**Lauseenvastikkeeksi** kutsutaan suomen kielessä sellaista rakennetta, jonka sisältö edustaa lausetta, mutta jossa ei ole predikaattia eli verbin finiittimuotoa, jota pidetään yleensä lauseen tuntomerkkinä. Lauseenvastikkeissa on yleensä verbin nominaalimuoto (infinitiivi tai partisiippi), joka vastaa lauseen predikaattia. Lauseenvastikkeita käytetään usein kirjoitetussa kielessä, mutta puhekielessä harvemmin.

Lauseenvastikkeita on erilaisia, ja ne vastaavat eri lausetyyppejä. Lauseenvastikkeiden avulla voi ilmaista samoja asioita kuin *että*-lauseilla, *kun*-lauseilla ja tehtävän tapaa tai päämäärää ilmaisevilla lauseilla. Niitä ei kuitenkaan voida yleensä käyttää kielteisinä: voidaan siis sanoa *hän sanoi tulevansa*, mutta "hän sanoi ei tulevansa" on kieliopin vastainen. Kieliopillisempana voitaisiin pitää muotoa "Hän sanoi jättävänsä tulematta". Muoto "hän ei sanonut tulevansa" taas on kieliopillisesti oikea, mutta sisällöllisesti harhaanjohtava, koska siinä (yleiskielen mukaan ymmärrettynä) otetaan kantaa vain puheena olevan henkilön sanomiseen eikä lainkaan hänen sanomansa sisältöön.

Referatiivirakenne
------------------

Referatiivirakenteen toiset nimet ovat partisiippirakenne tai kertova lauseenvastike. Se vastaa *että*-lauseita, jotka toimivat päälauseen objektina. Päälauseen verbinä voi olla mm. *nähdä, luulla, uskoa, sanoa, kertoa, kuulla, huomata, tietää* ja *ymmärtää*. 
Referatiivirakenteella on kaksi mahdollista aikamuotoa, preesens ja perfekti, ja sillä on sekä aktiivinen että passiivinen muoto.

### Referatiivirakenne *–vAn* (*-van ~ -vän*)

Referatiivirakenne *-vAn* eli preesensin partisiippi vastaa sellaista *että*-lausetta, jonka tekeminen tapahtuu samaan aikaan tai myöhemmin kuin päälauseen tekeminen. Päälauseen aikamuodolla ei muuten ole merkitystä. Jos päälauseessa ja lauseenvastikkeessa on eri subjekti, lauseenvastikkeen subjekti on genetiivissä.

* Referatiivirakenne:*Bussinkuljettaja näkee **poron kävelevän** kadun keskellä.*
* Vastaava sivulause (preesens):*Bussinkuljettaja näkee, **että poro kävelee** kadun keskellä.*

* Referatiivirakenne:*Näin **poron kävelevän** kadun keskellä.*
* Vastaava sivulause (imperfekti):*Näin, **että poro käveli** kadun keskellä.*

Jos päälauseen ja lauseenvastikkeen subjekti on sama, lauseenvastikkeessa käytetään vain possessiivisuffiksia:

* Referatiivirakenne:*Luulen **matkustavani** Pietariin toukokuussa.*
* Vastaava sivulause:*Luulen, **että matkustan** Pietariin toukokuussa.*

Passiivissa käytetään muotoa *-(t)AvAn*: 

* Referatiivirakenne:*Luulen tästä **puhuttavan** vielä.*
* Vastaava sivulause:*Luulen, **että** tästä **puhutaan** vielä.*

### Referatiivirakenne *–neen*

Referatiivirakenne *-neen* eli perfektin partisiippi vastaa sellaista *että*-lausetta,
jonka tekeminen tapahtuu aikaisemmin kuin päälauseen tekeminen tai jos se on jatkunut puhehetkeen asti. Jos päälauseessa ja lauseenvastikkeessa on eri subjekti, lauseenvastikkeen subjekti on genetiivissä.

* Referatiivirakenne:*Santeri kertoi **Kallen ostaneen** rummut.*
* Vastaava sivulause:*Santeri kertoi, **että Kalle oli ostanut** rummut.*

Jos subjekti on sama, käytetään possessiivisuffiksia:

* Referatiivirakenne:*Heikki kertoi **voittaneensa** suunnistusmestaruuden.*
* Vastaava sivulause:*Heikki kertoi, **että hän oli voittanut** suunnistusmestaruuden.*

Passiivissa käytetään muotoa *-tUn*:

* Referatiivirakenne: *Luulin tästä **puhutun** eilen.*
* Vastaava sivulause: *Luulin, **että** tästä **puhuttiin** eilen.*

Temporaalirakenne
-----------------

Temporaalirakenne vastaa temporaalista sivulausetta eli aikaa ilmaisevaa *kun*-lausetta ja toimii ajankohdan adverbiaalina. Kuten referatiivirakenteella, silläkin on kaksi aikasuhdevaihtoehtoa.

### Temporaalirakenne *–essA* (*-essa ~ -essä*)

Tämä tyyppi ilmaisee samanaikaista tekemistä. Sen predikaattina on toisen eli 
E-infinitiivin inessiivi.

* Temporaalirakenne: ***Pormestarin saapuessa** kaikki istuivat jo paikallaan.*
* Vastaava sivulause: ***Kun pormestari saapui**, kaikki istuivat jo paikallaan.*

*Kun*-lauseen subjektia vastaa genetiivi tai possessiivisuffiksi. Jos subjekti on sama kuin päälauseen subjekti, se ilmaistaan possessiivisuffiksilla:

* Temporaalirakenne: ***Odottaessaan** Yrjö joi kupin kahvia.*
* Vastaava sivulause: ***Kun Yrjö odotti**, hän joi kupin kahvia.*

### Temporaalirakenne *–tUA* (*-tua ~ -tyä*)

Jos temporaalirakenne ilmaisee aikaisempaa tekemistä, sen predikaattina on passiivin toisen partisiipin partitiivi.

* Temporaalirakenne: ***Pormestarin saavuttua** kaikki menivät paikoilleen.*
* Vastaava sivulause: ***Kun pormestari oli saapunut**, kaikki menivät paikoilleen.*

Samat säännöt koskevat tämän kuin edellisenkin temporaalirakenteen subjektia, eli jos se on sama kuin päälauseen subjekti, se ilmaistaan possessiivisuffiksilla:

* Temporaalirakenne: *Autan sinua **juotuani** kahvin loppuun*.
* Vastaava sivulause: *Autan sinua, **kun olen juonut** kahvin loppuun*.

Modaalirakenne
--------------

Modaalirakenne muodostetaan toisen eli E-infinitiivin instruktiivin avulla. Se ilmaisee, mitä joku tekee samaan aikaan tai millä tavalla tekeminen tapahtuu. Pääverbin ja E-infinitiivin instruktiivin ilmaisema subjekti on sama.

* Modaalirakenne: *Kaisa odotti bussia **lukien***.
* Vastaava sivulause: *Kaisa odotti bussia **ja luki***.

* Modaalirakenne: *Lähdemme ravintolaan **kävellen***.
* Vastaava sivulause: *Lähdemme ravintolaan **niin, että kävelemme***.

Suomen kielessä on modaalirakenteen sisältäviä fraaseja, joita käytetään usein:

* *Hän tiesi sen **alusta alkaen***.
* *Emme syö paljon **ensi viikosta lähtien***.
* ***Toisin sanoen** he voisivat ihan hyvin tehdä yhteistyötä*.
* ***Tarkemmin ajatellen** nelonen ei ole sopiva minulle*.
* *Miksi sanoit sen **kaikkien kuullen***?

Finaalirakenne
--------------

Finaalirakenne on ensimmäisen eli A-infinitiivin translatiivi, johon liitetään vielä possessiivisuffiksi. Sen vaihtoehtona on *jotta*- tai *että*-lause, joka ilmaisee tekemisen syytä. Se vastaa kysymyksiin *miksi, mistä syystä* ja *mitä varten*.
Kun translatiiviin liitetään possessiivisuffiksi, translatiivin pääte *-ksi* muuttuu muotoon *-kse*.

* Finaalirakenne: *Lähdimme Lappiin **tavataksemme** joulupukin*.
* Vastaava sivulause: *Lähdimme Lappiin, **jotta tapaisimme** joulupukin*.

On finaalirakenteen muotoja, joista on tullut fraaseja:

* ***Muistaakseni** hän on 27-vuotias.*
* ***Tietääkseni** tunti alkaa kahdeltatoista*.
* ***Luullakseni** tämä kahvila on liian kallis*.

Lähteet
-------

* Ikola, Osmo: *Nykysuomen käsikirja*. Porvoo: Weilin+Göös, 1983. ISBN 951-35-5221-7.
* Karlsson, Fred: *Suomen peruskielioppi*. Helsinki: Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 1982. ISBN 9517172737.
* Vilkuna, Maria: *Suomen lauseopin perusteet*. Helsinki: Edita, 1996. ISBN 951-37-2021-7.
* White, Leila: *Suomen kielioppia ulkomaalaisille*. Helsinki: Finn Lectura, 1993. ISBN 951792092X.

### Viitteet

1. ↑  Ikola, s. 155.
2. ↑  White, s. 297.
3. ↑  Karlsson, s. 195.
4. 1 2  Karlsson, s. 196.
5. ↑  Karlsson, s. 198
6. ↑  Vilkuna s. 309.
7. ↑  Karlsson, s. 199-200.
8. ↑  White, s. 305.
9. ↑  White, s. 304.

Aiheesta muualla
----------------

*