**Hotelli Kämp** on Helsingin Kluuvissa Pohjoisesplanadin varrella sijaitseva hotelli, joka on perustettu vuonna 1887. Alkuperäisen rakennuksen on suunnitellut arkkitehti Theodor Höijer. Kämp oli vuosisadan vaihteessa kaupungin huvielämän keskus ja yksi maan tunnetuimmista hotelleista. Alkuperäinen Kämp purettiin 1960-luvulla uuden toimistorakennuksen myötä, mutta osia siitä – muun muassa Pohjoisesplanadin puoleinen julkisivu – rakennettiin kopioina osaksi uudisrakennusta. Hotellitoiminta käynnistyi uudelleen vuonna 1999.

Kämp sijaitsee osoitteessa Kluuvikatu 2 – Pohjoisesplanadi 29, ja se kuuluu Antiloopin kortteliin. Sen länsipuolella sijaitsee Catanin talo.

Hotelliketju Nordic Choice Hotels osti vuonna 2019 Kämp Collection Hotels -ketjun, jossa on yhteensä 10 suomalaista hotellia, Kämp mukaan luettuna.

Historia
--------

### Vanha Kämp

Hotellin ravintolasali vuonna 1925.
Kämpin tontti oli 1800-luvun alussa vielä Kluuvinlahden rannalla. Hotellin paikalle teetti 1880-luvulla tehtailija ja kunnallisneuvos Fredrik Wilhelm Grönqvist, joka oli aiemmin rakennuttanut viereisen Grönqvistin talon. Grönqvist osti Kämpin tontin vuonna 1886 ravintoloitsija Carl Kämpiltä, joka omisti paikalla seisseen puurakennuksen, jossa toimi kaupungin suurin paperikauppa. Kämp oli ostanut talon vain kahta vuotta aiemmin vuonna 1884 kultaseppä Ekholmilta. Hän oli saanut mainetta Kaivohuoneen ja Oopperakellarin pitäjänä ja halusi rakentaa paikalle mannermaisen loistohotellin, mutta hänen varansa eivät riittäneet hankkeen toteuttamiseen. Grönqvist rahoitti projektin ja vuokrasi hotellin Kämpille 20 vuodeksi; Kämp ehti kuitenkin pitää hotellia vain muutaman vuoden ajan, sillä hän kuoli jo 41-vuotiaana vuonna 1889. Toimintaa jatkoivat Kämpin leski Maria Kämp ja entinen saksalainen näyttelijä Karl König.

Kämpin suunnitteli Theodor Höijer, ja se edustaa uusrenessanssia. Sen on sanottu olleen yksi Helsingin uudenaikaistumisen ja "pariisilaisuuden" symboleista. Hotellin pohjakerroksessa oli eteishalli, komea pääportaikko ja kaksi liiketilaa. Parhaat hotellihuoneet olivat Esplanadin puolella toisessa kerroksessa, Kluuvikadun puolella vuorostaan suuri ravintolasali ja kuuluisa kahden kerroksen korkuinen peilisali. Hotellissa oli alun perin ranskalaishenkinen vesikatto, mutta rakennusta korotettiin kerroksella vuonna 1914 Lars Sonckin suunnitelmien mukaan ja katto hävisi. Hotellin paalutustyöt olivat huonon maaperän vuoksi vaikeat, joten rakennuksen valmistuminen viivästyi. Avajaisia vietettiin lokakuussa vuonna 1887: hotelli oli ennennäkemättömän ylellinen, ja kaupungin lehdet ylistivät peilisalia, jota valaisi 25 sähkö- ja 24 kaasuvalaisinta. Sisustusta kutsuttiin "mannermaiseksi" ja "kosmopoliittiseksi". Hotelliin oli oma hevoskuljetus satamasta ja rautatieasemalta. Tarjoilijat käyttivät hännystakkien sijaan lyhyitä takkeja ja valkoisia esiliinoja kuten Euroopassa. Huoneita oli alun perin 75 kappaletta. Hotellin kellariin avattiin pian suosittu, Königin pitämä Biertunnel-oluttupa ja kesällä vuonna 1891 katukahvila.

Vuosisadan alussa Kämpissä viihtyivät muun muassa Akseli Gallen-Kallela, Robert Kajanus, Eino Leino, Juhani Aho, Armas Järnefelt ja Jean Sibelius. Kulttuuriväen tapaamisten kerrotaan venyneen vuorokausien pituisiksi: esimerkiksi Järnefeltin sanotaan lähteneen Kämpistä johtamaan konserttia Viipuriin ja palanneen muutaman päivän kuluttua jatkamaan samaa istuntoa. Kajanuksen väitetään kysyneen Järnefeltiltä "Puhelimessako kävit?", kun tämä astui huoneeseen. Taiteilijat ovat antaneet aiheen myös lukuisille muillekin anekdooteille. Jean Sibeliuksen säveltämä Musette-teema näytelmästä *Kuningas Kristian II* tunnetaan myös nimellä "Minä menen Kämpiin takaisin". Kerrotaan, että se syntyi aamuyöstä, kun Sibeliuksen vaimo Aino Sibelius esti miehensä pääsyn kotiinsa Kämpissä vietetyn illan jälkeen, eikä Sibeliukselle jäänyt muuta vaihtoehtoa kuin lähteä takaisin hotellille. Myös Akseli Gallen-Kallelan maalaus *Symposion* on saanut inspiraationsa Kämpin illanvietoista.

Suomen sisällissodan jälkeen vuonna 1918 Kämpissä toimi jonkin aikaa Helsingin vallanneiden saksalaisten joukkojen päämaja. Samana vuonna hotelli siirtyi Kansallis-Osake-Pankin omistukseen ja sitä uudistettiin. Talvisodan aikana siellä asui ulkomaisia sotakirjeenvaihtajia ja hotellin baari toimi pommisuojana.

Kämpin hotellin ja ravintolan johtajana toimi ruotsalaissyntyinen Gustav Wilhelm Weman vuosina 1919–1941 ja hänen jälkeensä hänen tyttärensä Greta Lindblom (myöhemmin Berg) vuoteen 1965 saakka.

### Purkaminen ja uudisrakennus

Hotelli Kämpin portaikko 1960-luvun alussa ennen rakennuksen purkamista.
Hotelli Kämp vuonna 2020.
Hotelli nuhjaantui hiljalleen, ja sen havaittiin vajoavan Kluuvin pehmeään maaperään. Rakennuksen alla oleva puupaalutus oli alkanut lahota tai mädäntyä niin, että hotellin perusta horjui pahasti. Kansallis-Osake-Pankki ilmoitti vuonna 1961 haluavansa rakentaa paikalle korkean nykyaikaisen hotelli- ja liiketalon. Helsingin maistraatti myönsi pankille rakennusluvan, mutta se edellytti hotellitoiminnan jatkamista, ja sen lisäksi hotellin seinät ja osa sisätiloista tuli rakentaa uudelleen. Hotellin purkua vastustamaan syntyi kansanliike, ja purkaminen synnytti tavattoman kohun. Jäähyväisjuhlia hotellissa vietettiin maaliskuun lopussa vuonna 1965, ja rakennus oli purettu kellaria myöten vuonna 1967.

Uuden liikerakennuksen suunnittelivat Antero Pernaja ja Nils-Henrik Sandell, ja se valmistui 1969. Hotellitoiminnan jatkajaksi ei kuitenkaan löytynyt ketään, ja pankki sijoitti rakennukseen omia toimintojaan. Paaluttamisen sijaan uudisrakennus perustettiin kalliopohjaan ulottuvan rautabetoniperuspylvään varaan.

Hotellihuone Kämpissä vuonna 2017.Hotellitoiminta herätettiin uudelleen henkiin vuonna 1999. Antilooppi-korttelin peruskorjauksen suunnitteli Petri Blomstedt, ja sen yhteydessä kortteliin avattiin kauppakeskus Kämp Galleria. Pohjoisesplanadin julkisivu, Kluuvikadun julkisivun alkuosa ja osa sisätiloista ovat rekonstruktioita. Monet julkimot ovat yöpyneet hotellissa, muun muassa Madonna, Lady Gaga, The Rolling Stones, Pet Shop Boys, U2 sekä Muse.

Kämpissä on Suomen kallein hotellihuone, sen Mannerheim-sviitti maksaa 3 522 €/vrk (syksyllä 2017).

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5  Kaija Ollila & Kirsti Torppari: *Puhvelista Punatulkkuun: Helsingin vanhoja kortteleita*, s. 66–67. Helsingin Sanomat, 1975. ISBN 951-9134-69-7.
2. ↑  Norjalainen miljardööri osti legendaarisen Hotel Kämpin – jättikauppa kymmenestä hotellista Helsingissä *www.iltalehti.fi*. Viitattu 14.8.2019.
3. 1 2 3 4  Arvi Ilonen: *Helsinki, Espoo, Kauniainen, Vantaa: Arkkitehtuuriopas*, s. 39. Otava, 2000. ISBN 951-1-16699-9.
4. 1 2 3 4  Eeva Järvenpää: Kulttuuriväki juhli Kämpissä yökaudet Helsingin Sanomat.  Arkistoitu 30.9.2007. Viitattu 11. heinäkuuta 2009.
5. ↑  Klinge, Matti: *Eurooppalainen Helsinki*, s. 84. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2020. ISSN 2323-7392. ISBN 978-951-858-185-0.
6. ↑  Täydentäviä yhtiötietoja : Aktiebolaget Hotel Restaurant, Pörssitieto G. Kock
7. 1 2  Klinge, Matti: *Eurooppalainen Helsinki*, s. 70. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2020. ISSN 2323-7392. ISBN 978-951-858-185-0.
8. ↑  Kärki, Pekka: Hotelli Kämp purettiin vuonna 1967. *Helsingin Sanomat* 5.1.2011, s. C 6.
9. ↑  Tässä on Suomen kallein hotelli­huone – vieraina valtio­miehiä ja maailman­tähtiä *Ilta-Sanomat*.  24.10.2017. Viitattu 25.10.2017.

Kirjallisuutta
--------------

* Augustin, Andreas & Kolbe, Laura: *Hotel Kämp Helsinki*. The most famous hotels in the world, 2003. (suomeksi) ISBN 3-902118-11-3.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Hotelli Kämp** Wikimedia Commonsissa

* Hotelli Kämpin kotisivu
* Mustonen Pertti: Ravintolaelämää, s. 192–215. Tammi/Painokaari 1990
* Larnemaa Ari, Lahtonen Hannu : Upeat salit. Kauppalehti Optio 16.12.1999
* Sven Hirn: / Kämp, Carl (1848–1889) *Kansallisbiografia-verkkojulkaisu*.  9.9.2010. Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura.
* Hotelli Kämpin ilmoitus vuodelta 1934, Suomen Kuvalehti, 27.03.1934, nro 13-14, s. 55, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
* Viisikymmentä vuotta helsinkiläistä hotellikulttuuria. Kämp viettää huomenna toimintansa alkamisen puolivuosisataismuistoa, Helsingin Sanomat, 31.10.1937, nro 294, s. 22, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot