Rongankatua kesällä 2008. Näkymä Postikadun risteyksestä kohti länttä.
**Rongankatu** on noin puoli kilometriä pitkä puistokatu, joka sijaitsee Tampereen keskustassa, Kyttälän pohjoisosassa. Kadun itäpäässä on ratapihan alittava kevyen liikenteen tunneli. Lännessä katu rajautuu Koskipuistoon, jonka kohdalla se kaartuu luoteeseen ja yhdistyy Satakunnankatuun. Rongankadun muita poikkikatuja ovat Pellavatehtaankatu, Aleksanterinkatu, Tuomiokirkonkatu, Rautatienkatu ja Postikatu.

Rongankadun kautta kulkee yksi Tampereen tärkeimmistä itä-länsisuuntaisista pyöräilyreiteistä.

Rongankadun ja Satakunnankadun kulmauksessa sijaitseva Hotelli Tammer on osa Tammerkosken valtakunnallisesti merkittävää rakennettua kulttuuriympäristöä.

Kadun historia ja nimi
----------------------

Rongankadun nimi kertoo kadun historiasta: se on rakennettu *Ronganoja*-nimisen, Tammerkoskeen laskeneen luonnonojan päälle. Vaakasuora katuosuus perustuu F. L. Caloniuksen laatimaan ruutuasemakaavaan, joka tuli voimaan vuonna 1886. Kaartuva länsiosa on kaavoitettu vuosikymmeniä myöhemmin; se pohjautuu Lars Sonckin suunnittelemaan jugendtyyliseen kaavaan (1908).

Rongankadusta käytettiin varhaisissa suunnitelmissa nimiä *Puutarhakatu* ja *Puutarhankatu*. Se oli tarkoitettu jatkeeksi kosken länsipuolella sijaitsevalle Puutarhakadulle. *Rongankatu* tuli kadun viralliseksi nimeksi vuonna 1897.

Rongankadulla oli alun perin Hämeenkadun kaltaiset, jalkakäytäviä reunustavat puuistutukset. Ojan päälle tehty kadun pohja ei kuitenkaan kestänyt autoliikenteen kuormitusta, minkä vuoksi koko katu uudistettiin perusteellisesti 1950-luvulla. Tämän remontin yhteydessä eteläisen ja pohjoisen ajoradan väliin tehtiin laaja pysäköintialue, jonka reunoille jalkakäytävien puut siirrettiin.

Rongan tornit
-------------

Osoitteessa Rongankatu 5–7 sijaitsee vuodelta 1961 peräisin oleva *Rongan tornit* -niminen rakennuskokonaisuus, joka on Arkkitehtitoimisto Vahtera & Heinon suunnittelema. Se koostuu kahdesta 11-kerroksisesta asuinkerrostalosta ja niitä yhdistävästä matalasta liikesiivestä. Rongan tornien ulkoasu on pelkistetty, ja kohde edustaa tyylipuhdasta 1960-luvun arkkitehtuuria. Pirkanmaan maakuntakaavassa tornit on määritelty osaksi Juhannuskylän maakunnallisesti merkittävää rakennettua kulttuuriympäristöä.

Lähteet
-------

1. 1 2  Tampereen ajantasa-asemakaava *avoindata.fi*.  15.6.2020. Tampere:  Tampereen kaupunki.  Arkistoitu 9.10.2018. Viitattu 17.9.2020.
2. ↑  Seppänen, Jouko: Paikan alkuperä: Paikan alkuperän merkityksestä ja sen huomioimisen mahdollisuuksista maankäytön suunnittelussa Tampere:  Tampereen kaupunki. Viitattu 17.9.2020.
3. ↑  Tampereen keskustan rakennettu kulttuuriympäristö 2012 (PDF)  s. 60. Tampere:  Tampereen kaupunki & A-Insinöörit Suunnittelu Oy, 2012. Viitattu 17.9.2020.
4. ↑  Tampereen rautatieasemalle uusi Rongankadun alikäytävä  28.5.2012. Helsinki:  VR-Yhtymä. Viitattu 17.9.2020.
5. ↑  Tampereen keskustan rakennettu kulttuuriympäristö 2012, liite 1: Arvokkaat rakennetut kulttuuriympäristöt (PDF)  kortti 3: Keskustorin ja Koskipuiston kaupunkimaisema. Tampere:  Tampereen kaupunki & A-Insinöörit Suunnittelu Oy, 2012. Viitattu 17.9.2020.
6. ↑  Tampere–Pirkkala-pyöräilykartta 2020 (PDF) Tampere:  Tampereen kaupunki, 2020. Viitattu 17.9.2020.
7. ↑  Tammerkosken teollisuusmaisema *Valtakunnallisesti merkittävät rakennetut kulttuuriympäristöt RKY*. Helsinki:  Museovirasto, 2009. Viitattu 17.9.2020.
8. ↑  Louhivaara, Maija: *Tampereen kadunnimet*, s. 80, 84. Tampere: Tampereen museot, 1999. ISBN 951-609-105-9.
9. 1 2 3  Helenius, Kyllikki: Rongankadun uusi asemakaava vuonna 1954.  *Tammerkoski*, 2008, nro 5, s. 9.
10. ↑  Helen, Olli & Seppänen, Jouko: *Tampere kartalla*, s. 106–107. Tampere: Tampere-Seura, 2015. ISBN 978-952-5558-23-4.
11. ↑  Louhivaara 1999, s. 21, 84.
12. ↑  Helen & Seppänen 2015, s. 91.
13. ↑  Tampereen keskustan rakennettu kulttuuriympäristö 2012, liite 2: Modernin rakennuskulttuurin kohteet (PDF)  kortti 12: As. Oy Rongan tornit. Tampere:  Tampereen kaupunki & A-Insinöörit Suunnittelu Oy, 2012. Viitattu 17.9.2020.
14. ↑  Pirkanmaan maakunnallisesti arvokkaat rakennetut kulttuuriympäristöt 2016 (PDF)  s. 158–159. Tampere:  Pirkanmaan liitto, 2016. Viitattu 17.9.2020.
15. ↑  Pirkanmaan maakuntakaava 2040, kaavaselostuksen liite 2: Liitekartat (PDF)  s. 29–31. Tampere:  Pirkanmaan liitto, 2017. Viitattu 17.9.2020.