recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Varjo** on Oulun Kuusisaaressa järjestettävä vaihtoehtoinen elävän musiikin ja kulttuurin festivaali. Tapahtumaa järjestää Pro Piknik Festivals Oy.

Ensimmäinen tapahtuma järjestettiin vuonna 2017 Oulun Välinainiolla sijaitsevalla kulttuurikeskus Tukikohdalla. Vuoden 2018 tapahtuma peruttiin kokonaan heikon lipunmyynnin vuoksi, jonka jälkeen tapahtuma lanseerattiin uudella nimellä ja konseptilla vuonna 2020. Varjo oli yksi ainoita kesällä 2020 järjestettyjä festivaaleja koko Suomessa

Esiintyjät
----------

### 2022

Vuonna 2022 Varjossa esiintyivät Mando Diao, Pariisin Kevät, Ocean Alley, Chisu, Ismo Alanko, Litku Klemetti, pehmoaino, Maustetytöt, Knipi, Stepa & Heimo Ilman Menneisyyttä, Sepikka, Rosa Coste, Malla, Isaac Sene, Jesse Markin ja 22-Pistepirkko, Lars Anders, Sakara, runoilijakaksikko Julia ja Nina, Roku Rousu & The I.O.N.S. sirkusryhmä Racehorse Company sekä nuorallatanssija Hanna Moisala.

### 2021

Vuonna 2021 Varjossa esiintyivät Tommy Ca$h, The Tallest Man on Earth, Olavi Uusivirta, Gettomasa, Atomirotta, Yona, Ursus Factory, Saimaa, Antti Autio, Ibe, Iisa, Möyhy-Veikot, M, Grande Mahogany, Ex Tuuttiz x Aivovuoto x DJ Kridlokk, Younghearted, Saimaa, Stella Vikstedt, Nikama, Raaka-Hanu ja sanataitelija Lajune. 

Vuoden 2021 tapahtuman yhteydessä järjestettiin kaikille avoin Varjo Piknik -niminen oheistapahtuma, jossa esiintyivät muiden muassa Blind Channel, Lanai, Jokrates sekä lastenmusiikkiyhtyeet Soiva siili, Pentti Punkin Syntymäpäivät ja Liikkuva Laulureppu. Varjo Piknik -tapahtuma juhlisti Oulun valintaa Euroopan kulttuuripääkaupungiksi vuodelle 2026 .

### 2020

Vuonna 2020 Varjossa esiintyivät Olavi Uusivirta, Samuli Putro, Gasellit, Ruusut, 22-Pistepirkko, Mariska, Paleface & Räjähtävä Nyrkki, Plutonium 74, Stepa & Heimo ilman menneisyyttä, Ylva Haru, Chicken Grass, Kalevauva.fi, Ursus Factory, PK Keränen & Valtteri Laurell duo, Lauri Haav, Jesse Markin ja Lanai.

### 2017

Ensimmäisessä Varjofestivaali -nimellä järjestetyssä tapahtumassa esiintyivät Evelina, Yona, Gasellit, Sini Sabotage, Elias Gould, Tuuttimörkö, Töölön Ketterä, Draama-Helmi, Katujen Äänet, Deposit Man, Ehkä, Samuli Putro, Stig, Tippa-T, Asa & Band, Ville Leinonen, Vesta, Kauriinmetsästäjät, Risto ja Lieminen.

Lähteet
-------

1. ↑
2. ↑

Aiheesta muualla
----------------

* Varjon verkkosivut

Oulun tapahtumat

* Arktiset Askeleet
* Korttelihaipakka
* Kuusrock
* Lastenelokuvafestivaali
* Qstock
* Rotuaari Piknik
* Tervahiihto
* Tervasoutu
* Valkosipuliyö
* Vectorama
* Varjo
| "Bad Day"Daniel Powter |
| --- |
| Singlen "Bad Day" kansikuva |
| Singlen tiedot |
|  Albumilta | *Daniel Powter* |
|  Julkaistu | 2005 |
|  Tekijä(t) | Daniel Powter |
|  Tuottaja(t) | Mitchell Froom, Jeff Dawson |
|  Tyylilaji | pop rock |
|  Kesto | 03.54 |
|  Levy-yhtiö | Warner Bros. |
| Daniel Powterin muut singlet |
|  | "Bad Day"2005 | "Free Loop"2005 |

**"Bad Day"** on kappale, jonka on kirjoittanut ja esittänyt kanadalainen laulaja-lauluntekijä Daniel Powter. Se julkaistiin ensimmäisenä singlenä hänen toiselta albumiltaan Daniel Powter (2005) ja saavutti ensimmäisen sijan Yhdysvalloissa ja Irlannissa. *Billboard Magazine* -lehden mukaan single oli vuoden 2006 menestynein Yhdysvalloissa.*lähde tarkemmin?*

MusiikkinäytteetBad Day30 sekunnin ääninäyte kappaleen kertosäkeestä.Äänitiedostojen kuunteluohjeet

Musiikkivideo
-------------

Kappaleen musiikkivideon on ohjannut Marc Webb ja sen pääosassa ovat kaksi naimatonta henkilöä, mies (Jason Adelman) ja nainen (Samaire Armstrong). He heräävät ja suorittavat päivittäisiä rutiinejaan. Video näyttää henkilöiden tapahtumia kolmen päivän ajan, mutta ei tee eroa päivien välille lukuun ottamatta erilaisia vaatteita. Olennaisin tapahtuma on tämän kaksikon piirtämä graffiti samaan seinään, erikseen, jokaisena päivänä, joka lopulta päättyy sydämeen. Videon lopussa poika tarjoaa sateesta läpimärälle tytölle punaista sateenvarjoa.

Videon ajan Powter nähdään soittamassa pianoa pipo päässään. Video kuvattiin Los Angelesissa.

Vastaanotto
-----------

*Billboard* kutsui kappaletta "yhdeksi vuoden suurimmista löydöistä" ja 2000-luvun yhden hitin ihmeeksi (*One Hit Wonder*).

Julkaisuhistoria
----------------

| Maa | Julkaisuaika |
| --- | --- |
| Eurooppa | Tammikuu 2005 |
| Australia | 27. kesäkuuta 2005 |
| Britannia | 25. heinäkuuta 2005 |
| Yhdysvallat | 17. tammikuuta 2006 |

Lähteet
-------

1. ↑   (Arkistoitu – Internet Archive)
2. ↑  Taylor, Chuck (18. kesäkuuta 2005), "Bad Day". *Billboard*. **117** (25):72
3. ↑  Best of 2000s — One-hit wonders Billboard. Viitattu 7. joulukuuta 2009.
**Karolina Vilhelmina Stålberg** (26. marraskuuta 1803 Tukholma, Ruotsi – 23. heinäkuuta 1872 Mariefred, Ruotsi) oli tuottelias ruotsalainen kirjailija ja kääntäjä.

Stålbergin vanhemmista ei ole merkintää. Hänet hylättiin, ja lääninkamreeri Stålberg ja hänen vaimonsa ottivat hänet kasvatiksi Tukholmaan. Hänen arvellaan saaneen hyvän kasvatuksen, ja jo varhain hänellä oli kirjallisia harrastuksia. Hän julkaisi ensimmäiset kirjoituksena 12-vuotiaana nimimerkillä Wilhelmina. Vuonna 1826 hän debytoi pienellä runovihkosella *Min ungdoms idealer*, jota myytiin vähävaraisen hyväsukuisen perheen hyväksi. Hän julkaisi sen jälkeen useita runokokoelmia, joista 1843 ilmestyneessä oli Ruotsin akatemian aiemman sihteerin Frans Mikael Franzénin alkusanat. Akatemia myönsi hänelle pienen kultamitalin.

Kasvatti-isän kuoltua 1829 leski ja Wilhelmina joutuivat hankkimaan elantonsa monella tavalla. Kasvattiäiti kuoli 1846, ja siitä pitäen Wilhelmina Stålberg eli yksin. Hän liittyi kirjailijapiiriin, joka syntyi merkittävien kustantajien ympärille. Kirjallisten töiden ohella hän antoi kielenopetusta.

Stålbergin käännöstuotannosta ei ole selvyyttä, sillä siihen aikaan ei kirjoihin useinkaan merkitty kääntäjää tai hän käytti nimimerkkejä, eikä Stålberg enää vanhemmalla iällä kysyttäessä itse muistanut, mitä kaikkea hänen laajaan käännöstuotantoonsa kuului. Hän käänsi lähinnä kaunokirjallisuutta, ja myös kirjailijana hän vähitellen alkoi kirjoittaa proosaa, ajalle ominaisia romaaneja ja novellikokoelmia. Hän kirjoitti artikkeleita kalentereihin, lehtiin ja antologioihin ja oli myös toimittajana muoti- ja käsityöalan lehdissä. Hän joutui elantonsa saadakseen alistumaan ajan muotivirtauksiin, eikä hän siksi voinut valita, mitä hän kirjoitti ja käänsi. Hänen varhaisia toimeksiantajiaan oli Hierta ja myöhemmin Bonnier.

Stålberg asui Tukholmassa vuoteen 1870, jolloin hän muutti Mariefrediin, jossa hän kuoli.

Elämäkerta-artikkelissa Stålbergistä Gunnel Furuland sanoo, että Stålbergin käännöstyön ansiosta eurooppalainen käännösromaani teki kaupallisen läpimurtonsa Ruosissa.

Lähteet
-------

1. 1 2  Stålberg, Karolina Vilhelmina. Nordisk familjebok. Viitattu 30.4.2019
2. 1 2 3 4 5  Gunnel Furuland: Wilhelmina Stålberg, 1803–1872. Svenskt översättarlexikon. Viitattu 30.4.2019

Aiheesta muualla
----------------

* Wilhelmina Stålberg, Svenskt biografiskt lexikon

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Norja
* Saksa
* Suomi (KANTO)
* Yhdysvallat
* Ruotsi

 |

 |
**Masdar** (arab. مصدر‎, *Maṣdar*) on 40 maassa toimiva arabiemiirikuntalainen energia-alan yritys, joka keskittyy uusiutuviin energialähteisiin. Se on perustettu vuonna 2006. Se on sijoittanut lähinnä aurinko- ja tuulivoimaprojekteihin. Niiden yhteenlaskettu teho vuonna 2021 oli 15 gigawattia- Sen tavoitteena on nostaa kapasiteettinsa sataan gigawattiin vuoteen 2030 mennessä, ja myöhemmin kaksinkertaistaa vielä siitäkin. Yhtiön hallituksen puheenjohtaja on abudhabilainen ministeri ja öljyalan yritys Abu Dhabi National Oil Companyn toimitusjohtaja Sultan Al Jaber.

Al Jaber oli yhtiön ensimmäinen toimitusjohtaja.

SHAMS-voimalan parabloidinen aurinkokeräin.
Masdar on toteuttanut useita voimaloita, jotka ovat olleet valmistuessaan aikansa suurimpia tai ensimmäisiä. Näitä ovat sadan megawatin keskittävä aurinkovoimala SHAMS, 20 km päähän Kentin rannikosta vuonna 2011 valmistunut tuulipuisto London Array ja Skotlantiin tehty kelluuva tuulipuisto Hywind Scotland.

Masdarin koekenttänä on Masdar City, 40 000 asukkaalle suunniteltu kaupunki, jonka tavoitteena on olla hiilineutraali.

Katso myös
----------

* Masdar Institute of Science and Technology

Lähteet
-------

1. ↑  COP28: Why has an oil boss been chosen to head climate summit? *BBC News*.  13.1.2023. Viitattu 16.1.2023.
2. ↑  History and Legacy *Masdar*. Viitattu 17.1.2023.
3. ↑  Masdar City: The ultimate experiment in sustainable urban living? *CNN / The Conversation*.  2016. Viitattu 17.1.2023.
**Anton Korošec** (12. toukokuuta 1872 Wisserian, Steiermark, Itävalta-Unkari – 14. joulukuuta 1940 Belgrad, Jugoslavia) oli slovenialainen poliitikko, joka toimi Jugoslavian pääministerinä vuonna 1928. Hän oli Jugoslavian kuningaskunnan ajan (1918–1941) ainoa pääministeri, joka ei ollut kansallisuudeltaan serbi.

Korošec vihittiin vuonna 1895 katoliseksi papiksi. Hän kuului jesuiittajärjestöön ja oli tunnettu lahjakkaana puhujana. Hänet valittiin vuonna 1906 Itävallan valtakunnanneuvostoon. Hän kuului Slovenian kansanpuolueen jyrkempään siipeen, joka meni pisimmälle vaatiessaan Slovenialle autonomiaa. Vuodesta 1917 Korošec johti valtakunnanneuvostossa ryhmää, joka ajoi eteläslaavien riippumattomuutta ja ylläpiti salaisia yhteyksiä maanpaossa toimineeseen Jugoslavian komiteaan. Kesällä 1918 hänestä tuli puheenjohtaja eteläslaavien kansalliseen neuvostoon, joka Itävalta-Unkarin hajotessa saman vuoden lokakuussa ryhtyi toimimaan valtakunnan eteläslaavilaisten alueiden väliaikaisena hallituksena. Marraskuussa 1918 Korošec osallistui yhdessä Ante Trumbićin ja Serbian pääministeri Nikola Pašićin kanssa Genèvessä neuvotteluihin, joissa sovittiin serbien, kroaattien ja sloveenien yhteisen valtion perustamisesta. Kun uusi valtio perustettiin 1. joulukuuta, Korošecista tuli Pašićin hallituksen varapääministeri. Hän oli sen jälkeen liikenneministerinä useissa hallituksissa aina elokuuhun 1920 asti.

Korošec vastusti serbien hallitsevaa asemaa Jugoslaviassa. Hän oli alun alkaenkin kannattanut Slovenian liittämistä Jugoslaviaan vain, koska pelkäsi vielä enemmän Italian laajentumispyrkimyksiä Slovenian suuntaan. Hän oli 1920-luvulla ajoittain sisäministerinä. Korošecin lyhyttä pääministerikautta vuonna 1928 seurasi kuningas Aleksanteri I:n suorittama vallankaappaus ja Petar Živkovićin diktatorinen hallinto. Korošec jätettiin aluksi rauhaan sloveenien keskuudessa nauttimansa kannatuksen vuoksi, mutta vuosina 1933–1934 hän oli vangittuna, koska oli esiintynyt liian uhmakkaasti Slovenian itsehallinnon puolesta. 1930-luvun jälkipuoliskolla hän oli jälleen ministerinä Milan Stojadinovićin ja Dragiša Cvetkovićin hallituksissa.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Anton Korošec (englanniksi) *Encyclopædia Britannica Online Academic Edition*. Viitattu 29.11.2013.
2. 1 2  *Nordisk familjebok*, täydennysosa (1924), s. 1180 (ruotsiksi) Runeberg.org. Viitattu 27.11.2013.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Anton Korošec** Wikimedia Commonsissa

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Yhdysvallat
* Tšekki

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Deutsche Biographie

 |
|  |
| Muut | 
* IdRef

 |

 |
**Kamieńin piirikunta** (puol. *powiat kamieński*) on Puolan piirikunta Länsi-Pommerin voivodikunnassa. Sen väkiluku oli vuoden 2019 lopussa 46 999. Piirikunta jakautuu kuuteen maalaiskuntaan, jotka ovat Dziwnów, Golczewo, Kamień Pomorski, Misdroy, Świerzno sekä Wolin. Piirikunnan hallinnollinen keskus on Kamień Pomorskin kaupunki.

Kamieńin piirikunnan pinta-alasta 28 prosenttia oli metsän peitossa vuonna 2018.

Kamieńin piirikunnan työttömyysaste oli vuoden 2018 lopussa 14,1 prosenttia. Luku on huomattavan suuri koko Puolan työttömyysasteeseen verrattuna.

Piirikunnan väestöpyramidi 2014.
Vuoden 2019 lopussa Kamieńin piirikunnassa oli 46 999 asukasta, joista 51 prosenttia naispuolisia ja 49 prosenttia miespuolisia. Puolan väestönlaskennassa 2011 väkiluvun laskettiin olevan 48 512 ja sen ennakoidaan vuoteen 2050 mennessä pienenevän 35 376 asukkaaseen. Alle 18-vuotiaiden osuus piirikunnan väestöstä oli vuoden 2019 lopussa 16 prosenttia, työikäisten 60,4 prosenttia ja eläkeikäisten 23,7 prosenttia väestön keski-iän ollessa 43,2 vuotta. Elävänä syntyi vuonna 2019 yhteensä 395 lasta.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10  Powiat kamieński w liczbach *Polska w liczbach*. Viitattu 29.11.2020. (puolaksi)
2. ↑  Powiat Kamieński Association of Polish Counties. Viitattu 29.11.2020. (puolaksi)
3. ↑  Territorial units (Territorial units layout -pudotusvalikosta valittaessa vaihtoehto "Administrative units", sitten alle avautuvasta luettelosta kohta "Zachodniopomorskie") Puolan tilastokeskus. Viitattu 29.11.2020. (puolaksi, englanniksi)
4. ↑  Powiat kamieński (PDF) Szczecinin tilastokeskus. Viitattu 29.11.2020. (puolaksi)
5. ↑  Mniejszości narodowe i etniczne oraz społeczność posługująca się językiem kaszubskim wg powiatów w 2011 r. Puolan sisäministeriö.  Arkistoitu 19.6.2021. Viitattu 29.11.2020. (puolaksi)

Länsi-Pommerin voivodikunnan vaakunaLänsi-Pommerin voivodikunta
**Pääkaupunki: Szczecin**   

**Oman kuntansa muodostavat kaupungit:**  

Białogard | Choszczno | Drawsko Pomorskie | Goleniów | Gryfice | Gryfino | Kamień Pomorski | Kołobrzeg | Łobez | Myślibórz | Police | Pyrzyce | Sławno | Stargard | Szczecinek | Świdwin | Wałcz

**Maalaiskunnissa sijaitsevat kaupungit:**   

Barlinek | Barwice | Biały Bór | Bobolice | Borne Sulinowo | Cedynia | Chociwel | Chojna | Czaplinek | Człopa | Darłowo | Dębno | Dobra | Dobrzany | Drawno | Dziwnów | Golczewo | Gościno | Ińsko | Kalisz Pomorski | Karlino | Lipiany | Maszewo | Mielno | Mieszkowice | Międzyzdroje | Mirosławiec | Moryń | Nowe Warpno | Nowogard | Pełczyce | Płoty | Polanów | Połczyn-Zdrój | Recz | Resko | Sianów | Stepnica | Suchań | Trzcińsko-Zdrój | Trzebiatów | Tuczno | Tychowo | Węgorzyno | Wolin | Złocieniec

**Piirikuntatason kaupungit:**   

Koszalin | Szczecin | Świnoujście

**Piirikunnat:**   

Białogard | Choszczno | Drawsko | Goleniów | Gryfice | Gryfino | Kamień | Kołobrzeg | Koszalin | 
Łobez | Myślibórz | Police | Pyrzyce | Sławno | Stargard | Świdwin | Szczecinek | Wałcz
**Hinttalan kotiseutumuseo** on Nokian keskustassa sijaitseva museoalue. Se koostuu talonpoikaisesta pihapiiristä, joka sijaitsee alkuperäisellä paikallaan, ja sen vanhimmat rakennukset ovat 1800-luvun puolivälistä, Hinttala kuului Kankaantaan kylän taloihin. Hinttalan kotisutumuseo avattiin yleisölle vuonna 1954 käytyään läpi kunnostustyöt Nokia-Seuran toimesta. Hinttalan asukkaista löytyy tietoa jo 1400-luvulta, talon isännistä vanhin asiakirjatieto on 1540-luvulla käyttöön otetuissa ensimmäisissä maakirjoissa. Kotiseutumuseo esittelee 1800-luvun talonpoikaiskulttuuria ja kesäoppaat ovat paikalla kertomassa alueen historiasta museokävijöille.

Lähteet
-------

1. ↑  Hinttalan kotiseutumuseo Nokian kaupunki.
2. ↑  Hinttalan kotiseutumuseo Visit Nokia.


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Perustiedot Wikidatassa: Hinttalan kotiseutumuseo (Q116767955)ohje |
| --- |
|  |
| esiintymä kohteesta | kotiseutumuseo |
|  |
| valtio | Suomi |
|  |
| sijaitsee hallinnollisessa yksikössä | Nokia |
|  |
| katuosoite | Nokianvaltatie 5, 37100 Nokia |
|  |
| koordinaatit | 61°28′50″N 23°31′43″E﻿ / ﻿61.48049°N 23.52856°E﻿ / 61.48049; 23.52856 |
|  |
|  |

 |
**Luettelo rikollisjärjestöistä** sisältää katujengit, yritykset, mafiat ja muut järjestöt, jotka harjoittavat järjestäytynyttä rikollisuutta. Myös salaseurat, liivijengit, terroristijärjestöt, aktivismijärjestöt ja antimilitarismijärjestöt, jotka ovat sekaantuneet jollain tavoin järjestäytyneeseen rikollisuuteen kuuluvat luetteloon. Kuitenkin on huomioitava, että järjestyneeseen rikollisuuteen sekaantuneet järjestöt, joiden tavoite on usein ideologinen, eroavat suuresti mafian kaltaisista järjestöistä, joiden tavoite on lähinnä liiketoiminnallinen.

#### Aasian järjestäytynyt rikollisuus

* Kiina ja Hongkong
	+ Triadit
	+ Hei Sou Dan

* Japani
	+ Yakuza

#### Euroopan järjestäytynyt rikollisuus

* Italia
	+ Cosa Nostra eli Sisilian mafia
	+ ’Ndrangheta
	+ Sacra Corona Unita
	+ Camorra
	+ La Stidda

* Suomi
	+ Musta käsi
	+ United Brotherhood (seuraavien yhteenliittymä)
		- Natural Born Killers (NBK)
		- Rogues Gallery
		- M.O.R.E (Me Olemme Rikollisten Eliittiä)

* Venäjä
	+ Venäjän mafia
	+ Permin mafia

#### Pohjois-Amerikan järjestäytynyt rikollisuus

* Yhdysvaltain mafia
	+ New Yorkin mafiaperheet
		- Bonanno
		- Colombo
		- Gambino
		- Genovese
		- Lucchese

#### Katujengit

* Bloods
* Crips
* MS-13
* 18th Street Gang
* Florencia 13
* Murder, Inc.
* Latin Kings
* Norreños
* Sureños

#### Moottoripyöräjengit

* Bandidos
* Helvetin Enkelit
* Cannonball
* AK-81
* Outlaws
* Mongols
* Pagans
* Satudarah
* Black Rhinos

Lähteet
-------

1. ↑  Helsingin Sanomat. NYT-liite 18.1.2007. s. 18.
| "Dynamite"BTS |
| --- |
| Singlen "Dynamite" kansikuva |
| Singlen tiedot |
|  Äänitetty  | Heinäkuu 2020 |
|  Julkaistu | 29. elokuuta 2020 |
|  Formaatti | digitaalinen lataus |
|  Tuottaja(t) | David Stewart, Jessica Agombar |
|  Tyylilaji | pop  Disko (musiikinlaji) |
|  Kesto | 03.19 |
|  Levy-yhtiö | Big Hit |
| BTS muut singlet |
| "Stay Gold"2020 | "Dynamite"2020 | "Savage Love (Laxed – Siren Beat) (BTS Remix)"2020 |

**Dynamite** on eteläkorealaisen poikabändi BTS:n kappale, joka julkaistiin 21. elokuuta 2020 Big Hit Entertainmentin ja Sony Music Entertainmentin kautta. Se on yhtyeen ensimmäinen kokonaan englanniksi äänitetty kappale.  David Stewartin ja Jessica Agombarin kirjoittama ja Stewartin tuottama kappale  on pirteä diskopop - kappale, jossa on funk-, soul- ja bubblegum-popin elementtejä. Se saa vaikutteita 1970-luvun musiikista – siinä on juhlatorvet, napsahtelevia käsien taputuksia ja kaikuvia syntikkakappaleita.

Laulu on tarkoitettu rauhoittamaan kuulijoita COVID-19-pandemian aikana, ja se puhuu ilosta ja arvostamisesta pienistä asioista, jotka tekevät elämästä arvokasta. Julkaisun jälkeen "Dynamite" sai positiivisia arvosteluja musiikkikriitikoilta, kiitosta sen tarttumisesta ja laajasti houkuttelevasta retrosoundista. Se keräsi yhtyeelle heidän ensimmäisen Grammy- ehdokkuutensa parhaan pop-duon/ryhmän esityksen 63. vuosittaisessa Grammy Awards -gaalassa, mikä teki heistä ensimmäinen korealainen pop-esiintyjä, joka on ehdolla yhdelle.

"Dynamite" koki suuria määriä kaupallista menestystä maailmanlaajuisesti; se debytoi *Billboard* Hot 100 -listan ykkösenä, jolloin siitä tuli yhtyeen ensimmäinen ykkössingle Yhdysvalloissa ja BTS:stä ensimmäinen koko eteläkorealainen esiintyjä Hot 100 -listan kärjessä. Kappale myi 265 000 latausta ensimmäisellä viikollaan, mikä on suurin pelkkä myyntiviikko sitten Taylor Swiftin "Look What You Made Me Do "(2017). "Dynamite" pysyi Hot 100 -listan huipulla yhteensä kolme viikkoa. Spotifyssa "Dynamite" debytoi 7.778:lla miljoonaa suoratoistoa, mikä merkitsee kappaleen suurinta avauspäivää vuonna 2020. Lisäksi "Dynamite" nousi ykköseksi sekä *Billboard* Global 200- että *Billboard* Global Excl. Yhdysvaltain listalla, joka on viimeksi mainitun kärjessä kolme peräkkäistä viikkoa. Kappale nousi kymmenen parhaan joukkoon 25 maassa, mukaan lukien Australiassa, Kanadassa ja Isossa-Britanniassa, sekä Unkarissa, Israelissa, Liettuassa, Malesiassa, Singaporessa ja Etelä-Koreassa. Mukana oleva musiikkivideo saavutti miljardin katselukerran 12. huhtikuuta 2021.

Alun perin itsenäinen single "Dynamite" sisältyi myöhemmin BTS:n viidennelle koreankieliselle albumille *Be*, joka julkaistiin 20. marraskuuta 2020.

Lähteet
-------

1. ↑  Ali: K-pop stars BTS tackle 'interesting kind of challenge' with first all-English song 'Dynamite' *USA Today*.  August 19, 2020.  Arkistoitu August 23, 2020. Viitattu August 22, 2020.
2. ↑  Embley: BTS share teaser video for new song Dynamite - and it sounds like a disco smash *Evening Standard*.  August 19, 2020.  Arkistoitu August 21, 2020. Viitattu August 19, 2020.
3. ↑  Kaufman, Gil (November 10, 2020). "See the Track List For BTS' New 'Be' Album".
**Nokian työläiskotimuseot** sijaitsee Nokialla ja alueen rakennukset kertovat tarinaa paikallisen työväestön asuinoloista ja elämästä 1800-luvun ja 1900-luvun vaihteen molemmin puolin, esitellen myös työväenhistoriaa ja maatalous ja maalaiselämää. Hirsistä rakennettu Sirenin mökki ja sen pihapiirissä oleva savusauna-mäkiuuni edustaa Tsaarinaikaa. Mökin sisällä on esillä aikaan kuuluvaa esineistöä ja erikoisuutena nähtävillä on Nokialaista "vilttikulttuuria": paperikoneissa käytetyistä huovista valmistettiin Nokialla erilaisia käyttötekstiilejä, kuten housuja, hameita, lapasia ja verhoja. Keltainen Isonkiven-Järvisen mökki pienine talousrakennuksineen kuvaa 1920-luvun asuinoloja ja elämää, esillä on aikakauden käyttöesineitä ja huonekaluja.

Lähteet
-------

1. ↑  Työläiskotimuseot Nokian kaupunki.
2. ↑  Työläiskotimuseot Visit Nokia.


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Perustiedot Wikidatassa: Nokian työläiskotimuseot (Q115730045)ohje |
| --- |
|  |
| esiintymä kohteesta | kotimuseo, ulkomuseo |
|  |
| valtio | Suomi |
|  |
| sijaitsee hallinnollisessa yksikössä | Nokia |
|  |
| sijainti | Nokian kirkko ja Maatialan pappila |
|  |
| katuosoite | Pirkkalaistie 22, 37100 Nokia |
|  |
| koordinaatit | 61°28′47″N 23°31′47″E﻿ / ﻿61.47959951°N 23.5297921°E﻿ / 61.47959951; 23.5297921 |
|  |
|  |

 |
Ravenna 1930-luvun alussa
**Pia Ravenna** (oik. **Hjördis Sophie Tilgmann**; 25. lokakuuta 1894 Helsinki – 19. lokakuuta 1964 Helsinki) oli suomalainen oopperalaulaja ja laulupedagogi, äänialaltaan koloratuurisopraano. Hän oli yksi Suomalaisen Oopperan tähdistä, jota kutsuttiin myös Suomen satakieleksi.

Pia Ravennan vanhemmat olivat liikemies Hermann Hildor Ferdinand Tilgmann (1862–1918) ja Alma Mathilda Sjöblom (1872–1919). Hänen nuorempi veljensä oli Ruotsissa keramiikkatehtailijana toiminut Harry Tilgmann. 

Ravenna aloitti lauluopintonsa vuonna 1910 Elin Fohström-Tallqvistin johdolla ja jatkoi opintojaan Pietarissa vuosina 1915–1917 Alma Fohströmin oppilaana sekä Milanossa vuosina 1919–1921 Frederico Corradon oppilaana. Ensikonserttinsa hän antoi vuonna 1913, ja hänen oopperadebyyttinsä oli Suomalaisessa Oopperassa vuonna 1917 Sevillan parturin *Rosinan* roolissa.

Ravenna lähti 1920-luvun vaihteessa ulkomaille luomaan kansainvälistä uraa. Hän esiintyi muun muassa Egyptissä pitkällä kiertueella italialaisen oopperaseurueen mukana ja sen jälkeen eri puolilla Eurooppaa konserttikiertueilla ja monien oopperatalojen vierailijana. Suomalaiseen oopperaan hän palasi vuonna 1928, jossa hänen kiinnityksensä kesti vuoteen 1940 saakka. 

Ravennan puoliso oli vuosina 1924–1950 laulaja Alessio Costa (oik. Konstantin Alexandroff). Laulunopettajana Ravenna toimi sekä vuonna 1938 puolisonsa kanssa Helsinkiin perustamassaan yksityisessä laulukoulussa (Studio Ravenna-Costa) että Helsingin Kansankonservatoriossa. Jäähyväiskonserttinsa Ravenna piti syksyllä 1951.

Uransa aikana Ravenna esiintyi omien laskujensa mukaan yhteensä noin 800 ooppera­näytöksessä ja konsertissa, joista kumpiakin oli suunnilleen sama määrä. Hän myös levytti sekä ooppera-aarioita että yksin- ja kansanlauluja. Levytyksensä hän teki vuosina 1924–1929 Berliinissä. Lisäksi hänen lukuisat radioesiintymisensä tekivät häntä suuren yleisön keskuudessa tunnetuksi.

Lähteet
-------

* Pia Ravenna: Una voce poco fa. Yle elävä arkisto
* Uppslagsverket Finland (Arkistoitu – Internet Archive)
* Pia Ravenna. Kansallinen äänigalleria

1. ↑  Svenskt författarlexikon 2. 1941-1950, Tilgmann-Costa, Hjördis
2. ↑  Rafael Olinin Geneanet-sivusto : Paul Harald Tilgmann

Kirjallisuutta
--------------

* Ravenna, Pia: *Egyptiläinen intermezzo*. (Gästspel i Egypten, 1948.) Ruotsin kielestä suomentanut Lauri Hirvensalo. Porvoo: WSOY, 1949.

  


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Suomi (KANTO)

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Deutsche Biographie
* Uppslagsverket Finland

 |
|  |
| Muut | 
* Europeana

 |

 |
*Tämä artikkeli kertoo matemaatikosta. Muista samannimisistä henkilöistä katso Hippokrates (täsmennyssivu)*
Hippokrateen puolikuu, jota Hippokrates piti osittaisena ratkaisuna ympyrän neliöimiselle. Tummennetun alueen pinta-ala on yhtä suuri kuin kolmion ABC. Tämä ei kuitenkaan mahdollista ympyrän neliöimistä, jonka suorittaminen harpilla ja viivoittimella on myöhemmin todistettu mahdottomaksi.
**Hippokrates Khioslainen** (noin 470 – noin 410 eaa.) oli antiikin kreikkalainen matemaatikko. Tarinan mukaan Hippokrates oli kauppias, joka ryöstettiin matkalla Ateenaan. Aristoteleen version mukaan häneltä huijattiin rahat matkalla Bysanttiin eli nykyiseen Istanbuliin. Rahansa menettäneenä hän alkoi tutkia geometriaa. Proklos kirjoitti Hippokrateen kirjoittaneen "Geometrian alkeet" yli sata vuotta ennen Eukleideen *Elementaa.* Hippokrateen kirja on kuitenkin hävinnyt (todellisuudessa yhtään matemaattista tekstiä ajalta 400 eaa. ei ole säilynyt). Lyhyt Hippokratesta koskeva käsikirjoitus, jonka Simplikios väittää 500-luvulla jaa. kopioineensa on säilynyt. Se kuvaa kuunsirppien neliöimistä koskevaa työtä. Matematiikassa Hippokrates muistetaankin kuunsirppien neliöijänä ja Eudoksoksen ekshaustiomenetelmän tapaisen menetelmän kehittäjänä.

Kuunsirpin neliöinti ja käyräviivaiset kuviot
---------------------------------------------

Kun piirretään puoliympyrälle OA tasakylkinen kolmio ABC ja kyljille AB ja BC puoliympyrät, niin puoliympyrän OA kehä ja pienten puoliympyröiden kehä rajaa kuunsirpin muotoiset alueet. Niiden yhteenlaskettu ala on yhtä suuri kuin kolmion ABC ala. Koska kolmion saa neliöityä, samalla kuunsirpit saadaan. Hippokrates todisti tämän. Hän yritti löytää myös muita neliöitäviä kuunsirppejä toiveenaan ympyrän neliöiminen.

Hippokrateen teoreema näyttää olevan kreikkalaisen maailman ensimmäinen käyräviivaisten kuvioiden mitattavia ominaisuuksia koskeva täsmällinen väite. Oletetaan, että suuri osa Eukleideen kirjojen III ja IV sisällöstä perustuisi Hippokrateen töihin. Hän on myös voinut tuoda epäsuoran todistuksen matematiikkaan, jos hän todisti ympyrän aloja koskevan teoreemansa. Sen mukaan ympyrän alojen suhde oli niiden halkaisijoiden neliöiden suhde tai sitten ei. Johtamalla jälkimmäisestä ristiriita todistetaan edellinen.

Lähteet
-------

* Boyer, Carl B. & Merzbach, Uta C.: *Tieteiden kuningatar – Matematiikan historia, osa I*, s. 108–112. Suomentanut Kimmo Pietiläinen. Helsinki: Art House, 1994. ISBN 951-884-150-0.

### Viitteet

1. ↑  Hippocrates of Chios
2. 1 2 3  Boyer, s. 108–109

Kirjallisuutta
--------------

* Thompson, Jan & Martinsson, Thomas: *Matematiikan käsikirja*, s. 133. Suomentanut Virpi Kauko. Helsinki: Tammi, 1994. ISBN 951-31-0471-0.
Joe Alves syyskuussa 2013.
**Joseph M. Alves Jr.** (s. 21. toukokuuta 1936 San Leandro, Kalifornia Yhdysvallat) on työskennellyt elokuva-alalla lavastajana, tuotantosuunnittelijana, second unit -ohjaajana, tuottajana, tehostemiehenä sekä ohjaajana. Hän oli ehdolla parhaasta lavastuksesta Steven Spielbergin elokuvasta *Kolmannen asteen yhteys* (1977). 

Alves työskenteli second unit -ohjaajana kahdessa ensimmäisessä *Tappajahai*-elokuvassa ja *Tappajahai 2* -elokuvan yhteistyötuottajana. Vuonna 1982 hänet palkattiin ohjaamaan elokuvasarjan kolmatta eli viimeistä edellistä osaa, *Tappajahai 3* (1983). Elokuva kuvattiin kolmiulotteisena, ja sen oli tarkoitus alun perin parodioida *Tappajahai*-elokuvia, kun Joe Dante oli vielä ehdolla ohjaajaksi*lähde?*. Lopulta Alves palkattiin tehtävään. 20,5 miljoonaa dollaria maksanut elokuva tuotti teattereissa yli 87 miljoonaa dollaria. *Tappajahai 3* on jäänyt Alvesin ainoaksi ohjaustyöksi.

Aiheesta muualla
----------------

* Joe Alves Internet Movie Databasessa. (englanniksi)

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Yhdysvallat
* Tšekki
* Korea
* Alankomaat
* Puola

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Elonet

 |
|  |
| Muut | 
* SNAC

 |

 |
**Kaarlo Jaakko Olavi Wanne** (9. maaliskuuta 1906 Jyväskylä – 2. joulukuuta 1970 Helsinki) oli suomalainen diplomaatti ja sukututkija.

Olavi Wanteen vanhemmat olivat rovasti Konrad Edvard Wanne (1869–1923) ja Maria Lovisa Kraft. Hän valmistui filosofian kandidaatiksi 1932.

Wanne oli avustajana ulkoasianhallinnossa 1932–1938, ulkoasiainministeriön jaostosihteerinä vuodesta 1938 ja jaostopäällikkönä vuodeta 1946. Hän oli 1. lähetystösihteerinä Ankarassa vuodesta 1947 ja Bukarestissa vuodesta 1949 toimien va. asiainhoitajana miltei koko ajan. Wanne oli sitten jaostopäällikkönä ja ulkoasiainministeriön passitoimiston päällikkönä vuodesta 1952 alkaen. Wanne johti pääkonsulina Itä-Berliinissä Suomen kaupallista edustustoa 1960-luvun alussa ja hän oli 1963–1968 asiainhoitajana Australiassa.

Wanne oli sihteerinä Suomen ylioppilaskuntien liitossa 1928–1932, Parlamenttienvälisen 1iiton Suomen ryhmässä 1943–1947 ja Suomen sukututkimusseurassa 1941–1947. Hän oli AKS:n Suomen Heimo -lehden päätoimittajana 1927, Suomen sukututkimusseuran julkaiseman aikakauslehti Genoksen päätoimittajana 1941–1943, Suomen sukututkimusseuran vuosikirjan päätoimittajana 1942–1947 ja Uuden Sukukirjan päätoimittajana 1945–1948 ja vuodesta 1952 eteenpäin. Wanne sai lähetystöneuvoksen arvon 1949. 

Olavi Wanne oli naimisissa vuodesta 1931 Freja Margareta Ahlgrenin kanssa.

Julkaisuja
----------

* *Tärkeimmät maailmantapahtumat elokuusta 1939 joulukuuhun 1941* ; koonn. Olavi Wanne. Suomen Kirja, Helsinki 1942
* *Kokemäen Williön Wäylän ratsutilallisen Reko Matinpojan (1683–1746) esi-isät ja suku*. Helsinki 1943
* *Tärkeimmät maailman tapahtumat elokuusta 1939 joulukuuhun 1942* ; koonn. Olavi Wanne. Suomen Kirja, Helsinki 1943
* *Uusi sukukirja. 1, 3–6* ; toim. Olavi Wanne ym. Suomen sukututkimusseuran julkaisuja 16. Helsinki 1945
* *Liber Scholae Wasensis 1722–1830* ; edendum curavit Olavi Wanne. Suomen sukututkimusseuran julkaisuja 18. Helsinki 1947
* *Uusi sukukirja. 2* ; toim. Olavi Wanne ym. Suomen sukututkimusseuran julkaisuja 19. Helsinki 1948–1951
* *Uusi sukukirja 3* ; toimituskunta Gunnar Soininen, Yrjö Blomstedt, Ragnar Rosén, Heikki Soininvaara ja Olavi Wanne. Suomen sukututkimusseuran julkaisuja 20. Otava 1952–1970
* *Jyväskylän lyseon satavuotismatrikkelit* ; Jyväskylän lyseon entisten oppilaiden yhdistyksen toimeksiannosta laatinut Olavi Wanne. Gummerus 1958
* *Vaasan lukio : lukiolaiselämäkerrat 1844–72*. Suomen sukututkimusseuran julkaisuja 24. Helsinki 1963

Lähteet
-------

1. ↑  Kuolleita.  *Helsingin Sanomat*, 10.12.1970, s. 9. Lehti HS Aikakoneessa (tilaajille). Viitattu 19.5.2020.
2. 1 2 3 4 5  Kuka kukin on 1954
3. 1 2 3  Kirjaputiikki 27.6.2015 : Sukututkimuksen merkkihenkilöitä: Olavi Wanne (Facebook)
4. ↑  Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899 : Konrad Edvard Wanne


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa | 
* VIAF

 |

 |
**Hituran kaivos** oli kanadalaisen Belvedere Resources Ltd:n omistama pääasiassa nikkeliä ja kuparia tuottava avokaivos, joka sijaitsee Töllinperällä Nivalan kaupungissa Pohjois-Pohjanmaalla. Outokumpu Mining Oy myi kaivoksen keväällä 2007 nykyiselle kanadalaisomistajalle. Kaivoksen merkitys alueen työllisyydelle on suuri – sen ollessa toiminnassa se työllisti yhteensä noin 110 henkilöä.

Kaivoksen toiminta käynnistyi 19.2.1970.

Kaivoksen toiminta on keskeytetty viisi kertaa nikkelin hinnan heikkenemisen takia. Viimeksi tuotanto keskeytettiin kesäkuussa 2013 ja on keskeytyksissä edelleen. Aiemmin kaivoksen toiminta on ollut keskeytettynä vuosina 1982–1985, 1986–1988, 1998–1999 ja 2008–2010. Kaivoksen omistaja Belvedere Resources Oy asetettiin konkurssiin 27.12.2015. Yrityksen vakuustalletus on kustannuksiin nähden riittämätön ja valtio joutuu maksamaan kaivoksen sulkemisesta aiheutuneita kustannuksia, ensimmäisessä vaiheessa 5 miljoonaa euroa.

Kaivos rikasti louhittua malmia siten, että sivutuotteena syntyi tavanomaiseksi jätteeksi luokiteltavaa rikastushiekkaa runsaat 600 000 tonnia vuodessa. Hituran kaivos tuotti nikkeli-kuparirikastetta, joka sisältää näiden lisäksi kobolttia, platinaa, palladiumia ja reniumia.

Keväällä 2014 suurta keskustelua herätti kaivoksen kuivuneista 20 hehtaarin rikastushiekka-altaista lähialueille leviävä pöly. Kesäkuussa 2014 selvisi, että pöly oli erittäin hienojakoista hiekkaa.

Lähteet
-------

1. ↑  Outokumpu myy Hituran kaivoksen kanadalaisyhtiölle  13.2.2007. Tekniikka & Talous.  Arkistoitu 1.10.2008. Viitattu 27.11.2007.
2. ↑  Hituran nikkelikaivos Belvedere Mining Oy.  Arkistoitu 30.3.2014. Viitattu 21.6.2014.
3. ↑  Hitura kiinni kesäajaksi  25.5.2013. kp24.fi:  Keskipohjanmaa.  Arkistoitu 31.10.2015. Viitattu 21.6.2014.
4. ↑  Risto Degerman: Nikkelin halpa hinta jarruttaa Hituran kaivoksen toimintaa  22.11.2013. yle.fi:  Yle. Viitattu 21.6.2014.
5. ↑  Lehdistötiedote: Hituran kaivoksen tuotanto käynnistetään uudelleen  15.11.1999. Outokumpu. Viitattu 27.11.2007. [vanhentunut linkki]
6. ↑  Hituran nikkelikaivos konkurssiin Nivalassa *kaleva.fi*. Viitattu 20.8.2016.
7. ↑  Kaivoksen sulkeminen maksaa veronmaksajille pitkän pennin – lähijoki saadaan kuitenkin säästettyä Yle, 2017
8. ↑  Yhteysviranomaisen lausunto Hituran kaivoksen rikastushiekka-alueiden ympäristövaikutusten arviointiohjelmasta  24.6.2004. Pohjois-Pohjanmaan ympäristökeskus. Viitattu 17.10.2007.
9. ↑  Tarkianiittia Hituran kaivoksesta  24.6.2004. Tekniikka & Talous. Viitattu 27.11.2007. [vanhentunut linkki]
10. ↑  Tapio Mainio: Nivalan Hituran pöly talttuu kalkkimaidolla  9.5.2014. hs.fi:  Helsingin Sanomat. Viitattu 21.6.2014.
11. ↑  Sari Vähäsarja: Hiturassa pölisi pelkkä hiekka - terveyshaitat vähäisiä  12.6.2014. yle.fi:  Yle. Viitattu 21.6.2014.

Aiheesta muualla
----------------

* Hituran kaivos Belvedere Resourcesin sivuilla (Arkistoitu – Internet Archive)
**Harjun villatehdas** oli suomalainen villalankoja, sarkaa ja peitevilttejä valmistanut tehdas, joka toimi Valkealassa vuodesta 1898 aina 1950-luvun lopulle. Tehtaan perusti vuonna 1898 maisteri August Aleksander (tai Alexander) Andersson (1862–1940). Hirsistä tehty kaksikerroksinen tehdasrakennus sijaitsi Kymijoen Lappakoskessa, itärannan vieressä olevassa pienessä saaressa, lähellä Savon radan Harjun asemaa. Se oli rakennettu osittain virtaavan veden päälle, ja se sai käyttövoimansa turbiinien välityksellä suoraan koskesta. Rakennuksessa oli sekä karstaamo, kehräämö että kutomo. Vuonna 1912 tehtaassa oli 52 työntekijää ja vuotuinen myynti 300 000 markkaa. Vuonna 1916 villatehtaan verotettavat tulot olivat 60 300 markkaa.

Villatehdas toimi *Harju Yllefabrik*(*s*) *Aktiebolag* -nimisenä osakeyhtiönä vuosina 1898–1921 ja vuodesta 1923 lähtien toiminimellä *Harjun Villatehdas*. August Anderssonin jälkeen tehdasta johti hänen poikansa Elis Albert Antskog vuoteen 1945 saakka, ja sen jälkeen Eliksen leski Hanna Antskog. Tehtaan toiminta päättyi 1950-luvun loppupuolella, mahdollisesti vuonna 1956. Koneet myytiin Pohjanmaalle, ja itse tehdasrakennus purettiin osittain 1960-luvun lopulla ja kokonaan vuonna 1982.

Alueella on säilynyt tehtaan isännöitsijän asuinrakennus "Villala" vuodelta 1915.

Lähteet
-------

* Valkelan vaiheita, sivu 21 (Arkistoitu – Internet Archive)
* Porssitieto.fi: Harju Yllefabriks Aktiebolag
* Knapas, Marja Terttu: *Kymenlaakson kulttuurihistorialliset kohteet*, s. 92. Kotka: Kymenlaakson seutukaavaliitto, 1984. ISBN 951-9243-53-4.
* Virta, Reijo: *Mistä ne kaiken tietää! – Kouvolan Sanomat 100 vuotta*, s. 125. Sanoma Lehtimedia Oy, 2009. ISBN 978-952-99255-7-5.
**Thomas Fredrik Wulff** (21. joulukuuta 1856 Turku – 24. syyskuuta 1936 Helsinki) oli Wulff-yhtiöiden perustaja ja pitkäaikainen johtaja. 

Thomas Wulffin vanhemmat olivat seppämestari Fredrik Wilhelm Wulff ja Karolina Elisabeth Edlund ja puoliso vuodesta 1886 Augusta Eklund (k. 1932). Wulff opiskeli Turun kauppakoulussa 1876–1878 ja harjoitti konttorialan opintoja Saksassa 1884–1885. Hän työskenteli enonsa G. W. Edlundin kirjakaupassa Helsingissä 1878–1897, kunnes perusti vaimonsa kanssa paperi- ja toimistotarvikeliikkeen 1890. Yritystä hän johti vuoteen 1918 ja vielä sen jälkeen kahta sivuliikettä.

Isänsä jälkeen yrityksen pitkäaikaiseksi toimitusjohtajaksi tuli kauppaneuvoksen arvonimen saanut Thomas Wulffin poika Einar Wulff ja hänen jälkeensä myöskin kauppaneuvoksen arvonimen saanut Einar Wulffin poika Harry Wulff.

Lähteet
-------

1. 1 2  *Aikalaiskirja. Henkilötietoja nykypolven suomalaisista*, s. 517. Helsinki: Tietosanakirja-Osakeyhtiö, 1920.
2. ↑  Joht. Th. Wulff kuollut. *Helsingin Sanomat*, 26.9.1936, s. 3.
3. ↑  Aikalaiskirja 1934, s. 752 (Viitattu 7.11.2018)
4. ↑  Einar Wulff *Biografiasampo*. Viitattu 16.8.2022.

Aiheesta muualla
----------------

* Wulffin historia
**Normek Oy** oli teräsrakenteita sekä lasi-, alumiini- ja kevytelementtijulkisivuja valmistava ja asentava konserni. Se sulautui vuonna 2020 Ruukki Building Systems Oy:n kanssa Nordec Oy -nimiseksi yritykseksi.

Yhtiö toimi Suomessa nimellä Normek Oy ja Ruotsissa Normek Sverige AB. Normekin omisti saksalainen Donges Group.

Normek Oy:n tuotanto- ja myyntitoiminnot sijaitsivat Suomessa Helsingissä, Korialla, Oulussa, Naarajärvellä, Alavudella ja Vaasassa. Ruotsissa yrityksen toimipisteet sijaitsivat Tukholmassa ja Piitimessä. Normek Oy:n pääkonttori oli Helsingin Kaartinkaupungissa.

Konsernin koko henkilöstömäärä oli noin 200 ja liikevaihto noin 80 miljoonaa euroa.

Tuotteet
--------

Normek Oy:n tuotteita olivat rakennusten teräsrunkoratkaisut, terässillat sekä julkisivujen lasi- ja kevytelementtiratkaisut asennuksineen.

Tuotantolaitokset
-----------------

Normek Oy:n tuotantolaitokset olivat erikoistuneet kukin omalle tuotesektorilleen:

* Oulun tehdas: hitsatut palkit, terässillat
* Naarajärven tehdas: hitsatut palkit, teräsrunkorakenteet
* Alavuden tehdas: lasijulkisivut ja julkisivukasetit

Lähteet
-------

1. ↑  Ruukki Building Systems ja Normek yhdistyvät Nordeciksi *Talotekniikka*.  6.5.2020. Viitattu 8.3.2022.
2. ↑  Saksalainen Donges Group ostaa teräsrakennevalmistaja Normekin *Intera Partners*.  5.3.2019. Viitattu 24.5.2019.
3. ↑  Tietoja Yrityksestä *Normek*. Viitattu 1.12.2017.
4. ↑  Nykänen, Suvi-Tuulia: Teräsrakennevalmistaja Normek on myyty saksalaisille — Yrityksen suurin yksikkö on Pieksämäen Naarajärvellä *Länsi-Savo*.  1.3.2019. Viitattu 25.2.2020.

Aiheesta muualla
----------------

* Normek Oy:n kotisivut
* Normek Sverige AB:n kotisivut
* Nordec Oy:n kotisivut
Hiidensalmen sahan jäänteet joulukuussa 2023.
**Hiidensalmen saha** (ruots. *Hiidensalmi sågverk*) on Lohjalla, Uudellamaalla sijainnut entinen saha. Nykyisin alueella sijaitsee Hiidensalmen asuinalue, joka rakennettiin Lohjan asuntomessuja varten vuonna 2021.

Historia
--------

Läntisen Uudenmaan metsänomistajat perustivat vuonna 1926 *Lohjanvesistön Metsä Oy*:n, joka rakennutti Hiidensalmen itärannalle höyryvoimalla toimineen sahan. Sahan toiminta käynnistyi vuonna 1928. Hiidensalmen sahan alkuperäisistä rakennuksista on yhä jäljellä isännöitsijän talo, sekä konttorirakennus Kokkokallio Hiidensalmen sillan lähellä. Sahan työntekijöiden määrä vaihteli 100 työntekijän molemmilla puolin. Tukit uitettiin sahalle vesistöjen varrelta jopa Lopelta ja Tammelasta asti. Sahalle johti oma rautatien sivuraide, jota käyttäen suuri osa tuotetusta puutavarasta kuljetettiin Hangon satamaan. Hangosta tavara laivattiin ulkomaille, pääasiassa Englantiin.

Valmistuessaan Hiidensalmen saha oli suurin Lohjanvesistön alueen sahoista ja valtakunnallisesti keskisuuri. Vuosituotantokapasiteetti oli jopa 35 000 kuutiometriä. Vuosien mittaan sahaa kehitettiin ja yksi kehitystoimenpiteistä oli uuden kuorimalaitoksen käynnistäminen lokakuussa 1950. Kone kuori pyörivässä rummussa 400 kuusitukkia tunnissa. Kuorintakone oli asennettu Lohjanjärveen noin 40 metriä rantaviivasta tehdyn betonijalustan päälle, sillä paikalle uitetut tukit nostettiin kuorittavaksi suoraan vedestä. Ranta-alue oli matala ja se täyttyi nopeasti puun kuoriaineksella siten, että rantaviiva siirtyi vähitellen kuorimon viereen. Kuorintalaitos poistui käytöstä 1960-luvulla, kun tukkeja alettiin kuoria lohjalaisen Valon Koneen kehittämällä maalla toimivalla kuorimakoneella. Vanha kuorimakone purettiin ja siitä jäi jäljelle vain betonialusta, joka on nykyisin ainoa jäljellä oleva jäänne itse sahalaitoksesta.

Hiidensalmen saha päätti toimintansa vuoden 1967 alussa. Riihimäkeläinen Paloheimo-yhtymä oli edellisenä vuonna ostanut Lohjanvesistön Metsä Oy:n osake-enemmistön. Paloheimo-yhtymä irtisanoi sahan työntekijät ja poisti kilpailijan markkinoilta.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Hiidensalmen saha *Lohjan seudun yhdistys*. Viitattu 10.7.2022.
2. 1 2  Hiidensalmen saha *www.sci.fi*.  Arkistoitu 21.12.2022. Viitattu 10.7.2022.
Sven Tunbergin hauta Norra begravningsplatsenilla Solnassa.
***Sven* August Daniel Tunberg** (1. helmikuuta 1882 Öglunda, Länsi-Götanmaa - 5. joulukuuta 1954) oli ruotsalainen historioitsija.

Tunbergista valmistui filosofian tohtori Uppsalasta 1911. Samana vuonna hänestä tuli historian dosentti ja vuonna 1919 Tukholman yliopiston historian professori. Tukholmassa hän myös oli myös yliopiston rehtorina 1927–1949.

Tunberg oli *Historisk tidskriftin* toimittaja 1921–1933, myöhempinä vuosina Yngve Lorentsin kanssa. Hänen tieteellinen teoksensa käsittelevät muun muassa keskiaikaa. Hän löysi Firenze-listan Italiasta 1900-luvun alussa.

Hän oli mukana Samfundet Nordens Frihetissä.

Teokset
-------

* *Studier i Skandinaviens äldsta politiska indelning* (1911)
* "Till den svenska ständerstatens äldsta historia" (*Historisk Tidskrift* 1917)
* "Riksdagens uppkomst och utveckling intill medeltidens slut" (*Sveriges riksdag* I, 1931)
* "Äldre medeltiden" (*Sveriges riksdag* II, 1926)
* *Västerås riksdag* (1915)
* *Sigismund och Sverige* (2 bd, 1917-18)

Lähteet
-------

*

Aiheesta muualla
----------------

* *Helsingia Major. Det stora Helsingland*
* *Erik den helige, Sveriges helgonkonung*

  


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Norja
* Espanja
* Saksa
* Yhdysvallat
* Ruotsi
* Alankomaat
* Puola
* Vatikaani

 |
|  |
| Tieteilijät | 
* CiNii

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Deutsche Biographie

 |
|  |
| Muut | 
* IdRef

 |

 |
**Vivamo** on Kansan Raamattuseuran loma- ja kurssikeskus Lohjalla. Vivamossa järjestetään vuosittain kolmesta neljään rippileiriä, joihin osallistuu rippikouluikäisiä ympäri Suomea ja tiettyyn Suomen evankelisluterilaisen kirkon seurakuntaan sitoutumattomuudesta johtuen myös ulkomailla asuvia suomalaisia. Muihin tapahtumiin kuuluvat muun muassa lapsille järjestettävät leirit, erilaiset viikonlopputapahtumat eri ikäryhmille, erilaiset konferenssit ja koulutustilaisuudet, parisuhde- ja perheleirit, jokaviikkoinen messu sunnuntaisin ja kesäisin sekä pääsiäisen ja joulun aikaan musikaalipohjaiset Raamattukylän Raamatusta kertovat esitykset. Vivamossa toimii myös luontokasvatukseen erikoistunut Lastenkylä. Vivamossa toimii myös seniorien kouluttamiseen erikoistunut Vivamo-opisto. Vivamossa sijaitsee myös Pyhän Birgitan kivikappeli.

Vivamon Raamattukylä
--------------------

Vivamon Raamattukylä on Raamatun kertomusten esittämiseen erikoistunut teatteri Lohjalla, Kansan Raamattuseuran toimintakeskuksessa Vivamossa. Se on toiminut vuodesta 2004 lähtien. Teatterin taiteellisena johtajana ja käsikirjoittajana toimii Anna-Mari Kaskinen, joka on ollut mukana Vivamon Raamattukylän perustamisesta lähtien.

Lähteet
-------

1. ↑  Vivamo (Arkistoitu – Internet Archive)
2. ↑  Mia Pätsi: *Pyhimykset teatterissa, näyttelijät kirkossa: OSA II*, s. 132. Books on Demand, Helsinki, 2014.

Aiheesta muualla
----------------

* Vivamon loma- ja kurssikeskus (Arkistoitu – Internet Archive)

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Viides herätysliike |
| --- |
|  |
| Järjestöt | 
* Kansan Raamattuseura
* Suomen Evankelisluterilainen Kansanlähetys
* Suomen Raamattuopisto
* Opko

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Heino
* Lehtinen
* Junkkaala
* Kankainen
* Karilas
* Laitakari
* Muroma
* Mäkelä
* Nummela
* Nyman
* Saarnivaara
* Sares
* Saunaluoma
* Tiilikainen
* Väisänen

 |
|  |
| Koulutus ja media | 
* Kairosmaja
* Kansanlähetysopisto
* Vivamo
* Revontulikappeli
* Savonlinnan kansanopisto
* Perussanoma
	+ Elämä
	+ Perusta
	+ Seurakuntalainen
* Karas-Sana
	+ Sana
* Kustannus Uusi Tie
	+ Uusi Tie-lehti
	+ Donkki
	+ Nuotta

 |
|  |
| Kulttuuri ja tapahtumat | 
* Kansanlähetyspäivät
* Sanan suvipäivät
* Kesäsanoma

 |
|  |
| Evankelikalismi |

 |
**Tunneli paratiisiin** (elokuvan suomenkielinen nimi Yleisradion vuoden 1993 televisioesityksessä, tansk. *Strit og Stumme*) on vuonna 1987 valmistunut tanskalainen Jannik Hastrupin ohjaama piirroselokuva.

Juoni
-----

**Varoitus:  Seuraava kirjoitus paljastaa yksityiskohtia juonesta.**
Elokuvan tarina kertoo tulevaisuudesta, jossa saastuminen on tehnyt maapallon pinnalla asumisen asumiskelvottomaksi. Ihmiset asuvat luolissa syvällä maan sisällä, ja vallan ottaneet jättiläisrotat tyrannisoivat heitä. Kuitenkin muisto elämästä maan pinnalla auringonpaisteessa elää ihmisten kanssa paratiisimyyttien muodossa. Ihmislapset Strit ja Dumb päättävät kapinoida rottia vastaan, ja heillä on myös unelma päästä tutkimaan maan pintaa.

Vastaanotto
-----------

Elokuva vastaanotettiin Tanskassa ristiriitaisesti, mutta jotkut arvostelijat kehuivat elokuvan omaperäisyyttä, kun taas toiset kaipasivat ohjaaja Hastrupin aiempien piirroselokuvien viehätystä.

Elokuva Suomessa
----------------

Elokuva on esitetty Suomen televisiossa yhden kerran: 16. toukokuuta 1993 Yle TV1-kanavalla.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Strit of Stumme *Det Danske Filminstitut*. Viitattu 11.2.2024. (tanskaksi)
2. 1 2  Strit og Stumme *Elonet*. Viitattu 11.2.2024.
3. ↑  Jeppesen Peter, Villadsen Ebbe, Caspersen Ole: *Danske spillefilm 1968-1991*. SDF, 1993.
4. ↑  Kemppinen, Petri: Väärentämätön perittäjättäret (Tunnelista paratiisiin -osio artikkelissa).  *Helsingin Sanomat*, 16.5.1993, s. 83. Näköislehti, tilaajille. Viitattu 11.2.2024.
5. ↑  Ohjelmatiedot 16.5.1993.  *Helsingin Sanomat*, 16.5.1993, s. 84. Näköislehti, tilaajille. Viitattu 11.2.2024.