**Valmet L-70 Vinka** oli Suomen Ilmavoimien alkeiskoulukone vuodesta 1980 lähtien.

Vinka on viimeinen kokonaan Suomessa tuotettu lentokone. Se poistui Puolustusvoimien käytöstä vuonna 2022.

Historia
--------

Valmet L-70 Miltrainer Teiskon lentokentällä 1983.
1960-luvun lopulla Suomen Ilmavoimat alkoi pohtia Saab 91D Safir -koulukoneiden korvaamista. Kauppa- ja teollisuusministeriö perusti 15. syyskuuta 1970 Suomen ilmailuteollisuuden eheyttämistä varten Ilmailuteollisuuden Kehitysohjelman (IKO). Sen johtoon tuli DI Elias Järvineva. IKO:n pääpaino oli nimenomaan LEKO-70-koulukoneen kehittämisessä. Täten Elias Järvinevasta tuli Vinkan pääsuunnittelija. Valmet Lentokoneteollisuus sai tilauksen rakentaa prototyyppi LEKO-70-koulukoneesta. *lähde?*

Kapteeni Paavo Janhunen lensi LEKO-70:tä ensi kerran 1. heinäkuuta 1975 Kuorevedellä. Toinen koneen koelentäjistä oli insinöörikapteeni Jyrki Laukkanen. Testiohjelman jälkeen Ilmavoimat tilasi 30 konetta, joiden nimeksi tuli Valmet L-70 Vinka. Eduskunta hyväksyi rahoituksen 30 koneen tilaamiseen vuonna 1976. Ensimmäinen sarjavalmisteinen Vinka-lentokone nousi lentoon 29. joulukuuta 1979. *lähde?*

Vinka tuli Ilmavoimien käyttöön vuonna 1980. Pääosa Vinka-koneista toimi Kauhavalla vuoden 2005 loppuun asti asevelvollisten lentäjien ja kadettien koulutuksessa. Sen jälkeen Vinkat toteuttavat samaa tehtävää Jyväskylässä, mutta lennonopettajat tulevat Patria Aviation -yhtiöstä. *lähde?*

Valmet L-70 Miltrainer (OH-VAA) lentonäytöksessä Oripään lentokentällä 2013.
Koneesta kehitettiin vientiversio, josta rakennettiin yksi prototyyppi. Tämän tunnus oli Valmet L-70 Miltrainer (siviilirekisterissä tunnus OH-VAA). Vientikauppoja ei syntynyt. 1980-luvulla kehitettiin potkuriturbiinilla varustettu *Turbo-Vinka*, josta kehittyi lopulta myös ulkomaille myyty Valmet L-90 Redigo. *lähde?*

Puolustusvoimat lensi Vinkalla viimeisen kerran elokuussa 2022. Puolustusvoimien viimeisen Vinka-lennon lensi sama mies, joka lensi ensimmäisenkin, nyt 80-vuotias insinöörieverstiluutnantti evp Jyrki Laukkanen. Viimeiset Vinkat myydään huutokaupalla.

Vinka korvataan Yhdistyneestä kuningaskunnasta käytettyinä ostetuilla saksalaisvalmisteisilla Grob G 115E-koneilla.

Tekniset tiedot
---------------

* Vinka on 3-paikkainen, oppilas ja kouluttaja istuvat vierekkäin.
* kokometallinen alatasoinen koulukone
* voimalaite: 200 hv Lycoming AEIO-360-A1B6 nelisylinterinen bokserimoottori
* laskuteline on kiinteä
* siipien kärkiväli: 9 633 mm
* pituus: 7 500 mm
* korkeus: 2 800 mm
* tyhjäpaino alkup. asussa 792 kg, nykyasussaan (805 ± 6) kg koneyksilöstä riippuen
* suurin lentopaino: 1 250 kg

Suoritusarvot
-------------

* Pisin toimintamatka: 840 km (nopeudella 145 km/h)
* Suurin nopeus: 230–240 km/h merenpinnan tasalla
* Matkanopeus: 75 % teholla 215 km/h
* Paras kohoamisnopeus: pinnassa noin 5 m/s kaksipaikkaisena ja 4 m/s täydellä kuormalla
* Lakikorkeus: noin 5 000 m, suurimmalla lentomassalla noin 3 500 m

Kirjallisuutta
--------------

* Jyrki Laukkanen: *Valmet Vinka & Redigo*. Koala-kustannus, 2022. ISBN 978-952-229-220-9.

Lähteet
-------

1. ↑  Valmet Vinka (PDF) *puolustusvoimat.fi*. Suomen ilmavoimat.  Arkistoitu 24.9.2015. Viitattu 16.8.2015.
2. 1 2 3 4 5  Jyrki Laukkanen, 80, lensi ehkä Suomen tunnistettavinta lentokonetta viimeistä kertaa – legendaarinen Vinka jäi eläkkeelle Ilmavoimista *Yle Uutiset*.  31.8.2022. Viitattu 31.8.2022.
3. ↑  Ilmavoimat: Grob G 115E (pdf) *ilmavoimat.fi*. Viitattu 27.9.2019.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Valmet L-70 Vinka** Wikimedia Commonsissa

Valtion lentokonetehtaan ja Valmetin valmistamia lentokonetyyppejä

|  |  |
| --- | --- |
| IVL ja VL | 
* A.22 Hansa
* C.24
* C.25
* K.1 Kurki
* D.26/27 Haukka
* Sääski
* E.30/31 Kotka
* F.30 Paarma
* Tuisku
* Viima
* Pyry
* Humu
* Myrsky
* Pyörremyrsky

 |
| Valmet | 
* Tuuli II
* Vihuri
* Tuuli III
* L-70 Vinka
* PIK-23 Towmaster
* L-90 Redigo

 |
| Suunnitellut konetyypit | 
* B
* Puuska
* Tuuli I
* Vihuri

 |