recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Perintösopimus** on kirjallinen oikeustoimi, jossa sovitaan elossa olevan henkilön (perittävän) jäämistön jaosta hänen kuolemansa jälkeen. Sopimus voidaan tehdä ilman perittävän myötävaikutusta tai perittävän myötävaikutuksella. Perintösopimus voi olla joko positiivinen tai negatiivinen perintösopimus.

Positiivinen perintösopimus on perittävän myötävaikutuksella tehty sopimus, jossa tämä määrää jäämistönsä tai osan siitä yhdelle tai useammalle tulevalle perilliselle. Tällöin pyritään perittävän vielä eläessä sopimaan tulevasta perinnön jakamisesta tavalla, joka sitoo kaikkia osapuolia eli perittävää ja perillisiä. Tällä oikeustoimella sopijakumppanille tai -kumppaneille pyritään perustamaan perillisen asema. Nykyinen perintökaari (40/1965) pitää positiivista perintösopimusta pätemättömänä, vaikka aiemmin oikeustoimi oli pätevä. Nykyisin perittävä voi määrätä jäämistöstään testamentilla, mutta testamenttioikeutta rajoittavat sopimukset ovat pätemättömiä (perintökaari 17:1).

Negatiivisen perintösopimuksen tekeminen on perintökaaren mukaan mahdollista ja oikeustoimi on oikeudellisesti pätevä (perintökaari 17:1). Sopimuksessa tuleva perillinen luopuu perinnöstä perittävälle tehtävällä ilmoituksella. Jos luopujalla on oikeus lakiosaan, hän saa lakiosansa, ellei hän ole saanut siitä kohtuullista vastiketta. Vastikkeena voi olla myös luopujan puolisolle testamentilla tai luopujan jälkeläisille testamentilla tai lain nojalla tullut lakiosaa vastaava omaisuus. Negatiivinen perintösopimus -nimitys on vanha, mutta sitä käytetään jonkin verran edelleen, vaikka se ei enää vastaakaan nykyisen perintökaaren sisältöä.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Lasse Nikkarinen (toimittanut): *Lakitieto 4,* Otava 1983, ISBN 951-1-06460-6, sivu 2087.
2. 1 2 3  *Encyclopædia iuridica fennica,* Suomalainen lakimiesyhdistys 1994–1999, ISBN 951-855-135-9, osa III palsta 457.

Kirjallisuutta
--------------

* Aarnio, Aulis & Kangas, Urpo: *Suomen jäämistöoikeus I: Perintöoikeus*. 6. uudistettu painos. Helsinki: Alma Talent, 2016. ISBN 978-952-14-2554-7.
**Lauri Olavi Vesanto** (13. kesäkuuta 1933 Lahti – 5. kesäkuuta 1995 Helsinki) oli suomalainen tanssija ja koreografi. Vesanto vaikutti etenkin Kuopiossa ja sen lähiseudulla. Hän työskenteli Kuopion balettikoulun opettajana ja johtajana vuosina 1955–1987. Koululla oli toimipisteitä kautta Savon.

Elämä ja ura
------------

Vesannon vanhemmat olivat työmies Konstantin Vesanto ja siivooja Edit Vesanto. Vesanto opiskeli balettia ja liikuntaa muun muassa Alex Saxelinin, Airi Säilän, Elsa Sylvesterssonin ja Nora Kissin johdolla. Hän työskenteli Suomen Kansallisoopperassa vuosina 1958–1960. Vesanto siirtyi Kuopioon ja työskenteli Kuopion kaupunginteatterin balettimestarina vuosina 1963–1967. Hän toimi opettajana ja johtajana Kuopion balettikoulussa jo vuodesta 1955 alkaen. Hän johti koulua vuoteen 1987.

Vesanto suunnitteli koreografioita muun muassa Joensuun, Jyväskylän, Kuopion ja Lahden teattereihin.

Vesanto edisti merkittävästi balettitaidetta Itä-Suomessa ja hänelle myönnettiin Suomen Tanssitaiteilijain liiton kultainen ansiomerkki. Hän sairastui vakasti 1987 ja eli viimeiset vuotensa Helsingissä.

Lähteet
-------

* Veistäjä, Verneri: *Teatterin maailma 1965 - Suomen teatterilaitos ja teatteriväki*. Helsinki: Suomen Teatterijärjestöjen Keskusliiton julkaisuja n:o 8, 1965.

### Viitteet

1. 1 2  Teatterin maailma, 1965, s. 404
2. ↑  Hellman, Heikki: Tanssitaiteilija Lauri Vesanto *Helsingin Sanomat*.  8.6.1995. Sanoma Oy. Viitattu 31.3.2022.
3. 1 2 3  Lauri Vesannon rahasto, pdf-tiedosto

Aiheesta muualla
----------------

* Encore.opera.fi: Lauri Vesanto (rooliluettelo)
* Savon Sanomat: Omistajavaihdos lennosta
Oppundan kihlakunnan sijainti Södermanlandin läänin kartalla.
**Oppundan kihlakunta** (ruots. *Oppunda härad*) oli kihlakunta Södermanlandin läänissä Ruotsissa. Vuoden 1945 väestönlaskennan mukaan kihlakunnan maapinta-ala oli 1 364,65 neliökilometriä ja asukasluku 27 184 henkeä. Kihlakuntaan kuuluneet kunnat olivat Julita, Floda, Sköldinge, Vadsbro, Blacksta, Husby-Oppunda, Vrena, Bettna, Lerbo, Stora Malm, Östra Vingåker, Västra Vingåker ja Österåker.

Kihlakunnan sisällä sijaitsi Katrineholmin kaupunki. Kihlakunnan tuolloisista kunnista Husby-Oppuna ja Vrena kuuluvat nykyään Nyköpingin kuntaan, Bettna, Blacksta ja Vadsbro Flenin kuntaan. Västra Vingåker, Österåker ja Östra Vingåker muodostavat Vingåkerin kunnan. Muut entiset kunnat kuuluvat Katrineholmin kuntaan, josta ne muodostavat pääosan.

Lähteet
-------

1. ↑  I. Areal och folkmängd inom särskilda förvaltnings­områden m.m. befolk­nings­agglomera­tioner (PDF) (Tab. 1. Areal, folkmängd efter kön och civilstånd samt folkmängdstäthet i kommuner, församlingar, municipalsamhällen, härad och län den 31 december 1945, enligt indelningen den 1 januari 1946) *Folkräkningen den 31 december 1945*.  24.3.1947. SCB: Historisk statistik:  Statistiska centralbyrån. Viitattu 3.10.2015. (ruotsiksi)
**Lauri Tuunanen** (12. toukokuuta 1866 Uukuniemi – 26. kesäkuuta 1939 Uukuniemi) oli suomalainen maanviljelijä ja Maalaisliiton kansanedustaja ensimmäisissä eduskunnissa.

Tuunasen vanhemmat olivat talollinen Fabian Tuunanen ja Margaretha Pöllänen. Hän toimi maanviljelijänä Uukuniemellä. Maanviljelyn ohessa Tuunanen oli myös Uukuniemen kunnan rahastonhoitajana, lautamiehenä, Uukuniemen Mensuvaaran osuuskaupan hoitajana sekä osuusmeijerin isännöitsijänä.

Tuunanen oli kansanedustajana 1907–1910 edustaen Viipurin läänin itäistä vaalipiiriä. Hän oli mukana kunnallispolitiikassa Uukuniemen kuntakokouksen ja kunnanvaltuuston puheenjohtajana sekä kunnallislautakunnan esimiehenä.

Tuunanen oli naimisissa vuodesta 1885 Edit Tuunasen (o.s. Tiainen) kanssa.

Lähteet
-------

* .aspx Lauri Tuunanen *Suomen kansanedustajat*. Eduskunta.

### Viitteet

1. ↑  Uukuniemen hämäläisiä osa II*lähde tarkemmin?*

Maalaisliiton kansanedustajat

|  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Suomen Maalaisväestön Liiton kansanedustajat 1907–1908 |
| --- |
|  |
| Eduskuntaryhmä(9) | 
* Alkio (1907-1908)1
* Heikkinen
* Kallio
* Karhi
* Kiiskinen
* Leppälä
* Pykälä
* Raatikainen
* Räsänen
* Tuunanen

 |
|  |
| 
* 1 Santeri Alkio siirtyi nuorsuomalaisesta puolueesta SML:ään 1. syyskuuta 1907

 |

 |

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Maalaisliiton kansanedustajat 1908–1909 |
| --- |
|  |
| Eduskuntaryhmä(9) | 
* Heikkinen
* Heimonen
* Kallio
* Lantto
* Poutiainen
* Pykälä
* Tuunanen
* Veijola
* Ängeslevä

 |

 |

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Maalaisliiton kansanedustajat 1909–1910 |
| --- |
|  |
| Eduskuntaryhmä(14) | 
* Alkio
* Heikkinen
* Kallio
* Karhi
* Kiiskinen
* Laitinen
* Latvala
* Leinola
* Leinonen
* Lohi
* Poutiainen
* Pykälä
* Tuunanen
* Raatikainen

 |

 |



|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt Muokkaa Wikidatassa | 
* Eduskunta

 |

 |
Regent-timantti
**Regent-timantti**, **Le Régent**, on Intian Golkondasta vuonna 1698 löydetty timantti. Sen paino oli ennen hiomista 410 karaattia, ja hiomisen jälkeen painoksi tuli 136 ¾ karaattia.

Tarinoiden mukaan timantin löysi kaivoksella työskennellyt orja vuonna 1698. Hän salakuljetti timantin pois kaivoksesta itse tekemäänsä haavaa suojaavan siteen alla. Hänet auttoi Intiasta pois muuan merimies, joka kuitenkin murhasi orjan. Merimies myi timantin tuhannella punnalla. Sen osti vuonna 1702 Thomas Pitt, jonka mukaan timantti on saanut toisinaan käytetyn englanninkielisen nimen *Pitt Diamond*.

Orleansin herttua Filip II osti timantin Pittiltä vuonna 1717. Hän toimi Ranskan sijaishallitsijana eli regenttinä, mistä timantti sai ranskalaisen nimensä Le Régent. Se liitettiin Ranskan kruununjalokiviin. Timantti varastettiin vuonna 1792 muiden kruununjalokivien mukana, mutta löydettiin kaivannosta. Toisen tarinan mukaan se löydettiin erään talon ullakolta Pariisista.

Konsulina ollessaan Napoleon käytti Regent-timanttia panttina.

Timantti on ollut vuodesta 1887 lähtien näytteillä Louvressa, Pariisissa.

Lähteet
-------

* J. Anderson Black, A History Of Jewels, Orbis publishing, 1981 ISBN 0-85613-389-2
* Jules Verne, Etelän tähti, Aakkosellinen hakemisto selityksineen, WSOY, 1976 ISBN 951-0-07789-5

### Viitteet

1. 1 2 3  Louvre
2. 1 2 3  Great Diamonds of the World (Arkistoitu – Internet Archive). Farling.com.
3. 1 2  *A History of Jewels*, s. 202.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Regent-timantti** Wikimedia Commonsissa
**Brigette Lacquette** (s. 11. lokakuuta 1992) on kanadalainen jääkiekkoilija, joka pelaa puolustajana. Hän on saavuttanut olympialaisissa hopeaa Pyeongchangissa 2018 ja MM-kilpailuissa hopeaa Ruotsissa 2015 ja Kanadassa 2016 sekä pronssia Suomessa 2019. Lacquette on ensimmäinen Kanadan Ensimmäisiin kansakuntiin kuuluva naisjääkiekkoilija, joka päässyt maan olympiajoukkueeseen.

Alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa Lacquette voitti kultaa vuonna 2010 ja saavutti hopeaa vuonna 2009. Vuoden 2010 turnauksessa hänet valittiin parhaaksi puolustajaksi ja hän oli ykkönen syöttötilastossa ja plus–miinus-tilastossa.

Lacquette on edustanut Manitoban yliopistoa kaudella 2010–2011, Minnesota Duluthin yliopistoa vuosina 2011–2015 sekä CWHL-joukkue Calgary Infernoa vuodesta 2015. Hän voitti CWHL:n mestaruuden eli Clarkson Cupin vuonna 2016.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Brigette Lacquette *2018 Olympic Winter Games (Women)*. Hockey Canada. Viitattu 6.4.2018. (englanniksi)
2. 1 2 3 4 5 6  Brigette Lacquette *Eliteprospects.com*. Viitattu 6.4.2018. (englanniksi)
3. ↑  Canada IIHF. Viitattu 16.4.2019. (englanniksi)
4. ↑  Teiskonlahti, Kirsi: Rutiinisuoritus riitti Kanadalle MM-pronssiin – Venäjällä surullinen saldo pohjoisamerikkalaisia vastaan  14.4.2019. Yle. Viitattu 16.4.2019.
5. ↑  Bellegarde, Brad: Meet Brigette Lacquette, the 1st First Nations woman on Canada's Olympic hockey team  23.1.2018. CBC. Viitattu 6.4.2018. (englanniksi)
Naamareihin pukeutuneita *Busója* Mohácsissa helmikuussa 2006
**Busójárás** (unkaria, suomenkielinen käännös "Busó-kavely) on vuosittainen šokcien (kroaattien) Mohácsin kaupungissa, Unkarissa järjestämä juhla. Perinteisiin naamioihin, *Busóihin*, pukeutuneet ihmiset järjestävät kulkueita, tanssiaisia ja naamiaisia. Myös folkmusiikki kuuluu tapahtumaan. Busójárás kestää kuusi päivää ja se järjestetään yleensä huhtikuussa. Tapahtuma alkaa torstaina. Perjantaina järjestetään *Kisfarsang* (pieni Farsang) ja sunnuntaina *Farsang vasárnap* (Farsang sunnuntai). Farsang vasárnap järjestetään seitsemäntenä sunnuntaina ennen Pääsiäistä. Busójárás päättyy tiistaina *Farsangtemetés* (Farsangin hautajaiset). Juhla liitettiin vuonna 2009 UNESCOn Aineettoman kulttuuriperinnön luetteloon.

Paikalliset kuvaavat karnevaalia kahdella toisiinsa liittyvällä kertomuksella.

*Busó* naamoita (Mohács, helmikuu 2006)
Yleisimmän kertomuksen mukaan ottomaanien miehittäessä aluetta, ihmiset pakenivat Mohácsista läheisille suoalueille ja metsiin. Eräänä yönä kaupunkilaisten istuessa nuotiolla heidän luokseen tuli yhtäkkiä vanha Šokci, joka sanoi heille, ettei heidän tarvitsi olla peloissaan ja että heidän elämänsä tulisi pian kääntymään paremmaksi ja he pääsisivät palaamaan koteihinsa. Mies kehotti heitä valmistautumaan taisteluun ja veistämään erilaisia aseita ja pelottavia naamioita. Myrskyisenä yönä naamioitu ritari tulisi noutamaan heitä. Mies katosi yhtä äkillisesti kuin oli ilmestynytkin ja muutaman päivän kuluttua, myrskyisenä yönä, kaupunkilaisten luo saapui ritari. Ritari käski heitä pukemaan naamiot ja palaamaan Mohácsiin pitäen mahdollisimman paljon melua. Kaupunkilaiset noudattivat käskyä ja turkkilaiset pelästyivät näkyä niin, että uskoivat demonien hyökkäävän heidän kimppuunsa. Turkkilaiset pakenivat kaupungista ennen auringonnousua. 

Toisen, vanhemman, tarinan mukaan *busót* eivät pyrkineet karkottamaan turkkilaisia vaan talvea.

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.   
Alkuperäinen artikkeli: en:Busójárás
**Konstantin Vasiljevitš Lebedev** (ven. Константин Васильевич Лебедев, (8. marraskuuta 1918 Saratovin alue, Neuvosto-Venäjä – 6. toukokuuta 2006) oli Viron kommunistisen puolueen toinen sihteeri vuosina 1971–1982. Kansallisuudeltaan hän on venäläinen.

Lebedev työskenteli nuoruudessaan vuosina 1936–1941 läntisessä Kazahstanissa opettajana. Vuonna 1941 hänestä tuli Neuvostoliiton kommunistisen puolueen (NKP) jäsen. Silloin hän siirtyi kazakstanilaisen Uralskin kaupungissa kommunistipuolueen johtotehtäviin, joissa hän toimi vuoteen 1949. Sen jälkeen hän siirtyi Moskovaan puoluekouluun, jossa hän oli vuoteen 1952. Sen jälkeen Lebedev toimi edelleen Moskovassa NKP:n johtotehtävissä aina vuoteen 1971. Näin Lebedev oli puhdas Neuvostoliiton nomenklatuuran edustaja.

Vuonna 1971 NKP siirsi Lebedevin Neuvosto-Viroon paikallisen Viron kommunistisen puolueen toisen sihteerin eli paikallisen puolueen toiseksi vaikutusvaltaisimpaan virkaan ykköspaikan eli ensimmäisen sihteerin viran ollessa vielä pitkäaikaisella puoluejohtajalla Johannes Käbinillä. Tyypillisesti kakkosvirka oli NKP:n luottomiehen nimissä taaten suoran tiedonkulun NKP:n Moskovassa oleville puoluejohtajille. Lebedev edusti näin puhtaasti venäläistaustaista kommunistia, jolla ei ollut kansallisuus- eikä muitakaan siteitä Viroon, kuten edeltäjillään Leonid Lentsmanilla ja Artur Vaderilla, jotka olivat Venäjällä kasvaneita virolaisia. Lebedevin nimitys oli myös ilmentymä venäläistämisen vahvistumisesta Virossa. Keskusvallan otteen tiukentuessa Neuvosto-Virossa Lebedevin rooli tuli yhä tärkeämmäksi. Vuonna 1977 hän johti yritystä syrjäyttää kansallismieliseksi luokitellut Käbin ja ideologiasihteeri Vaino Väljas. Silloin Käbinin ja Väljasin syrjäyttäminen ei vielä onnistunut, mutta keväällä 1978 keskusvallan kannattajat Lebedevin ja Karl Vainon johdolla onnistuivat syrjäyttää heidät.

Vuonna 1982 Konstantin Lebedev palasi takaisin Moskovaan ja toimi aina vuoteen 1988 asti NKP:n kontrollikomitean jäsenenä.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Lebedev, Konstantin Vasilinpoika *okupatsioon.ee*.  Arkistoitu 7.3.2016. Viitattu 5.7.2017. (viroksi)
2. ↑  Graf, Mati, Roiko-Jokela, Heikki: "Jännityksen ilmapiiri", *Vaarallinen Suomi*, s. 10–105. Jyväskylä: Minerva, 2004. ISBN 952-5478-09-2.
3. ↑  Zetterberg, Seppo: "Sirpin ja vasaran otteessa (1944–1991)", *Viron historia*, s. 681–683. Helsinki: Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2007. ISBN 978-951-746-520-5.


|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Saksa

 |

 |
**James Augustine "Butch" Moore** (10. tammikuuta 1938 – 3. huhtikuuta 2001) oli irlantilainen laulaja.

Moore perusti 1950-luvun puolivälissä yhtyeen Melochords, mutta saavutti suurempaa suosiota vuonna 1959 perustetun The Capitol Showband -yhtyeen solistina.

Moore valittiin 1965 Irlannin ensimmäiseksi edustajaksi Eurovision laulukilpailuun, jossa hän sijoittui kuudenneksi kappaleella *Walking the Streets in the Rain*. Moore osallistui myöhemmin Irlannin euroviisukarsintaan vuonna 1966 kappaleella *Why Don't You Believe in Her?*, joka sijoittui karsinnassa neljänneksi sekä *I See Your Face*, joka jäi karsinnassa jaetulle viimeiselle sijalle ja vuonna 1969 kappaleella *Too Late*, joka jäi karsinnassa viimeiseksi.

Moore muutti vuonna 1970 Yhdysvaltoihin, jossa asui loppuelämänsä. Vuonna 1972 Moore meni naimisiin irlantilaisen laulaja Maeve Mulvanyn kanssa, ja he perustivat yhtyeen Butch and Maeve sekä omistivat heidän kappaleensa mukaan nimetyn The Parting Glass -pubin Massachusettsissa. Moore kuoli sydänkohtaukseen 3. huhtikuuta 2001.

Lähteet
-------

1. ↑  Naples 1965 *eurovision.tv*. Viitattu 7.4.2022.
2. ↑  Irish Selection 1966 *eurovisionworld.com*. Viitattu 8.4.2022.
3. ↑  Irish Selection 1969 *eurovisionworld.com*. Viitattu 8.4.2022.
4. ↑  Showband legend Butch Moore dies in the US *independent.ie*. Viitattu 8.4.2022.


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Taiteenala | 
* MusicBrainz

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Irlanti

 |
|  |
| Muut | 
* Europeana

 |

 |
**Butes** (m.kreik. Βούτης) oli kreikkalaisessa mytologiassa Teleonin poika, joka asui Attikassa.[1] Hyginuksen kertomuksessa hän sekoittuu Pandionin poikaan Butekseen Hyginuksen nimettyä Pandionin puolison myös Teleonin puolisoksi.[2]

Butes osallistui argonauttien retkeen. Kun argonautit kohtasivat seireenit ja nämä houkuttelivat heitä lauluillaan, retkikunta pelastui Orfeuksen laulettua seireenien äänten yli. Ainoastaan Butes heittäytyi mereen päästäkseen seireenien luo.[3] Afrodite kuitenkin pelasti Buteen hukkumiselta vei hänet Lilybaioniin Sisiliaan.[4] Siellä Buteesta tuli elymien kuningas, ja hän sai kaksi poikaa Afroditen kanssa, Polykaonin[5] ja Eryksin.[6]

Lähteet
-------

1. ↑  Apollonios Rhodios, *Argonautika* 1.90-104 (engl. käännös)
2. ↑  Hyginus, *Fabulae* xiv (engl. käännös)
3. ↑  Apollodoros, *Bibliotheke* ('Kirjasto') 1.9.25 (engl. käännös)
4. ↑  Apollonios Rhodios, *Argonautika* 4.885-921 (engl. käännös)
5. ↑  Pausanias, *Periegesis tes Hellados* ('Kreikan kuvaus') 4.2.1 (engl. käännös)
6. ↑  Diodoros Sisilialainen, *Historian kirjasto 4.83.1* (engl. käännös)
Konstantin Batygin
**Konstantin Jurjevitš Batygin** (Venäjä: Константи́н Юрьевич Батыгин) on venäläis-yhdysvaltalainen tähtitieteilijä ja Caltechin apulaisprofessori.

Varhainen elämä
---------------

Konstantin Batygin syntyi Moskovassa, Neuvostoliitossa. Batyngin muutti perheensä mukana Japaniin, sillä hänen isänsä Yuri Konstantinovich Batygin siirtyi työskentelemään Riken-instituutin hiukkaskiihdytinlaitokselle. Japanissa Konstantin Batygin valmistui esikoulusta.

Vuoden 1999 lopussa Batygin muutti perheensä kanssa Morgan Hilliin, Kaliforniaan. Hän suoritti vuonna 2012 tohtorintutkinnon planetaarisessa tieteessä.

Lähteet
-------

1. ↑  Home *Konstantin Batygin | CALTECH*. Viitattu 18.6.2018. (englanniksi)
2. ↑  About Me *web.gps.caltech.edu*. Viitattu 18.6.2018. (englanniksi)
3. ↑  Undergraduate awards ceremony caps annual Student Achievement Week *UC Santa Cruz News*. Viitattu 18.6.2018. (englanniksi)
4. ↑   *www.forbes.com*. Viitattu 18.6.2018. (englanniksi)


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Puola

 |
|  |
| Tieteilijät | 
* Google Scholar
* MathSciNet
* Mathematics Genealogy Project
* ORCID
* Scopus

 |

 |
Manticora teoksessa *The History of Four-footed Beasts* vuodelta 1607.
**Manticora** on eurooppalaisissa myyteissä esiintynyt hirviö. Tarina tunnetaan jo antiikin ajoilta ja se esiintyi myös keskiajalla. Yleinen tapa kuvailla eri hirviöitä oli yhdistellä ihmisiä ja eri eläimiä hybridinä. *Manticora* oli yksi monista vastaavista hirviöistä. Kansanperinteessä se oli peräisin Intiasta. Manticoralla oli miespuolisen ihmisen kasvot ja korvat, leijonan ruumis ja skorpionin häntä pistimineen. Suussaan manticoralla oli kolme hammasriviä ja sen väritystä kuvailtiin joskus "veren väriseksi". Sen ääni oli huilumainen ja se liikkui pitkin loikin. Manticoran sanottiin pitävän ihmisen lihan mausta ja se iski uhrejaan häntänsä piikillä.

Hybridimäisiä hirviöitä saatettiin pitää vaihtelevasti enemmän eläiminä tai ihmisinä. Manticora käsitettiin usein eläimenä ja sen ihmiskasvot aiheuttivat kauhua. Manticoraa käytettiin vertauskuvallisessa ja moraalisessa mielessä symboloimaan paholaista.

Lähteet
-------

1. 1 2  Miikka Tamminen: "Hirviömäisiä hybridejä", *Keskiajan hirviöt*. Gaudeamus. ISBN 978-952-345-691-4.
**Tommi Turunen** (s. 13. tammikuuta 1970 Savonlinna) on suomalainen jääkiekkoilija. Hän pelasi SM-liigassa 608 runkosarjaottelua ja 39 pudotuspeliä.

Pelaajaura
----------

Ensimmäisen edustuspelin Tommi Turunen pelasi SaPKossa 18-vuotiaana kaudella 1988–1989. Ensimmäisen kokonaisen kautensa hän puolestaan aloitti aikuisten tasolla tuolloin 2-divisioonassa pelaneessa SaPKon joukkueessa Savonlinnassa syksyllä 1992. Kaudelle 1993–1994 SaPko nousi 1. divisioonaan, jossa Turunen pelasi kaksi seuraavaa kautta. 

Kaudelle 1995–1996 Turunen siirtyi pelaamaan Lukkoon. Raumalla mies pelasi kevääseen 1997 asti, kunnes siirtyi pelaamaan Kiekko-Espoon joukkueeseen. Espoossa Turunen pelasikin vain alkukauden ja siirtyi kesken kauden JyPHT:n joukkueeseen. Tommi Turunen sai pelata kauden loppuun ja vielä seuraavan kauden Jyväskylässä, mutta syksyllä 1999 joukkue vaihtui taas, tällä kertaa suuntana oli Lahti ja siellä Pelicans. Pelicansissa Turunen pelasi lupaavasti ja sai paikan Jokereista 2002–2003 ja 2003–2004.

Kaudella 2004–2005 Turunen pelasi Ilveksessä ja 2005–2006 Turunen palasi Pelicansiin. Seuraavaksi kaudeksi Turunen siirtyi pelaamaan Val Pusteriaan Italiaan, mutta palasi kesken kauden vielä SM-liigaan Ässiin.

Pelaajauran jälkeinen elämä
---------------------------

Turunen tunnettiin jo pelaajaurallaan show-miehenä niin kaukalossa kuin sen ulkopuolella. Uran päättymisen jälkeen Turunen on ollut tuttu näky suomalaisissa seurapiireissä. Miehen hyviin ystäviin lukeutuvat muun muassa formulatähti Kimi Räikkönen ja Sunrise Avenuen solisti Samu Haber. 

Turunen on työskennellyt uransa jälkeen Lahden Pelicansissa erinäisissä tehtävissä. Tällä hetkellä mies työskentelee lahtelaisseurassa pelaajatarkkailijana ja asiakkuuspäällikkönä.

Lähteet
-------

1. ↑  Kallioniemi, Riku (vt. päätoim.): *Jääkiekkokirja 2018*, s. 508. Jääkiekon SM-liiga Oy, 2017. ISSN 0784-3321.

Aiheesta muualla
----------------

* Turusen pelaajakortti Jatkoaika.comissa (Arkistoitu – Internet Archive)
* Turusen haastattelu SaPKon ikämies-sivustolla[vanhentunut linkki]
**Tähdet** 

 

Nimeäminen · Luokittelu  
Kehitys · HR-kaavio · Nukleosynteesi  

Tähtijärjestelmä · Eksoplaneetta  

Luettelot tähdistä

Synty ja kehitys 

Synty · Prototähti · Esipääsarja · Pääsarja  
Horisontaalihaara · Asymptoottihaara  
Esiplanetaarinen sumu · Planetaarinen sumu  
Wolfin–Rayetin tähti · Valesupernova  
Supernova · Hypernova

Luminositeettiluokitus 

Alikääpiö · Kääpiö (Punainen · Keltainen · Sininen)  
Alijättiläinen · Jättiläinen (Punainen · Sininen)  
Kirkas jättiläinen · Ylijättiläinen (Punainen · Sininen)  
Hyperjättiläinen

Spektriluokitus 

O · B · A · F · G · K · M  
Bariumtähti · Hiilitähti · Teknetiumtähti

Jäänteet 

Valkoinen kääpiö · Musta kääpiö · Heliumplaneetta  
Neutronitähti (Pulsari · Magnetar) · Musta aukko

Nukleosynteesi 

Alfareaktio · Kolmialfareaktio · Heliumleimahdus  
Hiilisykli · Hiilen fuusio · Neutronisieppaus · Nova

Yleiset ominaisuudet 

Ikä · Magnitudi · Metallisuus · Luminositeetti

Aiheeseen liittyvää 

Ruskea kääpiö · Ruskea alikääpiö · Planeetta  
Tähtijoukko (Avoin · Pallomainen) · Tähdistö  
Auringon ominaisuudet

 n • k • m 

**Kirkas jättiläinen** on luminositeettiluokan II tähtityyppi, joka on suurempi kuin jättiläiset mutta pienempi kuin ylijättiläiset. Luokka käsittää jättiläistähdet, jotka ovat poikkeuksellisen kirkkaita mutta eivät tarpeeksi massiivisia, että ne luokiteltaisiin ylijättiläisiksi. 
Kirkkaita jättiläistähtiä ovat esimerkiksi:

* **Epsilon Canis Majoris** (Adhara): sinivalkoinen kirkas jättiläinen
* **Gamma Ursae Minoris** (Pherkad): valkoinen kirkas jättiläinen
* **Theta Scorpii** (Sargas): valkoinen kirkas jättiläinen
* **Beta Capricorni** (Dabih): keltavalkoinen kirkas jättiläinen
* **Alfa Hydrae** (Alphard): oranssi kirkas jättiläinen
* **Alfa Herculis** (Rasalgethi): punainen kirkas jättiläinen
**Peridiscaceae** on pieni trooppinen kasviheimo koppisiemenisten Saxifragales-lahkossa, johon muun muassa rikkokasvit (Saxifragaceae) kuuluvat.

Tuntomerkit
-----------

Heimon kasvit ovat puita, joihin kerääntyy alumiinia. Lehdet sijaitsevat tavallisesti kahdessa rivissä, joskus kierteisesti, ja ovat ehyt- tai hammaslaitaisia, kourasuonisia ja korvakkeellisia. Ruodissa voi olla turvonnut pulvinus. Kukinto on lehtihankainen ja terttumainen tai kukat sijaitsevat ryhmissä. Kukat ovat pieniä, ja niissä on 4–7-lehtinen kehä. Heteitä on paljon, ja ne ovat miltei täysin erillisiä. Mesiäinen on kookas, rengasmainen, toisinaan karvainen. Suvun *Medusandra* kukassa on kuitenkin erikseen verhiö ja teriö, viisi terävastaista hedettä ja viisi pitkää, karvaista ja verhovastaista joutohedettä; mesiäinen puuttuu. Sikiäin on heimossa kolmen tai neljän emilehden yhteenkasvettuma, yksilokeroinen ja toisinaan enemmän tai vähemmän mesiäiskehrään uponnut. Luotit ovat pieniä. Siemenaiheita on sikiäimessä kuudesta kahdeksaan, ja ne riippuvat kärki-istukassa. Hedelmä on luumarja tai kota, jota laajentunut verhiö toisinaan ympäröi. Siemeniä on yksi, se on kookas ja kuoreltaan tanniinipitoinen, ja siinä on runsas ja kova siemenvalkuainen sekä pieni alkio.

Levinneisyys
------------

Heimo kasvaa Etelä-Amerikassa ja trooppisessa Länsi-Afrikassa.

Luokittelu
----------

Peridiscaceae käsittää neljä sukua ja 11 lajia. Aikaisemmin ne on sisällytetty entiseen Flacourtiaceae-heimoon (ks. Malpighiales), ja *Medusandra*-sukua on joskus pidetty santelikasvien (Santalaceae) sukulaisena. Muut suvut ovat *Peridiscus*, *Whittonia* ja *Soyauxia*.

Lähteet
-------

* Stevens, P. F. (2001 onwards). Angiosperm Phylogeny Website. Version 12, July 2012 [and more or less continuously updated since]. .

### Viitteet

1. 1 2 3  Stevens 2001–, viitattu 6.3.2015

Aiheesta muualla
----------------

* Levinneisyyskartta:
* Kuvia, *Medusandra*:  (Arkistoitu – Internet Archive)
* Kuvia, *Peridiscus*:  (Arkistoitu – Internet Archive)
* Kuvia, *Soyauxia*:
* Kuvia, *Whittonia*:

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Taksonitunnisteet | 
* Wikidata: Q132930
* Wikispecies: Peridiscaceae
* CoL: 625TH
* EoL: 2502901
* EPPO: 1PERF
* Fossilworks: 55593
* GBIF: 5908
* GRIN: 847
* iNaturalist: 71595
* IPNI: 77126587-1
* IRMNG: 113978
* ITIS: 22021
* NCBI: 125048
* Open Tree of Life: 437424
* POWO: urn:lsid:ipni.org:names:77126587-1
* Tropicos: 42000110
* Watson & Dallwitz: peridisc
* WFO: wfo-7000000453

 |

 |
*Tämä artikkeli kertoo Tukholman kaupunginosa-alueesta. Nimen muista merkityksistä enemmän Kungsholmenin täsmennyssivulla.*
Kungsholmenin kaupunginosa-alueen sijainti Tukholman kartalla.
**Kungsholmen** on yksi Tukholman kunnan 14 kaupunginosa-alueesta. Se sijaitsee kunnan sisäosassa (*innerstaden*). Kungsholmenilla asuu lähes 57 000 asukasta, ja sen pinta-ala on 4,85 neliökilometriä. Alue on saanut nimensä Kungsholmenin saaresta, vaikka siihen kuuluu muitakin alueita. Kungsholmenin kaupunginosa-alueeseen kuuluvat seuraavat kaupunginosat: Kungsholmen, Stadshagen, Kristineberg, Fredhäll, Marieberg, Lilla Essingen ja Stora Essingen.

Lähteet
-------

1. 1 2  Kungsholmen Tukholman kaupunki. Viitattu 2. marraskuuta 2008.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Kungsholmen (kaupunginosa-alue)** Wikimedia Commonsissa

Tukholman kaupunginosa-alueet

|  |
| --- |
| Bromma • Enskede-Årsta-Vantör • Farsta • Hägersten-Liljeholmen • Hässelby-Vällingby • Kungsholmen • Norrmalm • Rinkeby-Kista • Skarpnäck • Skärholmen • Spånga-Tensta • Södermalm • Älvsjö • Östermalm |
| Lakkautetut kaupunginosa-alueet: Enskede-Årsta • Hägersten • Katarina-Sofia • Kista • Liljeholmen • Maria-Gamla stan • Rinkeby • Vantör |
| Katso myös: Luettelo Tukholman kaupunginosista |
**Italian vesipallomaajoukkue** edustaa Italiaa vesipallon miesten maajoukkuekilpailuissa. Sitä hallinnoi Italian uimaliitto.

Italia on saavuttanut vesipallossa kolme olympiakultaa. Lontoossa 1948 ja Roomassa 1960 se voitti neljän joukkueen loppusarjan, Barcelonassa 1992 kukistui loppuottelussa Espanja 9–8. Hopeaa Italia sai Montrealissa 1976, jossa sijoittui Unkarin jälkeen toiseksi kuuden joukkueen loppusarjassa, ja Lontoossa 2012 hävittyään loppuottelussa Kroatialle 6–8. Olympiapronssia Italia on saavuttanut Helsingissä 1952, Atlantassa 1996 ja Rio de Janeirossa 2016.

Italia on voittanut neljä vesipallon maailmanmestaruutta. Länsi-Berliinissä 1978 se voitti neljän joukkueen loppusarjan, Roomassa 1994 kukisti loppuottelussa Espanjan 10–5, Shanghaissa 2011 jatkoajalla Serbian 8–7 ja Gwangjussa 2019 Espanjan 10–5. MM-hopeaa Italia saavutti Madridissa 1986 hävittyään loppuottelussa Jugoslavialle 11–12, Barcelonassa 2003, jossa hävisi finaalissa Unkarille jatkoajalla 9–11, ja Budapestissa 2022 hävittyään loppuottelussa jatkoajalla Espanjalle 14–15. MM-pronssia Italia sai Calissa 1975.

Italia on voittanut vesipallon Euroopan-mestaruuden 1947. 1993 ja 1995, saanut EM-hopeaa 2001 ja 2010 sekä EM-pronssia 1954, 1977, 1987, 1989, 1999 ja 2014. Välimeren kilpailuissa se on saavuttanut kultaa 1955, 1963, 1975, 1987, 1991 ja 1993, hopeaa 1959, 1967, 1971, 1979, 2001 ja 2005 sekä pronssia 1983 ja 2009.

Vesipallon maailmancupin Italia on voittanut 1993, sijoittunut toiseksi 1989, 1995 ja 1999 sekä kolmanneksi 1983. Maailmanliigassa se on ollut toinen 2003, 2011 ja 2017 sekä kolmas 2012. Euroopan cupissa se sijoittui kolmanneksi 2018.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5  Water Polo - Italy *the-sports.org*. Viitattu 10.5.2020. (englanniksi)
**Kuningas** (engl. *The King*) on *Mustan tikarin veljeskunta* -kirjasarjan kahdestoista osa, jonka on kirjoittanut J. R. Ward (eli Jessica Bird). Kirja julkaistiin englanniksi vuonna 2014, ja se ilmestyi suomeksi samana vuonna. Kirja palaa vanhaan tuttuun hahmoon Wrathiin ja hänen elämäänsä.

Juoni
-----

**Varoitus:  Seuraava kirjoitus paljastaa yksityiskohtia juonesta.**
Sokea kuningas Wrath on väsynyt ja turhautunut. Yhä uudelleen hän palaa menneeseen, joka pitää häntä otteessaan. Hänen puolisonsa Beth haaveilee lapsesta, mutta pariskunnalla on erilaiset mielipiteet asian suhteen ja se sekoittaa pakkaa huomattavasti. Samaan aikaan Xcorin joukot käännyttävät Glymeran jäseniä puoleensa ja yrittävät uskotella heille, että Wrath on väärä kuningas ja hänen liittonsa puolivampyyrin kanssa on väärin. John Matthew saa samaan aikaan outoja kohtauksia aina nähdessään Bethin ja veljeskunta huolestuu asiasta. Assaililla on omat kuvionsa Solan kanssa. Raaka Assail miellyttää ja ihastuttaa Solaa yhtä aikaa eikä Assail pysty vastustamaan kaunista ihmisnaista. Valittu Selena sen sijaan haaveilee varjosta nimeltä Trez, mutta mies tuntuu välttelevän häntä liiaksi.

**Juonipaljastukset päättyvät tähän.**
**Tommi Vuorinen** (s. 16. marraskuuta 1973 Köyliö) on suomalainen karikatyristi, kuvittaja ja yo-urheilumarkkinointimerkonomi. Hän on tehnyt humoristisia karikatyyrimuotokuvia, joista ensimmäinen 1990-luvun taitteessa kuvasi kolmiloikkaaja Heli Krugeria.

Vuorisen kuvia on ilmestynyt Ilta-Sanomissa, Kauppalehti Optiossa ja Kakkosen *Se on siinä* -visailussa. Vuorinen on tehnyt karikatyyripelikorttisarjoja: *Valtapeli 2000* (1999), *Musiikin virtuoosit* (2002), *Urheilun tähdet* (2003), *Rahamaailman pelurit* (2005), *Tappara Legendat* (2005), Radio Novan pelikortit (2006) ja *Ilves Ikonit* (2009). Lisäksi hän on tehnyt eläinmuotokuvin kuvitetun lemmikkituotesarjan, johon kuuluu avaimenperiä, magneetteja, mukeja ja minipaitoja koira- ja kissaroduista.

Pituushyppääjänä Vuorisella on Suomen hallimestaruus 1997, hän oli samana vuonna myös Suomi–Ruotsi-maaottelussa. Vuorisen ennätys on 750 cm. Vuorinen on ollut myös Suomen stand up -koomikko 2000 -kilpailun finalisti ja Pirkanmaan nuorten yrittäjien puheenjohtaja.

Liiketoiminta
-------------

Vuorisella on kaksi yritystä, ViestiVuori 1998 alkaen ja The Heads International Oy 2005 alkaen. Tommi Vuorinen on esiintynyt julkisuudessa pyramidihuijaus Onecoinin Suomen maajohtajana. Vuorinen lakkasi vastaamasta median ja asiantuntijoiden Onecoiniin liittyviin viesteihin sekä haastattelupyyntöihin kesällä 2016. Tammikuussa 2018 Onecoin todettiin pyramidihuijaukseksi ja yrityksen päämaja ratsattiin operaatiossa, johon osallistui Bulgarian poliisi, Saksan poliisi sekä Europol. Radio Rockin aamushown haastattelussa Vuorinen sanoi olleensa mukana pyramidihuijaukseksi paljastuneessa T6-pokerissa.

Lähteet
-------

1. ↑  Tommi Vuorinen Tilastopaja (vaatii kirjautumisen, maksullinen palvelu).
2. 1 2 3 4  Profiili, Tommi Vuorisen kotisivu (Arkistoitu – Internet Archive) Viitattu 30.11.2010
3. ↑  Näin tunnistat pyramidihuijauksen *Taloussanomat.fi*. Viitattu 7.3.2016.
4. ↑  Onecoin kolme vuotta *Petteri Järvinen*. Viitattu 28.4.2018.
5. ↑  20 000 suomalaista mukana – Yle: Onecoin-päämaja ratsattu *Tivi*. Viitattu 28.4.2018.
6. ↑  OneCoinin Suomen maajohtaja Tommi Vuorinen: Jokainen pelaa haluamallaan panoksella (kohdassa 21min25s) *RadioRock*. Viitattu 28.11.2019.
Italian vaakuna
**Italian vaakuna** on Italian tunnus lipun ja kansallishymnin ohella. Se on ollut käytössä 5. toukokuuta 1948 lähtien.

Symboliikka
-----------

* Vaakunan teksti "Repubblica Italiana" tarkoittaa *"Italian tasavalta"* italiaksi.
* Viisisakarainen tähti, pentagrammi, on Italian henkilöitymän Italia Turritan muinainen symboli. Se oli myös Italian kuningaskunnan tunnus vuodesta 1890.
* Hammaspyörä symboloi Italian perustuslain ensimmäistä artiklaa, jossa sanotaan: *"Italia on demokraattinen tasavalta, jonka perustukset ovat työssä."* Se muistuttaa myös "muurikruunua", toista Italian symbolia.
* Oliivipuun oksa kuvaa tasavallan rauhantahtoisuutta, vedoten perustuslain 11. artiklaan.
* Tammenoksa kuvaa Italian kansan voimaa sekä kunniaa.

Historia
--------

Kun Italiasta tuli tasavalta, se tarvitsi uuden vaakunan. Vuonna 1946 käynnistettiin tästä julkinen kilpailu, jonka vaatimuksiin kuului, että poliittisten puolueiden tunnukset ovat kiellettyjä ja että vaakunan tulee sisältää Italian tähti. Voittaja oli Paolo Paschetto, ja vaakuna esiteltiin yleisölle helmikuussa 1947. Tämä versio ei kuitenkaan saanut yleisön hyväksyntää, joten järjestettiin toinen kilpailu. Voittajaksi selvisi taas Paolo Paschetto. Uuden vaakunan hyväksyi perustuslaista päättänyt kokous helmikuussa 1948 ja sen hyväksyi virallisesti käyttöön presidentti Enrico De Nicola.

Entisiä vaakunoita
------------------

* Italian kuningaskunnan suuri valtakunnanvaakuna 1870–1890Italian kuningaskunnan suuri valtakunnanvaakuna 1870–1890
* Italian kuningaskunnan vaakuna 1890–1929 ja 1943–1946Italian kuningaskunnan vaakuna 1890–1929 ja 1943–1946
* Italian kuningaskunnan vaakuna fasistihallinnon aikana 1929-1943. Vaakunan leijonat korvattiin vitsakimpuilla.Italian kuningaskunnan vaakuna fasistihallinnon aikana 1929-1943. Vaakunan leijonat korvattiin vitsakimpuilla.
* Italian sosiaalisen tasavallan vaakuna 1943–1945Italian sosiaalisen tasavallan vaakuna 1943–1945

Euroopan valtioiden vaakunat
Alankomaat  ·  Albania  ·  Andorra  ·  Armenia¹  ·  Azerbaidžan¹  ·  Belgia  ·  Bosnia ja Hertsegovina  ·  Bulgaria  ·  Espanja  ·  Georgia¹  ·  Islanti  ·  Irlanti  ·  Italia  ·  Itävalta  ·  Kazakstan¹  ·  Kroatia  ·  Kreikka  ·  Kypros¹  ·  Latvia  ·  Liechtenstein  ·  Liettua  ·  Luxemburg  ·  Malta  ·  Moldova  ·  Monaco  ·  Montenegro  ·  Norja  ·  Pohjois-Makedonia  ·  Portugali  ·  Puola  ·  Ranska  ·  Romania  ·  Ruotsi  ·  Saksa  ·  San Marino  ·  Serbia  ·  Slovakia  ·  Slovenia  ·  Suomi  ·  Sveitsi  ·  Tanska  ·  Tšekki  ·  Turkki¹  ·  Ukraina  ·  Unkari  ·  Yhdistynyt kuningaskunta  ·  Valko-Venäjä  ·  Vatikaanivaltio  ·  Venäjä¹  ·  Viro

¹ Myös Aasiaan kuuluvaksi tulkittava valtio
Neitoperhonen laakerikirsikan kukalla.
**Perhospuutarha** on perhosia houkutteleva puutarha-alue, jonne perhoset poikkeavat ruokailemaan. Perhoset voivat olla peräisin laajalta alueelta.

Monet perhoslajit ovat vähentyneet perinnemaisemien harvinaistuessa, koska yleensä juuri ketojen ja niittyjen kukkaset houkuttelevat perhosia. Perhospuutarhoilla voidaan auttaa uhanalaisten perhoslajien säilymistä. Samoin jos sinne valitaan lähiseudun luonnonkasveja ja erityisesti harvinaistuneita lajeja, niin puutarha auttaa myös niiden säilymistä.

Perhosten ruokavalion tärkeä osa on kukkien mesi. Perhospuutarhaa suunniteltaessa sinne kannattaa valita eri aikaan kukkivia mesikasveja, niin perhosiakin riittää paikalle pidemmän ajan. Kukkivia kasveja tulisi olla kaikkina aikoina kasvukaudesta. Erityisesti keväällä ja syksyllä, kun kukkivia luonnokasveja on vähän, puutarha tarjoaa perhosille ruokaa. Tosin kukinnan pääpainon pitäisi olla keskikesällä ja alkusyksyllä, jolloin perhosia on eniten. Yöllä ja päivällä liikkuville perhosille tulisi myös olla omat vaihtoehtonsa. Esimerkiksi näsiä, olkikukka, siankärsämö ja alppiasteri houkuttelevat perhosia. Huonosti niitä houkuttelevat taas esimerkiksi kielo ja varjoisassa kasvavat alppiruusut. Samoja kukkia kannattaa istuttaa samaan kohtaan suurempi ryhmä, että perhoset havaitsevat ne paremmin.

Koska useimmat perhoslajit tarvitsevat aurinkoa, on puutarhalle järkevintä valita aurinkoinen paikka. Sen olisi myös hyvä olla mahdollisimman suojassa tuulelta. Sopivat olosuhteet saadaan suojaavien rakenteiden sijoittelulla: pohjoispuolella olisi hyvä olla esimerkiksi tuulensuojaistutuksia, kun taas etelä- ja länsipuolilla ei saisi olla mitään varjostavaa.

* Hemaris fuciformis, Scabiosa*Hemaris fuciformis*, *Scabiosa*
* Macroglossum stellatarum, Verbena *Macroglossum stellatarum*, *Verbena*
* Aglais urticae, Zinnia*Aglais urticae*, Zinnia
* Papilio machaon, Buddleja*Papilio machaon*, *Buddleja*
* Polyommatus icarus, Lavandula*Polyommatus icarus*, *Lavandula*
* Gonepteryx rhamni, Tagetes*Gonepteryx rhamni*, *Tagetes*

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Faunatica.fi (Arkistoitu – Internet Archive), luettu 19.11.2006
2. 1 2 3 4  Kauri Mikkola ja Hannu Tanner: Perhospuutarha. Tammi 2001.

Aiheesta muualla
----------------

* Trooppinen perhospuutarha Tukholmassa (Arkistoitu – Internet Archive)
* Joensuun yliopiston Botania (Arkistoitu – Internet Archive)
* Lista maailman perhospuutarhoista
*Tämä artikkeli käsittelee tähteä Härän tähdistössä. Perhosjoukko käsittelee Messierin kohdetta Skorpionin tähdistössä.*
**Perhostähti** eli *IRAS 04302+2247* on tähti, jonka ympärillä on esiplanetaarinen kiekko. Tämä kohde on pimeän sumun Lynds 1536b lähellä. Kiekko näkyy selvänä tummana nauhana keskustähden valaisemaa pilven osaa vasten. Keskustähti lienee tyypillinen T Tauri -tähti, jonka säde on 2 Auringon sädettä, pintalämpötila 4 000 K ja luminositeetti noin 0,92 Auringon luminositettia.

Kiekon sisempi, planeettoja muodostava alue ulottuu 80–120 AU:n päähän. Ulompi, paksumpi alue on välillä 120–300 AU. Kiekon massa on erään mallin mukaan noin 7, korkeintaan 8 Auringon massan tuhannesosaa. Massavirta kiekkoon on kymmenesmiljoonasosa Auringon massaa. Tähti ja kiekko on melko nuori, niin sanottu luokan yksi prototähti.

Lähteet
-------

1. ↑
2. ↑  Mario van der Anker Circumstellar material in Young Stellar Objects (kuvia sivulla 14)
3. 1 2 3  Wolff & Padgett: The Circumstellar Disk of the Butterfly Star in Taurus[vanhentunut linkki] The Astrophysical Journal, 588:373-386, 2003 May 1
4. ↑  Submillimeter Structure of the Disk of the Butterfly Star The Smithsonian/NASA Astrophysics Data System
| "Pohjolan prinsessa"Retropop |
| --- |
| Singlen "Pohjolan prinsessa" kansikuva |
| Singlen tiedot |
|  Albumilta | *Tämän hetken tähden* |
|  Julkaistu | 12. lokakuuta 2011 |
|  Formaatti | digitaalinenpromo CD |
|  Kesto | 03.26 |
|  Levy-yhtiö | Pieni ja ihmeellinen levy-yhtiö |
| Retropopin muut singlet |
| "Tää ilta"2011 | "Pohjolan prinsessa"2011 | "Anna mennä"2012 |

**Pohjolan prinsessa** on Retropop-yhtyeen kappale ja toinen single albumilta *Tämän hetken tähden*. Yhtyeen omien sanojensa mukaan kappale on tehty Super Mario Bros -pelin inspiroimana. Single julkaistiin lokakuussa 2011.

Kappaleet
---------

1. Pohjolan prinsessa – 03.26

Musiikkivideo
-------------

Yhtye suunnitteli kappaleeseen jouluhenkisen musiikkivideon. Videossa Rp-tontut (Retropop-tontut) kaappaavat kaupan kassalla työskentelevän Sailan ja kuljettavat hänet Rp-pukin luokse, joka järjestää tontuilleen bileet. Video on kuvattu marraskuussa 2011 Narvassa, Vesilahdessa ja Lempäälässä. Videon ohjasi Tommi Ojala.

Kokoonpano
----------

* Saila Ojala — laulu
* Tommi Ojala — syntikat, ohjelmointi
* Mika Ojalehto — rummut
* Olli Räsänen — kitara

Lähteet
-------

1. ↑
**Mantere** on kylä Vesilahden itäosassa Lempäälän vastaisella rajalla. Mantereen kylä luetaan nykyisin usein osaksi suurempaa Koskenkylän kylää. Mantereen kylä rajoittuu idässä Hulausjärveen, etelässä Manterejärveen ja kylän pohjoispuolella on Pyhäjärvi, josta kylän erottaa kapea Lempäälään kuuluva maakaistale. Naapurikylänä etelässä on Mustonen. Seututie 301 Lempäälästä Vesilahteen ja edelleen Sastamalaan kulkee aivan kylän pohjoisrajan tuntumassa Lempäälän puolella. Mantereen läpi kulkee maantie 2984, joka johtaa seututielle 301 ja Koskenkylään yhdystielle 2985. Kylän tärkeimmät elinkeinot ovat edelleen maa- ja karjatalous.

Mantereen kylän kansakoulu aloitti toimintansa vuonna 1939, ja se lakkautettiin vuonna 1963. Mantereeseen usein luettavassa Hakkilan kylässä oli toiminut alakansakoulu jo vuosina 1921–1939. Varhaisin koulu Mantereessa on toiminut vuosina 1842–47.

Historia
--------

Mantere on yksi Vesilahden vanhimmista kylistä. Ensimmäiset kirjalliset maininnat kylästä on 1400-luvulta. Keskiajalla kylässä oli kuusi taloa. Mantereen kylän välittömässä läheisyydessä sijaitsee Hakkilan eli Hakinmäen kylä, jonka ainoasta talosta Hakkilasta tuli ratsutila vuonna 1611 ja jolla oli Vesilahden ensimmäiset talonpoikaistorpat vuonna 1740.

Tieyhteys Lempäälän suuntaan saatiin vuonna 1893, kun Näppilän silta Pyhäjärven ylitse valmistui. Kylän talot sijaitsivat vielä 1800-luvun alussa Mantereenjärven lähistöllä muodostaen niin sanotun rivikylän. Monet talot olivat kuitenkin 1800-luvun puoliväliin mennessä siirtyneet etäämmälle toisistaan. Vuoden 1918 sisällissodassa lähes kaikki Mantereen talot paloivat, ja jälleenrakentamisen myötä kylän asutus hajaantui entisestään.

Lähteet
-------

1. ↑  Kylät Vesilahden kunta.  Arkistoitu 10.11.2009. Viitattu 18.11.2009.
2. ↑  *GT Tiekartasto Suomi-Finland*, s. 53. Vantaa: Genimmap, 2001. ISBN 951-593-716-7.
3. 1 2 3 4  Punkari Yrjö: 27. Mantere *Nähtävyyksiä Vesilahdessa*.  1982-2008.  Arkistoitu 18.6.2009. Viitattu 18.11.2009.
**Pohjukaissuoli** eli *duodenum* käsittää 20-30 cm ohutsuolen alkuosasta ja alkaa mahanportista. Suurin osa ravintoaineiden imeytymisestä tapahtuu duodenumissa ja jejunumissa. Tämän vuoksi duodenumin seinämä on voimakkaasti poimuuntunut ja siinä on imeytymispinta-alaa kasvattavia mikrovilluksia ja nukkalisäkkeitä. Pohjukaissuolen avartuma on pohjukaissuolen leveähkö alkuosa, jonka sisältö on hapan siihen tulevan mahanesteen vaikutuksesta. Pohjukaissuolen avartumassa on runsaasti erityisiä pohjukaissuolirauhasia, joiden erittämä lima suojaa limakalvon soluja happamalta mahanesteeltä. Jos pohjukaissuolirauhasten toiminta on häiriintynyt, hapan ruokasula saattaa aiheuttaa pohjukaissuolen limakalvoon haavaumia. 

Puolessavälissä pohjukaissuolta mahasta tullut hapan ruokasula neutraloituu sapen ja haimanesteen vaikutuksesta. Sappi erittyy sappirakosta sappitiehyttä pitkin pohjukaissuoleen ison pohjukaissuolinystyn eli *papilla Vaterin* kohdalle. Samaan kohtaan tulee myös haimasta haimatiehyt, mutta sillä voi olla toinenkin laskukohta, jota kutsutaan pieneksi pohjukaissuolinystyksi. Haimatiehyt ja sapenjohdin saattavat olla yhtyneinä loppuosastaan. Pohjukaissuoli on koko leveydeltään kiinni vatsaontelon takaseinämässä, kun taas muut ohutsuolen osat ovat kiinni siinä suoliliepeen välityksellä.

Pohjukaissuolen rakenne
-----------------------

Pohjukaissuolen seinämässä on neljä kerrosta: limakalvo, limakalvon alainen kerros, lihaskerros ja sidekudoksinen ulkokerros. Pohjukaissuolessa erotetaan seuraavat osat: *pars superior* (yläosa), *pars descendens* (laskeutuva osa), *pars horizontalis* (vaakaosa) ja *pars ascendens* (nouseva osa). Kohta, jossa pohjukaissuoli ja tyhjäsuoli yhtyvät, on *flexura duodenojejunalis*.

* Limakalvo on poimuttunut koko ohutsuolen alueella nukkalisäkkeiksi, jotka lisäävät pilkottujen ravintoaineiden imeytymispinta-alaa. Limakalvon pintasolut erittävät limaa, ruuansulatusentsyymejä ja hormoneja.
* Limakalvon alaisessa kerroksessa on runsaasti verisuonia, imukeräsiä ja hermoja.
* Lihaskerros on muodostunut sileistä lihaksista ja siinä sisinnä on rengasmaisesti ja uloinna pitkittäisesti järjestäytyneitä lihaksia. Lihaskerros vastaa ohutsuolen kanavan liikkeistä.

Ruoansulatuselimistö

* suu
* nielu
* kupu
* ruokatorvi
* pötsi
* verkkomaha
* satakerta
* mahalaukku
* haima
* sappirakko
* maksa
* ohutsuoli
* paksusuoli
* pohjukaissuoli
* peräsuoli
* peräaukko
**Kupari(I)syanidi** (CuCN) on kupari- ja syanidi-ionien muodostama epäorgaaninen ioniyhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää katalyyttinä orgaanisen kemian synteeseissä ja päällystettäessä metalleja elektrolyyttisesti kuparilla.

Ominaisuudet
------------

Huoneenlämpötilassa kupari(I)syanidi on valkoista tai kellertävää tai harmahtavaa kiteistä ainetta. Yhdisteen rakenne koostuu lineaarisesti toisiinsa koordinoituneista kupari- ja syanidi-ioneista, jotka muodostavat koordinaatiopolymeerin. Kupari(I)syanidi on veteen liukenematonta eikä liukene orgaanisiinkaan liuottimiin. Sen sijaan se muodostaa kompleksi-ioneja ammoniakkiliuosten kanssa ja syanidiliuoksissa muodostuu kompleksisia syanokupraatti-ioneja kuten [Cu(CN)2]-, [Cu(CN)3]2- ja [Cu(CN)4]3-. Muiden syanidien tavoin kupari(I)syanidi on erittäin myrkyllistä.

Valmistus ja käyttö
-------------------

Kupari(I)syanidia voidaan valmistaa saostamalla kupari(II)suolan, esimerkiksi kuparisulfaatin, vesiliuoksesta happamissa olosuhteissa vetysyanidin tai syanidien avulla. Reaktiossa syntyy ensin epästabiilia keltaista kupari(II)syanidia, joka hajoaa kupari(I)syanidiksi ja disyaaniksi. Disyaanin muodostuminen voidaan estää lisäämällä reaktioseokseen pelkistimeksi natriumvetysulfiittia.

CuSO4 + 2 NaCN → Cu(CN)2 + Na2SO4
2 Cu(CN)2 + 2 CuCN + C2N2
2 CuSO4 + 2 NaCN + NaHSO3 + H2O → 2 Cu(CN)2 + 3 Na2HSO4
Kupari(I)syanidia käytetään päällystettäessä muita metalleja elektrolyyttisesti kuparilla. Yhdistettä käytetään myös niin kutsuttujen antifoulingmaalien valmistukseen, katalyyttinä polymeerien valmistuksessa sekä lääkkeiden ja maatalouskemikaalien valmistukseen. Se toimii reagenssina muun muassa Sandmeyer-reaktioissa ja siitä valmistetaan kuparin organometalliyhdisteitä.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  E. M. Karamäki: *Epäorgaaniset kemikaalit*, s. 381. Kustannusliike Tietoteos, 1983. ISBN 951-9035-61-3.
2. 1 2 3 4 5  Jun Zhang & H. Wayne Richardson: *Copper compounds, Ullmann's Encyclopedia of Industrial Chemistry*, John Wiley & Sons, New York, 2016. Viitattu 15.6.2016
3. 1 2 3  Ernst Gail, Stephen Gos, Rupprecht Kulzer, Jürgen Lorösch, Andreas Rubo, Manfred Sauer, Raf Kellens, Jay Reddy, Norbert Steier & Wolfgang Hasenpusch: *Cyano Compounds, Inorganic, Ullmann's Encyclopedia of Industrial Chemistry*, John Wiley & Sons, New York, 2011. Viitattu 15.6.2016
4. ↑  Steven H. Bertz, Edward H. Fairchild & Karl Dieter: *Copper(I) Cyanide, e-EROS Encyclopedia of Reagents for Organic Synthesis*, John Wiley & Sons, New York, 2006. Teoksen verkkoversio Viitattu 15.6.2016
5. 1 2  Thomas Scott, Mary Eagleson: *Concise encyclopedia chemistry*, s. 266. Walter de Gruyter, 1994. ISBN 978-3110114515. (englanniksi)
6. 1 2  Egon Wiberg, Nils Wiberg, Arnold Frederick Holleman: *Inorganic chemistry*, s. 1256. Academic Press, 2001. ISBN 978-0-12-352651-9. Kirja Googlen teoshaussa (viitattu 15.6.2016). (englanniksi)
7. ↑  Mordechay Schlesinger: *Electroplating, Kirk-Othmer Encyclopedia of Chemical Technology*, John Wiley & Sons, New York, 2004. Viitattu 15.6.2016