recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Kimingin ruukki** oli Karstulassa Kimingin kylässä vuosina 1839–1897 toiminut ruukki. Ruukin harkkohytti*selvennä* sijaitsi Kiminginjärvestä Pääjärveen laskevan Kiminginjoen Pitkäkosken rannalla. Ruukin perusti 1839 *Kimingi Blästerverks Bolag* -niminen yhtiö jossa oli osakkaina virkamiehiä ja vaasalaisia kauppiaita. Alkuaikojen merkittävimpiä omistajia olivat Gustaf Adolf Wasastjerna ja hänen sukunsa, jotka omistivat myös Seinäjoen Östermyran ruukin. Järvi- ja suomalmia käyttänyt harkkohytti valmistui 1844.

Jo ennen nälkävuosia*milloin?* ruukki valmisti enimmillään 175 000 kg harkkorautaa sekä noin 30 000 kg takkirautaa. Ruukki työllisti välittömästi kymmeniä ihmisiä, pääasiassa paikkakuntalaisia. Ammattimiehiä saatiin Kokkolasta ja sen lähiympäristöstä ja osa Ruotsista. Katovuosina rautaruukki oli pelastamassa seudun asukkaita kaikkein pahimmalta hädältä, sillä ruukin toiminta oli vilkkaimmilaan 1860- ja 1870-luvulla. Tällöin ruukin kannattavuus oli myös parhainta.

Vuonna 1882 ruukin ostivat kauppiaat Johan Parviainen ja Albert Rosenlund jotka uudistivat ruukin laitokset kokonaan ja rakensivat myös tervauuneja ruukin yhteyteen. Raudanvalmistuksen päätyttyä 1897 ruukin entisessä vasarapajassa toimi luujauhotehdas ja myöhemmin entisen ruukin alueella toimi tiilitehdas, saha ja mylly. Teollinen toiminta päättyi viimeisen myllyn paloon 1966.

Entisen ruukin paikalla on säilynyt sillan osana ruukin padon hirsiarkkuja, sulkuluukkuja ja rantavallin tukimuuria. Harkkohyteistä ja kankivasarapajasta on jäljellä perustukset, ja hytin lähistöllä on jäljellä vanhoja kuonakasoja. Vanha voimakanava on myös säilynyt. Kosken itärannalta löytyy mylly- ja saharakennusten kivijalkoja. Kimingin ruukin vanha voima-akseli on sijoitettu Karstulan kotiseutumuseoon.

Ruukinkartanona toimineella *Kalmulehdon tilalla* on säilynyt vanhoja ruukin aikaisia talousrakennuksia, mutta tilan päärakennus on palanut jo 1933.

Lähteet
-------

* Kallio, Reino, Vanhan Saarijärven historia. Jyväskylä 1972, s. 417–420.
* Muinaisjäännösrekisteri : Kimingin harkkohytti
* Karstulan kulttuuriympäristö [vanhentunut linkki]
**Kustaa Jalmari Vaara** (27. joulukuuta 1888 Sääksmäki – 1958) oli suomalainen huonekalutehtailija ja Ryttylässä toimineen Jalmari Vaara Oy:n omistaja ja johtaja.

Vaara sai vuonna 1917 päästötodistuksen Helsingin Puuteollisuusammattikoulusta ja Taideteollisuuskeskuskoulusta. Hän toimi ammattikoulun opettajana Turussa 1917–1920 ja Lahden Kotiteollisuuskoulun johtajana 1920–1929. Vuosina 1929–1931 Vaara oli Englannissa tutkimassa sikäläistä huonekalualaa ja huonekalukauppaa sekä huonekalujen vientiä sinne. 

Jalmari Vaara oli Veljekset Vaara Oy:n palveluksessa 1920-luvulta lähtien ja oli yhtiön toimitusjohtajana ja hallituksen puheenjohtajana vuoteen 1934 saakka. Jalmari Vaara ja hänen veljensä Martti Vaara (1895–1983) ja Viljo Vaara perustivat vuonna 1925 Hollolaan avoimen yhtiön Puuseppätehdas Veljekset Vaara, jonka seuraaja oli 1927 perustettu Veljekset Vaara Oy Huonekalutehdas. Veljesten isä K. K. Wikman oli pitänyt puusepänverstasta Sääksmäellä. Vuonna 1934 Vaara osti Oy Höylän, entisen Huonekaluteollisuus Oy:n osake-enemmistön ja muutti yhtiön nimeksi Jalmari Vaara Oy toimien sitten yhtiön johtajana. Walter Marttinen, Matti Schreck ja T. W. Zimmermann olivat perustaneet 1932 Oy Höylän huonekalutehtaan Ryttylään jatkamaan Huonekaluteollisuus Oy:n toimintaa. Hän rakennutti 1934 Ryttylään uuden tehdasrakennuksen huonekalutehtaalleen, hankki tehtaaseen koneita ja palkkasi työväkeä. Tehdas tuotti huonekaluja sekä kotimaahaan että vientiin ulkomaille. Se työllisti noin 40 henkilöä.

Ryttylän huonekalutehdas tuhoutui tulipalossa 28. toukokuuta 1937. Palossa tuhoutuivat myös tehtaat koneet, valmiiden ja puolivalmiiden tuotteiden varastot sekä suurin osa tehtaan vieressä olleista lautatapuleista. Tehdas rakennettiin kuitenkin uudelleen ja hankittiin sinne uudet koneet. 

Talvisodan aikana Sakon ase- ja ammustehtaan toimintaa hajasijoitettiin eri paikkoihin. Ryttylän lasitehtaalle siirrettiin patruunalataamo ja Vaaran huonekalutehtaalle hylsyjen ja luotien valmistamot. Huonekalutehtaan katolle oli rakennettu torni, johon sijoitetulla kaksipiippuisella Lewis-merkkisellä ilmatorjuntapikakiväärillä ammuttiin matalalla ohi lentänyttä Tupolev SB-2 pommikonetta niin että se räjähti Vähikkälän Sauvalan kartanon pellolle tuhoutuen täysin. Sotavuosien jälkeen Jalmari Vaara Oy jatkoi huonekalujen valmistamista ja tehtaan tuotteita oli kaupan eri puolilla Suomea.

Vaara oli Oy Suomi Export Ltd:n hallituksen puheenjohtajana vuodesta 1932 ja Suomen Puusepänteollisuuden Liiton hallituksen jäsenenä vuodesta 1932.

Jalmari Vaara menehtyi kotitalonsa tulipalossa vuonna 1958. Huonekalutehdas toimi vielä 1960-luvulla Ryttylässä. Jalmari Vaara Oy:n toiminta päättyi konkurssiin 1982. Tehdasrakennus on edelleen olemassa.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Joht. Jalmari Vaara 50-vuotias, Helsingin Sanomat, 27.12.1938, nro 348, s. 2, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
2. 1 2 3 4 5  Ritva Lantz : Vaaran huonekalutehtaan historiaa, Ryttylän kyläyhdistys ry. 9.12.2021
3. 1 2  Aki Rantasen keräilysivut : Jalmari Vaaran huonekalutehdas Ryttylässä
4. 1 2  Täydentäviä yhtiötietoja : Muurame-yhtiöt, Pörssitieto G. Kock
| "Blue Christmas"Elvis Presley |
| --- |
| Singlen "Blue Christmas" kansikuva |
| Singlen tiedot |
|  B-puoli | ""Wooden Heart" (447-0720)"Santa Claus Is Back in Town" (447-0647)" |
|  Äänitetty  | 5. syyskuuta 1957 |
|  Julkaistu | 9. marraskuuta 1964 (447-0720)26. marraskuuta 1965 (447-0647) |
|  Tyylilaji | joululaulu, pop, rock 'n' roll |
|  Kesto | 02.07 |
|  Levy-yhtiö | RCA |
| Listasijoitukset |
| Yhdysvallat Billboard Christmas Singles: 1. |
| Elvis Presleyn muut singlet |
| "Ain’t That Loving You Baby"1964 | "Blue Christmas"1964 | "Do the Clam"1965 |

"**Blue Christmas**" on Billy Hayesin ja Jay W. Johnsonin kirjoittama joululaulu.

Versiot
-------

Kappaleen ensimmäisen version nauhoitti Doye O’Dell vuonna 1948. Pian tämän jälkeen julkaistiin Ernest Tubbin, Hugo Winterhalterin ja Russ Morganin versiot, jotka tekivät kappaleesta tunnetun. Ernest Tubbin versio pysyi *Billboard* -lehden Hot Country Songs -listan ensimmäisellä sijalla tammikuun 1950 ensimmäisen viikon ajan. Syyskuussa 1957, kun Elvis Presley nauhoitti oman versionsa kappaleesta, kappale oli jo kuuluisa ympäri Yhdysvaltoja. Elvis julkaisi oman versionsa vuonna 1964. Ensimmäisen julkaisun b-puolella oli "Wooden Heart" ja toisen julkaisun (1965) b-puolella oli "Santa Claus Is Back In Town".

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5  Blue Christmas Elvis SongPedia -sivustolla
2. ↑  Doye O’Dell Official Site
**Haagan työväentalo** on Helsingissä Haagan kaupunginosassa sijaitseva työväentalo. Nykyinen talo on yhdistyksen neljäs työväentalo. Talon omistaa Haagan sosialidemokraatit.

Historiaa
---------

Haagaan perustettiin työväenyhdistys vuonna 1905. Yhdistyksen nimi oli Huopalahden työväenyhdistys vuoteen 1938 saakka, jolloin nimi muutettiin Haagan työväenyhdistykseksi. Aluksi yhdistys toimi vuokratiloissa mutta rakensi ensimmäisen työväentalon jo perustamisvuonnaan 1905. Stenius-yhtiöltä saatiin vuokralle 1 640 m²:n tontti. Yhtiö myi tontin työväenyhdistykselle vuonna 1917 yhden markan muodollisella hinnalla.

Rakennus
--------

Ensimmäinen työväentalo valmistui loppusyksyllä vuonna 1905. Talo oli kooltaan 20 x 8 metriä. Talo paloi helmikuussa 1907, palon syttymissyy ei selvinnyt. Palaneen talon tilalle alettiin rakentaa välittömästi uutta työväentaloa, jonka nimeksi tuli Torppa. Talo valmistui vuonna 1907 ja oli käytössä vuoteen 1936, jolloin se myytiin. Talon koko oli 10 x 22 m. Talon alakerrassa oli juhlasali ja näyttämö, keittiö, kamari ja eteinen. Ullakkokerroksessa oli asuinhuone.

Kolmannen työväentalon rakennussuunnitelman laati yhdistyksen puheenjohtaja Leo Myllylä. Rakennuspiirustukset laati rakennusmestari Leo Vilkman. Uusi talo valmistui marraskuussa 1936 uudelle tontille. Rakennustyöt tehtiin talkoovoimin. Talkoisiin osallistui 114 henkilöä, ja talkootunteja kertyi 5 300. Talo rakennettiin puusta, ulkoseinät rapattiin. Talon alakerrassa oli suuri juhlasali ja näyttämö sekä ravintolatilat. Yläkerrassa oli kokoushuoneita, kanslia ja vahtimestarin asunto. Taloon rakennettiin vuonna 1938 lisärakennus lähinnä Haagan Hakan paini- ja nyrkkeilytoimintaa varten. Suuren velkarasituksen takia talon alakerta oli vuokrattuna vuoteen 1945 saakka elokuvayhtiölle. Vuonna 1969 työväentalon alakerta vuokrattiin taas ulkopuoliseen käyttöön. Säännölliset vuokratulot mahdollistivat talon peruskorjaukset. Urheilusali muutettiin kokoustilaksi. Tämä talo paloi vuonna 1987.

Työväenyhdistyksen neljäs työväentalo rakennettiin samalle tontille, ja se valmistui vuonna 1990. Samalla rakennettiin myös asuinkerrostalo, jonka asuntojen myynnistä saatiin varoja. Työväenyhdistykselle jäi asuintalosta kaksi asuntoa. Varsinaisessa työväentalossa on kaksi 230 m²:n kerrosta, yhteensä 460 m². Toinen on ollut vuokrattuna toimistokäyttöön. Toisessa kerroksessa on 90 hengen kokoustila sekä keittiö ja muita aputiloja.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5  Hurri, Olavi & Marttala-Hurri, Vuokko: *Työn ja aatteen talot. Työväentalojen historiaa Uudellamaalla*, s. 168. Helsinki: Uudenmaan Sosialidemokraattinen Piiri ry, 1997. ISBN 952-90-8468-4.
2. ↑  Haagan Sosialidemokraatit *haagandemarit.sdp.fi*. Viitattu 8.12.11.2022.
Vartiolaiva *Tursas* Oulussa
**Vartiolaiva Tursas** on Länsi-Suomen merivartioston käytössä oleva ulkovartiolaiva. Laiva on rakennettu Rauma-Repola Oy:n Uudenkaupungin telakalla ja valmistunut vuonna 1986. Laivaa käytetään ympärivuotisesti etsintä- ja meripelastustehtäviin, kiireellisiin yleisen järjestyksen ja turvallisuuden tehtäviin, rajaturvallisuuden ylläpitoon sekä vesiliikenteen ja kalastuksen valvontaan.

*Tursasta* voidaan käyttää muun muassa öljyntorjuntatehtäviin ja toimintaan kemikaalionnettomuuksissa Itämeren alueella, sillä alukseen on asennettu kiinteä öljynkeräyskalusto yhteistyössä Suomen ympäristökeskuksen kanssa. Alus kykenee myös vedenalaisiin etsintätehtäviin muun muassa kauko-ohjattavan vedenalaisen robotin (ROV) avulla. Laivapalojen sammutukseen *Tursakseen* on asennettu tehokas vesitykki vaahtonesteineen. Öljyn torjunnassa aluksen kummallakin kyljellä työskentelevä harjakoneisto nostaa merestä öljyn ja erottaa sen vedestä laivalla sijaitseviin erillisiin tankkeihin. Puhdistettu vesi pumpataan takaisin mereen ja öljy kerätään talteen sata kuutiota vetävään tankkiin. Keräyslaitteisiin kuuluvat laivan ulkopuolella öljyä keräävät viiksipuomit.

*Tursaksen* komentosilta uusittiin kokonaan vuonna 2005 ja varustettiin satelliittipuhelimia myöten huippuluokan navigointijärjestelmällä, joka sisältää muun muassa ECDIS-karttajärjestelmän, automaattiohjaimen ja paikallaanpitojärjestelmän.

Tilanteen kiristyessä alusta voidaan käyttää maanpuolustuksellisiin tehtäviin puolustusvoimien tarpeen mukaan. Nykyinen vartiolaiva *Tursas* on järjestyksessään Suomen toinen.

Lähteet
-------

1. ↑
2. ↑  VL Tursas - Rajavartiolaitos *www.raja.fi*.  Arkistoitu 16.5.2020. Viitattu 30.3.2020.
3. ↑  Vartiolaiva Tursas peruskorjattiin tehokkaaksi monitoimialukseksi *ts.fi*.  4.8.2005. Viitattu 30.3.2020.
Iljannetta ruohikossa
**Iljanne** on tasainen, tiivis jääkerros, joka yleensä on läpinäkyvä. Se muodostuu jäätävän sateen osuessa maahan.

Muodostuminen
-------------

Kun alijäähtynyt sadepisara kohtaa kylmän maanpinnan tai muun kiinteän kohteen, se jäätyy. Maahan muodostuu näistä alijäähtyneistä vesipisaroista erittäin liukasta jääpeitettä, jota kutsutaan iljanteeksi. Pohjoismaissa iljanteeksi kutsutaan myös pakkasella maanpintaan jäätynyttä vettä.

Vaikutukset
-----------

Oksat täysin iljanteen peitossa
Läpinäkyvä iljanne aiheuttaa vaaratilanteita autoilijoille ja jalankulkijoille. Rankka jäätävä sade aiheuttaa vahinkoja: se voi katkoa esimerkiksi voimajohtoja ja puiden oksia. Suurimman vaaran se aiheuttaa lentokoneille ja laivoille. Lentokoneen runkoon voi kertyä nopeasti jäätä, joka vaikuttaa koneen aerodynamiikkaan ja nopeuteen. Jos purjeveneen mastoon kertyy jäätä, vene voi kaatua.

Iljanne sulaa yleensä muutamassa tunnissa, mutta joskus se voi pysyä maassa useita päiviäkin. Ennätys on tiettävästi Yhdysvaltain Connecticutista vuodelta 1969, jolloin iljanne pysyi maassa puolitoista kuukautta. Tietyissä olosuhteissa teiden suolaus voi estää iljanteen muodostumisen tielle.

Katso myös
----------

* Musta jää

Lähteet
-------

1. ↑  Mitä teet kun jäätävä tihku takertuu tuulilasiin? *YLE Liikenne*.  30.1.2016. Yleisradio. Viitattu 24.9.2016.
2. 1 2 3 4  Burroughs, William J. et al.: "Sade", *Ihmeellinen luonto – Sää*, s. 222-223. Suomentanut Salonen, Sirkka & Valta, Tuulikki. Jyväskylä: Gummerus, 1998. ISBN 951-20-5236-9.
3. ↑  Lumi, jää ja pakkanen *YLE Oppiminen*.  11.11.2013. Yleisradio. Viitattu 24.9.2016.
4. ↑  Varo: Jäätävä sade iskee teihin ja tuulilaseihin.  *Aamulehti*, 29.12.2012.

Aiheesta muualla
----------------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Iljanne**.
* Iljanne Wikisanakirjassa
* Iljanne Tieteen termipankissa
**Unravel** on ruotsalaisen Coldwood Interactiven kehittämä ja Electronic Artsin julkaisema tasohyppelypeli. Peli julkaistiin 9. helmikuuta 2016 PlayStation 4:lle, Windowsille ja Xbox Onelle.

Pelille on julkaistu vuonna 2019 jatko-osa *Unravel 2*.

Pelaaminen
----------

Pelaaja ohjaa villanarusta tehtyä Yarny-hahmoa, joka purkautuu hahmon liikkuessa. Purkautuneita narulinjoja käytetään etenemistä estävien fyysiikkapulmien ratkomiseen. Liikaa purkautuminen johtaa hahmon hajoamiseen. Hahmo voi heittää narua tarttumakoukun tavoin ja pitää kiinni purkautuneesta narusta kiipeämistä tai laskeutumista varten. Kappaleista voi tarttua kiinni ja niitä voi raahata. Narua voi sitoa kiintopisteisiin, jolloin voi tehdä siltoja tai trampoliineja.

Tarina
------

Pelin tarinassa vanhan naisen narukerä putoaa korista ja peli alkaa. Yarny-hahmon reaktiot ovat kerronnallinen elementti tämän kulkiessa tasojen läpi, joissa hän kerää muistoja, jotka sisältävät vihjeitä tapahtumiin.

Vastaanotto
-----------

Peli sai IGN:n arvostelussa arvosanaksi 8.3/10. Arvostelussa kehuttiin Yarny-hahmon animointia ja ilmeitä. Peli on enemmän tunnelmallinen seikkailu kuin tasohyppely. Pelin läpäisy kestää viidestä kuuteen tuntia. Pulmat saavat kehuja, mutta rajallista narumäärää ei hyödynnetä riittävästi. Tasohyppely ei ole tyydyttävää koska näiden kohtien läpäisy nojaa liikaa yrityksen ja erehdyksen kautta muistamiseen eikä varsinaiseen hyppelyyn.

*The Guardian* antoi pelille arvostelussaan 4/5 tähteä.

Pelin Windows-versiolla on Metacriticin kerääjäsivustolla 81 pistettä 100 pisteestä.

Lähteet
-------

1. ↑  Colin Campbell: Unravel strings players along in a pretty 2D world of stone and water *Polygon*.  15.6.2015. Viitattu 16.11.2022. (englanniksi)
2. 1 2  Luke Karmali: E3 2015: Unravel and Yarny Have Stolen my Heart *ign.com*.  18.6.2015. Viitattu 5.2.2023. (englanniksi)
3. ↑  Daniel Krupa: Unravel Review *IGN*.  8.2.2016. Viitattu 5.2.2023. (englanniksi)
4. ↑  Unravel review – a brief, beautiful message of love *the Guardian*.  11.2.2016. Viitattu 16.11.2022. (englanniksi)
5. ↑  Unravel *Metacritic*. Viitattu 16.11.2022. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* *Unravel* MobyGamesissa (englanniksi)
**Boipatongin verilöyly** oli Etelä-Afrikassa Boipatongin townshipissä 17. kesäkuuta 1992 tapahtunut verilöyly, jossa joukko pääasiassa zulu-heimoon kuuluneita Inkatha-vapauspuolueen kannattajia murhasi kaupungissa 46 ihmistä yhden yön aikana. Maan turvallisuusjoukot eivät yrittäneetkään estää tapahtumia eivätkä pyrkineet saattamaan oikeuteen sen toteuttajia. Joidenkin silminnäkijöiden mukaan poliisi olisi saattanut hyökkääjät townshipiin ja sieltä pois.

Pian verilöylyn jälkeen Mandela ilmoitti ANC:n vetäytyvän neuvotteluista ja esitti neljäntoista kohdan ohjelman, jonka hallituksen tuli toteuttaa ennen kuin neuvottelut saattoivat jatkua. Ehtoina oli muun muassa hallituksen ANC:n kannattajia vastaan suunnatun terrorikampanjan lopettaminen, aikaisemman siirtotyöläisten yömajojen suojaamiseksi tehdyn sopimuksen toimeenpano sekä Inkathan kannattajien niin sanottujen "kulttuurillisten aseiden" kantamisen kieltäminen. Kiristyneessä ilmapiirissä hallitus hylkäsi ANC:n vaatimukset.

Lähteet
-------

1. 1 2  Allister Sparks: *Tomorrow Is Another Country*, s. 138–139. The University of Chicago Press, 1995. ISBN 0-226-76855-4. ,   
Clark, Nancy L. & Worger, William H.: *Seminar Studies in History: South Africa – The Rise and Fall of Apartheid*, s. 106. Pearson Education Limited, 2004. ISBN 0-582-41437-7.
**Kolmperä** (ruots. *Kolmpers*) on järvi Espoon ja Kirkkonummen rajalla. Virallisen kaupunginosajaon mukaan se sijaitsee Espoon osalta Kolmperän kaupunginosassa Ämmässuon jätteenkäsittelykeskuksen luoteispuolella. Kolmperällä on useita pieniä naapurijärviä, kuten Hauklampi lännessä ja Vuohilampi pohjoisessa. Turunväylä kulkee Kolmperän pohjoispuolitse.

Kolmperän alkuperäinen nimi lienee ollut Kolm(i)perse, joka viittaa järven kolmeen lahteen. Vuonna 1750 julkaistussa kartassa Kolmperän ruotsinkielisenä nimenä on Kolmperse Träsk. 1900-luvulla järven suomenkielinen nimi sievistettiin muotoon Kolmperä. Kolmperän lahdista eteläisin kuuluu Kirkkonummeen.

Kolmperä (81.057.1.014) kuuluu Mankinjoen valuma-alueeseen (81.057), joka on kolmannen jakovaiheen vesistöalue Suomenlahden rannikkoalueen (81) päävesistössä. Kolmperä on Mankinjoen valuma-alueen keskiosan vakavesiä.

Espoossa on myös toinen Kolmperä-niminen järvi. Se sijaitsee Nuuksiossa.

Lähteet
-------

1. ↑  Paikannimihaku : Kolmperä, Espoo *Retkikartta.fi*. Metsähallitus. Viitattu 12.6.2019.
2. 1 2  Kolmperä *Järviwiki*. SYKE. Viitattu 12.6.2019.
3. 1 2  Kolmperä Espoon karttapalvelussa
4. ↑  Kolmperä ­– Kolmpers *Espoo.fi*. Espoon kaupunki. Viitattu 12.6.2019.
5. ↑  Mankinjoen valuma-alue (81.057) *Järviwiki*. Suomen ympäristökeskus SYKE. Viitattu 3.4.2021.
**Julius Brauns** (8. tammikuuta 1857 Ludwigslust – 24. helmikuuta 1931 Bergedorf) oli saksalainen pikakirjoitusteoreetikko ja pikakirjoitusjärjestelmän kehittäjä.

Brauns opiskeli Berliinissä Humboldt-yliopistossa ja Greifswaldin yliopistossa filologiaa ja kieliä, ja väitteli filosofian tohtoriksi vuonna 1884. Hän toimi opettajana eri kouluissa Schwerinissä, Hampurissa ja Bergedorfissa, ja vuodesta 1919 Hampurin yliopistossa romaanisten kielten lehtorina.

Brauns opiskeli 1870-luvun alussa Gabelsbergerin ja Stolzen pikakirjoitusjärjestelmät. Hän alkoi tehdä vuonna 1882 pikakirjoitustieteellisiä tutkimuksia ja julkaisi vuonna 1887 kirjoituksen, jossa esitteli kymmenen teesiä koulupikakirjoitukselle asetettavista vaatimuksista. Brauns kehitti myös oman pikakirjoitusjärjestelmän, josta hän julkaisi vuonna 1893 oppikirjan. Hänen veljensä Wilhelm Brauns, joka oli muuttanut Ruotsiin, sovitti järjestelmän ruotsin, norjan, englannin, ranskan ja espanjan kielille.

Lähteet
-------

* Melin, Olof Werling: *Stenografiens historia*. 2. osa. Tukholma: Nordiska Bokhandeln, 1929.
* Schneider, L.; Blauert, G.: *Geschichte der deutschen Kurzschrift*. Heckners Verlag, 1936.

### Viitteet

1. 1 2  Schneider & Blauert, s. 229–230
2. ↑  Schneider & Blauert, s. 105
3. ↑  Schneider & Blauert, s. 230
4. ↑  Melin, s. 206
5. ↑  Melin, s. 210


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Saksa
* Alankomaat

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Deutsche Biographie

 |

 |
**Phak Phalang Prachachon** (**PPP**) (thaiksi พรรคพลังประชาชน, "kansan valtapuolue") oli thaimaalainen puolue, joka perustettiin syyskuussa 2007 sotilasvallankaappauksessa syrjäytetyn Thaksin Shinawatran Thai Rak Thai -puolueen jatkajaksi. Puolueen johti joulukuun 2007 vaaleihin Samak Sundaravej.

Puolue julistautui voittajaksi 23. joulukuuta 2007 pidetyissä Thaimaan ensimmäisissä vapaissa vaaleissa sitten vuoden 2006 sotilasvallankaappauksen..

Samak Sundaravej nousi vaalien jälkeen pääministeriksi. Hän ehti olla pääministerinä tammikuusta syyskuuhun 2008, jolloin oikeus erotti hänet. Hänen seuraajakseen tuli Somchai Wongsawat. PPP-hallitusta vastaan osoitti mieltään lähes jatkuvasti PAD-liike, joka sai aikaan myös Thaksinin hallinnon syrjäyttämisen.

Thaimaan perustuslakituomioistuin lakkautti puolueen 2. joulukuuta 2008, kuten myös sen hallituskumppanit Chart Thain ja Matchiman vaalivilpistä annetun tuomion jälkeen. Puolueen johdolta kiellettiin osallistuminen politiikkaan viideksi vuodeksi.

Lähteet
-------

1. ↑   BBC News 23.12.2007: Thaksin ally wins Thai election  Thaimaan vallastasyöstyn pääministerin Thaksin Shinawatran kanssa liittoutunut puolue on voittanut vaalit alustavien vaalitulosten mukaan. Samak Sundaravejin PPP sai 228 paikkaa 480-paikkaisesta alahuoneesta, vain hivenen alle absoluuttiseen enemmistöön tarvittavan 241:n paikan.
**Immediate Response 2008** oli United States European Commandin tuella Georgiassa 1.7.-31.7.2008 järjestetty prikaatitason komentopaikkaharjoitus (CPX). Harjoituksen ilmoitettuna tarkoituksena oli valmistaa georgialaisia joukkoja kaupunkisotaan Irakissa.

Harjoitus tapahtui pääasiassa Vazianin sotilasalueella, ja siihen osallistui mm. maahanlaskujoukkoja Southern European Task Forcesta Vincenzasta sekä 21th Theater Sustainment Command Kaiserslauternista kuin myös Yhdysvaltain merijalkaväen 25. prikaatin 3. pataljoona reserviyksikkö Ohiosta.  Harjoituksen jäljiltä elokuuksi jäi Georgiaan vielä 127 sotilasneuvonantajaa.

Harjoitukseen osallistui kaiken kaikkiaan 1 630 sotilasta, joista 1 000 Yhdysvalloista. Ukraina, Azerbaidžan ja Armenia lähettivät paikalle kymmenen sotilashenkilöä kukin.

Venäjän federaatio piti samoihin aikoihin Kaukasuksen raja 2008 -sotaharjoituksen, joka suoritettiin 6 000 sotilaan voimalla varustuksena noin 250 panssarivaunua, miehistönkuljetusvaunua, telatykkiä sekä enemmän kuin 30 sotilaslentokoneen ja helikopterin voimalla.

Lähdeviitteet
-------------

1. ↑   (Arkistoitu – Internet Archive)
2. ↑   (Arkistoitu – Internet Archive)

Lähteitä
--------

* army.mil/news  Security cooperation exercise Immediate Response 2008 begins with official ceremony in Republic of Georgia
* 21th Theater Support Command  (Arkistoitu – Internet Archive) kuvia ja artikkeleita

Katso myös
----------

* Vazianin sotilastukikohta
* Etelä-Ossetian sota 2008

Aiheesta muualla
----------------

* YouTube  kuvia Vazianin sotilastukikohdasta harjoituksen aikana

Georgian sota

|  |  |
| --- | --- |
| Yleistilanne ja sotatoimet | 
* merisodankäynti
* Abhasian taistelut

 |
| Toimijoita | 
* rauhanturvaajat
* Etelä-Ossetian asevoimat
* Abhasian armeija
* Venäjän 58. armeijan pataljoonatason taktinen osasto

 |
| Keskeisiä paikkoja | 
* Tskhinvali
* Gori
* Kodorin sola
* Valtatie M27
* Rokin tunneli
* Potin satama
* Potin laivastoasema
* turvallisuusvyöhyke

 |
| Sotaharjoitukset | 
* Immediate Response 2008
* Kaukasuksen raja 2008

 |
| Aluksia | 
* ohjusristeilijä Moskva
* ohjusvene Miraž
* ohjusvene Tbilisi
* USS McFaul

 |
| Humanitaarinen apu | Georgian humanitaarinen apu 2008 |
| Aselepotarkkailu | 
* Etelä-Ossetian sota 1991-1992
* Venäjän ja Georgian rauhanturvaoperaatio Etelä-Ossetiassa 1992-2008
* Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestö Georgiassa
* Euroopan unionin tarkkailuoperaatio Georgiassa 2008

 |
**Liljendalin seurakunta** (ruots. *Liljendals församling*) oli evankelisluterilainen kaksikielinen seurakunta Itä-Uudellamaalla. Seurakunnan jäsenmäärä oli 1 192 henkilöä vuonna 2017, joista enemmistö (noin 80 %) oli ruotsinkielisiä. Seurakunta kuului hallinnollisesti Porvoon hiippakuntaan (ruots. *Borgå stift*) kielienemmistönsä mukaan. Kirkkoherra (yhteinen Lappträsk svenska församlingin kanssa) oli vuodesta 2015 Stina Lindgård.

Vuonna 2019 seurakunta yhdistyi muiden Loviisan ja Lapinjärven seurakuntien kanssa. Suomenkieliset seurakunnan jäsenet siirtyivät Agricolan suomalaiseen seurakuntaan ja ruotsinkieliset Agricola svenska församlingiin. Seurakunnat ovat ottaneet nimensä itse kuntien nimien sijaan Suomen uskonpuhdistaja Mikael Agricolalta, joka oli syntyjään Pernajalta.

Kirkot ja kappelit
------------------

* Andreaksen kappeli
* Liljendalin kirkko
* Sävträskin kappeli.

Papisto
-------

Seuraavat henkilöt toimivat Liljendalin kirkkoherroina:

* 2014–2018: Stina Lindgård

Lähteet
-------

1. ↑  Seurakuntien jäsentilasto - vuosiyhteenveto 2017 - Liljendal *Kirkon tilastopalvelu*. Viitattu 15.7.2018.
2. ↑  Notis den 15 oktober 2014 - Borgå Stift *www.borgastift.fi*.  Arkistoitu 4.9.2018. Viitattu 6.9.2018.
3. ↑  Kyrka och lokaler *Liljendal församling*.  Arkistoitu 3.1.2019. Viitattu 2.1.2019. (ruotsiksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Seurakunnan sivut intenetin arkistossa
* Suomen sukututkimusseura
* Suomen evankelis-luterilainen kirkko
**Nunuku-whenua** oli hamata-heimoa johtanut, oletettavasti 1500-luvulla elänyt, morioripäällikkö, joka tunnetaan pasifistina ja sotien lopettajana Chathamsaarilla.

Vaikka Nunuku-whenua oli johtaja, hänen kerrotaan asuneen luolassa lähellä rantaa. Tämä ns. Nunukun luola on edelleen pyhä paikka morioreille ja heidän jälkeläisilleen.

Kertoman mukaan Chathamsaarille saapui ihmisiä useammassa erässä parin sukupolven ajan. Kun kaksi entistä vihollisheimoa saapui samalle saarelle, näiden välille syttyi sota. Nunuku-whenuan kerrotaan tulleen kahden taistelevan ryhmän väliin ja julistaneen, etteivät nämä enää ikinä saisi sotia. Myös kannibalismista tulisi luopua. Nunuku-whenua uhkasi, että mikäli nämä eivät tottelisi, näiden suolet mätänisivät. Vastaisuudessa erimielisyydet sovittiin joko puhumalla tai rituaalisella kaksintaistelulla, jossa ensimmäisen verta vuotavan haavan jälkeen oli tarkoitus lopettaa.

Nunuku-whenuan sodanvastainen perintö kostautui vuonna 1835, kun Ngāti Mutunga ja Ngāti Tama -heimoja edustavat maorit tekivät maihinnousun moriorien asuttamalla saarelle ja uhkasivat morioreja. Nämä päättivät pitäytyä väkivallattomuudessa suojellakseen manaansa. Saarille saapuneet maorit sen sijaan alkoivat systemaattisesti tappamaan moriorieja, ja tapaus tunnetaan nykyään moriorien kansanmurhana.

Lähteet
-------

1. ↑  1835: Death sentence for the Morioris AMI Tahiti. Viitattu 12.2.2023. (englanniksi)
2. ↑  Long fight for justice ends as New Zealand treaty recognises Moriori people *The Guardian*.  26.11.2021. Viitattu 12.2.2023. (englanniksi)
3. ↑  Nunuku's Covenant – A Moriori Message for Peace. As told by Maui Solomon *MORIORI*.  4.3.2018. Viitattu 12.2.2023. (englanniksi)
4. 1 2  The Aotearoa History Show S2 | Episode 7: Moriori | RNZ *The Aotearoa History Show*.  12.6.2022. Viitattu 12.2.2023. (englanniksi)
5. ↑  The migrations from Hawaiki *New Zealand Ministry for Culture and Heritage Te Manatu Taonga*.  2023. Viitattu 12.2.2023. (englanniksi)
6. ↑  Nunukus Law *Education-Resources*.  2023. Viitattu 12.2.2023. (englanniksi)
**Spezia Calcio** on italialainen, vuonna 1906 perustettu jalkapalloseura La Spezian kaupungista, Ligurian alueelta. Sen kotistadion on 10 336 -paikkainen Stadio Alberto Picco. Sen edustusjoukkue nousi ensimmäisen kerran vuonna 1929 perustettuun Serie A:han vuonna 2020 pelattuaan kaksiosaisessa nousukarsinnassa Frosinonen kanssa tasan 1–1 ja oltuaan tätä parempi Serie B:n runkosarjassa. Joukkueen valmentajana toimi tuolloin ensimmäistä kauttaan Vincenzo Italiano.

Ennen nousuaan Serie A:han Spezia pelasi kahdeksan peräkkäistä kautta 2012–2020 Serie B:ssä. Sen sijoitukset sarjassa olivat kolmastoista, kahdeksas, viides, seitsemäs, kahdeksas, kymmenes, kuudes ja kolmas. Marco Sansovini teki 20 maalia liigakaudella 2012–2013 ja Andrea Catellani 19 maalia kaudella 2014–2015. Sarjanousuun päättyneellä kaudella 2019–2020 parhaat maalintekijät olivat kahdeksan maalia tehneet Emmanuel Gyasi ja Antonino Ragusa. Italian cupissa Spezia on yltänyt puolivälieriin kausilla 1936–1937, 1940–1941 ja 2015–2016. Massimiliano Guidetti teki joukkueelle 58 maalia 141 ottelussa kausina 2004–2008. Serie A:ssakin yli sata ottelua pelannut Claudo Terzi on pelannut Speziassa 191 ottelua vuodesta 2015 lähtien.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Spezia Calcio *Transfermarkt*. Viitattu 22.8.2020. (englanniksi)
2. ↑  114-vuotias italialaisseura teki historiaa – edessä ensimmäinen kausi Serie A:ssa  21.8.2020. Yle. Viitattu 22.8.2020.

Aiheesta muualla
----------------

* Seuran kotisivu

  

Serie A 2023–2024
 Atalanta |  Bologna |  Cagliari |  Empoli |  Fiorentina |  Frosinone |  Genoa |  Inter |  Juventus |  Lazio |  Lecce |  Milan |  
 Monza |  Napoli |  Roma | Salernitana |  Sassuolo |  Torino |  Udinese |  Verona
*Tämä artikkeli kertoo kunnasta Italiassa. Kunnasta Ranskassa kertoo Alès. Lisää merkityksiä täsmennyssivulla.*


  

  

  

  

  

  

  

  

  

  

**Ales** (sardiksi *Àbas*) on kaupunki ja kunta Italiassa Sardinian hallintoalueella Oristanon maakunnassa. Kunnassa on arviolta 1 440 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 22,45 neliökilometriä. Se sijaitsee 194 metrin korkeudella merenpinnan yläpuolella.

Lähteet
-------

1. 1 2  Istat - Istituto nazionale di statistica: Altitudini dei comuni tramite DEM *Italian kuntien pinta-alat ja korkeus merenpinnasta*. Viitattu 16.04.2019. (italiaksi)
2. 1 2  Istat - Istituto nazionale di statistica: Bilancio demografico al 30/11/2016 *Italian tilastokeskuksen väestötilasto alueittain, maakunnittain ja kunnittain*. Viitattu 16.04.2019. (italiaksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Ales** Wikimedia Commonsissa

Oristanon maakunta
Abbasanta | Aidomaggiore | Albagiara | Ales | Allai | Arborea | Ardauli | Assolo | Asuni | Baradili | Baratili San Pietro | Baressa | Bauladu | Bidonì | Bonarcado | Boroneddu | Bosa | Busachi | Cabras | Cuglieri | Curcuris | Flussio | Fordongianus | Ghilarza | Gonnoscodina | Gonnosnò | Gonnostramatza | Laconi | Magomadas | Marrubiu | Masullas | Milis | Modolo | Mogorella | Mogoro | Montresta | Morgongiori | Narbolia | Neoneli | Norbello | Nughedu Santa Vittoria | Nurachi | Nureci | Ollastra | Oristano | Palmas Arborea | Pau | Paulilatino | Pompu | Riola Sardo | Ruinas | Sagama | Samugheo | San Nicolò d’Arcidano | San Vero Milis | Santa Giusta | Santu Lussurgiu | Scano di Montiferro | Sedilo | Seneghe | Senis | Sennariolo | Siamaggiore | Siamanna | Siapiccia | Simala | Simaxis | Sini | Siris | Soddì | Solarussa | Sorradile | Suni | Tadasuni | Terralba | Tinnura | Tramatza | Tresnuraghes | Ula Tirso | Uras | Usellus | Villa Sant'Antonio | Villa Verde | Villanova Truschedu | Villaurbana | Zeddiani | Zerfaliu
Lesčiai 
**Lesčiai** on nykyiseen Raseiņin kunnallispiiriin kuuluva kunnan osa, kylä, jossa on Raseiņin kunnallispiiriin vanhin puinen kirkko, Lesčiain Pyhän Kaitselmuksen kirkko, joka on maalattu keltaiseksi ja joka näkyy Vilnan-Klaipėdan valtatien pohjoispuolella kantatie 196:n varrella. 

Kirkko on rakennettu Yhdysvalloista palanneen suvun varoilla 1800-luvun alkuvuosikymmenillä, mahdollisesti 1830. Toisen tiedon mukaan ensimmäinen kirkko rakennettiin jo 1789 [1] Kirkkoon on mahdollista tutustua paikallisten avulla, vaikka se ei ole turistikohde. Avaimenhaltija asuu kirkon vieressä.

Lesčiain Pyhän Kaitselmuksen kirkko 
Alue on maaseutua ja siellä on ollut 400 lypsylehmän kolhoosi, jossa on ollut 140 työntekijää. Liettuan tasavallan itsenäistyttyä maat palautettiin niiden aikaisemmille omistajasuvuille. Alueella on jonkin verran nykyisen Euroopan unionin maatalouspolitiikan kannalta pienehköjä noin 20 lypsylehmän maatiloja. Enimmäkseen alueella kuitenkin harjoitetaan joko viljanviljelyä omalla maalla tai naapureilta vuokratuilla mailla. Kolhoosin rakennuksia ei käytetä enää, vaan suuri osa, mm. navetta, on tuhoutunut yksityistämisen aikana rakennustarvikkeiden ottamisen. Kylän kulttuuritalosta tuli pankki, joka ajautui vararikkoon, minkä jälkeen myös kulttuuritalo meni rakennustarvikkeiden uuskäyttöön.

Kirkon lisäksi toinen yleisessä käytössä oleva rakennus on osuuskauppa.

Lähteet
-------

1. ↑
**Kiinan tasavallan armeija** (kiin. 中華民國陸軍, *Zhōnghuá Mínguó Lùjūn*) on Kiinan tasavallan asevoimien suurin aselaji. Noin 80% armeijasta sijaitsee Taiwanissa. Loput on sijoituttu Kinmenin, Matsun ja Penghun saarille.

Armeijan päätehtävänä on puolustautuminen mahdollista aseellista hyökkäystä vastaan, vastahyökkäykset maihinnousua vastaan sekä kaupunkisodankäynti.

Organisaatio
------------

Kiinan tasavallan armeija koostuu 3 armeijasta, 5 armeijakunnasta, 35 prikaatista (25 jalkaväkiprikaatia, 5 panssariprikaatia ja 3 moottoroitua jalkaväkiprikaatia). Kaikki jalkaväkiprikaatit siirrettiin reserviin vuoden 2005 jälkeen.

Vuodesta 2021 lähtien maavoimien komentajana on toiminut kenraali Hsu Yen-pu.

Historia
--------

Kiinan tasavallan armeija perustettiin vuonna 1925 Sun Yat-senin johtaman Guomindang-puolueen aseellisena osana nimellä kansallinen vallankumousarmeija. Se osallistui Toiseen Kiinan-Japanin sotaan ja Kiinan sisällissotaan ennen Kiinan tasavallan johdon vetäytymistä Taiwaniin vuonna 1949. Vuoden 1949 jälkeen Kiinan tasavallan armeija on osallistunut sotatoimiin Kinmenin ja Dachenin saaristossa Guningtoun taistelussa ja sekä ensimmäisessä että toisessa Taiwanin kriisissä. Kiinan tasavallan armeijan kommandot tekivät myös usein iskuja Fujianin maakuntaan.

1970-luvulle saakka armeijan virallisena tavoitteena oli palauttaa Kiinan mantereella sijaitsevat alueet Kiinan tasavallan osaksi. Sotatilalain purkamisen jälkeen vuonna 1988 ja 1990-luvulla tapahtuneen demokratisoitumisen myötä armeijan tehtäväksi on muodostunut Taiwanin, Penghun, Kinmenin ja Matsun puolustaminen.

Vuonna 2021 armeijan kemiallisiin hyökkäyksiin erikoistunut joukko sai tehtäväkseen desinfioida Taoyuanin kansainvälisen lentokentän koronaviruspandemian vuoksi.

Lähteet
-------

1. ↑  國防部發布新聞稿，說明國軍參謀本部上將參謀總長等職務調整案(110年6月24日) *Ministry of National Defense*.  2021. Viitattu 18.6.2023. (kiinaksi)
2. ↑  Taiwan deploys chemical warfare troops to disinfect Taoyuan *Taiwan News*.  21.1.2021. Viitattu 18.6.2023. (englanniksi)

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Kiinan tasavallan armeija**.
Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.   
Alkuperäinen artikkeli: en:Republic of China Army
**Adavere** on Jõgevamaan maakuntaan ja Põltsamaan kuntaan kuuluva pienkauppala Virossa. Se sijaitsee Põltsamaasta 7 km luoteeseen valtatie 2:n varrella.

Ensimmäisen kerran Adavere on mainittu asiakirjoissa vuonna 1583.

Adaveressa on joitain palveluita, kuten lastentarha, 9-luokkainen peruskoulu ja kirjasto. Kaikki kolme toimivat Adaveren kartanossa. Niiden lisäksi alueella on kauppa ja huoltoasema.

Tällä hetkellä kaikki virolaiset pikaluistelumestarit ovat kotoisin Adaveresta. Heistä tunnetuimpia lienevät Saskia Alusalu, Mart Markus ja Marten Liiv - urheilijoiden valmentajana Adaveressa toimii tunnettu virolainen pikaluistelija Väino Treiman. Adaveressa sijaitsee myös Viron ainoa pikaluistelun kunniaksi nimetty jäärata, jonka pituus on 250 metriä.

Lähteet
-------

1. ↑   Viron vuoden 2011 väestönlaskenta *pub.stat.ee*.  , katsottu 14.07.2014
2. ↑  Jõgevamaa. Kuninglik väärikus, Kalevipoja jõud!, Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 2009, lk 118

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.   
Alkuperäinen artikkeli: et:Adavere
**Uuden-Kaledonian kongressi** (ransk. *Congrès de la Nouvelle-Calédonie*) on Ranskalle kuuluvan Uuden-Kaledonian parlamentti, joka käyttää alueella lainsäädännöllistä valtaa. Nykyisessä muodossaan kongressi aloitti toimintansa vuonna 1999, kun se korvasi ns. Alueellisen kongressi (ran. *Congrès du Territoire*). Ensimmäinen kansanedustuslaitos, Yleisneuvosto (ran. *Conseil Général*) Uudelle-Kaledonialle perustettiin kuitenkin jo vuonna 1885..

Edustajia kongressissa on 54, jotka valitaan viiden vuoden välein pidettävillä vaaleilla. Vaaleissa valitaan myös Uuden-Kaledian kolmen provinssin paikallisparlamenttien edustajat, jotka puolestaan lähettävät edustajat kongressiin. Jokaiselle provinssille on kiintiöity asukaslukuun perustuva määrä kongressiedustajia:

| Provinssi | Paikallisparlamentin 
edustajamäärä | Kongressiedustajat |
| --- | --- | --- |
| Province des îles Loyauté | 14 | 7 |
| Province Nord | 22 | 15 |
| Province Sud | 40 | 32 |

Kongressin alaisuudessa toimii myös nuorisokongressi (ran. *Congrès des jeunes*), jonka avulla pyritään lisäämään nuorten osallistumista politiikaan.

Viimeisimmät vaalit
-------------------

Viimeisimmät vaalit pidettiin vuonna 2019. Vaaleilla on perinteisesti testattu myös äänestäjien antamaa kannatusta itsenäisyyden puolesta tai vastaan, sillä puolueet jakautuvat itsenäisyyskannan mukaan ennemmin kuin oikeisto-vasemmisto -akselilla.. Eniten paikkoja kongressissa sai L'Avenir en confiance -vaaliliitto.

Vaaleissa ehdokkaaksi voivat asettua kaikki 21 vuotta täyttäneet rekisteröityneet henkilöt.

Heinäkuussa 2020 parlamentin puhemieheksi valittiin Rock Wamytan.

Lähteet
-------

1. 1 2  English Presentation of New Caledonia Congress  21.2.2020. Congrès de la Nouvelle-Calédonie. Viitattu 2.9.2020. (englanniksi)
2. ↑  Présentation *Congrès*.  2020. Viitattu 2.9.2020. (ranskaksi)
3. ↑  Le Congrès des jeunes *Congrès*. Viitattu 2.9.2020. (ranskaksi)
4. ↑  Zweifel, Walter: New Caledonia readies for election *RNZ*.  8.5.2019. Viitattu 2.9.2020. (englanniksi)
5. ↑  Provinciales en Nouvelle-Calédonie : la droite non-indépendantiste garde la majorité au Congrès [RESULTATS] *Outre-mer la 1ère*. Viitattu 2.9.2020. (ranskaksi)
6. ↑  Composition *Congrès*. Viitattu 2.9.2020. (ranskaksi)
7. ↑  Wamytan re-elected as New Caledonia Congress president *RNZ*.  23.7.2020. Viitattu 2.9.2020. (englanniksi)
**Seychellien yliopisto** (kreoliksi *Liniversite Sesel*, lempinimeltään *UniSey*) on Seychelleillä toimiva kansallinen yliopisto, joka on maan tärkein korkeakoulutuksesta vastaava instituutio. Sen kanslerina toimii Seychellien entinen presidentti James Michel. Varakanslerina toimii tri. Justin Valentin.

Tiedekuntia on kaksi: humanistinen ja yhteiskuntatieteellinen (eng. *Arts and Social Development*) sekä kauppatieteellinen ja kestävän kehityksen (eng. *Business and Sustainable Development*) tiedekunta. Näistä ensimmäisen alaisuudessa on myös toiminut vuodesta 2016 alkaen Seychellien kreolikielen ja kulttuurin tutkimuskeskus.

Yliopisto aloitti toimintansa syyskuussa 2009. Kampuksia on kaksi: pääkampus Anse Royalessa sekä toinen Mont Fleurilla..

UniSey kuuluu ACU-verkostoon, joka yhdistää erilaisia Kansainyhteisön kuuluvia yliopistoja.

Lähteet
-------

1. ↑  UniSey chancellor returns from Singapore to attend degree ceremony - Archive - Seychelles Nation *www.nation.sc*.  3.12.2016. Viitattu 5.9.2020. (englanniksi)
2. ↑  Organisation Structure *University of Seychelles*.  2020. Viitattu 5.9.2020. (englanniksi)
3. ↑  Bonnelame, Betymie: 7 ways the Creole language is celebrated in Seychelles *www.seychellesnewsagency.com*.  14.3.2019. Viitattu 5.9.2020. (englanniksi)
4. ↑  About Us *University of Seychelles*. Viitattu 5.9.2020. (englanniksi)
5. ↑  ACU members *www.acu.ac.uk*.  2020. Viitattu 5.9.2020. (englanniksi)
**Åsvalla** on Lohjalla, Uudellamaalla sijaitseva hirsirunkoinen seurantalo, joka on valmistunut 10. syyskuuta 1911. Åsvallan omistaa yhdistys Svenska föreningen i Lojo rf. ja rakennusta vuokrataan erilaisiin tilaisuuksiin. Åsvallan tontin yhdistykselle lahjoitti Moision rälssisäterin omistaja Walter Ahlqvist, sekä hänen puolisonsa Ingrid Ahlqvist vuonna 1907. Åsvallan piirustukset on laatinut puheenjohtaja Naemi Olin ja rakennus edustaa koristeellista jugendia. Yksi rakennuksen merkittäviä koristeellisia yksityiskohtia on kahden laudan rajaama, nousevaa aurinkoa esittävä koristesahaus. Åsvalla on mukana Lohjan kaupungin rakennetun kulttuuriympäristön inventointiluettelossa.

Åsvalla on osittain kaksikerroksinen ja se seisoo luonnonkivisellä sokkelilla. Rakennuksen huoneita ovat muun muassa juhlasali näyttämöineen, keittiö, aula ja vahtimestarin asunto. Åsvallaa ympäröi puistomainen piha, jonka itäreunassa on puinen vaja.

Lähteet
-------

1. ↑  Tietoja Information *ÅSVALLA*. Viitattu 7.3.2021.
2. ↑  Vuokraa Åsvalla - Svenska föreningen i Lojo *sfnl.nsu.fi*. Viitattu 7.3.2021.
3. ↑  Åsvalla Föreningshuset *palvelut.lohja.fi*. Viitattu 7.3.2021.
4. ↑  Lohjan rakennetun. inventointiluettelo - PDF Ilmainen lataus *docplayer.fi*. Viitattu 7.3.2021.
Kakslammin luonnonsuojelualue

|  |  |
| --- | --- |
| Sijainti | 
Ryttylä, HausjärviSuomi |
| Pinta-ala | 
0,3 km2View and modify data on Wikidata  |

Hallinto| Perustettu | 
2017 |
| Hallinto | 
Vuokon Luonnonsuojelusäätiö |

muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa WikidataaTietolaatikon dokumentaatioNäytä Wikidatasta tulevat arvot

**Kakslammin luonnonsuojelualue** on Hausjärvellä, Ryttylän taajaman lounaispuolella sijaitseva luonnonsuojelualue. Alueella sijaitsee luontopolku sekä frisbeegolfrata. Lähistöllä sijaitsee myös Ykslammi.

Alue oli vuoteen 2017 asti Rudus Oy:n omistama 32 hehtaarin kokoinen entinen soranottoalue, joka sittemmin siirtyi elokuussa 2017 Vuokon Luonnonsuojelusäätiön omistukseen. Säätiön toimesta tämä entinen soranottoalue suojeltiin ELY-keskuksen päätöksellä syyskuussa 2017 arvokkaana paahdeympäristönä.

Säätiön tavoitteena on hoitaa soranottoaluetta erilaisin toiminpitein, jotta maanpinta pysyisi riittävän avoimena paahdealueen lajien säilymisen turvaamiseksi. Toimenpiteisiin kuuluu lupiinien leviämisen estäminen sekä mäntytaimikon harventaminen. Hanke sai vuonna 2018 EU Leader-rahoitusta, jonka avulla alueelle on tehty kattava kehittämissuunnitelma sekä aloitettu luontohoitotoimet. Lisäksi alueen uhanalaisia hyönteisiä kartoitetaan. Loppusyksystä 2018 alueelle perustettiin ekosysteemihotelli, johon siirrettiin harvinaisia kasveja ja hyönteisiä Hyvinkäältä. Ympäristökeskus siirsi alueelle ketonukkeja ja ketomarunoita.

Kakslammin luonnonsuojelualueelle valmistui kesäkuussa 2020 luontopolku, joka kertoo opastauluin kulkijalle paahdealueiden merkityksestä, hyönteisistä sekä niiden ravintokasveista. Opastauluissa kerrotaan myös keinoista alueen tilanteen parantamiseksi sekä monimuotoisuuden turvaamiseksi ja kehittämiseksi.

Lähteet
-------

1. ↑  (en) Nationally designated areas (CDDA)View and modify data on Wikidata. Tieto on haettu Wikidatasta.
2. 1 2 3 4  Kakslammin luonnonsuojelualue - Visit Häme, *visithame.fi*, viitattu 21.12.2020.
3. ↑  Mitä ihmettä? Sorakuoppa rauhoitettiin Hausjärvellä luonnonsuojelualueeksi - Yle Uutiset, *yle.fi*, julkaistu 12.10.2017, viitattu 21.12.2020.
4. 1 2 3 4  Kakslammi - Vuokon Luonnonsuojelusäätiö, *vuokonluonnonsuojelusaatio.fi*, viitattu 21.12.2020.
**Siuntion kunnantalo** (ruots. *Sjundeå kommunhus*) on vuoden 1990 keväällä valmistunut kunnantalo Siuntiossa. Rakennuksen on suunnitellut arkkitehtitoimisto Carl Johan Slotte ja André Schütz, ja se sijaitsee kunnan hallinnollisessa keskuksessa Siuntion asemalla osoitteessa Puistopolku 1. Kunnantalossa on noin 1 000 neliötä.

Ennen uuden kunnantalon valmistumista kunnan hallinto kokoontui Siuntion kirkonkylässä Åvallan talossa. Muutto Åvallasta oli kuitenkin ollut suunnitelmissa jo 1950-luvun lopulta, sillä tilat kirkonkylässä kävivät hallinnolle liian pieniksi ja Siuntion asemanseutu oli palautunut Porkkalan vuokra-ajan jälkeen takaisin osaksi Siuntiota. Lisäksi asema oli ohittanut nopeasti kirkonkylän kunnan suurimpana taajamana.

Vuoden 2020 alussa Siuntion kunnantalo suljettiin toistaiseksi käytöltä laajan vesivahingon vuoksi. Kunnantalossa oli hajonnut vesiputki, joka oli käytännössä kastellut kaikkia talon kerroksia viikonlopun aikana. Kunnantalon ollessa suljettuina kunnan kanslia on evakossa Siuntion kylpylän tiloissa.

Lähteet
-------

1. 1 2  Anu Koskivirta: *Siuntio - Avainkunta kautta aikojen*, s. 175. Siuntion kunta, 2010.
2. ↑  Koiranulkoiluttaja huomasi sunnuntaiaamuna, että Siuntion kunnantalosta virtaa vettä kadulle *Yle Uutiset*. Viitattu 3.5.2021.
3. ↑  Siuntion kunnantalo päätettiin sulkea toistaiseksi *Länsi-Uusimaa*.  27.3.2020. Viitattu 3.5.2021.
**Hannu Juhani Rantakari** (8. tammikuuta 1939 Tampere – 1. tammikuuta 2018 Tampere) oli suomalainen voimistelija ja olympiamitalisti. Hän voitti olympiapronssia vuoden 1964 kesäolympialaisissa Tokiossa hypyssä.

Tokion olympialaisissa Rantakari sijoittui hyppykilpailun kolmannen sijansa lisäksi kahdeksanneksi joukkuekilpailussa ja 48:nneksi 12-ottelussa. Hän osallistui myös Méxicon 1968 olympialaisiin ja sijoittui kymmenenneksi joukkuekilpailussa, 32:nneksi renkailla sekä 73:nneksi 12-ottelussa. MM-kilpailuissa hän sijoittui parhaimmillaan kahdeksanneksi nojapuilla ja rekillä vuonna 1962.

Rantakari edusti kotimaassaan Tampereen Kilpa-Veljiä ja sittemmin Tampereen Sisua. Hän voitti Suomen mestaruuden moniottelussa vuonna 1963 sekä yhteensä kuusi telinemestaruutta vuosina 1963–1967. Hänet valittiin TUL:n parhaaksi urheilijaksi vuosina 1961 ja 1964. Voimistelun maailman rankinglistalla hän oli 14:s vuonna 1964 ja 20:s vuonna 1965.

Lähteet
-------

* Siukonen, Markku: *Urheilukunniamme puolustajat – Suomen olympiaedustajat 1906–2000*, s. 266–267. Graface Jyväskylä, 2001. ISBN 951-98673-1-7.

### Viitteet

1. ↑  Kuolinilmoitus, Aamulehti 28.1.2018, s. B17
2. ↑  Olympiamitalisti Hannu Rantakarin Tokion kalahyppy on ikimuistoinen – Menehtyi äkillisesti Tampereella *Hyvä elämä*.  30.1.2018. Aamulehti.  Arkistoitu 8.4.2018. Viitattu 7.4.2018.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Hannu Rantakari** Wikimedia Commonsissa
Anders Hejlsberg vuonna 2008.
**Anders Hejlsberg** (s. 1960) on tanskalainen Microsoftilla työskentelevä ohjelmistoarkkitehti, joka on ollut kehittämässä useita ohjelmointikieliä: Turbo Pascal, Delphi ja C#.

Ennen siirtymistään vuonna 1996 Microsoftille C# -ohjelmointikielen kehitystä varten, Hejlsberg työskenteli Borlandilla Turbo Pascal -kääntäjän parissa, joka menestyi kaupallisesti erinomaisesti. Vuonna 2001 Hejlsberg vastaanotti "Dr. Dobb's Excellence in Programming Award" -palkinnon panoksestaan ohjelmistotyöhön.

Hejlsbergin harrastuksiin kuuluvat muun muassa golf ja squash.

Lähteet
-------

1. ↑  Blå bog - Anders Hejlsberg Kargaard.com. Viitattu 9.10.2023.
2. ↑  The One Who Created Languages *Welcome to the Jungle*.  2019. Viitattu 13.6.2021.
3. 1 2  Dansk programmørguru hædret med IT-pris *Berlinske*.  2014. Viitattu 13.6.2021.


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Saksa
* Israel
* Yhdysvallat
* Korea
* Alankomaat
* Puola

 |
|  |
| Tieteilijät | 
* Association for Computing Machinery
* DBLP

 |
|  |
| Muut | 
* IdRef

 |

 |
**Das Buddhistische Haus** ("buddhalainen talo") on Berliinissä, Frohnaun kaupunginosassa, sijaitseva temppelikompleksi. Se on Euroopan ensimmäinen buddhalainen temppeli.

Saksalainen lääkäri, Paul Dahlke, teki useampia matkoja Sri Lankaan, jossa hän myöhemmin kääntyi buddhalisuuteen. Palattuaan Saksaan hän rakennutti buddhalaisen talon Berliiniin. Rakennuksen on suunnitellut arkkitehti Max Meyer. Rakennustyylissä on otettu vaikutteita erityisesti Sri Lankan buddhalaisesta arkitehtuurista. Rakennus valmistui vuonna 1924. Taloon johtava portaikko koostuu 73 askelmasta..

Talossa asuu nykyään pääsääntöisesti Sri Lankasta tulleita munkkeja, jotka mm. opettavat meditaatiota. Talossa noudatetaan theravada-buddhalaista perinnettä.

Talon yhteydessä toimii kirjasto, jotka ovat molemmat avoimia yleisölle.

Lähteet
-------

1. 1 2  Buddhistisches Haus *www.visitberlin.de*. Viitattu 24.6.2021. (englanniksi)
2. ↑  Das Buddhistische Haus *www.berlin.de*.  29.4.2014. Viitattu 24.6.2021. (saksaksi)
3. ↑  Das Buddhistische Haus in Frohnau *Stadt-Blatt*.  12.6.2017. Viitattu 24.6.2021. (saksaksi)
4. ↑  Religion: Das Buddhistische Haus ist ein Ort der Einkehr *DIE WELT*.  15.11.2008. Viitattu 24.6.2021. (saksaksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Talon kotisivu