**Tšetšeenit** (tšetšeeniksi нохчий, *nohtši*), tunnetaan historiallisesti myös nimellä Kisti ja Durdzukit. He ovat Pohjois-Kaukasuksen suurin etninen ryhmä, ja he kutsuvat itseään nimellä Nokhchiy (lausutaan [no̞xtʃʼiː]. Suurin osa tšetšeenistä ovat muslimeja ja he asuvat Tšetšeniassa, Venäjän tasavallassa. Lisäksi heitä asuu ympäröivillä alueilla, kuten Dagestanin länsiosassa. Historiallisesti heitä on asunut myös Khasavyurtovskyn, Novolakskyn, Kazbekovskyn, Babayurtovskyn, Kizilyurtovskyn, Kizlyarskyn kunnallisalueilla Dagestanssa, Sunzhenskyn ja Malgobekskyn alueilla Ingušiassa ja Akhmetan alueella Georgiassa. Tšetšeenien kokonaismäärä maailmassa on 1 550 000  henkeä.

Pohjois-Kaukasiaan on hyökätty useita kertoja historian aikana. Sen eristäytynyt maasto ja strateginen arvo, jonka ulkopuoliset ovat asettaneet tšetšeenien asuttamille alueille, ovat vaikuttaneet suuresti tšetšeeniyhteisön eetokseen ja auttaneet muotoilemaan sen kansallista luonnetta. Tšetšeenien yhteiskunta on perinteisesti ollut tasa-arvoinen ja organisoitunut autonomisten paikallisten klaanien, joita kutsutaan teipeiksi (tayp).

Nimen alkuperä
--------------

Nimi "tšetšeenit" tuli Georgian ja Länsi-Euroopan kieliin venäjän kielen kautta 1700-luvulla. Aluksi sanan *tšetšeenit* rinnalla käytettiin muotoa "tšetšeny" (ven. чечены, *tšetšeny*). Ennen vuoden 1917 vallankumousta ja neuvostovaltion ensimmäisinä vuosikymmeninä Venäjän etnologiatutkijat yhdistivät kaikki nakhien etnoalueryhmät (akkinit, batsbit, orstkhoit ja muut, mukaan lukien itse tšetšeenit ja joskus jopa inguušit) samalle nimelle tšetšeenit (eli *nakhche*). Nykytieteessä tätä yhteisöä kutsutaan nakh-kansoiksi. 

Tšetšeenit ovat pystyneet säilyttämään yhteiset kansalliset piirteensä suojassa Kaukasusvuoriston keskellä. Tšetšeenien lähimmät sukulaiskansat ovat Ingušiassa asuvat inguušit ja Georgiassa asuvat batsin kieltä puhuvat karjataloudesta elävät batsit. Tšetšeenien omat pääkielet ovat tšetšeeni ja venäjä.

Tšetšeenit jakaantuvat klaaneihin, joita he nimittävät teipeiksi.

Maantiede
---------

Tšetšeenisotilas, 1892
Suurin osa tšetšeeneistä asuu Tšetšeniassa, joka on Venäjän federaation tasavalta. Tšetšeniassa on käyty Venäjän sisäistä konfliktia vuosina 1994–1996 ja jälleen taas vuodesta 1999 lähtien.

Tšetšeenejä asuu muuallakin kuin Tšetšeniassa, muun muassa Turkissa, Jordaniassa ja Syyriassa. Näiden maiden tšetšeenivähemmistöt syntyivät, kun 1850-luvun puolivälissä osa tšetšeeneistä joutui pakenemaan venäläisjoukkojen valloitusta. Tämän sodan aikana Venäjän keisarikuntaan liitettiin Ossetia ja Tšetšenia Ingušia-nimisenä alueena.

Väestö
------

Tšetšeniassa asuu 1,3 miljoonaa ihmistä, ei-tšetšeenit mukaan lukien, joista 33 % asuu kaupungeissa ja 60 % maaseudulla.*lähde?* Silti yli miljoona tšetšeeniä asuu muualla Kaukasiassa, Keski-Aasiassa ja Venäjällä. Tämä johtuu siitä, että paljon tšetšeenejä on karkotettu useita kertoja Venäjän hallinnon käskystä eri puolille valtakuntaa niin keisarikunnan kuin neuvostovallankin aikana. Viimeisin suuri tšetšeenien karkotus oli vuonna 1944, jolloin Stalinin käskystä koko tšetšeenikansa pakkosiirrettiin Kazakstaniin. Kyyditykset ja karkotus tuhosivat kolmasosan tšetšeenikansasta. Tšetšeenit saivat palata kotimaahan vuonna 1957. Vaikka ankarat kansanmurhat, Tšetšenian uudelleenasuttaminen toisilla kansoilla, karkotukset ja sodat ovat vähentäneet tšetšeenien määrää, on kansa silti säilynyt.

Kulttuuri
---------

Vaikka tšetšeenit ovat muslimeita, heillä on edelleen erilaisia pakanallisia riittejä ja juhlia. Riitit liittyvät yleensä maanviljelyyn, kuten sateeseen ja ensimmäiseen kyntöpäivään.

Tšetšeenit jakautuvat 130 klaaniin eli teipiin. Klaanit perustuvat enemmän maantieteeseen, paikallisuuteen, vereen*selvennä* tai sukuun. Klaanit jakaantuvat haaroihin eli *garseihin*, jotka taas jakautuvat isäjohtoisiin *nekyeihin*. Tšetšeenien sosiaalinen säännöstö kiteytyy sanaan *nokchallah*, joka sisältää tšetšeenien moraalisen ja eettisen käyttäytymismallin, johon kuuluu anteliaisuus, vieraanvaraisuus ja naisten kunnian puolustaminen ja suojeleminen.

Tšetšeniassa ovat yleistyneet myös kunniamurhat, joissa uhreina on lähinnä naisia ja nuoria tyttöjä, jotka "häpäisivät" koko suvun ja klaanin. Puhdistus on mahdollista vain veren kautta tai karkottamalla perheestä pois. 

### Naisten asema

Naisen kunnia on tšetšeeneille tärkeä. Tšetšeenit uskovat, että perheen kunnia on nainen, siksi naista pitää suojata kaikelta pahalta ja väärältä. Tšetšeniassa naisen odotetaan olevan lempeä, rauhallinen ja kunnianhimoinen perheen äiti, jotta hän ei häpäisisi sukulaisiaan. Naisen ei kuulu keskustella ja olla tekemisissä toisen sukupuolen kanssa, jos toista sukupuolta oleva henkilö ei ole hänen kanssaan avioliitossa tai hänen sukulaisensa. Naisen seksuaalisuus ja neitsyys on keskeinen kunniaan liittyvä kysymys. Yksi suurimmista naisiin kohdistuvaa kunniamurhan syistä on aviorikos ja avioliiton ulkopuolinen seksi. Kunniamurhan toteuttavat vain sukulaiset (yleensä perheen isä tai veli). Naiset eivät saa osallistua murharituaaliin. 

### Uskonto

Rukoilevia naisia Tšetšeniassa.
Tšetšeenit ovat pääosin muslimeja, ja heidän perinteinen uskontonsa on islam. Ennen islamilaista vaikutusta Pohjois-Kaukasiassa, tšetšeenit harjoittivat omaa uskontoa. Tšetšeenien pakanalliset uskomukset heijastelivat heidän suhdettaan luontoon ja ympäröivään maailmaan.

Pakanallinen uskonto oli monimuotoista ja saattoi liittyä luonnonpalvontaan, henkiin ja jumaliin, jotka liittyivät eri elämänalueisiin kuten metsät, vuoret tai vesi. Tällaiset uskomukset ja rituaalit olivat sidoksissa tšetšeenien perinteiseen elämäntapaan ja luonnonilmiöihin.. Islam tuli alueelle pääasiassa arabikauppiaiden ja valloittajien mukana. Useimmat tšetšeenit ovat sunnimuslimeja, ja islamin opetukset vaikuttavat monin tavoin heidän kulttuuriinsa ja elämäntapaansa.

Historia
--------

Tšetšeenit kuuluvat Nakh-kansoihin, jotka ovat asuneet Pohjois-Kaukasiassa sijaitsevissa ylängöillä esihistoriallisista ajoista lähtien. On arkeologista näyttöä historiallisesta jatkuvuudesta, joka ulottuu aina 3000 eaa. asti, ja viitteitä heidän esi-isiensä muuttoliikkeestä Hedelmälliseltä Puolikuulta noin 10 000–8 000 eaa.

Heidän alkuperää koskeva keskustelu liittyy olennaisesti Nakh-kansojen mystiseen alkuperään yleisesti. Ainoat kolme selvinnyttä Nakh-kansaa ovat tšetšeenit, ingušit ja batsbit, mutta jotkut tutkijat pitävät heitä entisenä suurena kansojen perheenä jäljellä olevina jäseninä.

Heidän uskotaan joko polveutuvan Kaukasuksen alkuperäisasukkaista (pohjoinen ja/tai etelä) tai niin sanotuista nakh-kielistä etnisiä vähemmistöjä muinaisen Urartun valtion koillisosissa (joiden ihmiset puhuivat myös kielellä, joka saattaa olla sukua Nakh-kielille).

Amjad Jaimoukha huomauttaa kirjassaan "The Chechens": "Joidenkin asiantuntijoiden mukaan Nakh-kansa oli Hurrien ja Urartulaisten jälkeläinen, lähellä itäisen Lähi-idän loisteliaiden sivilisaatioiden rakentajia, jotka vaikuttivat voimakkaasti alueen muihin kulttuureihin.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Russian Census of 2002 (Arkistoitu – Internet Archive)(venäjäksi)
2. 1 2 3  , Event Report, Caspian Studies Program
3. ↑  Kristiina Markkanen: Chechen refugee came to Finland via Baku and Istanbul (englanniksi)
4. ↑
5. ↑  586036/tschetschenen-oesterreich-immer-mehr-aendern-den-namen.story
6. ↑
7. ↑  About number and composition population of Ukraine by data All-Ukrainian census of the population 2001 *Ukraine Census 2001*. State Statistics Committee of Ukraine.
8. ↑  ETHNICITY AND CONFLICT IN THE CAUCASUS(5) *src-h.slav.hokudai.ac.jp*. Viitattu 13.11.2023.
9. ↑  The Ingush People *web.archive.org*.  11.3.2008. Viitattu 13.11.2023.
10. ↑  Amjad Jaimoukha: *The Chechens*. Routledge, 2004-11-10. ISBN 978-0-203-35643-2. Teoksen verkkoversio (viitattu 13.11.2023).

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Tšetšeenit** Wikimedia Commonsissa