recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Favoriten linna.
**Favoriten linna** (*Schloss Favorite*) on vuosina 1710–1730 rakennettu barokkilinna. Se sijaitsee Förchin kylässä Rastattin kaupungin alueella Baden-Württembergin osavaltiossa Saksassa. Linnan rakentamisesta vastasi Johann Michael Ludwig Rohrer. Se oli alkuaan rajakreivitär Sibylla Augusta von Badenin (1675–1733) huvi- ja metsästyslinna. Favoriten linna on Saksan vanhin niin kutsuttu posliinilinna ja ainoa joka on säilynyt alkuperäisessä asussaan. Linnassa asuttiin aikoinaan vain muutaman viikon ajan kesäisin. Vuonna 1718 linnan puistoon valmistui pyhättö, jonne kreivitär saattoi vetäytyä mietiskelemään.

Linnassa on huomattava kiinalaisen posliinin ja mustien lakkatöiden kokoelma.

Galleria
--------

  

* Favoriten linna - Schloss Favorite
* PääjulkisivuPääjulkisivu
* PääjulkisivuPääjulkisivu
* Pääjulkisivu, yksityiskohtaPääjulkisivu, yksityiskohta
* Näkymä idästäNäkymä idästä
* Puutarhan julkisivuPuutarhan julkisivu
* Avoin portaikkoAvoin portaikko
* OrangeriaOrangeria
* EremitageEremitage

Kirjallisuutta
--------------

* Sigrid Gensichen, Ulrike Grimm: *Schloss Favorite Rastatt-Förch*. K. F. Schimper, 2001, ISBN 3-87742-168-7.
* Rudolf Sillib: *Schloß Favorite und die Eremitagen der Markgräfin Franziska Sibylla Augusta von Baden-Baden*. Neujahrsblätter der Badischen Historischen Kommission, Neue Folge 17. Carl Winters Universitätsbuchhandlung, Heidelberg 1914.

Aiheesta muualla
----------------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Favoriten linna (Rastatt)**.
* Internetportal www.schloesser-magazin.de (Arkistoitu – Internet Archive)
* Ausführliche Seite von Badische Heimat e.V.
* Schloss Favorite, Badens Rokoko-Perle auf badischewanderungen.de
Flannery O’Connor vuonna 1947.
**Mary *Flannery* O’Connor** (25. maaliskuuta 1925 Savannah, Georgia – 3. elokuuta 1964 Milledgeville, Georgia) oli yhdysvaltalainen kirjailija, jonka postuumisti julkaistu novellikokoelma *Complete Stories* (1971) sai vuonna 1972 kirjallisuuspalkinnon National Book Award for Fiction. Jussi Nousiainen on suomentanut valikoiman teoksen novelleja, ja ne julkaistu kokoelmana *Palava kehä* (Otava 1984). 

O’Connorin tunnetuin teos on romaani *Wise Blood* (1952), josta John Huston ohjasi vuonna 1979 hirtehishumoristisen draamaelokuvan *Wise Blood – levoton veri*. O’Connorin tuotantoon kuuluu vain kaksi romaania ja 32 novellia, joiden tunnuspiirteinä ovat groteskit henkilöhahmot, etiikan ja moraalin pohdinta, roomalaiskatolinen usko ja etelävaltioiden kulttuuri.

O’Connor suoritti college-opintoja Georgiassa ja opiskeli luovaa kirjoittamista Iowan yliopiston kursseilla. Viimeiset kymmenen vuotta elämästään hän kärsi vakavasta punahukasta ja asui äitinsä maatilalla Georgian Milledgevillessä. Hän kuoli alle 40 vuoden iässä 1964.

O’Connorin tuotantoa sävyttää hänen katolisuutensa: perisynti, pelastus ja armo, ja niiden aiheuttamat ongelmat ratkeavat väkivallalla. Teoksista käytetään luonnehdintaa "etelän gotiikka" ja "uusgotiikka".

Suomennetut teokset
-------------------

Lähde
* *Palava kehä*, valikoima kokoelmasta *Complete Stories* (1971), suom. Jussi Nousiainen, Otava 1984 Sarja: Otavan kirjasto 31 ISBN 951-1-07996-4
	+ Elämä jonka pelastat voi olla omasi
	+ Greenleaf
	+ Hyvää miestä ei hevin löydä
	+ Ilmestys
	+ Joki
	+ Kaikki nousevat, yhtykää!
	+ Keinotekoinen neekeri
	+ Kodin mukavuudet
	+ Kunnon maalaisväkeä
	+ Metsämaisema
	+ Onnenpotku
	+ Pakkosiirtolainen
	+ Palava kehä
	+ Rammat käykööt ensin sisälle
	+ Tuomiopäivä

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Flannery O’Connor *Encyclopedia Britannica*. Viitattu 27.10.2017. (englanniksi)
2. ↑  Risto Rantala ja Kaarina Turtia (toim.): "O’Connor, Flannery", *Otavan kirjallisuustieto*, s. 547. Helsinki: Otava, 1990. ISBN 951-1-09209-X.
3. ↑  Palava kehä, Kirjasampo, viitattu 19.7.2021 (sis. novelliluettelon)


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Norja
* Espanja
* Ranska
* BnF data
* Katalonia
* Saksa
* Italia
* Israel
* Belgia
* Yhdysvallat
* Ruotsi
* Latvia
* Japani
* Tšekki
* Kreikka
* Korea
* Kroatia
* Alankomaat
* Puola
* Portugali
* Vatikaani

 |
|  |
| Tieteilijät | 
* CiNii

 |
|  |
| Taiteenala | 
* MusicBrainz

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Deutsche Biographie

 |
|  |
| Muut | 
* Europeana
* SNAC
	+ 2
* IdRef

 |

 |
**Flanderin ympäriajo 2008** oli järjestyksessään 92. Flanderin ympäriajo. Kilpailu käytiin 6. huhtikuuta 2008 Brüggestä Ninoveen. Reitin pituus oli 264 kilometriä.

Vuoden 2008 Flanderin ympäriajo käytiin kylmissä sääoloissa, taivaalta satoi niin vettä kuin luntakin. Huonoista oloista johtuen kilpailussa sattui paljon kaatumisia ja loukkaantumisia. Märät olot aiheuttivat erityisvaikeuksia mukulakivipintaisissa nousuissa.

Useiden irtiottoyritysten jälkeen kärkeen muodostui 38 kilometriä ennen maalia ryhmä, johon kuuluivat Stijn Devolder, Karsten Kroon, Sebastian Langeveld, Alessandro Ballan ja George Hincapie. Juuri kun takaa-ajoryhmä oli tavoittamassa kärkimiehet 26 kilometriä ennen maalia Devolder lisäsi vauhtia karaten yksinäiseen irtiottoon. Häntä lähti tavoittamaan ryhmä, johon kuuluivat Sylvain Chavanel, Janek Tombak, Thor Hushovd ja Manuel Quinziato.

Muur van Geraardsbergenin nousun jälkeen, 15 kilometriä ennen maalia Devolderin lähimmät uhkaajat olivat Ballan, Nick Nuyens, Niki Terpstra, Tom Boonen, Juan Antonio Flecha ja Grégory Rast. Muutamaa kilometriä myöhemmin Sebastian Langeveld lähti tavoittamaan Devolderia. Kuusi kilometriä ennen maalia Flecha tavoitti Langeveldin ja alkoi saavuttaa Devolderia. Hän ei kuitenkaan onnistunut aikeessaan vaan sai sen sijaan muutama kilometri ennen maalia seurakseen Nuyensin. Devolder voitti kilpailun 15 sekuntia ennen Nuyensia, joka kukisti Flechan loppukirissä.

Lopputulokset
-------------

### Brugge–Ninove, 264 km

|  | Ajaja | Maa | Joukkue | Aika | UCI ProTour-pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| **1** | Stijn Devolder | Belgia | Quick·Step - Innergetic | 6.24.02 | 50 |
| **2** | Nick Nuyens | Belgia | Cofidis | + 0.15 | 40 |
| **3** | Juan Antonio Flecha | Espanja | Rabobank | s.a. | 35 |
| **4** | Alessandro Ballan | Italia | Lampre-Fondital | + 0.21 | 30 |
| **5** | George Hincapie | Yhdysvallat | Team High Road | s.a. | 25 |
| **6** | Filippo Pozzato | Italia | Liquigas | s.a. | 20 |
| **7** | Kurt Asle Arvesen | Norja | Team CSC | s.a. | 15 |
| **8** | Greg Van Avermaet | Belgia | Silence-Lotto | s.a. | 10 |
| **9** | Simon Špilak | Slovenia | Lampre-Fondital | s.a. | 5 |
| **10** | Allan Johansen | Tanska | Team CSC | s.a. | 2 |

Aiheesta muualla
----------------

* Virallinen sivusto (hollanniksi) (ranskaksi) (englanniksi) (saksaksi)
**Atomistinen sääntö** eli **atomistinen kaava** on matemaattisessa logiikassa käytetty erikoistapaus kaavasta, jolla ei ole syvempiä sisärakenteita. Sitä kutsutaan lyhyesti myös **atomiksi**. Atomistisessa kaavassa ei siis ole alakaavoja sisällään. Atomit ovat siten yksinkertaisimpia hyvin-määriteltyjä logiikan kaavoja. Yhdistettyjä kaavoja voidaan muodostaa yhdistämällä atomistisia sääntöjä keskenään tyypillisillä logiikan konnektiiveilla.

Atomististen kaavojen tarkka muoto riippuu käsiteltävästä logiikasta. Esimerkiksi propositiologiikassa atomistiset kaavat ovat muuttujia, jotka viittaavat propositioihin. Predikaattilogiikassa atomit ovat predikaattisymboleita, joihin voi liittyä argumenttejakin. Tällöin kukin argumentti on luonteeltaan termi, joka voi edelleen sisältää atomistisia kaavoja. Prolog-ohjelmointikielessä on käytettävissä edellä kuvatut predikaattilogiikan piirteet, mutta niiden lisäksi vielä rekursio, peräytys ja samastus, joiden ansiosta Prologia voidaan pitää tyypillisenä Turing-vahvana ohjelmointikielenä.

Atomistinen kaava on ensimmäisen kertaluvun logiikkaa
-----------------------------------------------------

Hyvin määritellyille ensimmäisen kertaluvun logiikan termeille ja proposioitioille pätee seuraava syntaksi:

Termit ovat muotoa:

`t ::= c | x | f (t1, …, tn)`,
joten termi on määritelty rekursiivisesti joko vakioksi *c* (nimetty objekti), tai muuttujaksi *x*, tai funktiksi *f*, johon liittyy *n* kappaletta argumentteja. Funktiot sovittavat objektien joukkoja ja viittauksia itse objekteihin.

Propositiot ovat muotoa:

`A, B, …  ::= P (t1, …, tn) | A ∧ B | ⊤ | A ∨ B | ⊥ | A ⊃ B | ∀x. A | ∃x. A` ,
joten propositio määritellään rekursiivisesti n-argumenttiseksi predikaatiksi P, jonka argumentteina ovat termit tk, mutta myös lausekkeeksi, joka koostuu loogisista konnektiiveista (and, or) sekä kvanttoreista (for-all, there-exists), joita käytetään yhdessä muiden propositioiden kanssa.

Atomistinen kaava (atomi) on yksinkertaisesti predikaatti, jota on sovellettu viittaamaan termien muodostamaan monikkoon. Atomistinen kaava on siten muotoa P (t1, …, tn) predikaatille P ja termeille tk.

Muita hyvin määriteltyjä kaavioja saadaan kokoamalla atomeja yhteen kvanttoreiden ja konnektiivien avulla.

Esimerkiksi kaava `∀x, P(x) ∧ ∃y, Q(y,f(x))∨ ∃z`. R(z) sisältää atomit

* P(x)
* Q(y, f(x))
* R(z)

Kun kaikki atomin termit ovat maadoitettuja, silloin atomia kutsutaan maadoitetuksi atomiksi tai maadoitetuksi predikaatiksi.

Atomistinen kaava lähdekoodin analysoinnissa
--------------------------------------------

Atomistinen kaava on olennainen määrittely ohjelmistoatomille, joka muodostaa symbolisen analyysin metakäsitteen, symboli, toiminnallisuuden. Tulkinta tarkoittaa symbolisessa analyysissä maadoitetun predikaatin käyttämistä kyselyn paluuarvona, mahdollisimman pitkälle yksinkertaistettuna.

Katso myös
----------

* Matemaattinen logiikka
* Ohjelmistoatomi
* Predikaattilogiikka
* Prolog
* Symbolinen analyysi

Kirjallisuutta
--------------

* Hinman, P. (2005). Fundamentals of Mathematical Logic. A K Peters. ISBN 1-568-81262-0.
**Atomirunoilijat** on 1950-luvun alussa muodostunut modernistinen islantilainen runoilijaryhmä, joka ei järjestäytynyt virallisesti. Sen äänitorvena oli kirjallisuuslehti *Birtingur*. Ryhmän keskeisiä jäseniä olivat Einar Bragi, Hannes Sigfússon, Jón Óskar, Sigfús Daðason ja Hörður Grímsson. Omaksuessaan vapaan mitan atomirunoilijat edistivät uuden aikakauden alkua Islannin runoudessa. Nimitys on peräisin Halldor Kiljan Laxnessin romaanista *Atomiasema*, jossa väheksyvän nimityksen *atómskáld* saa hahmo Benjamin.

Runoille on ominaista, että ne ovat vailla riimiä, rytmiä ja alkusointua, jotka olivat ominaisia aiemmalle islantilaiselle runolle. Ryhmä herätti syvää paheksuntaa, ja siitä kertoi alun perin nimityskin, jonka ryhmän jäsenet pian omaksuivat itselleen. Vastustajat pelkäsivät, että islantilainen runous kadottaa vuosisatoja vanhan kulttuurisen identiteettinsä. Aiempi runous noudatti tiukkoja sääntöjä, joihin ahdettiin käännösrunotkin. Vapaamittaisuus oli vastustajien mukaan vierasta vaikutusta, jota oli vastustettava ankarasti.

Lähteet
-------

1. ↑  The atom poets in German sagenhaftes, viitattu 16.5.2021 (englanniksi)
2. 1 2  Iceland's Atom Poets, (haastattelu: Thomas Böhm – Wolfgang Schiffe) Icelandic Literature Center, viitattu 16.5.2021 (archive.org) (englanniksi)
3. ↑  Kendra Willson, Splitting the Atom Ord og tunga, s. 49
**Etävanhempi** on lapsen huoltaja, jonka luona lapsi ei pääsääntöisesti asu, mutta joka on kuitenkin yhteishuoltajuuden myötä lapsen virallinen huoltaja. Huoltajaa, jonka luona lapsi pääsääntöisesti asuu, kutsutaan **lähivanhemmaksi** tai **lähihuoltajaksi**.

Suomessa etävanhempi maksaa elatusapua lapsestaan. Maksujen lisäksi hän elättää lapsensa suoraan luonapitopäivinä.*lähde?* Kun vanhemmuus on jaettu, molemmat vanhemmat maksavat itse elatuskulut, eikä rahaa vanhempien välillä yleensä siirry.*selvennä* Suomessa yhteiskunta maksaa lapsilisää sille vanhemmalle, jonka luona lapset virallisesti ovat kirjoilla. Etävanhemmalla ei ole oikeutta normaaleihin lapsiperhetukiin, joita ovat esimerkiksi perheellisen asumistuki, elatusapu tai -tuki, lapsilisä, maksuhuojennukset ja ulosoton perhesuojarajat.*lähde?*

Suomen järjestelmää on kritisoitu siitä, että lapsi voi olla kirjoilla vain lähivanhemmallaan, vaikka tämä käytännössä asuisi myös etävanhempansa luona. Tämän on katsottu asettavan vanhemmat taloudellisesti eriarvoiseen asemaan. Ruotsissa lapset voivat olla kirjoilla molemmilla vanhemmilla.

Lähteet
-------

1. ↑  Kumpi vanhempi soveltuu paremmin lähivanhemmaksi? Asianajotoimisto Svahn Oy. Viitattu 12.5.2020.
2. ↑  Uotila, Kari: Etä- ja lähivanhemman erilainen asema yhteishuoltajuustilanteessa. Kirjallinen kysymys 976/2005 vp  1.12.2005. Eduskunta. Viitattu 23.6.2008.
3. ↑  Tasa-arvo ei toteudu vuorotteluasumisessa *Turun Sanomat*. Viitattu 23.6.2008. [vanhentunut linkki]
**Etäisyys** (*Distance*) on Anthony Loverin ohjaama yhdysvaltalainen independent-elokuva vuodelta 1975. Pienen varuskuntakaupungin kantahenkilökunnan ihmissuhteista kertovan draaman pääosissa nähdään James Woods ja Eija Pokkinen, jolle tämä oli merkittävin elokuvarooli sitten Jaakko Pakkasvirran *Vihreän lesken* (1968).

Juoni
-----

Tapahtumat sijoittuvat 1950-luvun puolivälin Georgiaan. Paikallisen varuskunnan kantahenkilökuntaan kuuluva afroamerikkalainen Elwood Horne on tuonut valkoihoisen vaimonsa Gretan Saksasta ollessaan siellä työssä Yhdysvaltojen tukikohdassa. Avioliitto on viilennyt, ja Greta Horne iskee silmänsä miehensä apulaisena varusmiespalvelustaan suorittavaan Larry Vincentiin.

Rooleissa
---------

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  James Woods  | … |  Larry Vincent
  |
|  Paul Benjamin  | … |  Elwood Horne
  |
|  Eija Pokkinen  | … |  Greta Horne
  |
|  Bibi Besch  | … |  Joanne Morse
  |
|  Hal Miller  | … |  Jesse Horne
  |

Tuotanto
--------

Elokuva on kuvattu Yhdysvalloissa Georgian osavaltion Savannah’ssa ja Hinesvillessä.

Vastaanotto
-----------

*Helsingin Sanomien* Mikael Fräntin mukaan *Etäisyys* on kunnianhimoinen pikkufilmi, joka muistuttaa 1950-luvun lopun television arkikuvauksia. Elokuvan rakennetta hän pitää hieman rosoisena mutta kirjoittaa Eija Pokkisen selviytyvän vaikeasta roolistaan kaikella kunnialla.

Elokuva sai Suomessa ensi-iltansa 23. marraskuuta 1979 Helsingin Museokadun Cinemassa. Se sai 188 katsojaa.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Fränti, Mikael: Erilainen lännenfilmi ja paljon neuvostoelokuvia > Varuskunnan ihmisiä.  *Helsingin Sanomat*, 24.11.1979, s. 16. Näköislehti (maksullinen).
2. ↑  Römpötti, Harri: Evakkotyttö lähti malliksi Pariisiin, mutta palasi Suomeen filmitähdeksi ja kääntämään Aku Ankkaa.  *Helsingin Sanomat*, 6.12.2019. Digilehti (maksullinen). Viitattu 16.7.2021.
3. ↑  *Distance (1975)* Internet Movie Databasessa. (englanniksi), Filming & Production. Viitattu 16.7.2021.
4. ↑  Suomen katsotuimmat elokuvat vuonna 1979 *Elokuvauutiset*. Viitattu 19.7.2021.
5. ↑  *Etäisyys (elokuva)* Elonetissä. Esitystiedot.
Etšmiadzinin katedraali.
Yksityiskohta: Kattokupolin koristelua.
**Etšmiadzinin katedraali** (arm. Էջմիածնի Մայր Տաճար) sijaitsee Armenian lounaisosassa Vagharšapatin eli Etšmiadzinin kaupungissa, joka on maan kirkollinen keskus.

Pyhän Gregorios Valontuojan vuosina 301–303 paikalle rakennuttama basilika oli tiettävästi maailman kolmanneksi vanhin kristillinen kirkko. Se rakentaminen aloitettiin samaan aikaan kun Armenian kuningaskunnasta tuli maailman ensimmäinen kristinuskon valtionuskonnokseen ottanut maa.

Alkuperäinen basilika korvattiin ristikirkolla vuonna 480. Nykyisen muotonsa katedraali sai vuonna 618, jolloin puurakenteinen kupoli korvattiin kivirakenteisella. Kirkon seinämaalaukset ovat peräisin 1700-luvun alkupuoliskolta. 
Etšmiadzinin katedraali muodostaa yhdessä kahden lähistöllä olevan kirkon sekä muutaman kilometrin päässä sijaitsevan Zvartnotsin katedraalin raunioiden kanssa kokonaisuuden, joka on kuulunut vuodesta 2000 lähtien Unescon Maailmanperintöluetteloon.

Lähteet
-------

1. 1 2  Cathedral and Churches of Echmiatsin and the Archaeological Site of Zvartnots Unesco World Heritage List. Viitattu 7.11.2013.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Etšmiadzinin katedraali** Wikimedia Commonsissa
**Blackburn Botha** oli brittiläisen Blackburn Aircraftin kehittämä ja valmistama kaksimoottorinen tiedustelukone ja torpedopommittaja, joka lensi ensilentonsa joulukuussa 1938. Konetyypin palveluskäyttö jäi melko rajoittuneeksi konetyypin puutteiden seurauksena, ja se palveli toisisijaisissa tehtävissä aina vuoteen 1944 saakka.

Historia
--------

Botha valmistautuu lentoonlähtöön RAF Sillothin tukikohdassa.
Konetyypin suunnittelu käynnistyi vuonna 1935 asetetun vaatimuksen pohjalta, jossa määriteltiin 457 millimetrin torpedon kuljettamaan kyennyt kaksimoottorinen tiedustelupommikone. Botha-mallinimen saanut kone lensi ensilentonsa joulukuussa 1938. Koelennoilla paljastui useita ohjattavuuteen liittyviä ongelmia, minkä lisäksi prototyyppi oli pahasti alitehoinen. Ongelmat saatiin jossain määrin ratkaistua, ja mallia tuotettiin kaikkiaan 580 kappaletta. Tuotantokoneet oli varustettu prototyyppiin nähden hieman tehokkaammilla voimalaitteilla.

Ensimmäinen Botha toimitettiin Britannian kuninkaallisten ilmavoimien Kembleen sijoitetulle 12. huoltoyksikölle joulukuussa 1939. Kone oli kolmas Blackburnin Dumbartonin tuotantolinjalta valmistunut.

Bothat osoittautuivat rannikkotiedustelu- ja rynnäkkötehtävissä erittäin puutteellisiksi, minkä seurauksena konetyyppiä käytti lopulta vain kaksi operatiivista laivuetta. Tyyppi siirrettiin hyvin pian toissijaisiin tehtäviin, suunnistus- ja ampumaharjoituskoneeksi. Botha palveli näitä tehtäviä, tosin jälleen heikolla menestyksellä, vuoteen 1944.

Tekniset tiedot
---------------

*Lähde:* 

**Yleiset ominaisuudet**

* **Miehistö:** 4
* **Pituus:** &&&&&&&&&&&&&015.056000015,56 m
* **Kärkiväli:** &&&&&&&&&&&&&017.098000017,98 m
* **Korkeus:** &&&&&&&&&&&&&&04.04600004,46 m
* **Tyhjäpaino:** &&&&&&&&&&&05366.&&&&005 366 kg
* **Suurin lentoonlähtöpaino:** &&&&&&&&&&&08369.&&&&008 369 kg
* **Voimalaite:** &&&&&&&&&&&&&&02.&&&&002 × Bristol Perseus XA -yhdeksänsylinterinen tähtimoottori; &&&&&&&&&&&&0694.&&&&00694 kW (&&&&&&&&&&&&0930.&&&&00930 hv) per moottori

**Suoritusarvot**

* **Suurin nopeus:** &&&&&&&&&&&&0401.&&&&00401 km/h
* **Lentomatka:** &&&&&&&&&&&02044.&&&&002 044 km
* **Lakikorkeus:** &&&&&&&&&&&05610.&&&&005 610 m
* **Nousukyky:** &&&&&&&&&&&&0300.&&&&00300 m/min

**Aseistus**  

* 1 × kiinteä .303 kaliiperin eteenpäin ampuva konekivääri nokassa
* 2 × vapaasti suunnattavaa .303 kaliiperin konekivääri yläampumossa
* 907 kg pommi- tai torpedokuorma sisäisesti

Lähteet
-------

* Chant, Chris: *II maailmansodan lentokoneet*. Suomentanut Kortesuo, Petri. Hämeenlinna: Karisto, 2008. ISBN 978-951-23-5025-4.

### Viitteet

1. 1 2 3 4  Chant 2008, s. 44

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Blackburn Botha** Wikimedia Commonsissa
**Särkänniemi** on niemi Tampereella noin kilometrin päässä kaupungin keskustasta. Se erottaa Mustanlahden Näsijärven selästä. Niemellä sijaitsee Särkänniemen huvipuisto.

Niemen historiaa
----------------

Näkymä Näsinneulasta huvipuistoalueelle.
Särkänniemi syntyi Onkiniemestä ja viereisestä Särkänsaaresta, jotka yhdistettiin täytemaan avulla niemeksi 1880-luvulla. Niemen rajaama Mustanlahden satama oli 1960-luvulle saakka vilkas sisävesisatama, jonka läpi virtasi paljon tukkeja, halkoja ja rakennuskiviä eri puolilta Näsijärveä Tampereen tarpeisiin. Niemestä louhittiin myös kiveä.

Särkänniemen alueella toimi 1800-luvulla muun muassa kolme olutpanimoa sekä jäävarasto. Niemen kärjessä toimi pitkään 1900-luvulla saha, jonka mittava halkovarasto täytti koko niemen kaupungin puoleisen rannan. Niemi oli ennen huvipuistoa suosittu kaupunkilaisten ilmainen vapaa-ajan viettopaikka. Kesällä sen kalliot ja mainiot pienet hiekkapoukamat tarjosivat hyvät uintimahdollisuudet, ja talvella ne olivat suosittuja mäenlaskussa.

Lähteet
-------

1. ↑  Tampereen keskustan rantojen käytön historia 1700-luvulta lähtien, sivu 36; Tampereen kaupunki 2013
***Too much and Never Enough: How My Family Created the World's Most Dangerous Man** (suom. Liian paljon, eikä koskaan tarpeeksi: Kuinka perheeni loi maailman vaarallisimman miehen),* on Donald Trumpin veljentytär Mary L. Trumpin kirjoittama paljastuskirja. Kirjan julkaisi heinäkuun 14. päivä 2020 Simon & Schuster. Kirja tarjoaa sisäpiirin kurkkauksen Trump-perheen dynamiikkaan, yksityiskohtiin taloudellisista asioista, mukaan lukien Mary Trumpin työn nimettömänä lähteenä, joka paljasti epäillyt veropetokset *The New York Timesille .* Trump-perhe aloitti oikeusjutun yrittääkseen estää kirjan julkaisemisen, mutta ei onnistunut viivästyttämään kirjan julkaisua.

Lähteet
-------

1. ↑  Haberman: Tell-All Book on Trump Can Move Forward Pending Hearing, Judge Rules *The New York Times*.  July 1, 2020.

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.   
Alkuperäinen artikkeli: en: Too Much and Never Enough
**Spinozismilla** tarkoitetaan Baruch Spinozalle ominaista filosofiaa. Sillä viitataan usein ennen kaikkea Spinozan panteismiin, joka määritteli "Jumalan" yhdeksi itseriittoiseksi substanssiksi, ja sekä aineen että ajattelun tämän substanssin ominaisuuksiksi. Spinozan mukaan kolmas tiedon laji, intuitiolla saavutettu tieto, oli korkein saavutettavissa oleva totuus.

Spinozismissa henkilökohtaisella jumalasuhteella tarkoitetaan näin sitä, että ihminen on osa ääretöntä "organismia", jonka osat ovat keskinäisessä riippuvuussuhteessa. Spinozismia voidaan löytää muun muassa G. E. Lessingin ja Arthur Schopenhauerin ajattelusta.

*Natura naturans* ja *natura naturata*
--------------------------------------

*Natura naturans* ja *natura naturata* ovat keskiajalla kehitettyjä latinankielisiä termejä, joiden tunnetuin käyttäjä Spinoza on ollut. Ne ilmaisevat Jumalan ja luonnon, jotka Spinoza samaisti, kahta puolta.

Termi *natura naturans* tarkoittaa "luonto luovana", eli "luova luonto". Spinozan filosofiassa tämä viittasi Jumalaan aktiivisena, elävänä ja muuttuvana luojana, luovana toimintana. Latinankielisessä ilmaisussa on kyse preesensin partisiipista.

Termi *Natura naturata* tarkoittaa "luonto luotuna", eli "luotu luonto". Spinozalla tämä viittasi Jumalaan passiivisena, sellaisena jossa asiat ovat jo luotuja, eli samana kuin luonnonoliot. Latinankielisessä ilmaisussa on kyse imperfektin partisiipista.

Lähteet
-------

1. 1 2  Niiniluoto, Ilkka: *Critical scientific realism*, s. 205. Clarendon library of logic and philosophy. Oxford: Oxford University Press, 1999. ISBN 0-19-823833-9.

Aiheesta muualla
----------------

* Ferguson, Wayne: Spinozism and Christianity – A Practical Comparison (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
* Oittinen, Vesa Spinozistinen dialektiikka (Arkistoitu – Internet Archive). *Niin & näin* 2/1995.
**Toyotan tuotantojärjestelmä** (engl. *Toyota Production System* eli TPS) on yhdistelmä ajatusmalleja, teemoja ja tekniikoita, jotka muodostavat yhdessä tuotannon sosio-teknisen järjestelmän. Taiichi Ohno, Shigeo Shingo ja Eiji Toyoda kehittivät sen vuosina 1948–1975. Toyotan järjestelmä levisi nopeasti muihin yrityksiin Japanissa ja pian myös länsimaihin. TPS on Lean-ajattelun esikuva.

Periaatteet
-----------

Toyotan tuotantojärjestelmässä laadunvalvonta on ulotettu jokaiselle tuotannon tasolle. Pyrkimyksenä on parantaa jatkuvasti prosessia ja poistaa kaikki hukkatyö. Työntekijöille annetaan tarkkaan määritellyt vastuualueet joka tuotannon vaiheessa ja kannustetaan jokaista parantamaan kokonaisuutta.

Tuotantojärjestelmän keskeisiä käsitteitä ovat **Jidoka** ja **Just-in-Time**. Jidoka tarkoittaa "Ihmisavusteista automaatiota". Tuotantolaitteet on suunniteltu osoittamaan parannuksen tarpeessa olevat alueet, ja tuotanto keskeytetään heti kun ihminen tai kone havaitsee virheen. Ongelmat ratkaistaan välittömästi ja ratkaisusta otetaan oppia läpi organisaation. Näin laatu säilyy tuotannon jokaisessa vaiheessa.

Just-in-Time (juuri oikeaan aikaan) pyrkii karsimaan ylimääräisen työn ja vähentämään hukkamateriaalin syntymisen.Toyotan tuotantojärjestelmä pyrkii täyttämään asiakkaiden vaatimukset tehokkaasti sopeuttamalla tuotannon senhetkiseen kysyntään. TPS alkaa asiakkaan tilauksesta ja kulminoituu valmiin tuotteen täsmälliseen toimitukseen. Se edellyttää hienosäädettyä tuotantoprosessia, jossa jokaisessa vaiheessa on käsillä vain tarvittava määrä osia. Tätä kutsutaan "Just-in-Time" eli JIT-tuotannoksi. 

JIT-konseptilla on monia etuja. Suuria varastoja ei tarvitse ylläpitää ja asiakkaiden tarpeisiin voidaan reagoida nopeasti. Se luo tuotantoon "imua" joka vastaa markkinoiden vaatimuksia.

Lähteet
-------

1. ↑  Toyota Production System and Lean Manufacturing. Strategos-International. Viitattu 9.3.2017.
2. 1 2 3 4  Toyota Production System *Toyota Material Handling Europe*.  Arkistoitu 12.3.2017. Viitattu 9.3.2017.
**Toyota Yaris Verso** on Toyotan vuosina 1999–2005 valmistama pieni tila-automalli, joka perustuu tekniikaltaan ensimmäisen sukupolven Toyota Yarikseen. Mallin nimenä oli **Toyota Echo Verso** maissa, joissa Yarista myytiin Toyota Echo -nimellä, ja Japanissa auton nimenä oli **Toyota Fun Cargo**. Yaris Verson seuraajaksi tuli Toyota Ractis, jota ei myyty lainkaan Euroopan markkinoila.

Yarikseen verrattuna Yaris Verso on noin 27 senttimetriä pidempi kokonaispituudeltaan. Tavaratilan suuruus taka-istuimet alas käännettynä on 2 160 litraa. Takaluukku aukeaa sivusuunnassa vasemmalta oikealle. Bensiinimoottorit olivat 1,3- (86 hv) ja 1,5-litraiset (106 hv). Vuonna 2001 saataville tuli myös yhteispaineruiskutteinen dieselmoottori 1,4 D-4D (75 hv).

Vuoden 2003 alussa Yaris Verso koki pienen kasvojenkohotuksen, jossa se sai uudelleenmuotoillut puskurit ja etusäleikön.

Facelift-mallin Toyota Yaris Verso.

Lähteet
-------

1. 1 2  Toyota Yaris/Yaris Verso (1999–2006) Ajovalo.net. Viitattu 19.7.2020.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Toyota Yaris Verso** Wikimedia Commonsissa
**Thomas Thomae Florinus** (noin 1590 Turku – 1648 Turku) oli suomalainen kirkkoherra ja lääninrovasti.

Florinuksen isä oli Turun linnan linnankirjuri Tomas Eskilsson (Thomas Aeschilli). Hän pääsi ylioppilaaksi Wittenbergissä 1619 ja valmistui Wittenbergin yliopistosta filosofian maisteriksi 1621. 

Florinus oli Turun katedraalikoulun teologian lehtorina 1623–1628 ja lukioksi muutetun entisen katedraalikoulun toisena teologian lehtorina (theologus inferior) 1630–1634 sekä katedraalikoulun lehtoraatin prebendaseurakuntana olleen Liedon kirkkoherrana vuodesta 1623. Hän oli Turun tuomiokapitulin jäsen 1623–1634. Florinus valittiin Vaasan ja Mustasaaren kirkkoherraksi 1633 ja hän oli myös Etelä-Pohjanmaan (Vaasan) rovastikunnan lääninrovastina, Florinus oli pappissäädyn valtiopäivämiehenä 1624 ja hän toimi synodaaliväitöksen preeseksenä Turussa 1629. Florinus aloitti Turun hiippakunnan painettujen synodaaliväitöskirjojen julkaisusarjan vuonna 1629 painetuilla teeseillään Augsburgin tunnustuksen maallista esivaltaa käsittelevästä 16. artiklasta. 

Florinus kirjoitti latinankielisiä onnittelu- ja hautajaisrunoja. Hän julkaisi vuonna 1634 Lutherin Vähän Katekismuksen latinankielisen selitysteoksen. Florinus kuoli alkuvuodesta 1648 Turussa matkalla ollessaan ja hänet haudattiin Turun tuomiokirkkoon.

Teoksia
-------

* *Theses de magistratu politico. De [sic] auspice ad mandatum reverendi patris, ... m. Isaaci Rothovii, episcopis Aboensis dignissimi. : Publicè ad ventilandum in synodali disputatione a Thoma Florino Norfindo, lect. theol. schol. Aboensis, propositae. Respondebunt ... dn. Abrahamus Carchupinus & dn. Simon Bartholli Chardiaster*. Holmiae, typis Meurerianis, anno 1629 (väitöskirja)
* *Explicatio Catecheseos minoris d. Lutheri : ad rudiorum captum accommodata. m. Thoma Florino s.s. theol. l. in gymnasio Abonsi. Anno 1628 public proposita*. Holmiae, typis Meurerianis, anno 1634

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Turun hiippakunnan paimenmuisto 1554–1721 (SKS Biografiakeskus)

Aiheesta muualla
----------------

* Thomas Thomae Florinuksen elämäkerta Kansallisbiografiassa

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Ruotsi

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Kansallisbiografia
* Biografiasampo

 |

 |
**Kiur-Thomas Vehmanen** (s. 2. tammikuuta 2000) on virolais-suomalainen koripalloilija, joka pelaa takamiehenä. Hän pelasi juniorina Rakveressa ja edusti pari vuotta Tallinna Kalev TLÜ:ta kunnes siirtyi kaudella 2019–2020 Suomeen. Kaksi ensimmäistä kauttaan Korisliigassa hän edusti Kauhajoen Karhua. Kaudella 2021–2022 hän pelasi Loimaan Bisonsissa, ja kaudella 2023–2024 hän edustaa Uudenkaupungin Korihaita.

Vehmanen pelasi Korisliiga-kaudella 2019–2020 Kauhajoen joukkueessa 16 runkosarjaottelua vajaan neljän minuutin keskimääräisellä peliajalla. Hän teki ottelua kohden 0,9 pistettä, antoi 0,9 syöttöä ja otti 0,3 levypalloa. Koronavirusepidemian vuoksi pudotuspelejä ei pelattu. Seuraavalla kaudella Vehmanen sai 17 runkosarjaottelussa peliaikaa keskimäärin 9.42 minuuttia ja teki 3,1 pistettä, antoi 2,1 syöttöä ja otti 0,5 levypalloa per ottelu. Tammikuussa Salon Vilpasta vastaan hän teki 26 pistettä ja antoi viisi syöttöä päästessään ainoan kerran kauden aikana pelaamaan yli puoli tuntia. Hän pelasi 14 pudotuspelissä keskimäärin 6.48 minuuttia, ja ottelukohtaiset tilastolukemat olivat 2,3 pistettä, 1,0 syöttöä ja 0,6 levypalloa. Tuloksena oli SM-hopeaa Karhun hävittyä loppuotteluissa Salon Vilppaalle.

Vehmanen siirtyi kaudeksi 2021–2022 Korisliigaan nousseeseen Loimaan Bisonsiin. Sopimus oli 1+1-vuotinen. Hän pelasi kauden aikana 32 Korisliigan runkosarjaottelua keskimäärin lähes 19 minuutin peliajalla. Ottelua kohden hän teki 5,5 pistettä, antoi 2,9 koriin johtanutta syöttöä ja otti 1,8 levypalloa. Tammikuussa KTP:tä vastaan hän antoi seitsemän koriin johtanutta syöttöä ja otti neljä levypalloa.

Vehmanen pelasi kaudella 2022–2023 ensin Virossa Rakvere Tarvasin joukkueessa Viron ja Latvian yhteisliigaa viiden ottelun verran ja sitten ETB Wohnbau Miners Essenissä Saksan Regionalligaa 12 ottelun verran. Kaudella 2023–2024 hän edustaa Suomen Korisliigassa Uudenkaupungin Korihaita, jonka päävalmentaja on Vehmaselle Bisonsista tuttu Darko Mihajlovic.

Lähteet
-------

1. 1 2  Kiur-Thomas Vehmanen *Basket.ee*. Viitattu 16.8.2021. (viroksi)
2. ↑  Kiur-Thomas Vehmanen *Eurobasket.com*. Viitattu 16.8.2021. (englanniksi)
3. 1 2 3 4 5  Thomas Vehmanen Bisonsin takakentälle *Basket.fi*.  1.6.2021. Suomen Koripalloliitto ry. Viitattu 16.8.2021.
4. 1 2 3 4  Semiskar, Siim: Eestis korvpallitarkuse omandanud noormees sai Soome kõrgliiga avavoorus käe valgeks *Korvpall24*.  15.10.2020. Viitattu 16.8.2021. (viroksi)
5. 1 2 3 4 5 6  Thomas Vehmanen *Basket.fi*. Suomen Koripalloliitto ry. Viitattu 30.1.2022.
6. 1 2  Thomas Vehmanen palaa Suomeen Korihaiden riveihin *Uudenkaupungin Sanomat*.  5.7.2023. Viitattu 6.7.2023.
7. ↑  Miesten ja naisten Korisliigat päättyivät ennen aikojaan  14.3.2020. Yle. Viitattu 16.8.2021.
8. ↑  Miettinen, Heikki: Salon Vilpas valtasi koripallomestaruuden Teemu Rannikon johdolla – samalla päättyi merkittävä suomalainen ura *Satakunnan Kansa*.  27.4.2021. Viitattu 16.8.2021.
Thomas W. Lamont vuonna 1922.
**Thomas William Lamont, Jr.** (30. syyskuuta 1870 Claverack, New York, Yhdysvallat – 2. helmikuuta 1948) oli yhdysvaltalainen pankinjohtaja.

Lamont valmistui Phillips Exeter Academysta 1888 ja suoritti tutkinnon Harvardin yliopistossa 1892. Koottuaan omaisuutta hänestä tuli oppilaitoksensa antelias lahjoittaja. Hän rahoitti muun muassa Lamont Libraryn rakennuksen. Vuoden 1910 jälkeen hänestä tuli J. P. Morgan & Co:n osakas hän toimi rahoitusalan neuvojana ulkomailla 1920- ja 1930-luvulla. Vuonna 1919 Pariisin rauhanneuvottelujen aikana, joiden seurauksena saatiin aikaan Versaillesin sopimus, Lamont valittiin Yhdysvaltojen delegaatioon Yhdysvaltojen valtiovarainministeriön edustajana.

Vuoden 1929 pörssiromahduksen aikana hän toimi tarmokkaasti palauttaakseen luottamuksen pörssiin. Benito Mussolini sai hänen takaamansa lainan.

Lamont oli puolivirallisissa tehtävissä vuonna 1920 Japanissa puolustamassa Yhdysvaltojen taloudellisia etuja Aasiassa. Hän ei kuitenkaan ottanut kovin voimakkaasti kantaa japanilaisten pyrkimyksiin laajentaa vaikutusvaltaansa Mantšuriassa.

Hän toimi presidenttien Woodrow Wilson ja Herbert Hoover neuvonantajana.

Lähteet
-------

1. ↑  The House of Morgan
2. ↑  Banker as Diplomat (Arkistoitu – Internet Archive)

Aiheesta muualla
----------------

* Harvard Busines School (Arkistoitu – Internet Archive)

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Israel
* Yhdysvallat
* Alankomaat
* Puola

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Deutsche Biographie

 |
|  |
| Muut | 
* NARA
* SNAC
* IdRef

 |

 |
**Fanni Suomi** (s. 3. toukokuuta 1997) on suomalainen televisionäyttelijä. Hänet tunnetaan roolistaan Tuija Haavistona Yle TV2:n *Uusi päivä* -televisiosarjassa, jossa hän oli mukana ensimmäisestä jaksosta jaksoon 625 asti.

Aikaisemmin Suomi on esiintynyt Poppis-ohjelmassa ja avustajana Pirunpelto-televisiosarjassa.

Filmografia
-----------

| Vuosi | Elokuva/Sarja | Rooli |
| --- | --- | --- |
| 2010−2017, 2018 | Uusi Päivä | Tuija Haavisto |

Yksityiselämä
-------------

Suomi valmistui ylioppilaaksi Tampereen Hatanpään lukiosta keväällä 2016. Hän opiskelee maantiedettä Oulun yliopistossa. Suomi on myös kertonut, ettei halua näyttelemisestä itselleen ammattia vaan pitää sitä enemmänkin harrastuksena.

Fannin isä on tv-ohjaaja Timo Suomi.

Lähteet
-------

1. ↑  Uusi Päivä onnittelee ylioppilaitaan *YLE*.  3.6.2016.
2. 1 2  Niiranen, Jussi: Uuden Päivän Amelie ja Fanni upeina ylioppilaskuvissa - "Siviliissä emme ole törmäyskurssilla" *Ilta-Sanomat*.  4.6.2016. Viitattu 29.5.2017.


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt Muokkaa Wikidatassa | 
* Ritva
	+ 2

 |

 |
**Fani** on maalaiskunta ja sen keskuskylä Ségoun alueen Blan piirissä Malissa. Se sijaitsee Banijoen varrella 70 kilometriä Blasta koilliseen. Kunnassa on 13 800 asukasta.

Fanin kunta rajoittuu etelässä Blan piirin Koulandougoun ja Yangasson, lännessä Korodougoun, pohjoisessa Ségoun piirin Katiénan ja Fatinén ja idässä Sanin piirin N’Goan ja Djéguenan kuntiin.

Entisestä Yangasson arrondissementista erotettuun kuntaan kuuluu 18 kylää. Asukkaista 70 % on bambaroita ja loput markoja, bozoja ja fulbeja. Vallitseva uskonto on islam.

Banijoella sijaitsee vuonna 2007 valmistunut Talon säännöstelypato, joka mahdollistaa 75 630 hehtaarin peltoalan keinokastelun. Padon kautta kulkee uusi tie Yangassosta Cinzanaan.

Seudun pääelinkeinot ovat maanviljely ja karjanhoito. Tärkeimmät viljelykasvit ovat hirssi, maissi, riisi, durra, puuvilla, maapähkinä, lehmänpapu ja maapapu. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet, aasit ja siat. Lisäksi harjoitetaan kalastusta, keräilyä, käsityöammatteja ja pienimuotoista kaupankäyntiä. Fanissa pidetään viikoittaiset markkinat.

Palveluihin kuuluvat kuusi alakoulua, yläkoulu, koulutus- ja kehittämiskeskus (CED) ja terveyskeskus. Puhtaan juomaveden saatavuus on 90 %. Kunnassa ei ole sähköverkkoa.

Lähteet
-------

1. ↑  4ème Recensement Général de la Population et de l’Habitat du Mali (RGPH). Resultats definitifs. Tome 0: Repertoire des villages *instat-mali.org*.  2013.  Arkistoitu 7.1.2017. Viitattu 8.8.2016.
2. ↑  Mali - Région de Ségou: Carte de référence *reliefweb.int*. Viitattu 8.8.2016.
3. 1 2 3  Plan de Securite Alimentaire: Commune Rurale de Fani 2008–2012 *fsg.afre.msu.edu*.  2007. Viitattu 8.8.2016. (ranskaksi)[vanhentunut linkki]
4. ↑  Fane, Siaka: *Questions foncières et conflits d’usage dans la zone d’influence du barrage de Talo (région de Ségou, République du Mali)*, s. 17, 166–168. Université Paris 8, Université de Bamako, 2009. Teoksen verkkoversio. [vanhentunut linkki]
Fania Baron.
**Fania Anisimovna Baron** (ven. Фа́ня Ани́симовна Ба́рон, synt. **Freida Greck**, Yhdysvalloissa **Fanny Grefenson**, 1887 Vilna – 29. syyskuuta 1921 Moskova) oli venäläinen vallankumouksellinen anarkisti. Hän oli mukana anarkistisen liikkeen toiminnassa Yhdysvalloissa ja Neuvosto-Venäjällä, joutuen lopulta bolševikkien teloittamaksi Venäjän sisällissodan aikana 1921.

Elämä
-----

Liettuanjuutalaiseen perheeseen syntyneen Baronin varhaisista vuosista ei juurikaan ole tietoa, mutta hän muutti Yhdysvaltoihin 1900-luvun alkuvuosina. Chicagossa asunut Baron osallistui anarkistisen liikkeen ja syndikalistisen ammattiliiton Industrial Workers of the Worldin toimintaan. Hän tutustui muun muassa maanpaossa olleeseen liettualaissyntyiseen anarkistiin Emma Goldmaniin ja tapasi myös tulevaan puolisonsa Aron Baronin, joka oli paennut Venäjältä vuonna 1912. Tammikuussa 1915 Baron joutui poliisin pahoinpitelemäksi ja pidättämäksi Lucy Parsonsin johtaman työttömien mielenosoituksen yhteydessä.

Fania ja Aron Baron palasivat Venäjälle vuonna 1917 helmikuun vallankumouksen jälkeen. Pariskunta vaikutti Ukrainassa, jossa he toimivat anarkistisessa Nabat-liikkeessa, ja olivat yhteistyössä Nestor Mahnon vallankumousarmeijan kanssa. Bolševikkien ryhtyessä vainoamaan myös anarkisteja, joutui Baron pidätetyksi Harkovassa järjestetyn anarkistisen konferenssin yhteydessä marraskuussa 1920. Häntä pidettiin Rjazanin vankilassa, jossa vangitut anarkistit menivät kansainvälistä huomiota herättäneeseen nälkälakkoon 1921. Myöhemmin heinäkuussa Baron onnistui pakenemaan piileskellen jonkin aikaa puolisonsa veljen luona Moskovassa, kunnes Tšeka pidätti hänet elokuun lopussa.

Baron sijoitettiin 12 muun anarkistin kanssa Tagankan vankilaan. Hänen lisäkseen joukossa olivat muun muassa Aron Baron, ukrainalainen anarkosyndikalisti Grigori Maksimov, teoreetikko Voline ja runoilija Lev Tsherni. Moskovassa kokoontuneen punaisen ammattiyhdistysinternationaalin Profinternin väliintulon ansiosta kymmenen vangituista vapautettiin ja karkotettiin maasta, mutta Baron ja Tsherni teloitettiin syyskuun lopussa. Aron Baron pysyi vangittuna ja kuoli lopulta Tagankassa 1940. Joidenkin väitteiden mukaan Fania Baron teloitettiin Leninin käskystä.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Smeele, Jonathan D.: *Historical Dictionary of the Russian Civil Wars, 1916–1926*, s. 178. Lanham, MD: Rowman & Littlefield, 2015. ISBN 978-144-22528-0-6.
2. 1 2  Baron, Fanya aka Fanny Grefenson, aka Anisimovna aka Fanny Baron 1887–1921  6.7.2009. Libcom. Viitattu 10.3.2019. (englanniksi)
3. 1 2  Fanya Baron - Jewish Anarchist/Revolutionary J-Grit. Viitattu 10.3.2019. (englanniksi)
**Brian Arthur Mikkelsen** (s. 31. tammikuuta 1966) on tanskalainen poliitikko. Hän on konservatiivisen kansanpuolueen jäsen ja valittiin Tanskan parlamenttiin (Folketinget) Länsi-Själlannin vaalipiiristä 21. syyskuuta 1994. Hän oli parlamentissa kesäkuuhun 2018.

Mikkelsen toimi 2001–2008 Tanskan kulttuuriministerinä Anders Fogh Rasmussenin ensimmäisessä ja toisessa hallituksessa. Mikkelsen on ollut yksi keskeinen henkilö Rasmussenin hallituksen käynnistämässä "porvarillisessa kulttuuritaistossa" (tanskaksi *borgerlig kulturkamp* ). Mikkelsenin ministeriaikana kulttuuriministeriö loi maahan Tanskan kulttuurikaanonin, johon valittiin 108 kohdetta (kirjaa, sävellystä, rakennusta ja niin edelleen) yhdeksältä eri kulttuurin ja taiteen alueelta.*lähde?*

Sen jälkeen hän oli oikeusministeri 2008-2010 ja valtiovarainministeri 2010-2011.

Mikkelsen on ollut vuodesta 2002 lähtien Maailman antidopingtoimiston WADAn jäsen, sen varapuhemies 2004–2006 sekä WADAn työvaliokunnan jäsen vuodesta 2007. Hän on ollut mukana kirjoittamassa useita poliittisia julkaisuja.

Mikkelsen valmistui Kööpenhaminan yliopistosta vuonna 1994 yhteiskuntatieteiden kandidaatiksi. Mikkelsen on naimisissa Eliane Wexøe Mikkelsenin kanssa.

Lähteet
-------

* Tanskan kulttuuriministeriön kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive) (tanskaksi) [vanhentunut linkki]
* Tanskan parlamentin kotisivut[vanhentunut linkki] (tanskaksi) [vanhentunut linkki]

### Viitteet

1. 1 2 3 4 5  CV *the danish parliament*.  Arkistoitu 6.12.2018. Viitattu 6.12.2018.
2. ↑  *borgerlig kulturkamp* (Arkistoitu – Internet Archive)

Aiheesta myös
-------------

* Kulttuurikaanonin teosten esittelyä, Tanskan kulttuuriministeriö (Arkistoitu – Internet Archive) (tanskaksi) (englanniksi)
* Porvarillinen kulttuuritaistelu, *borgerlig kulturkamp*, Tanskan kulttuuriministeriö. (Arkistoitu – Internet Archive)) (tanskaksi)

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Yhdysvallat
* Puola

 |

 |
Ludvig Holbergin patsas Bergenissä.
**Ludvig Holberg** (13. joulukuuta (J: 3. joulukuuta) 1684 Bergen – 28. tammikuuta 1754 Kööpenhamina) oli tanskalais-norjalainen näytelmäkirjailija ja historioitsija. Häntä pidetään Tanskan ja Norjan yhteisenä kansalliskirjailijana*lähde?*. Holberg sai vaikutteita muun muassa barokista ja valistuksen aatteista. 

Kaksi hänen kansainvälisesti tunnetuinta näytelmäänsä ovat *Jeppe Niilonpoika* ja *Valtioviisas kannunvalaja**lähde?*. Molemmat näistä näytelmistä ovat jättäneet pysyvän jäljen myös suomen kieleen: Tunnettu kysymysmuotoinen sanonta "Miksi Jeppe juo?" on peräisin *Jeppe Niilonpojasta,* ja termi "kannunvalanta", joka tarkoittaa antautumista poliittiseen spekulaatioon ilman riittäviä asiatietoja, on peräisin *Valtioviisaasta kannunvalajasta*. Myös Helsingin yliopiston valtiotieteellisen tiedekunnan opiskelijoiden kattojärjestö Kannunvalajat ry. on saanut nimensä samalla perusteella.*lähde?*

Muita Holbergin suomeksi esitettyjä näytelmiä ovat *Köyhyys ja ylpeys* (Don Ranudo de Colirados eller Fattigdom og Hoffaerdighed), *Ei ole aikaa* tai *Kiireinen mies* (Den Stundeslöse), *Erasmus Montanus*, *Harharetket*, *Henrik ja Pernilla* (Henrik og Pernille), *Lapsensaajaiset* (Barselstuen), *Mestari Gert* tai *Lörpöttelevä parturi* (Mester Gert Westphaler) ja *Naamiaiset* (Mascarade).

Norwegian Air Shuttle on maalauttanut Holbergin kuvan yhden Boeing 737-800 -koneensa pyrstöön. Holbergin kuva on ollut myös toisessa, sittemmin käytöstä poistuneessa Boeing 737-800 -koneessa.

Boeing 737, jonka pyrstöön Holbergin kuva on maalattu.

Lähteet
-------

1. ↑  Ilona-esitystietokanta, Teatterin tiedotuskeskus, viitattu 18.12.2014.
2. ↑  LN-DYE Norwegian Air Shuttle Boeing 737-8JP(WL) Planespotters.net. Viitattu 15.2.2018. (englanniksi)
3. ↑  C-GOFW Sunwing Airlines Boeing 737-8BK(WL) Planespotters.net. Viitattu 18.2.2018. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Ludvig Holberg**.
* Vapaasti ladattavia Ludvig Holbergin e-kirjoja Projekti Lönnrotilta sekä Project Gutenbergiltä
* Huvinäytelmien kirjoittaja Ludvig Holberg 250-vuotismuisto, Suomen Kuvalehti, 01.12.1934, nro 49, s. 12, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot

  


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Norja
* Chile
* Espanja
* Ranska
* BnF data
* Katalonia
* Saksa
* Italia
* Israel
* Suomi (KANTO)
* Belgia
* Yhdysvallat
* Ruotsi
* Latvia
* Tšekki
* Australia
* Kreikka
* Alankomaat
* Puola
* Vatikaani

 |
|  |
| Tieteilijät | 
* CiNii

 |
|  |
| Taiteenala | 
* RKD Artists

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Deutsche Biographie
* Trove

 |
|  |
| Muut | 
* Europeana
* RISM
* SNAC
* IdRef

 |

 |
**DFDS LISCO** oli liettualainen laivayhtiö. Yhtiö liikennöi kuudella aluksellaan eteläisellä Itämerellä Liettuan, Saksan ja Ruotsin välillä. 
DFDS LISCO syntyi vuonna 2001, kun DFDS Tor Line osti Liettuan suurimman laivayhtiön, Lithuanian Shipping Companyn (LISCO).

DFDS LISCO siirtyi 13. heinäkuuta 2010 historiaan, kun DFDS-konsernin laivaliikennetoiminnot yhdistettiin. Näin siitä tuli osa uutta DFDS Seaways-yksikköä. Myöhemmin DFDS LISCO-brändi muiden yhdistettyjen brändien kanssa katoaa lopullisesti ja korvautuu DFDS Seaways-brändillä.

Reitit
------

* Klaipėda–Kiel
* Klaipėda–Sassnitz
* Klaipėda–Karlshamn

Laivasto
--------

Lisco Gloria matkalla Liettuan Klaipėdasta kohti Saksan Kieliä.
* M/S Lisco Maxima
* M/S Lisco Gloria
* M/S Lisco Optima
* M/S Lisco Patria
* M/S Kaunas
* M/S Vilnius

Lähteet
-------

1. 1 2  This is DFDS Tor Line DFDS Tor Line. Viitattu 3.7.2008. (englanniksi)
2. 1 2  Routes/Prices DFDS LISCO. Viitattu 22.7.2010. (englanniksi)
3. ↑

Aiheesta muualla
----------------

* DFDS LISCO (liettuaksi) (englanniksi) (ruotsiksi)
* DFDS LISCO (saksaksi)
**Oswine** oli Kentin kuningas 688–690 yhdessä Essexin Swæfbertin ja Swæfredin kanssa. Oswine asetettiin Itä-Kentin kuninkaaksi vuonna 688, kun Wessexin kuningas Cædwalla oli kääntynyt kristityksi, luopunut kruunustaan ja lähtenyt pyhiinvaellusmatkalle Roomaan.

Valta oli jaettu niin, että Oswine hallitsi Kentin itäosia ja Swæfred länsiosia. Oswine mainitaan ainakin kolmessa asiakirjassa. Yksi niistä on päivätty 26. tammikuuta 690, ja sen on allekirjoittanut Swæfred. Asiakirjassa viitataan Oswinen polveutumiseen Eormenredistä, joka oli Kentin kuningas Eadbaldin poika. Toisessa päiväämättömässä asiakirjassa ilmaistaan Oswinen kiitollisuus siitä, että hänet on palautettu isiensä valtakuntaan. Myös tämän asiakirjan on hyväksynyt Swæfred. Kolmas asiakirja on vuoden 690 Swæfredin peruskirja, jonka Oswine on vahvistanut allekirjoituksellaan. Tämä viittaa siihen, että Oswinen ja Swæfredin vallanjako oli sovinnollinen. Oswinea ei kuitenkaan mainita Kentin kuninkaiden luetteloissa.

Lähteet
-------

1. 1 2  Kent - Kings *German Tribes.org*.  Arkistoitu 2.12.2012. Viitattu 2.8.2022. (englanniksi)
2. 1 2  Kings of Kent 488–825 Foundation for Medieval Genealogy. Viitattu 2.8.2022. (englanniksi)


|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Kentin kuningaskunnan hallitsijat |
| --- |
|  |
| 
* Hengist (455–488)
* Horsa (455–488)
* Oeric Oisc (488–512/516)
* Octa (512/516–534/540)
* Eormenric (534/540–~590)
* Ethelbert Kentiläinen (~590–616)
* Eadbald (616–640)
* Æðelwald
* Eorcenberht (640–664)
* Eormenred
* Ecgberht (664–673)
* Hlothhere (673–685)
* Eadric (685–686)
* Mul (686–687)
* Swæfred (687/688–692)
* Swæfbert
* Oswine
* Wihtred (~690–725)
* Alric (762–796)
* Eadbert I (725–748)
* Æthelbert II (725–762)
* Eardwulf
* Eadberht II
* Sigered
* Eanmund (762–764)
* Heaberht
* Ecgberht II
* Ealhmund
* Offa (785–796)
* Eadberht III Præn (796–798)
* Cuthred (798–807)
* Coenwulf
* Ceolwulf I (822–823)
* Baldred (823–826/827)
* Egbert (825–839)
* Ethelwulf (825–858)
* Ethelstan (839–851)
* Ethelbert (855–866)
* Ethelred (866–871)

 |

 |