**Kulttuuritalo** on Helsingin Alppilassa Sturenkadulla sijaitseva kulttuuritila, joka on nykyään tunnettu parhaiten musiikin esityspaikkana. Rakennus on Alvar Aallon suunnittelema, ja Suomen kansandemokraattiset järjestöt rakensivat sen talkootyönä 1950-luvulla. Rakennus on nykyään yksityisomistuksessa. Paikkaa kutsutaan myös Kultsa-lempinimellä.

Historia
--------

Kulttuuritalon rakennuttivat Suomen kansandemokraattiset järjestöt. Se suunniteltiin kulttuuri- ja järjestötoimintaa varten. Rakennuksen konserttisalin tuli soveltua sekä puhe- että musiikkitilaisuuksille.

### Rakentaminen

Talon suunnittelu aloitettiin 1944. Kun rakennukselle löytyi tontti Sturenkatu 4:stä, pyysi ministeri Matti Janhunen Alvar Aaltoa suunnittelemaan talon. Suunnittelijana Alvar Aalto sai työhönsä täyden taiteellisen vapauden. Viralliset rakennuspiirustukset Aalto toimitti rakennustoimikunnalle jo vuonna 1953, mutta vaikean taloudellisen tilanteen vuoksi taloa ei pystytty aloittamaan rakentamaan heti. Rakentaminen alkoi kaksi vuotta myöhemmin.

Kulttuuritalo oli Suomen Kommunistisen Puolueen ja useiden vasemmistolaisten järjestöjen yhteinen projekti. Rakennuksen arveltiin maksavan 350 miljoonaa markkaa, mutta lopulliseksi hinnaksi tuli 480 miljoonaa markkaa, mikä vastaa 16 miljoonaa euroa nykyrahassa rahan inflaatio huomioituna.

Rakennuksen kulttuurihistoriallista arvoa lisää se, että rakentaminen toteutettiin suurelta osin vapaaehtoisvoimin talkootyönä. Rakentamiseen osallistui 5 000 talkoolaista, jotka tekivät yhdessä 130 000 tuntia talkootyötä. Kulttuuritalo vihittiin käyttöön 23. maaliskuuta 1958. Valmistumisen jälkeen talossa järjestettiin kolme koekonserttia, joissa akustiikan asiantuntijat arvioivat tilaa ja totesivat sen Helsingin parhaaksi akustiikaltaan.

Talon toimistosiivessä toimivat alun perin SKP:n ja SKDL:n puoluetoimistot sekä usean SKDL:n jäsenjärjestön toimistot. Salissa pidettiin myös useat SKP:n ja SKDL:n puoluekokoukset sekä Vasemmistoliiton perustava kokous vuonna 1990.

### Kulttuuritoiminta

Taloudelliset vaikeudet alkoivat jo heti alkuinnostuksen jälkeen. Kulttuurityö ry järjesti talkoilla kolmesti viikossa tansseja rakennuksen velkojen maksamiseksi. Tanssit herättivät närkästystä, mutta niistä tuli merkittävä tulonlähde. Tanssit vetivät viikoittain 4 000 ihmistä.

Paikka sai myös pilkkanimen Sirppiliiteri, koska se piti yhteyksiä Neuvostoliittoon. Osa artisteista ei uskaltanut tulla esiintymään poliittisen leimaantumisen pelossa. Yleisradio ja Helsingin kaupungin musiikkitoimikunta eivät halunneet käyttää esiintymispaikkaa, mitä jotkut pitivät boikottina ja saartona. Kansallisteatterin baletti ja Leningradin baletti sekä Bukarestin filharmoninen orkesteri esiintyivät siellä alkuaikuina. Operettiteatteri aloitti esiintymistoiminnan talolla 1959 ja jatkoi sitä aina 1990-luvulle asti.

Kulttuuritalossa ovat vuosikymmenten varrella esiintyneet lukuisat eri musiikkityylejä edustavat artistit. Yleisradio alkoi teettämään suurimman osan äänityksistään pääsalissa vuodesta 1963 lähtien. Sali oli Radion sinfoniaorkesterin konserttien pääasiallinen järjestämispaikka vuosina 1965–2011.*lähde?* Orkesteri myös käytti salia harjoituspaikkanaan. Pienempään Alppi-saliin perustettiin Bio Alppi -elokuvateatteri. Kun Sali uudistettiin isommaksi 200-paikkaiseksi, muutti sinne levy-yhtiö Scandianstudio myös.

Nuorempi sukupolvi ei kokenut kulttuuritalon poliittista taustaa enää painolastina. Kulttuuritalolla alkoi esiintyä kansainvälisiä popmusiikin tähtinimiä 1967 alkaen. Paikassa on esiintyneet muun muassa Jimi Hendrix, Led Zeppelin ja Queen. Kotimaisista tähdistä siellä ovat esiintyneet muun muassa Olavi Virta, Hector ja Kirka. Paikka ei ollut enää vain vasemmistolaisten käytössä, vaan myös porvarilliset nuoret alkoivat viihtyä siellä.

1960-luku veti talolle puoleensa underground-kulttuuria, joka kiinnitti poliisin huomion. Kulttuuritalo toimi Helsingin Juhlaviikkojen päänäyttämönä 1968. Finlandia-talon valmistuttua vuonna 1971 osa Helsingin Juhlaviikkojen tapahtumista ja Radion sinfoniaorkesterin konserteista siirtyi sinne. 1970-luvun alkupuolella talo oli aktiivisessa käytössä. Siellä saattoi olla viikossa 350 tapahtumaa.

### Talousvaikeudet ja konkurssi

1960-luvulla talossa työskenteli 40 kokoaikaista työntekijää ja 100 talkoolaista. 70-luvun loppuvuosina käyttö väheni kuitenkin merkittävästi. Talousvaikeudet kasaantuivat kun tanssien suosio hiipui, eikä uutta rahalähdettä löytynyt. 80-luvulla Kulttuuritalolla järjestettiin enää vain 10 tapahtumaa ja 50 konserttia vuodessa. Kulttuuritalo sai kuitenkin maksettua velkansa 80-luvulla.

Talo oli kansandemokraattisten järjestöjen hallinnoiman Kulttuurityö-yhdistyksen omistuksessa 1990-luvun alkuun saakka, kunnes Suomen Kommunistisen Puolueen konkurssista johtuneet velat pakottivat ne luopumaan siitä. Kiinteistö oli kiinnitetty muiden Suomen kulttuuritalojen kunnostamista varten otettuihin velkoihin. Kun SKP meni konkurssiin ja laman velat kaatuivat, meni Kulttuuritalokin konkurssiin 1991.

Kulttuuritalo pakkohuutokaupattiin vuonna 1994 ja henkilökunta irtisanottiin. Koska ostajia ei ilmaantunut, talo myytiin nimellisellä 26 miljoonan markan hinnalla Omaisuudenhoitoyhtiö Arsenalille. Tämä vastaa nykyrahassa 6,41 miljoonaa euroa. Talo päätyi Kapiteelille ja lopulta rakennuksen uudeksi omistajaksi tuli valtion liikelaitos Senaatti-kiinteistöt.

### Markkinatalousvetoinen aikakausi

Kulttuuritalo alkoi tämän jälkeen toimia markkinatalouden ehdoilla voittoa tavoitellen. Se lopetti tapahtumien tuottamisen itse ja talossa oli töissä enää kaksi henkilöä. Rakennus enää vain vuokraa tiloja tapahtumanjärjestäjille. Kaikki tarvittavat työt ostetaan yrityksiltä alihankintana.

Teatterikorkeakoulu aloitti käyttämään tiloja vuonna 1992 ja Museoviraston rakennushistorian osasto alkoi käyttämään niitä vuonna 2000.

Senaatti-kiinteistöt myi Kulttuuritalon Helsingin Kulttuurihub Oy:lle vuonna 2022. Helsingin Kulttuurihub on sen itsensä mukaan perustettu Kulttuuritaloa varten ja se pyrkii rakentamaan "kestävää, yhteisöllisyyteen pohjautuvaa kulttuuritoimintaa Helsinkiin". Yrityksen omistajiin kuuluvat Music Finlandin hallituksen entinen puheenjohtaja Wemppa Koivumäki ja kiinteistösijoittaja Patrik Sarajuuri.

Arkkitehtuuri
-------------

Julkisivun tiilimuurausta.
Punatiilistä Kulttuuritaloa pidetään yhtenä Alvar Aallon päätöistä. Tarinan mukaan Aalto luonnosteli rakennuksen alun perin  Klubi-merkkisen tupakka-askin kanteen. Rakennus on ensimmäinen Aallon pääkaupunkiseudulle suunnittelema puhtaasti julkinen rakennus.

Rakennuksen kokonaispinta-ala on 9 654 neliömetriä. Se koostuu kolmesta osasta. Vapaamuotoinen, kuparipeltikattoinen konserttisaliosa on verhoiltu Aallon Kulttuuritaloa varten muotoilemalla kiilamaisella punatiilellä. Viisikerroksinen toimistosiipi on verhoiltu kuparipellillä. Näitä kahta osaa yhdistää matala siipi. Rakennuksen Sturenkadun puoleisella sivulla on kokonaisuutta yhdistävä, pitkä kupariverhoiltu katos. Alvar Aallon tyyli näkyy erityisesti orgaanisissa yksityiskohdissa ja kaarimaisissa muodoissa. Kulttuuritalo on teräsbetonirunkoinen. 

Katos, takana toimistosiipi.
Talon kadulle aukeavalla sisäpihalla on Wäinö Aaltoselta vuonna 1959 tilattu ja seuraavana vuonna pystytetty pronssinen suihkulähdeveistos *Rakentajan käsi*, joka esittää talon pienoismallia pitelevää suurta kämmentä.

Talo on suojeltu Suomen valtioneuvoston päätöksellä vuodesta 1989 muun muassa rakennustaiteellisen ja kulttuurihistoriallisten arvojen vuoksi. Suojelupäätöksellä suojeltiin poikkeuksellisesti myös talon toiminta ja salien julkinen käyttö.

Rakennusta remontoitiin 1990–1991, jolloin uusittiin toimistosiipi ja ravintolatilat. Rakennukseen on tulossa merkittäviä korjaushankkeita 2020-luvulla.

Nykyinen käyttö
---------------

Musiikkiesitys kulttuuritalon pääsalissa.
Rakennusta käytetään nykyään konserttien lisäksi myös erilaisten juhlien, kokousten ja gaalojen pitopaikkana. Kulttuuritalo ei itse tuota tapahtumia, vaan toimii pelkästään tilavuokraajana. Tapahtuma- ja ravintolatoimintaa pyörittää Sunborn Catering Oy.

Osa Kulttuuritalon tiloista on vuokrattu pysyvästi eri tahoille. Kulttuuritalon vuokralaisena ovat Museoviraston useat osastot. Radion sinfoniaorkesteri siirtyi kesällä 2011 uuteen Musiikkitaloon.

### Pääsali eli Aalto-sali

Kulttuuritalon Aalto-salissa on kaksi katsomoa, joihin mahtuu yhteensä 1452 katsojaa. Lisäksi on kaksi pyörätuolipaikkaa.

Istumapaikkoja on seuraavasti:

* Alakatsomossa tasalattialla 568 paikkaa. Nämä voidaan tarvittaessa poistaa, jolloin vapautuu noin 500 neliömetriä tilaa.
* Nousevassa yläkatsomossa (takaosa) 884 paikkaa.

### Ravintola

Ravintolan pinta-ala on 150 neliötä. Ravintola tarjoaa lounasta arkisin sekä brunsseja lauantaisin.

### Kokoustilat

Rakennuksessa on 13 kokoustilaa sekä lounasravintola. Osa kokoushuoneista voidaan yhdistää isommaksi tilaksi.

Kulttuuritalossa esiintyneitä ulkomaisia artisteja
--------------------------------------------------

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| * Georg Ots 1957 ja 1958
* Quincy Jones 1960
* Duke Ellington 1961 ja 1964
* John Coltrane 1961 ja 1962
* Dizzy Gillespie 1961 ja 1965
* Count Basie 1962
* Ella Fitzgerald 1963, 1964 ja 1965
* The Modern Jazz Quartet 1965
* Stan Getz 1966
* The Spencer Davis Group vuonna 1967
* The Jimi Hendrix Experience 1967
* The Hollies 1967, 1968, 1969 ja 1970
* Sarah Vaughan 1967
* John Mayall's Bluesbreakers 1967
* Bukka White 1967
* Cream 1967
* The Move 1967 ja 1969
* Traffic 1968
* Fleetwood Mac 1968 ja 1969
* Blind Faith 1969
* Steppenwolf 1969
* Ten Years After 1969
* Albert Lee 1969
* Jethro Tull 1970
* Led Zeppelin 1970
* Muddy Waters 1970
* Buddy Miles 1971
 | * Weather Report 1971 ja 1977
* Sun Ra 1971
* Mott The Hoople 1972
* B.B. King 1972, 1973, 1980, 1982 ja 1989
* Fairport Convention 1972
* MC5 1972
* Edita Pieha 1973
* Quilapayun 1973
* Status Quo 1974 ja 2017
* The Sweet 1974
* Frank Zappa 1974 ja 1977
* Demis Roussos 1974
* Queen 1974
* Suzi Quatro 1976
* Rory Gallagher 1976
* Hot Tuna 1976 ja 2013
* J. J. Cale 1976 ja 1977
* Camel 1976
* Patti Smith 1976
* Jerry Lee Lewis 1977
* Ramones 1977 ja 1990
* AC/DC 1977
* Iggy Pop 1978 ja 2022
* Gillan 1982
* Tina Turner 1982
* Duran Duran 1982
* Saxon 1983
 | * Accept 1983
* Dio 1983
* Gary Moore 1984
* Metallica 1984
* Bon Jovi 1985
* Kraftwerk 1991
* Whitesnake 1994 ja 1997
* Ritchie Blackmore's Rainbow 1995
* Iron Maiden 1995
* Judas Priest 2001
* Marianne Faithfull 2004 ja 2010
* Bill Wyman's Rhythm Kings 2005
* W.A.S.P. 2006, 2009 ja 2015
* In Flames 2006
* Róisín Murphy 2008
* Blondie 2008
* Larry Carlton ja Robben Ford (yhteinen keikka) 2008
* Todd Rundgren 2008
* Lady Gaga 2009
* Michael Winslow 2009, 2010 ja 2015
* Chris Isaak 2010
* Procol Harum 2013
* Dream Theater 2015
* Nick Masonin Saucerful of Secrets 2022
* Sunmi 2022
* Soft Machine 2022
 |

Lähteet
-------

1. ↑  Helsingin Kulttuurihub Helsingin Kulttuurihub. Viitattu 1.11.2022.
2. 1 2  Kulttuuritalo siirtyy uusiin käsiin - Sunborn Catering tapahtumatalon ruoriin
3. 1 2 3 4 5 6  Helsingin Kulttuuritalon uudeksi omistajaksi Kulttuurihub *Yle uutiset*.  28.3.2022. Viitattu 1.11.2022.
4. 1 2 3  Yrjö Lintunen: Hertta Kuusinen puhumassa Kulttuuritalon vihkiäisissä (valokuva)  23.3.1958. Kansan Arkisto. Viitattu 21.9.2021.
5. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26  Kulttuuritalon historiaa *Kulttuuritalo*. Viitattu 8.12.2022.
6. 1 2  Tilastokeskus: Rahanarvonmuunnin *www.stat.fi*. Viitattu 8.12.2022.
7. ↑  Radio-orkesterin aika Ylen Elävä Arkisto. Viitattu 20.5.2011.
8. ↑  Kulttuuritalon historiaa… - Jazzrytmit *jazzrytmit.fi*.  17.10.2013. Viitattu 8.12.2022.
9. 1 2 3  Helsingin Kulttuurihub *helsinginkulttuurihub.fi*. Viitattu 8.12.2022.
10. ↑  Kuva Kulttuuritalon julkisivutiilestä Alvar Aalto -säätion verkkosivulla (Arkistoitu – Internet Archive)
11. ↑  Alvar Aalto Säätiö: Kulttuuritalo Alvar Aallon töiden tietokannassa *file.alvaraalto.fi*.  Arkistoitu 21.6.2015. Viitattu 21.5.2011. englanniksi
12. ↑  Helsingin Kulttuuritalo *Kulttuuritalo*. Viitattu 9.12.2022.
13. ↑  Rakentajan käsi (Arkistoitu – Internet Archive) Helsingin kaupungin taidemuseon veistostietokanta. Viitattu 19.5.2011.
14. ↑  Yhteystiedot ja asiointi Museovirasto. Viitattu 4.5.2013.
15. 1 2 3  Järjestä konsertti Kultsalla *Kulttuuritalo*. Viitattu 9.12.2022.
16. 1 2  Kulttuuritalossa on tilaa tapahtua! *Kulttuuritalo*. Viitattu 9.12.2022.
17. ↑  Kulttuuritalon ravintola *Kulttuuritalo*. Viitattu 9.12.2022.
18. ↑  Kansantaiteilija Georg Otsin konsertti 22.9.1957.  *Helsingin Sanomat*, 18.9.1957, nro 252, s. 2.
19. ↑  Martti Vuorenjuuri (M-i V-i): Georg Ots.  *Helsingin Sanomat*, 15.3.1958, nro 72, s. 12.
20. ↑  Mikael Huhtamäki: *Live In Finland – Kansainvälistä keikkahistoriaa Suomessa 1955–1979*. Gummerus, 2013. ISBN 978-951-20-8730-3.
21. ↑  Koppinen, Mari: The Hollies teki komean paluun Helsinkiin 42 vuoden tauon jälkeen. (tilaajille) *HS*, 27.9.2011.  HS. Artikkelin verkkoversio. Viitattu 27.9.2011.
22. ↑  B.B. King konsertit Suomessa *bluesnews.fi*. Viitattu 2.11.2016.
23. ↑  Mikael Huhtamäki: *Scream for me Finland! – Kansainvälistä hevikeikkahistoriaa 1980-luvun Suomessa*. Bazar, 2020. ISBN 978-952-27-9658-5.
24. ↑  Marianne Faithfull konsertoi kesällä Suomessa *Ilta-Sanomat*.  25.3.2010.  Arkistoitu 27.3.2010. Viitattu 30.10.2010.
25. ↑  Bill Wyman saapuu Suomeen lokakuussa  9.8.2005. Mtv3. Viitattu 20.10.2012.
26. ↑  Avola, Pertti: Lady Gaga keimaili itsensä suomalaisten suosioon *Helsingin Sanomat*.  28.7.2009.  Arkistoitu 1.9.2009. Viitattu 26.10.2009.
27. ↑  Arto Pajukallio: Nick Masonin yhtye tulkitsi Pink Floyd -klassikkoja näkemyksellä, mutta laulusolistit olivat persoonattomia. Pink Floyd -rumpali Mason kierrättää Saucerful of Secrets -projektissa yhtyeensä harvemmin kuultua varhaistuotantoa *Helsingin Sanomat*.  20.5.2022. Helsinki:  Sanoma Oyj. Viitattu 21.5.2022.

Katso myös
----------

* Alakulttuuritalo

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Kulttuuritalo** Wikimedia Commonsissa

* Kulttuuritalon kotisivut
* Pörssitieto: Helsingin Kulttuuritalo Oy

Alvar Aallon tuotanto

| Luettelo Alvar Aallon suunnittelemista rakennuksista |
| --- |
| 1919–1929 | Alajärven suojeluskuntatalo | Villa Väinölä | Jyväskylän työväentalo | Seinäjoen suojeluskuntatalo | Lounais-Suomen Maalaistentalo | Läntinen Pitkäkatu 20 | Jyväskylän suojeluskuntatalo | Muuramen kirkko |
| 1930–1945 | Paimion parantola | Turun Sanomien toimitalo | Villa Tammekann | Oulun sulfiittiselluloosatehdas | Viipurin kaupunginkirjasto | Alvar Aallon kotitalo | Savoy-maljakko | Sunilan asuinalue | Sunilan sellutehdas | Tehtaanmäen asuinalue | Terassitalo | Villa Mairea | Stora Enson Anjalankosken tehtaat |
| 1946–1959 | Strömbergin tehtaan asuinalue | Rautatalo | Insinööritalo | Otahalli | Säynätsalon kunnantalo | Oulun lannoitetehdas | Aerola | Muuratsalon koetalo | Pamilon vesivoimalaitos | Summan paperitehdas | Alvar Aallon ateljee | Jyväskylän uimahalli | Jyväskylän yliopiston päärakennus | Kansaneläkelaitoksen päätoimitalo | Hansaviertel | Aalto-paviljonki | Korkalovaaran asuinalue | Kolmen Ristin kirkko | Aalto-keskus | Kulttuuritalo | Maison Louis Carré |
| 1960–1969 | Lieksankosken voimalaitos | Lakeuden Risti | Keski-Suomen museo | Lappia-talo | Aaltohuset | Alvar-Aalto-Kulturhaus | Aalto-Hochhaus | Pyhän Hengen kirkko ja seurakuntakeskus | Enso-Gutzeitin pääkonttori | Seinäjoen kaupungintalo | Viitatorni | Ilokivi | Pylkönmäen kirkko | Teknillisen korkeakoulun päärakennus | Seinäjoen kaupunginkirjasto | Seinäjoen seurakuntakeskus | Rovaniemen kaupunginkirjasto | Pyhän Stefanoksen kirkko | Valtion virastotalo (Seinäjoki) | Kirjatalo | Villa Kokkonen |
| 1970–1991 | Alajärven hallintokeskus | Villa Skeppet | Pohjolan talo | Otaniemen vesitorni | Finlandia-talo | Kunsten | Alvar Aalto -museo | Sähkötalo | Ristinkirkko | Riolan kirkko | Jyväskylän kaupunginteatteri | Seinäjoen kaupunginteatteri | Essenin oopperatalo | Alajärven kaupunginkirjasto |