**Theodore Roosevelt** (27. lokakuuta 1858 – 6. tammikuuta 1919) oli Yhdysvaltain 26. presidentti vuosina 1901–1909. Roosevelt toimi presidentti William McKinleyn varapresidenttinä kunnes tämä murhattiin, ja 42-vuotiaana hänestä tuli Yhdysvaltain nuorin presidentti.

|  |
| --- |
| Osa artikkelisarjaa |
| Sosiaaliliberalismi |
|  |
| Käsitteet
* Ammattiliitto
* Egalitarismi
* Fair Deal
* Internationalismi
* Hyvinvointivaltio
* Kansalaisoikeudet
* Keynesiläinen taloustiede
* Kolmas tie
* Klassinen taloustiede
* Kulttuuriliberalismi
* New Deal
* Osuuspankki
* Oikeudenmukaisuusteoria
* Progressivismi
* Progressiivinen vero
* Tasa-arvo
	+ Samaa sukupuolta olevien avioliitto
* Sekatalous
* Solidaarisuus
* Sosiaalidemokratia
* Sosiaalinen markkinatalous
* Suhdannevaihtelu
* Talousliberalismi
* Työväenliike
* Utilitarismi
* Valtiososialismi
* Vapaakauppa

 |
| Filosofit
* Arnold
* Brentano
* Bentham
* Beveridge
* Bobbio
* Bosanquet
* Carlyle
* Clark
* Dewey
* Dickens
* Durkheim
* Dworkin
* Fouillée
* Hill Green
* Hobhouse
* Hobson
* James
* Kant
* Kelsen
* Keynes
* Krugman
* Mill
* Nussbaum
* Popper
* Rawls
* Sen
* Spencer
 |
| Poliitikot
* Abzug
* Addams
* Atatürk
* Biden
* Brandeis
* Bourgeois
* Carter
* B. Clinton
* H. Clinton
* Conyers
* Du Bois
* Dukakis
* Friedan
* Galbraith
* Gore
* J. Jackson
* Johnson
* King Jr.
* J. F. Kennedy
* La Follette
* Lewis
* Lloyd George
* Long
* McGovern
* Moore
* Mossadeq
* Nader
* Obama
* Pelosi
* Reich
* Reuther
* Roh
* F. D. Roosevelt
* T. Roosevelt
* Schlesinger
* Sontag
* Steinem
* Trudeau
* Truman
* Vidal
* Wallace
* Wilson

 |
| Organisaatiot
* AFL-CIO
* ACLU
* AHA
* DDP
* FPO
* NAACP
* SDP (Saksa)
* STCC
* Työväenpuolue
* Uudet demokraatit
* Yhdysvaltain demokraattinen puolue

 |
| Katso myös
* Poliittinen keskusta
* Progressiivisuuden kausi
* Keskusta-vasemmisto
* Kristillisdemokratia
* Sosiaalidemokratia

 |
| * n
* k
* m
 |

Roosevelt oli republikaanipuolueen uudistaja, joka muutti puolueensa konservatiivisia ajatuksia 1900-luvun mukaisiksi. Roosevelt oli ensimmäinen yhdysvaltalainen Nobel-palkinnon vastaanottaja: hän sai rauhanpalkinnon vuonna 1906 Venäjän–Japanin sodan menestyksellisestä rauhanneuvottelutyöstä.

Nuoruus
-------

Roosevelt syntyi 27. lokakuuta 1858 varakkaaseen perheeseen New Yorkissa. Hän oli vanhempiensa, Theodore vanhemman ja Marthan, neljästä lapsesta toinen. Theodore Roosevelt matkusteli lapsuudessaan pitkiä aikoja vanhempiensa kanssa Euroopassa ja Lähi-idässä. Hänen varhaiskasvatuksensa perustui yksityisten opettajien antamaan kotiopetukseen.

Theodore Roosevelt kärsi lapsena astmasta, minkä vuoksi hän sairasteli usein. Teini-ikäisenä Roosevelt alkoi kuitenkin harrastamaan aktiivisesti liikuntaa ja jatkoi liikuntaharrastustaan koko elämänsä ajan. Liikuntaharrastuksen ansiosta Roosevelt oli fyysisesti vahva.

Vuonna 1876 Roosevelt aloitti opiskelun Harvardin yliopistossa. Harvardissa ollessaan Roosevelt opiskeli laajasti erilaisia oppiaineita aina saksasta luonnonhistoriaan. Harvardissa ollessaan Roosevelt tapasi varakkaaseen pankkiiriperheeseen kuuluneen Alice Hathaway Leen ja avioitui tämän kanssa lokakuussa 1880. Avioitumisen jälkeen Roosevelt alkoi opiskella lakia Columbian yliopistossa, mutta lopetti opiskelut jo vuoden päästä lähteäkseen mukaan politiikkaan.

Poliittisen uran alku ja pako länteen
-------------------------------------

Roosevelt valittiin vuonna 1882 New Yorkin osavaltion lainsäädäntöelimeen, jossa hän toimi kahden kauden ajan vuoteen 1884 asti. 12. helmikuuta 1884 Alice Lee synnytti pariskunnan esikoistytön, joka sai saman nimen kuin äitinsä. Kaksi päivää synnytyksen jälkeen Theodore Rooseveltin oma äiti kuitenkin kuoli lavantautiin. Vain muutamaa tuntia tämän jälkeen Rooseveltin vaimo Alice menehtyi munuaisongelmien vuoksi. Kahden läheisen ihmisen menettäminen järkytti Rooseveltia syvästi ja hän pakeni seuraavien kuukausien ajaksi surua työhönsä politiikan parissa.

Roosevelt päätti lopulta luopua työstään ja lähteä länteen Dakotan territorioon. Roosevelt jätti tyttärensä siskonsa hoidettavaksi ja muutti asumaan Dakotan erämaihin. Dakotassa Roosevelt osti itselleen kaksi karjatilaa ja tuhatpäisen karjalauman. Roosevelt vietti aikaansa ratsastaen, metsästäen, hoitaen karjaansa ja jahdaten sheriffinä Dakotan lainsuojattomia.

Roosevelt muutti takaisin itään vuonna 1886, mutta vieraili tämänkin jälkeen useita kertoja Dakotan erämaissa. Takaisinmuuttoon vaikutti suuresti se, että Roosevelt oli tutustunut uudelleen Edith Kermit Carowiin, johon Roosevelt oli ollut nuorempana ihastunut. Pari meni naimisiin Lontoossa joulukuussa 1886 ja muutti asumaan New Yorkin Oyster Bayhyn. Pariskunta sai yhteensä viisi omaa lasta, joiden lisäksi he huolehtivat Rooseveltin esikoistyttärestä Alice Leesta.

New Yorkissa Roosevelt alkoi kirjoittaa ahkerasti kirjoja. Hän kirjoitti useita teoksia muun muassa merisodankäynnistä, Thomas Hart Bentonista ja Gouverneur Morrisista.

Paluu politiikkaan ja sota Espanjaa vastaan
-------------------------------------------

Eversti Roosevelt Rough riderin univormussa 1898.
Roosevelt palasi politiikkaan vuonna 1886, kun hän pyrki New Yorkin kaupungin pormestariksi. Roosevelt ei kuitenkaan voittanut vaaleja. Kaksi vuotta myöhemmin Roosevelt kampanjoi republikaanien Benjamin Harrisonin puolesta presidentinvaaleissa. Harrison voitti vaalit ja nimitti Rooseveltin henkilöstökomissioon (*United States Civil Service Commission*), jossa hän jatkoi vielä seuraavan presidentin, demokraattien Grover Clevelandin alaisuudessa vuoteen 1895. Tuolloin Rooseveltistä tuli New Yorkin kaupungin poliisikomission (*New York City Police Board*) johtaja. Poliisikomissiossa Roosevelt muun muassa kitki korruptiota poliisilaitoksesta ja kielsi viinan myymisen sapattina.

Republikaanipresidentti William McKinley nimitti Rooseveltin laivaston varaministeriksi vuonna 1897. Vuonna 1898 Yhdysvaltain laivaston alus USS *Maine* räjähti Havannan satamassa vieden mukanaan 266 yhdysvaltalaissotilasta ja Roosevelt asetti Yhdysvaltain laivaston täyteen hälytystilaan. Yhdysvaltalaisessa mediassa Espanjaa syytettiin laivan upottamisesta, vaikka todellisuudessa Espanjalla ei ollut mitään osuutta asiaan. Mediassa velloneiden syytösten vuoksi Roosevelt alkoi kuitenkin valmistaa laivastoa sotaan Espanjaa vastaan. Kun sota Espanjaa vastaan lopulta alkoi, niin Roosevelt erosi laivastoministeriöstä ja järjesti eversti Leonard Woodin kanssa ensimmäisen vapaaehtoisen ratsuväkirykmentin, jolle lehdistö antoi nimen "Rough riders". Roosevelt johti rykmenttiä yhdessä Santiagon taistelun hyökkäyksistä, minkä seurauksena hänestä tuli sodan jälkeen suuri sotasankari.

Sodasta palattuaan Rooseveltia pyydettiin republikaanien ehdokkaaksi New Yorkin kuvernöörinvaaleihin demokraattien ja Tammany Hallin suosittua Judge Augustus van Wyckia vastaan. Republikaanien puoluekoneiston ja erityisesti republikaanipuolueessa merkittävässä asemassa olleen Thomas C. Plattin voimakkaan tuen ansiosta Roosevelt voitti vaalit täpärästi. Kuvernööriksi noustuaan Roosevelt kuitenkin toimi usein juuri päinvastoin kuin republikaaninen puolue olisi toivonut: Roosevelt muun muassa kieltäytyi nimittämästä Plattin haluamia puolueaktiiveja tiettyihin julkisiin virkoihin ja tuki julkista infrastruktuuria pyörittäneiden yritysten verotuksen kiristämistä. Tämän seurauksena Rooseveltin ja Plattin välit tulehtuivat. Platt ei halunnut Rooseveltin pyrkivän enää toiselle kuvernöörikaudelle, minkä vuoksi hän päätti vuonna 1900 ehdottaa Rooseveltia istuvan presidentin William McKinleyn varapresidenttiehdokkaaksi seuraaviin vaaleihin. Roosevelt suostui ehdotukseen, koska hän ajatteli sen tarjoavan väylän lähteä presidenttiehdokkaaksi vuoden 1904 vaaleissa.

Presidentinvaalit 1901 ja McKinleyn murha
-----------------------------------------

Alkuperäinen teddykarhulelu sai inspiraation tästä Washington Postissa 16. syyskuuta 1902 julkaistusta pilakuvasta Rooseveltin kieltäydyttyä ampumasta puuhun ajettua mustakarhun pentua.
Demokraatit asettivat vuoden 1900 presidentinvaaleissa McKinleyn ja Rooseveltin vastaehdokkaiksi William Jennings Bryanin ja Adlai E. Stevensonin. Roosevelt kampanjoi ahkerasti ja kiersi kampanjansa aikana puhumassa yli 500 eri kaupungissa. Vaaleissa McKinley ja Roosevelt löivät vastaehdokkaansa selvästi saaden yli 860 000 ääntä enemmän ja vieden valitsijamiehet äänin 292–155. McKinleyn presidenttikausi jäi kuitenkin lyhyeksi, sillä anarkisti Leon Czolgosz ampui McKinleytä 6. syyskuuta 1901, ja tämä kuoli viikkoa myöhemmin. 

Roosevelt vannoi virkavalansa 14. syyskuuta 1901 Näin 42-vuotiaasta Rooseveltista tuli maan historian nuorin presidentti.

Presidenttinä
-------------

Roosevelt toimi presidenttinä lopulta vajaan kahden kauden ajan. Vuoden 1904 presidentinvaaleissa Roosevelt voitti demokraattiehdokkaan Alton B. Parkerin selvästi valitsijamiesäänin 336–140.

### Sisäpolitiikka

Presidentiksi noustuaan Roosevelt lupasi leikata trustien valtaa Yhdysvalloissa. Roosevelt nosti kahden presidenttikautensa aikana yhteensä 44 syytettä suuryrityksiä vastaan, mistä hän sai lempinimen "trust-busteriksi". Trustien vastainen Sherman Antitrust Act oli säädetty jo vuonna 1890, mutta sitä ei ollut ennen Rooseveltin presidenttikautta juurikaan käytetty. Vuonna 1902 Yhdysvaltain oikeusministeriö kuitenkin haastoi John Pierpont Morganin johtaman The Northern Security Company -rautatieyhtiön oikeuteen. Yhtiö oli fuusioiden kautta saanut itselleen monopoliaseman, minkä vuoksi Yhdysvaltain korkein oikeus määräsi sen vuonna 1904 purettavaksi. Lisäksi Rooseveltin presidenttikaudella hyväksyttiin useita yritysten toimintaa sääteleviä uusia lakeja: *Hepburn Act* määritteli 1906 suurimmat lippujen hinnat rautateillä. *Pure Food and Drug Act* ja *Meat Inspection Act* määräsivät elintarvikkeiden tarkastamisesta sekä tehtaiden hygieniasta.

Trustien purkamisen lisäksi Roosevelt otti aktiivisen roolin työtaistelujen selvittämisessä, vaikka hänellä ei ollutkaan muodollista valtaa sopia työtaisteluja. Toukokuussa 1902 hiilityöläiset ryhtyivät lakkoon, mikä uhkasi monien amerikkalaisten lämmöntuotantoa. Roosevelt kutsui työnantajien ja -tekijöiden edustajat neuvottelemaan Valkoiseen taloon. Lisäksi hän uhkasi ottaa kaivokset liittovaltion hallintaan armeijan avulla ja sopi suurten investointiyritysten kanssa, että nämä lopettaisivat hiiliyhtiöiden rahoittamisen, jos lakkoa ei saataisi päätökseen. Uhkailu tehosi ja osapuolet pääsivät sopimukseen, joka lopetti lakon. Roosevelt antoi tälle taktiikalle nimen "square deal", jonka hän myös otti vuoden 1904 presidentinvaaleissa kampanjasloganikseen.

Roosevelt puhui myös aktiivisesti luonnonsuojelun puolesta. Rooseveltin presidenttikaudella Yhdysvaltoihin luotiin viisi uutta kansallispuistoa ja suojeltujen luontoalueiden määrä maassa vähintään nelinkertaistui. Roosevelt myös kasvatti liittovaltion metsistä huolehtivan Forest Servicen vaikutusvaltaa.

Rooseveltin suhtautuminen afroamerikkalaisiin oli kaksijakoinen. Roosevelt uskoi joidenkin yksittäisten afroamerikkalaisten olevan lahjakkaampia kuin yksittäiset valkoihoiset ja halusi tarjota näille mahdollisuuden todistaa omat kykynsä, mutta toisaalta hän piti afroamerikkalaisia yleensä valkoihoisia heikompana rotuna. Presidenttikautensa alussa Roosevelt sai etelävaltioiden median vihat niskoilleen, kun hän kutsui tummaihoisen Booker T. Washingtonin keskustelemaan Valkoiseen taloon etelävaltioiden poliittisista virkanimityksistä. Vuonna 1906 Roosevelt taas erotti kunniattomasti ("dishonorable discharge") kolmen komppanian verran tummaihoisia sotilaita Yhdysvaltain armeijasta ilman oikeudenkäyntiä, koska pieni osa miehistä oli osallistunut yhden valkoihoisen miehen surmaan, eikä kukaan sotilaista tunnustanut syyllisyyttään.

### Ulkopolitiikka

Roosevelt istuu höyrykaivuukoneessa Panaman kanavalla 1906.
Rooseveltin omasta mielestä hänen koko presidenttikautensa tärkein saavutus oli Yhdysvalloille strategisesti hyvin merkittävän Panaman kanavan rakennustöiden aloittaminen. Koska Panama tuolloin kuului Kolumbialle, Yhdysvallat tuki Panaman itsenäisyyttä ajaneita vallankumouksellisia – kolumbialaisille sotilaille muun muassa tarjottiin 50 dollaria taistelusta luopumisesta. Panaman itsenäistyttyä Yhdysvallat ja Panama allekirjoittivat vuonna 1903 Hay-Bunau-Varillan sopimuksen, jossa Yhdysvallat maksoi Panamalle kanavasta 10 miljoonan dollarin kertamaksun ja 250 000 dollarin vuosittaisen korvauksen.

Roosevelt lisäsi merkittävästi laivaston kokoa. Kuudentoista taistelulaivan "Great White Fleet" kiersi maailmaa 1907–1909 esittelykierroksella. Roosevelt lisäsi Monroen oppiin "Rooseveltin korollaarin", jonka mukaan Yhdysvaltain piti avustaa Karibiaa, jos maiden hallitusten asioiden hoito tekisi asian välttämättömäksi.

Roosevelt keräsi kansainvälistä tunnustusta neuvottelemalla Venäjän–Japanin sotaan rauhan, mistä hän sai Nobelin rauhanpalkinnon. Myöhemmin hän selvitteli Ranskan ja Saksan välejä Marokon kriisin yhteydessä.

"Ted-setä" antoi suostumuksensa Eleanor Rooseveltin ja viidennen serkkunsa, Franklin D. Rooseveltin, avioliitolle New Yorkissa maaliskuussa 1905.

Presidenttiyden jälkeen
-----------------------

### Afrikan safari

Roosevelt kaadetun norsun vieressä ase kädessä (n. 1909–1919).
Pian kautensa jälkeen Roosevelt matkusti yli vuodeksi safarille Afrikkaan metsästämään suurriistaa ja keräämään eläinnäytteitä uuteen luonnontieteelliseen museoon ja eläintarhaan. Matkan olivat rahoittaneet Smithsonian Institute ja National Geographic Society. Matka sai maailmanlaajuista huomiota, sillä sen aikana tapettiin tai vangittiin 23 151 eläintä.

### Murhayritys

Roosevelt puhumassa yleisölle autosta juuri ennen joutumistaan ammutuksi
14. lokakuuta 1912 Roosevelt oli kampanjoimassa Milwaukeen kaupungissa Wisconsinissa Gilpatrick-hotellin edessä kun harhoista kärsinyt saluunanpitäjä John Flammang Schrank ampui häntä noin 2,1 metrin päästä. Luoti pysähtyi Rooseveltin rintaan läpäistyään hänen rintataskussaan olleet teräksisen silmälasikotelon ja 50-sivuisen kopion Rooseveltin puheesta. Rooseveltin pikakirjoittaja Elbert E. Martin otti Schrankin välittömästi kiinni kun tämä yritti ampua toista laukausta Rooseveltia kohti. Väkijoukko oli aikeissa lynkata Schrankin kun Roosevelt pyysi heitä jättämään hänet rauhaan. Roosevelt vakuutti väkijoukolle olevansa kunnossa ja käski poliisia huolehtimaan Schrankista jottei hänelle tehtäisi väkivaltaa.

Kokeneena metsästäjänä ja anatoomikkona Roosevelt päätteli että koska hän ei yskinyt verta, luoti ei ollut päässyt hänen keuhkoonsa. Hän kieltäytyi lähtemästä sairaalaan ja sen sijaan jatkoi puhettaan samalla kun hänen paitansa tahriintui verestä. Hänen ensimmäiset kommenttinsa yleisölle olivat: "Ystävät, haluan teidän nyt olevan mahdollisimman hiljaa. En tiedä ymmärrättekö että minua on juuri ammuttu - mutta ei vanhaa hirvisonnia niin helpolla tapeta."

Vasta puheensa jälkeen Roosevelt suostui lähtemään sairaalaan. Sairaalassa lääkärit huomasivat että oli turvallisempaa jättää luoti Rooseveltin rintaan kuin yrittää poistaa sitä, ja Roosevelt kantoi luotia rinnassaan koko loppuelämänsä. Ehdokkaat William Taft ja Woodrow Wilson pitivät taukoa kampanjoissaan kunnes Roosevelt oli toipunut vammoistaan. Kun Rooseveltilta kysyttiin vaikuttiko ampuminen hänen kampanjaansa, hän vastasi "Olen terve kuin hirvisonni." Hirvisonnista tuli jälkeenpäin Rooseveltin ja Edistyspuolueen symboli, ja puoluetta kutsuttiin sittemmin Hirvisonnipuolueeksi.

### Progressiivipuolueen presidenttiehdokkaana vuonna 1912

Vuoden 1912 presidentinvaaleissa Roosevelt sai 4,1 miljoonaa (27 prosenttia) ja Taft 3,5 miljoonaa ääntä. Presidentinvaalit voitti kuitenkin Wilson 6,3 miljoonalla äänellä. Jos republikaanien äänet eivät olisi jakaantuneet Taftin ja Rooseveltin kesken, Wilson olisi hävinnyt vaalit.

Seuraavana vuonna Roosevelt teki tutkimusmatkan Etelä-Amerikkaan. Hän kuvaa matkaansa vuonna 1913 ilmestyneessä suositussa kirjassa *Through the Brasilia Wilderness*.

### Ensimmäinen maailmansota

Roosevelt pettyi presidentti Woodrow Wilsonin ulkopolitiikkaan. Hän hyväksyi Ison-Britannian, Ranskan ja muiden ympärysvaltojen toiminnan taistelussa sivilisaation puolesta. Hän päätti koota sotaan oman vapaaehtoisdivisioonan, mutta silloinen presidentti Wilson hylkäsi hankkeen. Rooseveltin terveys oli huonontunut trooppisten sairauksien vuoksi, ja hän kuoli 60-vuotiaana 6. tammikuuta 1919 Oyster Bayssa.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Theodore Roosevelt White House. Viitattu 20.10.2014.
2. ↑  The Nobel Peace Prize 1906 *Nobelprize.org – The Official Website of the Nobel*. Viitattu 16.7.2012. (englanniksi)
3. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11  Theodore Roosevelt: Life before precidency *Miller Center*. Viitattu 7.12.2017. (englanniksi)
4. 1 2  Theodore Roosevelt – Biographical Nobelprize.com. Viitattu 7.12.2017.
5. ↑  "McKinley, William." Encyclopædia Britannica. Encyclopædia Britannica Ultimate Reference Suite. Chicago: Encyclopædia Britannica, 2015.
6. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10  Theodore Roosevelt Encyclopedia Britannica. Viitattu 20.10.2014.
7. ↑  Laati, Iisakki: *Mitä Missä Milloin 1951*, s. 72. Helsinki: Kustannusosakeyhtiö Otava, 1950.
8. 1 2 3 4  Franklin D. Roosevelt: Domestic affairs *Miller Center*. Viitattu 8.12.2017. (englanniksi)
9. ↑  Theodore Roosevelt: Domestic Affairs *Miller Center*. Viitattu 15.11.2020. (englanniksi)
10. 1 2  Theodore Roosevelt Foreign Affairs Miller Center. Viitattu 16.04.2024.
11. ↑  Smithsonian-Roosevelt African Expedition Smithsonian.  Arkistoitu 12.4.2013. Viitattu 20.10.2014.
12. ↑  "Schrank, Who Shot T. Roosevelt Dies", *The New York Times* 17. syyskuuta 1943, s. 23. Viitattu 6. toukokuuta 2021.
13. ↑  Gores, Stan: "The attempted assasination of Teddy Roosevelt", *Wisconsin Magazine of History (1970) 53#4, ss. 269-277.*
14. ↑  "Artifacts", Wisconsinin historiallinen seura. Viitattu 14. syyskuuta 2010.
15. ↑  Yhdysvaltain kongressi: *Congressional Record: Proceedings and Debates of the ... Congress*. Viitattu 31. lokakuuta 2020.
16. ↑  Remey, Oliver E.; Cochems, Henry F.; Bloodgood, Wheeler P. (1912): *The Attempted Assassination of Ex-President Theodore Roosevelt*, The Progressive Publishing Company, s. 192. Viitattu 20. maaliskuuta 2018.
17. ↑  "Medical History of American Presidents", Doctor Zebra. Viitattu 14. syyskuuta 2010.
18. ↑  Smithsonian Magazine: "The Speech That Saved Teddy Roosevelt's Life". Viitattu 15. kesäkuuta 2023.
19. ↑  "Roosevelt Timeline". Viitattu 14. syyskuuta 2010.
20. ↑  Helferich, Gerard: *Theodore Roosevelt and the Assassin: Madness, Vengeance, and the Campaign of 1912* (2013)
21. ↑  Roosevelt, Theodore (1926); Bishop, Joseph Bucklin (toim.): *The Works of Theodore Roosevelt: Volume 24 - Theodore Roosevelt and His Times Shown in His Own Letters*, C. Scribner's Sons, s. 405. Viitattu 20. tammikuuta 2024.
22. ↑  Schulman, Bruce J.: *Student's Guide to Elections*, s. 123. CQ Press, 2008. ISBN 9781452267401. Teoksen verkkoversio (viitattu 20.10.2014).
23. ↑  Theodore Roosevelt dies History Channel. Viitattu 20.10.2014.
24. Franklin D. Roosevelt: Foreign affairs *Miller Center*. Viitattu 8.12.2017. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Sitaatteja aiheesta **Theodore Roosevelt** Wikisitaateissa

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Theodore Roosevelt** Wikimedia Commonsissa

* Theodore Rooseveltin teoksia Gutenberg-projektissa
* Kuinka Roosevelt sai Teddy-nimensä. Artikkeli "Tuotteistettu karhu" teoksesta Robert E. Bieder: *Pieni karhukirja*. Ajatus Kirjat, 2008.

|  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Yhdysvaltain presidentit |
| --- |
|  |
| 
* Luettelo Yhdysvaltain presidenteistä
* Tietoja Yhdysvaltain presidenteistä
* Valkoinen talo

 |
|  |
| Presidentin sinetti | 
1. Washington
2. J. Adams
3. Jefferson
4. Madison
5. Monroe
6. J. Q. Adams
7. Jackson
8. Van Buren
9. W. Harrison
10. Tyler
11. Polk
12. Taylor
13. Fillmore
14. Pierce
15. Buchanan
16. Lincoln
17. A. Johnson
18. Grant
19. Hayes
20. Garfield
21. Arthur
22. Cleveland
23. B. Harrison
24. Cleveland
25. McKinley
26. T. Roosevelt
27. Taft
28. Wilson
29. Harding
30. Coolidge
31. Hoover
32. F. Roosevelt
33. Truman
34. Eisenhower
35. Kennedy
36. L. Johnson
37. Nixon
38. Ford
39. Carter
40. Reagan
41. G. H. W. Bush
42. Clinton
43. G. W. Bush
44. Obama
45. Trump
46. Biden

 |

 |

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Yhdysvaltain varapresidentit |
| --- |
|  |
| Varapresidentin sinetti | 
1. Adams
2. Jefferson
3. Burr
4. Clinton
5. Gerry
6. Tompkins
7. Calhoun
8. Van Buren
9. R. Johnson
10. Tyler
11. Dallas
12. Fillmore
13. King
14. Breckinridge
15. Hamlin
16. A. Johnson
17. Colfax
18. Wilson
19. Wheeler
20. Arthur
21. Hendricks
22. Morton
23. Stevenson
24. Hobart
25. Roosevelt
26. Fairbanks
27. Sherman
28. Marshall
29. Coolidge
30. Dawes
31. Curtis
32. Garner
33. Wallace
34. Truman
35. Barkley
36. Nixon
37. L. Johnson
38. Humphrey
39. Agnew
40. Ford
41. Rockefeller
42. Mondale
43. Bush
44. Quayle
45. Gore
46. Cheney
47. Biden
48. Pence
49. Harris

 |

 |

New Yorkin kuvernöörit

* G. Clinton
* Jay
* G. Clinton
* Lewis
* Tompkins
* Tayler
* D. Clinton
* Yates
* D. Clinton
* Pitcher
* Van Buren
* Throop
* Marcy
* Seward
* Bouck
* Wright
* Young
* Fish
* Hunt
* Seymour
* Clark
* King
* Morgan
* Seymour
* Fenton
* Hoffman
* J. Adams Dix
* Tilden
* Robinson
* Cornell
* Cleveland
* Hill
* Flower
* Morton
* Black
* T. Roosevelt
* Odell
* Higgins
* Hughes
* White
* J. Alden Dix
* Sulzer
* Glynn
* Whitman
* Smith
* Miller
* Smith
* F. Roosevelt
* Lehman
* Poletti
* Dewey
* Harriman
* Rockefeller
* Wilson
* Carey
* M. Cuomo
* Pataki
* Spitzer
* Paterson
* A. Cuomo
* Hochul


Nobelin rauhanpalkinnon saajat

|  |  |
| --- | --- |
| 1901–1925 | 1901: Dunant, Passy
1902: Ducommun, Gobat
1903: Cremer
1904: Kansainvälisen oikeuden instituutti
1905: Suttner
1906: Roosevelt
1907: Moneta, Renault
1908: Arnoldson, Bajer
1909: Beernaert, Paul Balluet d’Estournelles de Constant
1910: Kansainvälinen Rauhantoimisto
1911: Asser, Fried
1912: Root
1913: La Fontaine
1917: Punainen Risti
1919: Wilson
1920: Bourgeois
1921: Branting, Lange
1922: Nansen
1925: Chamberlain, Dawes |
| 1926–1950 | 1926: Briand, Stresemann
1927: Buisson, Quidde
1929: Kellogg
1930: Söderblom
1931: Addams, Butler
1933: Angell
1934: Henderson
1935: Ossietzky
1936: Lamas
1937: Cecil
1938: Nansenin kansainvälinen pakolaistoimisto
1944: Punainen Risti
1945: Hull
1946: Balch, Mott
1947: Kveekarit
1949: Boyd Orr |
| 1951–1975 | 1950: Bunche
1951: Jouhaux
1952: Schweitzer
1953: Marshall
1954: Yhdistyneiden kansakuntien pakolaisjärjestö
1957: Pearson
1958: Pire
1959: Noel‑Baker
1960: Lutuli
1961: Hammarskjöld
1962: Pauling
1963: Punainen Risti
1964: King
1965: Unicef
1968: Cassin
1969: Kansainvälinen työjärjestö
1970: Borlaug
1971: Brandt
1973: Kissinger, Lê
1974: MacBride, Satō
1975: Saharov |
| 1976–2000 | 1976: B. Williams, Corrigan
1977: Amnesty International
1978: Sadat, Begin
1979: Äiti Teresa
1980: Esquivel 
1981: YK:n pakolaisapujärjestö
1982: Myrdal, García Robles
1983: Wałęsa
1984: Tutu
1985: Lääkärit ydinsotaa vastaan
1986: Wiesel
1987: Arias
1988: YK:n Rauhanturvaajat
1989: Dalai Lama
1990: Gorbatšov
1991: Suu Kyi
1992: Menchú
1993: Mandela, de Klerk
1994: Arafat, Peres, Rabin
1995: Pugwash-liike, Rotblat
1996: Belo, Ramos Horta
1997: Kampanja maamiinojen kieltämiseksi (ICBL), J. Williams
1998: Hume, Trimble
1999: Lääkärit ilman rajoja
2000: Kim |
| 2001– | 2001: YK, Annan
2002: Carter
2003: Ebadi
2004: Maathai
2005: IAEA, ElBaradei
2006: Yunus, Grameen Bank
2007: Gore, IPCC
2008: Ahtisaari
2009: Obama
2010: Liu
2011: Gbowee, Johnson Sirleaf, Karman
2012: EU
2013: Kemiallisten aseiden kieltojärjestö
2014: Satyarthi, Yousafzai
2015: Tunisian kansallisen vuoropuhelun kvartetti
2016: Juan Manuel Santos
2017: International Campaign to Abolish Nuclear Weapons
2018: Murad, Mukwege
2019: Abiy
2020: Maailman ruokaohjelma
2021: Ressa, Muratov
2022: Bjaljatski, Memorial, Center for Civil Liberties
2023: Mohammadi |



|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Norja
* Chile
* Espanja
* Ranska
* BnF data
* Argentiina
* Katalonia
* Saksa
* Israel
* Belgia
* Yhdysvallat
* Ruotsi
* Latvia
* Japani
* Tšekki
* Australia
* Kreikka
* Korea
* Kroatia
* Alankomaat
* Puola
* Portugali
* Vatikaani

 |
|  |
| Tieteilijät | 
* CiNii
	+ 2
	+ 3

 |
|  |
| Taiteenala | 
* KulturNav
* MusicBrainz
* ULAN

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Deutsche Biographie
* Trove
* US Congress

 |
|  |
| Muut | 
* NARA
* SNAC
	+ 2
* IdRef

 |

 |