeiden mainoksia. Uskonnollista aineistoa oli vähän.

*Pietarin Sanomien* kilpailijaksi perustettiin August Hagmanin ja Marian seurakunnan kirkkoherran Johannes Öhqvistin välisen konfliktin seurauksena *Pietarin Sunnuntailehti*. Kesällä 1872 Hagman siirtyi Helsinkiin *Morgonbladet*-lehden päätoimittajaksi, ja hänen tilalleen Pietariin tuli hänen veljensä Tyko Hagman. August Hagman pysyi kuitenkin muodollisesti *Pietarin Sanomien* päätoimittajana ja osallistui ilmeisesti Helsingistä käsin myös sen toimittamiseen. Hän lakkautti lehden huhtikuussa 1873 taloudellisesti kannattamattomana.

Lähteet
-------

* Huttunen, Kalervo: *Pietarin suomenkielisen sanomalehdistön alkuvaiheet vuosina 1870–1883*. Helsinki: Suomen sanomalehdistön historia -projekti, 1981. ISBN 951-95289-7-0.

### Viitteet

1. ↑  Huttunen, s. 11–19.
2. ↑  Huttunen, s. 22–30.
3. ↑  Huttunen, s. 31–34.
4. ↑  Huttunen, s. 20–21.
5. ↑  Huttunen, s. 34–35.

Aiheesta muualla
----------------

* *Pietarin Sanomat* digitoituna kansalliskirjastossa
**Ogelin liikekeskus** (nimitetään myös *Ogeliksi*) on Oulunkylässä sijaitseva ostoskeskus. Liikekeskus sijaitsee Oulunkylän pääteiden risteyksessä lähellä Oulunkylän rautatieasemaa, bussilinjojen 550, 69, 64, 53 sekä 603 sekä pikaraitiotie 15:n pysäkkejä. Ogelin liikekeskuksessa on yli 20 liikettä ja palvelua, muun muassa S-market, Cafe Picnic sekä apteekki, esikoulu, hammaslääkäriasema, koruliike, lankakauppa, optikko, pienvarastopalvelu Cityvarasto ja viereisen terveyskeskuksen laboratorio. Liikekeskuksen välittömässä läheisyydessä sijaitsee myös terveysasema, kirjasto, työväenopisto ja nuorisotalo.

Liikekeskuksen on suunnitellut Simo Järvinen ja se avattiin 1. joulukuuta 1987. Keskuksen kokonaispinta-ala on 8 363 m², josta liiketiloja on 5 980 m² ja loput lähinnä toimistotiloja. Keskuksen omistus on hajautunut usealle eri omistajalle. Liikekeskus aiotaan purkaa ja korvata korttelilla, johon tulee asuntoja ja kivijalkaliiketiloja.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Kauppakeskukset (pdf) *Suomen Kauppakeskusyhdistys ry*.  2021. Viitattu 22.7.2021.
2. ↑  Oulunkylän liikekeskuksen kotisivut
3. ↑  Ogeli.fi: Plalvelut
4. ↑  Pauli Saloranta: Liikekeskus Ogeli Oulunkylä-Seura. Viitattu 15.3.2013.
5. ↑  Kauppakeskukset 2013 Suomen kauppakeskusyhdistys ry. Viitattu 15.3.2013.
6. ↑  Rissanen, Milka: "Täällä on rauhallisempaa kuin Töölössä" – Klassinen helsinkiläis­lähiö uudistuu nyt ennen­näkemättömällä tavalla ja vauhdilla *Helsingin Sanomat*.  20.6.2022. Viitattu 22.6.2022.

Aiheesta muualla
----------------

* Liikekeskus Ogelin kotisivut
**Manuel Lanzini** (s. 15. helmikuuta 1993 Ituzaingó) on argentiinalainen jalkapalloilija, joka edustaa Argentiinan pääsarjassa pelaavaa River Platea. Hän on kotimaansa lisäksi pelannut Brasiliassa, Yhdistyneissä arabiemiirikunnissa ja Englannissa. Oikeajalkainen Lanzini on pelipaikaltaan hyökkäävä keskikenttäpelaaja.

Ura
---

### Seurajoukkueura

Lanzinin kasvattajaseura on River Plate. Hän pelasi seuran edustusjoukkueessa vuosina 2010−2014 84 ottelua tehden 12 maalia ja voittaen Torneo Finalin vuonna 2014. Vuosina 2011−2012 Lanzini oli lainassa brasilialaisessa Fluminensessa, jossa hän oli mukana voittamassa vuoden 2012 Campeonato Cariocaa. Elokuussa 2014 Lanzini siirtyi arabiemiirikuntalaiseen Al Jazira Clubiin.

Heinäkuussa 2015 Lanzini siirtyi kauden 2015−2016 kestävälle lainalle Valioliigan West Ham Unitediin. Seuraavana kesänä hän siirtyi West Hamiin pysyvästi 12 miljoonan euron siirtosummalla. Kaudella 2016−2017 hän teki 35 ottelussa kahdeksan maalia. Hänen polvensa ristisiteet repesivät Argentiinan maajoukkueen harjoitusleirillä ennen MM-kisoja 2018. Hän palasi pelikentille helmikuussa 2019. Hän pelasi Valioliigassa 24 ottelua kaudella 2019–2020. Seuraavalla kaudella hänelle kertyi 17 liigaottelua, näistä vain viisi avauskokoonpanossa. Kaudella 2021–2022 hän oli avauksessa 19 valioliigaottelussa ja pelasi kaikkiaan 30 liigapeliä. Maaleja hän teki viisi. Eurooppa-liigassa hän pelasi kymmenen ottelua. Kaudella 2022–2023 hän pelasi West Hamin voittamassa Konferenssiliigassa yhdeksän ottelua ja teki kaksi maalia. Valioliigassa hän pelasi kymmenessä ottelussa 244 minuuttia ja teki yhden maalin.

### Maajoukkueura

Lanzini kuului vuonna 2013 Argentiinan alle 20-vuotiaiden maajoukkueeseen. Hän pelasi siinä viisi ottelua tehden kaksi maalia. Ensimmäisen A-maaottelunsa hän pelasi Brasiliaa vastaan kesäkuussa 2017.

Saavutukset
-----------

**Fluminense**

* Campeonato Carioca: 2012

**River Plate**

* Primera División de Argentina: Torneo Final (2014)

**West Ham**

* Konferenssiliiga: 2023

Lähteet
-------

1. ↑
2. 1 2 3 4 5
3. ↑  West Ham -dynamon vamma luultua pahempi – koko ensi kausi vaarassa *valioliiga.com*.  26.6.2018. Viitattu 1.6.2019. (englanniksi)
4. ↑

Argentiinan joukkue – Jalkapallon MM-kilpailut 2018
1 Guzmán |
2 Mercado |
3 Tagliafico |
4 Ansaldi |
5 Biglia |
6 Fazio |
7 Banega |
8 Acuña |
9 Higuaín |
10 Messi |
11 Di María |
12 Armani |
13 Meza |
14 Mascherano |
15 Lanzini |
16 Rojo |
17 Otamendi |
18 Salvio |
19 Agüero |
20 Lo Celso |
21 Dybala |
22 Pavón |
23 Caballero |
Valmentaja Sampaoli
**Miikka Lönnqvist** (s. 6. heinäkuuta 1989 Koski Hl.) on suomalainen poliitikko ja järjestöjohtaja. Nykyisin Lönnqvist toimii SDP:n hallintopäällikkönä. Aiemmin Lönnqvist toiminut muun muassa Suomen sosiaali ja terveys ry:n hallintojohtajana, SAMOKin ja Nuorten Kotkien toiminnanjohtajana sekä Sosialidemokraattisten Nuorten pääsihteerinä. Koulutukseltaan hän on valtiotieteiden kandidaatti. 

Lönnqvist on toiminut kunnanvaltuutettuna vuodesta 2009. Hän on toiminut vuodesta 2019 Hollolan elinvoimavaliokunnan puheenjohtajana. Tätä ennen hän on toiminut Hollolassa mm. kunnanhallituksen jäsenenä. Ennen Hämeenkosken sulautumista osaksi Hollolaa Lönnqvist toimi muun muassa Hämeenkosken kunnanhallituksen varapuheenjohtajana.

Lisäksi Lönnqvist toimii useissa järjestöllisissä luottamustehtävissä. Hän toimii muun muassa Nuorten Kotkien varapuheenjohtajana, Sosiaali- ja terveysjärjestöjen avustusasioiden neuvottelukunnassa, Työväen Opintorahaston hallituksen puheenjohtajana sekä Työväen Arkiston säätiön varapuheenjohtajana. 

Aiemmin hän on toiminut muun muassa Valtion nuorisoneuvostossa, TSL:n ja Demo ry:n hallituksissa sekä SDP:n puoluevaltuustossa.

Lönnqvist oli Hämeen Sosialidemokraattien varapuheenjohtaja vuosina 2011-2018.

Lönnqvist on toiminut myös kansanedustaja Satu Taiveahon eduskunta-avustajana.

Politiikan ja järjestötoiminnan ohella Lönnqvist on myös aktiivinen luontokuvaaja. Hän kirjoittaa mm. Demokraatti-lehteen erityisesti lintujen valokuvaamiseen liittyviä kolumneja. Lönnqvist toimii vakituisena kolumnistina myös Keski-Häme-lehdessä.

Lähteet
-------

1. ↑  riitta.ylijarvi: Elinvoimavaliokunta *www.hollola.fi*. Viitattu 31.8.2021.
2. ↑
3. ↑  Sosiaali- ja terveysjärjestöjen avustusasioiden neuvottelukunnan sekä sen arviointi- ja avustusjaoston asettaminen toimikaudeksi 23.4.2021 - 22.4.2025 *Valtioneuvosto*. Viitattu 31.8.2021.
4. ↑
5. ↑   (Arkistoitu – Internet Archive)
6. ↑
7. ↑   (Arkistoitu – Internet Archive)

Aiheesta muualla
----------------

* Miikka Lönnqvist SAMOKin toiminnanjohtajaksi
* Miikka Lönnqvist Demarinuorten pääsihteeriksi
* Demarit pitivät asemansa Hämeenkoskella (Arkistoitu – Internet Archive)
* Hollolan kunnanhallitus
* Hollolan kuntapolitiikan kärkipaikat Teemu Kinnarille ja Jari Ronkaiselle
Verhovažjen piirin sijainti Vologdan alueen kartalla.
Kartta piirin kuntarajoista.
**Verhovažjen piiri** (ven. Верхова́жский райо́н, *Verhovažski raion*) on kunnallishallintoalue Vologdan alueella Venäjällä. Vuonna 1929 perustetun piirin pinta-ala on 4 300 neliökilometriä. Asukkaita on 15 600 henkeä (vuonna 2010).

Verhovažjen piiri rajoittuu pohjoisessa idässä Vologdan alueen Tarnogski Gorodokin, etelässä Totman ja Sjamžan ja idässä Vožegan piireihin sekä pohjoisessa Arkangelin alueeseen. Pinta-alasta 85 % on metsää. Suurimmat joet ovat Vienanjoen vesistöön kuuluvat Vaga, Kuloi, Pežma, Kolenga ja Termenga. Hyötykaivannaisia ovat hiekka, sora ja turve. Seudulla sijaitsee Verhovažjen maisemansuojelualue.

Piiriin kuuluu 13 maalaiskuntaa: Klimušino, Kolenga (keskuspaikka Noginskaja), Lipetskoje (Leušinskaja), Morozovo, Naumiha, Nižni Kuloi (Urusovskaja), Oljušinskoje (Srednjaja), Šelota, Sibir (Jelisejevskaja), Termenga (Kukolovskaja), Tšusevitsy, Verhovskoje (Smetanino), Verhovažje. Hallinnollinen keskus on Verhovažjen kylä, josta on matkaa 226 kilometriä Vologdaan.

Seudun kautta kulkee Moskovan ja Arkangelin välinen maantie. Tärkein elinkeino on metsäteollisuus. Maatalous on keskittynyt maidon ja lihan tuotantoon sekä pellavan viljelyyn.

Piirissä on neljä perus- ja viisi keskikoulua. Kulttuurilaitoksia ovat lasten taidekoulu, kansanperinnekeskus, kirjastolaitos sekä kulttuuri- ja kerhotalot.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  *Vologodskaja entsiklopedija*, s. 100. Vologda: VGPU, Rus, 2006. ISBN 5-87822-305-8. Teoksen verkkoversio (viitattu 21.12.2011). (venäjäksi)
2. ↑  Federalnaja služba gosudarstvennoi statistiki: Tšislennost naselenija Rossijskoi Federatsii po gorodam, posjolkam gorodskogo tipa i raionam na 1 janvarja 2010 g.  2010. Moskva:  Federalnaja služba gosudarstvennoi statistiki (Rosstat).  Arkistoitu 20.12.2011. Viitattu 21.12.2011. (venäjäksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Verhovažjen piirin sivusto (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi)
* Verhovažjen piiri Vologdan alueen sivustolla (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi)

Vologdan alueen piirit ja *kaupunkipiirit*
Babajevo •
Babuškin •
Belozersk •
Grjazovets •
Harovsk •
Kadui •
Kirillov •
Kitšmengski Gorodok •
Mežduretšje •
Nikolsk •
Njuksenitsa •
Šeksna •
Sjamža •
Sokol •
Tarnogski Gorodok •
Totma •
Tšagodoštša •
Tšerepovets •
*Tšerepovets* •
Ustjužna •
Ust-Kubinskoje •
Vašk •
Veliki Ustjug •
Verhovažje •
Vologda •
*Vologda* •
Vožega •
Vytegra
**Minskin eläintarha** (valkoven. Мінскі заапарк, *Minski zaapark*) on Valko-Venäjän pääkaupunki Minskin kaakkoisosassa toimiva eläintarha. Se perustettiin vuonna 1984, ja sille on varattu 42 hehtaarin alue. Edustettuina on yli 160 eri eläinlajia, joihin kuuluvat muiden muassa huuhkajat, karhut, egyptinkoirankuonolepakot ja laamat. Minskin eläintarha osallistuu useisiin luonnonsuojelu- ja jalostushankkeisiin. Se myös tarjoaa eläinmaailmaan perehdyttäviä kursseja. Ratsastusopetukseenkin on mahdollisuus, ja lomien aikana järjestetään paljon aktiviteetteja, kuten teatteriesityksiä, kilpailuja, hevosnäytöksiä, workshopeja ja kyselyjä.

Lähteet
-------

1. ↑  In Your Pocket: Minsk Zoo (englanniksi)
2. ↑  Minsk Zoo (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Minskin eläintarha** Wikimedia Commonsissa

* Viralliset sivut (venäjäksi) (englanniksi) (minskzoo.by)
* (Minski) zoopark (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi) (minsk-old-new.com)
**Hiihtomaraton** on pitkän matkan kestävyyttä mittaava hiihtokilpailu, jonka matka on 30-100 kilometriä. Se voi olla joko pisteestä pisteeseen tai kierroskilpailu. Hiihtomaratoneja järjestetään usein samanaikaisesti lyhyempien kilpailujen kanssa ja osallistuminen on avoinna yleisölle. Worldloppetin päämatkan minimipituus on 50 kilometriä.

Historia
--------

Hiihtomaratonien perinteet juontuvat pitkälle hiihdon historiaan. Erityisen suosittuja ne ovat Pohjoismaissa, missä ne ovat osa laajempaa hiihtokulttuuria. Ensimmäiset viralliset hiihtomaratonit järjestettiin 1900-luvun alkupuolella.

Formaatti
---------

Suurissa tapahtumissa, kuten Finlandia-hiihdossa Suomessa, Vasaloppetissa Ruotsissa tai Birkebeinerrennetissä Norjassa, on usein yli 10 000 osallistujaa. Kilpailuissa on yleensä massalähtö, ja lähtöjärjestys muokataan osallistujien ryhmittymien mukaan, jotka on arvioitu olevan samanlaisia kykyjä. Kilpailu aloitetaan yleensä eliittihiihtäjien ryhmällä ja päätetään vähiten kokeneiden hiihtäjien ryhmään.

Hiihtäjät voivat käyttää joko perinteistä tai luisteluhiihtotekniikkaa, riippuen kilpailun säännöistä. Palkinnot perustuvat yleensä kokonaissijoitukseen, sukupuolen mukaan tehtävään sijoitukseen sekä ikäluokkaan.

Suuret sarjat
-------------

Hiihtomaratonissa on kaksi suurta sarjaa, Ski Classics ja Worldloppet. Ski Classics on sarja, joka koostuu pitkän matkan hiihtokilpailuista Euroopassa. Worldloppet on kansainvälinen hiihtoliitto, joka järjestää vuosittain hiihtomaratonkilpailuja eri puolilla maailmaa.

Tunnettuja hiihtomaratoonareita
-------------------------------

* Jørgen Aukland (Norja): Kaksinkertainen Vasaloppet-voittaja ja Ski Classics-sarjan voittaja.
* Anders Aukland (Norja): Useita kertoja Vasaloppet-voittaja ja Ski Classics-sarjan voittaja.
* Seraina Boner (Sveitsi): Moninkertainen Ski Classics-sarjan voittaja naisten sarjassa.
* Justyna Kowalczyk (Puola): Olympiavoittaja ja maailmanmestari, joka on voittanut useita hiihtomaratoneja.
* Hans Mäenpää (Suomi): Maratonhiihdon 24h maailmanennätys huhtikuussa 2018 - 472,002 kilometriä

Lähteet
-------

1. ↑  Jätkänkynttilä Ski Marathon *Jätkankynttilä Ski Marathon*.  22.3.2023. Viitattu 19.6.2023.
2. ↑  WL Rules and Regulations *Worldloppet*. Viitattu 19.6.2023. (englanniksi)
3. ↑  Seppo Anttila: Vasaloppet - maaiman suurin ja arvostetuin massahiihto - Hiihto *Juoksija*.  29.9.2018. Viitattu 19.6.2023.
4. ↑  50 vuotta Finlandiaa *Hiihtomuseo*. Viitattu 19.6.2023.
5. ↑  Huume- ja alkoholiriippuvuudesta hiihdon maailmanennätysmieheksi – Hans Mäenpää näkee urheilun pelastuksenaan: "Se pitää minut poissa päihteistä" *Yle Urheilu*.  16.3.2020. Viitattu 19.6.2023.
**Karl Viktor (Kalle) Nyström** (28. tammikuuta 1865 Helsinki – 17. joulukuuta 1933 Helsinki) oli suomalainen konttoripäällikkö, toimittaja, lauluntekijä, varieteetaiteilija ja nukketeatterin johtaja. Nyströmin 1909 perustama *Marionett-nukketeatteri* oli ensimmäinen suomalainen ammattimainen nukketeatteri.

Nyström kävi Helsingin ruotsalaista reaalilyseota ja lähti sitten kirjakauppa-alalle toimien myöhemmin itsenäisenä kirjakauppiaana Helsingissä ja Turussa. Vuosina 1893–1896 Nyström oli näyttelijänä Ruotsalaisessa teatterissa ja vuodesta 1905 alkaen aina kuolemaansa saakka hän oli Salomo Wuorion tapettiliikkeen konttoripäällikkönä.

Nyström kirjoitti suuren määrän revyitä, joita esitettiin ruotsinkielisillä näyttämöillä Turussa ja Helsingissä. Hän avusti ruotsinkielisiä pilalehtiä ja kirjoitti myös päivälehtiin. Nyström osallistui lisäksi aktiivisesti Suomen ruotsalaisen sanomalehtimiesjärjestön toimintaan.

Nyström toimi 1900-luvun alussa varietee-yrittäjänä helsinkiläisessä Apollo-teatterissa. Hän perusti 1909 Apollo-teatterin yhteyteen ruotsinkielisen *Marionett teatern* -nimisen nukketeatterin nähtyään Münchenissä Papa Schmidtin nukketeatterin esityksen. Teatterin esitykset oli tarkoitettu pääosin aikuiskatsojille ja niissä käsiteltiin satiirisesti ajankohtaisia tapahtumia sekä suomalaisia taiteilijoita. Teatteri esitti myös katkelmia Shakespearen näytelmistä, Kalevala-aiheisia kohtauksia sekä lapsikatsojille Topeliuksen kertomuksista muokattuja näytelmiä. Teatteri teki myös kiertueita Helsingin ulkopuolelle. 

Marionett-teatterin toiminta päättyi Kalle Nyströmin kuoltua.

Teoksia
-------

* *Sjung med i refrängen* : kupletter och visor ; med förord av Jumbo. Förlag Fama, Helsingfors 1932

Lähteet
-------

* Kalle Nyström SKS:n kirjailijamatrikkelissa (toimimaton linkki)
* "100 vuotta suomalaista nukketeatteria vuonna 2009". (Tiedote nro 32) *Teatterin tiedotuskeskus TINFO*.  26.11.2009.  Arkistoitu 3.5.2013.

Viitteet
--------

1. 1 2 3  Kuolleita, Helsingin Sanomat, 18.12.1933, nro 340, s. 4, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Suomi (KANTO)

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Kansallisbiografia

 |

 |
Pyhän Pietarin ja Paavalin kirkko
**Pyhän Pietarin ja Paavalin luterilainen kirkko** (ven. Лютеранская церковь святых Петра и Павла, *Ljuteranskaja tserkov svjatyh Petra i Pavla*, saks. *Petrikirche*) on kirkkorakennus Pietarissa. Se sijaitsee Pienen ja Ison tallikadun välisessä korttelissa osoitteessa Nevski prospekt 22–24. Lähimmät metroasemat ovat Nevski prospekt ja Gostinyi dvor. Rakennuksen on suunnitellut arkkitehti Aleksandr Brjullov.

Historia
--------

Pyhän Pietarin ja Paavalin kirkko 1900-luvun alussa.
Uusromaanista tyyliä edustava rakennus pystytettiin 1833–1838 vanhemman, vuonna 1730 avatun kirkon paikalle. Tätäkin aiemmin paikalla oli ollut Pietari Suuren käskystä 1708 perustettu puukirkko. Rakennuksessa on havaittavissa myös klassismin vaikutteita. Kirkon molemmin puolin sijaitsevat asuintalot muodostavat kirkon edustalle pienen aukion, jota reunustaa valurautainen ristikkoaita. Julkisivua koristavat keskellä holvikaari ja pylväikkö sekä reunoilla symmetriset kulmatornit. Sisäänkäyntiä vartioivat Pietarin ja Paavalin patsaat, evankelistoja kuvaavat reliefit ja katon kruunaava enkelipatsas ovat Agostino Triscornin ja Theodore Jacquesin käsialaa.

Kirkko kuului Pietarin toiseksi suurimmalle luterilaiselle seurakunnalle, joka koostui lähinnä saksalaisesta keskiluokasta ja baltiansaksalaisesta aatelistosta. 1900-luvun alussa seurakunnassa oli noin 15 000 jäsentä. Jumalanpalvelusten liturgisena kielenä oli saksa. Seurakunta ylläpiti erilaisia hyväntekeväisyyslaitoksia ja saksankielistä koulua Petrischulea.

Kirkko suljettiin vuonna 1937, minkä jälkeen sitä käytettiin varastona. Vuosina 1958–1962 se muutettiin uimahalliksi. Alkuperäinen sisustus on kokonaan tuhoutunut. Rakennus palautettiin saksalaiselle luterilaiselle seurakunnalle vuonna 1992. Pitkällisen remontin jälkeen se otettiin uudelleen käyttöön vuonna 1997. Nykyään seurakunnassa on noin 600 venäjänsaksalaista jäsentä. Se kuuluu Venäjän, Ukrainan, Kazakstanin ja Keski-Aasian evankelis-luterilaiseen kirkkoon.

Lähteet
-------

1. ↑  *Путеводитель по С.-Петербургу*, s. 172–173. näköispainos vuoden 1903 laitoksesta. Pietari: SP Ikar, 1991. ISBN 5-85902-065-1. venäjä
2. ↑  Kirikov, Boris: *Arhitekturnyje pamjatniki Sankt-Peterburga*, s. 231–232. Sankt-Peterburg: Kolo, 2005. ISBN 5-901841-33-6.
3. 1 2  Entsiklopedija Sankt-Peterburga: Ljuteranskaja tserkov ap. Petra *encspb.ru*. Viitattu 15.10.2009. (venäjäksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Apostoli Pietarin kirkko Pietari-tietosanakirjassa (venäjäksi)
**Aleksi Ranta** (s. 1980) on suomalainen kitaristi ja säveltäjä. Helsingissä toimiva Ranta on tunnettu monipuolisista sävellyksistään yhtyeilleen sekä elokuva- ja teatteriproduktioihin. Musiikissaan hän yhdistelee jazzia ja klassista musiikkia sekä elektronisia elementtejä. Hän on julkaissut kuusi levyä.

Ranta on säveltänyt musiikkia mm. The Baroness - Isak Dinesen´s Final Affair -Off Broadway-näytelmään New Yorkiin sekä Säälistäjät- ja Luonnonlaki-elokuviin. Hän on toiminut kitaristina mm. rock-yhtye The Black Leaguessa sekä freelancerina eri projekteissa, kuten Maria de Buenos Aires -tango-operitassa ja Pohjan sotilassoittokunnassa.

Rannan muita projekteja ovat Comics in Concert -piirroskonsertit, joita hän tekee sarjakuvataiteilija Ville Rannan kanssa sekä Jazz-Baltica-palkinnon saanut saksalainen jazzyhtye Flickstick. Ranta on esiintynyt Euroopassa ja Yhdysvalloissa tunnetuilla jazz-klubeilla, kuten Dresdenin Blue Notella, Hampurin Birdlandissa ja Elbjazz-festivaaleilla, Pori Jazzeilla sekä New Yorkin Jazz Club Nublussa, Scandinavia Housessa, Columbian yliopistossa ja MoCCA-festivaaleilla.

Ranta on lisäksi Nordic Audio & Music Productionsin perustaja ja toimitusjohtaja. Yritys tekee musiikkia ja äänisuunnittelua elokuviin ja mainoksiin sekä ääniarkkitehtuuria installaatioihin ja yritysympäristöihin.

Albumit
-------

* Aleksi Ranta: The Baroness - Isak Dinesen´s Final Affair
* Aleksi Ranta: The Death of a Musician
* Aleksi Ranta: The Law of Nature
* Aleksi Ranta Group: Capricorn Hill
* Aleksi Ranta Group: Where We Belong
* Aleksi Ranta Group: Long Lost LJ

Soittaa levyillä
----------------

* Flickstick: Flickstick
* Flickstick: Hymn
* Lotta Band: It´s About the Feeling
* The Black League: Man ́s ruin revisited
* The Black League: Hot Wheels
* The Black League: Utopia AD
* The Black League: Doomsday Sun
* The Black League: Ichor

Lähteet
-------

* Arvostetaan asiakasta ja panostetaan myös kuuloaistiin
* Aleksi Ranta säveltää Off Broadway -näytelmän musiikin New Yorkiin
* Yleisö on maailmalla ylistetyllä Rytmihäiriö-klubilla parasta ja pahinta
* Viiva herää jazzilla
* Jazz Finland
* Aleksi Ranta Groupilta elokuvallinen uutuuslevy

Aiheesta muualla
----------------

* Henkilökohtaiset kotisivut
* Nordic Audio Music
**Lainsuojattomat** on kuudes Lucky Luke -sarjakuva, jonka Morris käsikirjoitti ja piirsi. Se ilmestyi alun perin Ranskassa 1954 ja paljon myöhemmin Suomessa 1990. Lehti sisälsi kaksi
erillään julkaistua tarinaa, joista ensimmäinen perustuu löyhästi tositapahtumiin.

Molemmat tarinat julkaistiin alun perin Spirou -aikakauslehdessä vuonna 1952.

Tarinat
-------

### Lainsuojattomat

Lainsuojattomissa Lucky Luke kohtaa Daltonin rosvoveljekset Bobin, Gratin, Billin ja Emmett Daltonin, jotka ryöstelevät pankkeja, postivaunuja ja junia. Lucky Lukea pyydetään laittamaan veljesten puuhille loppu.

Daltonit päättävät viimeisenä rikoksenaan ryöstää samanaikaisesti kaksi pankkia samassa kaupungissa. He hyökkäävät Coffeyvilleyn pankkeihin mutta saavat surmansa poliisin järjestämässä väijytyksessä, johon myös Lucky Luke osallistuu ampumalla Bob Daltonin (sensuroimaton versio).

### Daltonin veljesten paluu

*Daltonin veljesten paluussa* muuan arkajalka seriffi, Bill Boney, väittää surmanneensa Daltonit. Lucky Luke kuulee tämän ja päättää antaa huijarille opetuksen. Luke pukeutuu ystäviensä Smileyn, "Olutsiepon" ja "Mikrobin" kanssa Daltoneiksi pelotellakseen seriffiä. Boney paljastuu varsinaiseksi pelkuriksi ja joutuukin melkein hirtetyksi vale-Daltonien toimesta, ennen kuin viime hetkellä tunnustaa valehdelleensa. Tällöin Lucky paljastaa kaiken ollen pelkkää pilaa ja Boney joutuu rangaistuksena saluunan tiskille töihin.

Sensuuri
--------

Alkuperäinen versio Lainsuojattomista oli kustantaja Dupuisin mielestä liian väkivaltainen lasten sarjakuvaan. Morris joutui siksi piirtämään koko viimeisen sivun uudestaan.

Kuten todellisuudessakin, Daltonit kuolivat. Dupuis vaati kuitenkin Morrisia tekemään Bob Daltonin kuolemasta siistimmän, sillä alkuperäisessä kuvassa Lucky ampuu luodin Bobin pään läpi. Morris muutti kohtaa niin, että Lucky ampuukin poikki Bobin henkselit, rosvo putoaa viinitynnyriin ja hukkuu. Tämän version kustantaja hyväksyi, ja tämä on myös suomalaisen julkaisun viimeisellä sivulla.

Lähteet
-------

1. ↑
*Tämä artikkeli käsittelee nykyistä verotusta. Historiallisesta verotustoimituksesta kertoo artikkeli veronvähennys.*
**Verovähennys** tarkoittaa rahamäärää, jolla verotuksessa pienennetään verotettavaa tuloa tai suoraan veron määrää. Verovähennykset lasketaan tuloverolakien mukaisten sääntöjen perusteella ja ne ilmoitetaan veroilmoituksella. Osan verovähennyksistä verottaja laskee automaattisesti, jolloin ne ovat esitäytettyinä veroilmoituksella.

Verovähennyksillä tarkoitetaan ensi sijassa veron määrää pienentäviä verovähennyksiä. Tämä hyödyttää yhtä paljon veroprosentista riippumatta, kunhan verovähennys ei ole suurempi kuin vähennettävä vero. Vähennykset verotuksessa ovat niitä menoja, jotka vähennetään verotettavasta tulosta. Näin saadaan nettotulo.*selvennä*

Osa verovähennyksistä lasketaan kaavamaisesti, kun taas osa perustuu verovelvollisen todellisuudessa maksamiin menoihin (yleensä tulonhankkimismenot). Verovähennysten laskentasäännöt perustuvat esimerkiksi omavastuuosuuteen, verovähennyksen maksimimäärään, veronmaksajan tulojen määrään, tulojen tyyppiin (eläke vai palkka) jne.

Ulkomailla on käytössä myös "palautuva verovähennys" (engl. refundable tax credit), jossa verovähennyksen tuoman edun ylittäessä verovastuullisuuden määrän erotus maksetaan verovelvolliselle tulona. Tätä järjestelmää käytetään tukemaan pienituloisia esimerkiksi Yhdysvalloissa (earned income tax credit), ja Englannissa (working tax credit).

Erilaisia verovähennyksiä
-------------------------

|  |  |
| --- | --- |
| * Ahvenanmaan vähennykset
* Ammattikirjallisuus
* Ansiotulovähennys
* Asunnon ja työpaikan väliset matkakulut
* Asuntovelan korot
* Elatusvelvollisuusvähennys
* Eläketulovähennys
* Erityisalojen matkakulut
* Invalidivähennys
* Jäsenmaksut ja työttömyyskassamaksut
* Korkomenot
* Kotitalousvähennys
* Kustannusten korvaukset
* Lahjoitusvähennys
* Luovutustappiot
* Maksetut elatusmaksut
* Matkat toissijaiselle työpaikalle
* Merityötulovähennys
* Moottorisaha- ja metsurivähennys
* Muut vähennykset ansiotuloista
 | * Opintolainavähennys
* Opintorahavähennys
* Pakolliset vakuutusmaksut
* Perusvähennys
* Takaisinmaksetut osakaslainat
* Takaisinperintävähennys
* Tulonhankkimislainan korot
* Tulonhankkimiskulut ansiotuloista
* Tulonhankkimiskulut pääomatuloista
* Tulonhankkimisvähennys
* Työasuntovähennys
* Työmatkavähennys
* Työtulovähennys
* Vapaaehtoiset eläkevakuutusmaksut
* Verotusyhtymän maatalouden verovuoden tappio
* Veronmaksukyvyn alentumisvähennys
* Viikonloppumatkat
 |

Katso myös
----------

* Tulovero
* Alijäämähyvitys

Lähteet
-------

* Veroehdotusopas 2004 ISSN-0356-2581
* Ilta Sanomat 21.5.2005 Taru Jussilan artikkeli "Älä lihota verokarhua liikaa".
* Tuloverolaki 30.12.1992/1535

### Viitteet

1. ↑  Veronmaksajain keskusliitto: Ansiotuloista tehtävät vähennykset 2013 (Arkistoitu – Internet Archive)
2. ↑  vero.fi – Henkilöasiakkaan vero-opas 2012 (Arkistoitu – Internet Archive)

Aiheesta muualla
----------------

* Henkilöasiakkaan vero-opas 2009 – Vähennykset (Arkistoitu – Internet Archive) www.vero.fi
* Tuloverolaki (Arkistoitu – Internet Archive) www.finlex.fi
* Pääomatuloista tehtävät vähennykset www.sijoitus.org
**Tutkintavankeus** on turvaamistoimi, jolla varmistetaan, ettei rikoksesta epäilty tai syytetty vaikeuta asian käsittelyä, jatka rikollista toimintaansa tai pakenemalla estä oikeudenkäyntiä tai tulevan rangaistuksen täytäntöönpanoa. 

Tutkintavankeudesta määrää tuomioistuin päättämällä vangita rikoksesta epäillyn. Suomessa vangitsemisesta päättää käräjäoikeus. Eräissä oikeuskulttuureissa vangitsemisesta päättää poliisi tai syyttäjä. Suomessa tästä luovuttiin vuonna 1989, kun pakkokeinolaki (450/1987) tuli voimaan.

Suomessa vangitseminen on mahdollista, jos epäilyn tueksi on todennäköisiä syitä ja laissa säädetyt erityiset edellytykset täyttyvät. 

Tutkintavankeutta edeltää pidätysaika, joka Suomessa voi kestää kolme päivää, jolloin viimeistään neljäntenä päivänä tuomioistuimen on päätettävä vangitsemisesta. Pidättämisestä päättää esitutkintaviranomainen. Monessa maassa pidätysaika on vain 24 tuntia. Vuonna 2013 tutkintavankeja oli Suomessa yhteensä 1 646. Heistä 357 istui tutkintavankeudessa yli 180 päivää. Keskimäärin tutkintavankeus kesti kolme ja puoli kuukautta. Tutkintavankeus päättyy, kun tuomioistuin vapauttaa tutkintavangin tai kunnes rangaistuksen suorittaminen alkaa. Suomessa tutkintavankeus jatkuu myös mahdollisen hovioikeuskäsittelyn ajan. Jos määräaikainen vankeusrangaistus tuomitaan teosta, jonka johdosta rikoksen tehnyt on ollut vapautensa menettäneenä, tuomioistuimen on vähennettävä rangaistuksesta vapaudenmenetystä vastaava aika tai katsottava vapaudenmenetys rangaistuksen täydeksi suoritukseksi.

Tutkintavangeilla on erilaiset oikeudet kuin vankeusvangeilla. Tutkintavangit saavat mm. käyttää omia vaatteitaan. Tutkintavankeus voi olla rankempaa ja rajoitetumpaa kuin varsinainen vankeusrangaistus, koska yhteydenpito ulkomaailmaan voidaan rajoittaa jopa kokonaan ja muiden tutkintavankien tapaaminen on kielletty.

Katso myös
----------

* Vankeus

Lähteet
-------

1. ↑  Hekin istuivat pitkään tutkintavankeudessa Iltalehti 11.11.2014.
2. ↑  Rikoslaki 6 luku 13 § Vapaudenmenetysajan vähentäminen (Arkistoitu – Internet Archive) Finlex - Ajantasainen lainsäädäntö.
3. ↑  Aarnion tutkintavankeus harvinaisen pitkä – tällaisia aikoja istutaan yleensä (Arkistoitu – Internet Archive) MTV 30.07.2014.

Aiheesta muualla
----------------

* Tutkintavankeuslaki Finlex - Ajantasainen lainsäädäntö.
**Eero Vähätalo,** taiteilijanimeltään **VähäE** (s. 9. lokakuuta 1989), on suomalainen rap-artisti. VähäE on julkaissut 12- singleä ja on tullut tunnetuksi erityisesti Matti Eskon Rekkamies-kappaleesta tekemästään rap-versiosta, jonka tekoprosessissa alkuperäisesittäjä oli itse mukana. Artistin muissa kappaleissa käsitellään muun muassa itsensä voittamiseen ja tavallisen ihmisen elämään liittyviä teemoja. Tyylilajiltaan VähäE:n kappaleet ovat energistä pop-rapia.

Ura
---

Räppäämisen VähäE aloitti vasta verrattain vanhemmalla iällä, mutta sen jälkeen asiat etenivät varsin nopeasti. Lyhyen demotteluvaiheen jälkeen ensimmäinen single julkaistiin vuonna 2021 ja jo syyskuussa 2021 hän solmi managerointisopimuksen turkulaisen *Sakon Studion* kanssa. Vuoden 2022 alussa hänet kiinnitettiin lisäksi *Hit Happens* -levy-yhtiölle. 

VähäE:n ensimmäinen enemmän huomiota saanut julkaisu oli "Tien päällä" -single, joka levisi erityisesti rekkaspottaajien ja kuskien Tiktok-julkaisujen välityksellä. Julkisuuden seurauksena syntyi myös mahdollisuus tehdä yhteisjulkaisu Matti Eskon kanssa. 

VähäE:n ensimmäinen live-esiintyminen oli Power Truck Showssa 12. elokuuta 2022, minkä jälkeen hän on esiintynyt lukuisissa erilaisissa tapahtumissa ympäri Suomea.

Yksityiselämä
-------------

*Aamuset*-lehden haastattelussa VähäE on kertonut tulleensa huostaanotetuksi kolme vuotiaana, jonka jälkeen hänet sijoitettiin sijaisperheeseen Taivassaloon maaseudulle. Hän on kertonut saaneensa tätä kautta ihanat sijaisvanhemmat ja uuden startin elämälleen. Nuorena hän oli kertomansa mukaan villi ja levoton eikä teoriapainotteinen koulunkäynti tuntunut omalta. Hyvien arvosanojen sijaan hän sai usein jälki-istuntoa. Oma juttu löytyi kuitenkin ammattikoulussa ja hän on ajanut yhdistelmäajoneuvoa vuodesta 2010. Omilla kappaleillaan hän haluaa esteistä huolimatta kannustaa ihmisiä seuraamaan omia unelmiaan sinnikkäästi.

Osasta VähäE:n kappaleista on löydettävissä yhtymäkohtia hänen omaan elämäänsä.

Lähteet
-------

1. ↑  Juha Pokki: Rekkamies-klassikko uuteen kuosiin - VähäE:n kappale julkaistu *Raskas Kalusto*.  3.10.2022. Viitattu 29.12.2022.
2. ↑  Jouko Tuomas-Kettunen: Uusi versio järvenpääläisen Matti Eskon Rekkamiehestä – hittiin on lisätty räppiä, asialla VähäE *Keski-Uusimaa*.  5.8.2022. Viitattu 29.12.2022.
3. ↑  VähäE *sakonstudio.fi*. Viitattu 29.12.2022.
4. 1 2  Rekkakuski Eero Vähätalon ajomatkoilla syntyvät riimit päätyvät VähäE:n biiseihin *ts.fi*.  11.2.2022. Viitattu 29.12.2022.
5. ↑  Rovio, Marianne: Räppäävä rekkamies Eero Vähätalo Riimittelyä rekan ratissa.  *Rahtarit*, Helmikuu 2022, nro 1, s. 20-21.  Rahtarit ry.
6. ↑  Lehdistötiedote: VähäE – Rekkamies (feat. Matti Esko) – ensiesitys Power Truck Show:ssa! *Konepörssi.com*.  11.8.2022. Viitattu 29.12.2022.
7. ↑  Rekkamiesten klassikkobiisi sai uuden käsittelyn - Rekkakuski-räppäri VähäE esittää kappaleen autonäyttelytapahtumassa *Yrittajat.fi*.  12.8.2022. Viitattu 29.12.2022.
8. ↑  Unelmasta totta: Räppäävä rekkamies Eero Vähätalo kannustaa toteuttamaan unelmiaan *aamuset.fi*. Viitattu 29.12.2022.
**Krista Hannula** on suomalainen elokuvakäsikirjoittaja, ohjaaja, tuottaja ja näyttelijä. Hän on osakkaana vuonna 2018 perustetussa Character House -tuotantoyhtiössä. Hän on opiskellut Aalto-yliopiston elokuvataiteen laitoksella elokuva- ja tv-käsikirjoitusta. 

Hannula on toiminut tuottajana ja käsikirjoittajana kokoillan elokuvissa Äpärä (2016), *Äiti* (2019) ja tuottajana Luottomies -elokuvassa "ALL IN" (2024). Hän on ohjannut Ylen ja Character House sarjan TerapiaTreffit kaudet 1. ja 2. sekä käsikirjoittanut useita lyhytelokuvia, joista osan on myös ohjannut. Hannula näytteli naispääosaa lyhytelokuvassa *Sometimes We Swim*, joka palkittiin New Yorkissa Nordic International Film Festival -elokuvafestivaalin kunniamaininnalla 2019.

Lähteet
-------

1. ↑  Content Production | Character House - About *Character House Oy*. Viitattu 20.12.2019. (englanniksi)
2. ↑  Krista Hannula *IMDb*. Viitattu 20.12.2019.
3. ↑  Winners 2019 *Nordic International Film Festival*. Viitattu 20.12.2019. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Krista Hannula Internet Movie Databasessa. (englanniksi)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt Muokkaa Wikidatassa | 
* Elonet

 |

 |
Tuomas Seppänen Jyväskylän Kalevan kisoissa vuonna 2018.**Tuomas Kristian Seppänen** (s. 16. toukokuuta 1986 Pori) on suomalainen moukarinheittäjä. Hän edusti vuoteen 2003 Porin Yleisurheilua, vuoteen 2012 Porin Pyrintöä ja sittemmin Noormarkun Nopsaa. Häntä on valmentanut vuodesta 2001 Juha Lahtinen.

Ura
---

Seppänen aloitti moukarinheiton vuonna 1999, mitä ennen hän harrasti mäkihyppyä. Seppäsen ennätys on Saksan Hallen heittopäivillä 21. toukokuuta 2016 heitetty 76,20 m.

### SM-kisat

Seppänen voitti 22-vuotiaiden Suomen-mestaruuden vuosina 2006 ja 2008. Kalevan kisoissa hän on saanut hopeaa vuosina 2010, 2011, 2012, 2013, 2014, 2015, 2016, 2018, 2022 ja 2023 sekä pronssia vuosina 2017, 2019 ja 2021. Moukarin talvimestaruuskilpailuissa hän on saavuttanut kultaa 2013, 2014, 2019 ja 2024 sekä hopeaa 2009, 2010, 2021 ja 2022.

### Arvokisat ja maaottelut

19-vuotiaiden EM-kilpailuissa Kaunasissa 2005 Seppänen sijoittui seitsemänneksi. Vuonna 2006 hän voitti 22-vuotiaiden Pohjoismaiden mestaruuden Århusissa ja oli yhdeksäs saman ikäluokan EM-kilpailuissa Debrecenissä 2007.

Barcelonan EM-kilpailuissa 2010 Seppänen karsiutui loppukilpailusta tuloksella 72,94 m ja Helsingin EM-kilpailuissa 2012 tuloksella 71,15 m. Zürichin EM-kisoissa 2014 Seppänen eteni finaaliin ollen lopulta 12:s tuloksella 73,70 m.

Pekingin MM-kilpailuissa 2015 Seppänen eteni loppukilpailuun, jossa hän sijoittui kymmenenneksi karsiutuen kolmelta viimeiseltä kierrokselta tuloksella 73,18 m. Amsterdamin EM-kilpailuissa 2016 hän putosi loppukilpailusta tuloksella 69,76. Eugenen MM-kilpailuissa 2022 hän karsiutui loppukilpailusta tuloksella 72,81, samoin saman vuoden Münchenin EM-kilpailuissa tuloksella 71,24.

Aikuisten Suomi–Ruotsi-maaotteluun Seppänen on osallistunut 12 kertaa (2010–2023). Hän voitti kilpailun vuonna 2023. Sitä ennen hän oli sijoittunut toiseksi vuosina 2014, 2015, 2016, 2018 ja 2022.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5 6 7 8  Tuomas Seppänen Tilastopaja (vaatii kirjautumisen, maksullinen palvelu).
2. ↑  Pusa, Ari: Tuomas Seppänen vaihtoi mäkihypyn moukarinheittoon *HS.fi*.  17.8.2014.  Arkistoitu 27.7.2015. Viitattu 23.7.2015.
3. ↑  Rikman, Johanna: Karjalaisen pohje petti kesken karsinnan - katso video! *Yle Urheilu*.  28.6.2012. Viitattu 22.5.2016.
4. ↑  Saarinen, Ossi: Söderberg kahdeksas kovatasoisessa moukarifinaalissa *Yle Urheilu*.  16.8.2014. Viitattu 1.9.2014.
5. ↑  Lund, Sakari & Lehtisaari, Matti: Näin eteni toinen kisapäivä - Bolt maailman nopein mies, Söderberg hienosti kuudes *Yle Urheilu*.  23.8.2015. Viitattu 23.5.2016.
6. ↑  Seppänen: "Mies oli ihan tikissä, mutta ei aivan osunut" – Kangas: "Liian kovaa yritin tähän vireeseen nähden" *Yleisurheilu.fi*.  15.7.2022. Suomen Urheiluliitto. Viitattu 17.7.2022.


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt Muokkaa Wikidatassa | 
* World Athletics
* Tilastopaja 🔒

 |

 |
**Simo Pesu** (s. 1969 Hamina) on suomalainen everstiluutnantti. Vuonna 2022 hän toimi Maanpuolustuskorkeakoulussa vanhempana tutkijana ja Venäjä-ryhmän johtajana.

Työura
------

Pesu aloitti palveluksensa upseerina Puolustusvoimissa 1993 ja suoritti yleisesikuntaupseerin tutkinnon 2004. Hän on toiminut monissa tehtävissä viestinnän, johtamissodankäynnin, erikoisjoukkotoiminnan, tiedustelun ja strategisen tutkimuksen alalla niin koti- kuin ulkomailla.

2000-luvulla Pesu toimi strategisen ennakkoinnin ja analyysin tehtävissä, mutta palveli myös 2019–2020 suomalaisten rauhanturvajoukkojen komentajana Libanonissa (UNIFIL). Vuonna 2022 hänen työnään oli Venäjän sotilasteknisen ja strategisen ennakoinnin kehittäminen.

Lähteet
-------

1. ↑  Uratarinat: Venäjä-ryhmän johtaja, everstiluutnantti Simo Pesu Upseeriksi 22.3.2023, viitattu 15.12.2023
2. ↑  Group *Russian Security and Military Research*. Viitattu 22.3.2022. (englanniksi)
3. ↑  Suomalaisen kriisinhallintajoukon komentaja vaihtui Libanonissa. Maavoimien esikunta 19.11.2019
4. ↑  Suomalaisen kriisinhallintajoukon komentaja vaihtui Libanonissa. Maavoimat 21.7.2020 13.30

Aiheesta muualla
----------------

* Simo Pesu ja erikoistutkija Pentti Forsström (toim. Harri Vänskä): Venäjän strateginen pidäke. (MP3/teksti) *Sotataidon ytimessä-podcast*, 15.12.2021, s. osa 3.  Maanpuolustuskorkeakoulu. Artikkelin verkkoversio. Viitattu 22.3.2022.
* Twitter-tili
**Uradiplomaatti** ("karriääridiplomaatti") on ammattidiplomaatti, jonka ammattillinen ura koostuu kokonaan tai enimmäkseen ulkoasiainhallinnon yhtä vaativammista tehtävistä*selvennä*. Tyypillisenä pääsyvaatimuksena diplomaatin uralle ovat muun muassa ylempi korkeakoulututkinto, vahva kielitaito, lähettävän maan kansalaisuus sekä kyky edustaa kotimaataan ja edistää kotimaan poliittisia ja kaupallisia tarpeita eri kulttuureissa. Tehtävässä toimitaan Wienin yleissopimuksen puitteissa. Vain pieni osa diplomaattikoulutuksiin hakevista pääsee tyypillisesti kotimaansa ulkoasianhallinnon järjestämille diplomaattikursseille. Diplomaattisiin tehtäviin liittyy muuttovelvollisuus virkamääräyksen mukaisesti.*lähde?*

Uradiplomaattien lisäksi diplomaateiksi voidaan nimittää tilanteesta riippuen eri asioiden asiantuntijoita, jotka eivät ole aikaisemmin olleet diplomaattiuralla tai joiden ei odoteta jatkavan diplomaatin uraansa ensimmäisen nimityksensä jälkeen. Nämä sivurekrytoinnit voivat johtua maan poliittisesta järjestelmästä, kuten Yhdysvalloissa, missä osa suurlähettiläistä on presidentinvaalit voittaneen kampanjaa tukeneita liikemiehiä tai tilanteesta, missä valtiolle muodostuu asemamaassaan jokin erityinen tarve hoitaa jotain tavanomaisesta poikkeavaan asiaa. Toisaalta ulkoasiainhallinnossa on myös määräaikaisia tai pitempikestoisia asiantuntijatarpeita, joihin haetaan osaajia perinteisten diplomaattikoulutusten ulkopuolelta.*lähde?*

Yhdysvaltain Norjan-suurlähettiläs John Doyle Ong oli liikemies, ja Venäjän pitkäaikainen Helsingin suurlähettiläs oli ydinenergia-asiantuntija. Suomessa sivurekrytoinnit ovat harvinaisia. Tällaisena voidaan kuitenkin pitää Jörn Donnerin nimittämistä San Franciscon konsuliksi tai Ole Norrbackin nimittämistä suurlähettilääksi Ateenaan. Myös Jari Vilénin työura oli ennen suurlähettilään pestiä muualla kuin ulkoasiainhallinnon parissa.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Ura ulkoasiainhallinnossa Ulkoministeriö, um.fi. Viitattu 30.8.2021.
2. 1 2 3  Arkistoitu kopioDiplomat *framtid.se*.  Arkistoitu 30.8.2021. Viitattu 30.8.2021. (ruotsiksi)
3. 1 2  Elina Hiltunen: Ulkoministeriö haluaa lisää miehiä diplomaateiksi  8.10.2013. Yleisradio, yle.fi. Viitattu 30.8.2021.
4. 1 2  Valtioneuvoston asetus ulkoasiainhallinnosta (1.3.2000/256) (25 § Virka-arvot edustustoissa) *Finlex*. Edita. Viitattu 30.8.2021.
5. ↑  Arkistoitu kopio4/1970 Diplomaattisia suhteita koskeva Wienin yleissopimus *Finlex, finlex.fi*. Edita.  Arkistoitu 7.5.2021. Viitattu 28.6.2021.
6. ↑  Kerstin Kronvall: Venäjän suurlähettiläs Ylelle Suomen Nato-keskustelusta: "Venäjällä ei voi olla vapaata rajaa Naton kanssa"  27.3.2017. Yleisradio, yle.fi. Viitattu 30.6.2021.
7. ↑  Pirkko Kukko-Liedes, Anne Orjala: Jari Vilén nimitettiin EU:n suurlähettilääksi  11.4.2014. Yleisradio, yle.fi. Viitattu 30.8.2021.

Aiheesta muualla
----------------

* Viisikymppinen Kavaku-diplomaattikurssi oli aikansa radikaali - Ulkoministeriö valtioneuvosto.fi 11.12.2020
* Elisabeth Lidén (5.11.2013) Lina kom in på sin drömutbildning aftonbladet.se (ruotsiksi)
**Ciaron Pilbeam** on brittiläinen Renaultin Formula 1 -tallin insinööri. Pilbeam aloitti uransa BAR:lla vuonna 1998, toimien muun muassa Jacques Villeneuven ja Takuma Satōn kilpailuinsinöörinä.

Kaudeksi 2006 Pilbeam siirtyi Red Bullille, jossa hän toimi Christian Klienin ja Robert Doornbossin kisainsinöörinä. Kaudet 2007–2012 hän toimi Mark Webberin kisainsinöörinä.

Tammikuussa 2013 Pilbeam siirtyi Lotukselle pääkisainsinööriksi, jossa työskenteli tammikuuhun 2014 asti. Tammikuussa 2014 vahvistettiin Pilbeamin siirtyminen McLarenille pääkisainsinööriksi, jossa työskenteli vuoden 2016 loppuun. Joulukuussa 2016 vahvistettiin Pilbeamin siirtyvän Renaultille kaudeksi 2017 pääkisainsinööriksi.

Ura
---

| Kisainsinööri |
| --- |
| Kaudet | Kuljettaja | Talli |
| 1999–2003 | Kanada Jacques Villeneuve | BAR |
| 2004–2005 | Japani Takuma Satō | BAR |
| 2006 | Itävalta Christian KlienAlankomaat Robert Doornbos | Red Bull |
| 2007–2012 | Australia Mark Webber | Red Bull |
| Pääkisainsinööri |
| Kaudet | Talli |
| 2013–2014 | Iso-Britannia Lotus F1 Team |
| 2014–2016 | Iso-Britannia McLaren |
| 2017 | Ranska Renault |

Lähteet
-------

1. ↑  Renault ficha al ingeniero jefe de carreras de McLaren para 2017
2. ↑  Renault Continues Developing For 2017
3. ↑  Lentävän lauseen insinööri Lotukselta Red Bullille (Arkistoitu – Internet Archive)
4. ↑  Lotus menetti taas tärkeän miehen (Arkistoitu – Internet Archive)
5. ↑  Ron Dennis käärii hihat McLarenin nostoon
6. ↑  Pilbeam leaves McLaren for Renault as Enstone expansion continues
7. ↑  F1-talli teki merkittäviä kaappauksia

Aiheesta muualla
----------------

* Linkedin
* Sidepotcast
**Jane Darwell** (15. lokakuuta 1879 Palmyra, Missouri – 13. elokuuta 1967 Woodland Hills, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen näyttelijä.

Ura
---

Jane Darwell aloitti uransa teatterissa Chicagossa. Hän näytteli ensimmäisessä elokuvassaan vuonna 1913. Yhteensä Darwell näytteli parissakymmenessä elokuvassa seuraavien kahden vuoden aikana, ja tämän jälkeen hän palasi teatteriin. Hän palasi elokuvanäyttelijäksi vasta 1930-luvun alussa, jolloin hän esiintyi lähinnä vain pienissä rooleissa. 1930-luvun loppupuolella Darwell alkoi saada viimein merkittävämpiä rooleja. Hän näytteli Mrs. Merriwetheriä elokuvassa *Tuulen viemää* (1939). 

Darwellin tunnetuimmaksi elokuvarooliksi tuli Ma Joadin rooli elokuvassa *Vihan hedelmät* (1940), josta hän sai parhaan naissivuosan Oscar-palkinnon. Hän näytteli yhteensä pitkälti yli sadassa elokuvassa. Hänen viimeiseksi roolikseen jäi lintunaisen rooli elokuvassa *Maija Poppanen* (Mary Poppins, 1964).

Darwell on saanut elokuvaurastaan tähden Hollywood Walk of Famelle.

Yksityiselämä
-------------

Jane Darwell ei ollut koskaan naimisissa, eikä hänellä ollut lapsia. Hän kuoli sydänkohtaukseen 87-vuotiaana.

Lähteet
-------

1. ↑  Jane Darwell *rottentomatoes.com*. Viitattu 29.3.2024.
2. ↑  Jane Darwell *Hollywood Walk of Fame*. Viitattu 29.3.2024.

Aiheesta muualla
----------------

* Jane Darwell NNDB:ssä.
* Jane Darwellin Brodwaylla näyttelemät näytelmät.

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Espanja
* Ranska
* BnF data
* Katalonia
* Saksa
* Israel
* Yhdysvallat
* Alankomaat

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Deutsche Synchronkartei
* Deutsche Biographie
* Elonet

 |
|  |
| Muut | 
* SNAC
* IdRef

 |

 |