recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Beslan Mudranov** (s. 7. heinäkuuta 1986) on venäläinen judon olympiavoittaja, Euroopan-mestari, Euroopan kisojen voittaja ja MM-mitalisti, joka on kilpaillut koko kansainvälisen uransa sarjassa 60 kg.

Mudranov voitti olympiakultaa Rio de Janeirossa 2016 kukistettuaan finaalissa Venäjän Jeldos Smetovin.

Mudranov voitti Euroopan-mestaruuden Tšeljabinskissa 2012 kukistettuaan loppuottelussa armenialaisen Hovhannes Davtjanin ja Montpellier’ssa 2014 voitettuaan finaalissa georgialaisen Amiran Papinašvilin. Hän voitti kultaa Bakun Euroopan kisoissa 2015 kukistettuaan loppuottelussa Azerbaidžanin Orxan Səfərovin. Tel Avivin EM-kilpailuissa 2018 hän saavutti pronssia. Wienin EM-kilpailuissa 2010 hän oli viides.

Mudranov sai hopeaa Tšeljabinskin MM-kilpailuissa 2014 hävittyään loppuottelussa mongolialaiselle Ganbatyn Boldbaatarille. Tokion MM-kilpailuissa 2010 hän oli viides.

Mudranov on saavuttanut Masters-, Grand Slam- ja Grand Prix -kilpailuissa viisi turnausvoittoa, kaksi kakkossijaa ja seitsemän kolmossijaa. Maailmancupeissa ja Continental Open -kilpailuissa hänellä on neljä turnausvoittoa ja yksi kakkossija. Hän on voittanut aikuisten sarjassa yhden Venäjän-mestaruuden.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Beslan Mudranov - Judoka *judoinside.com*. Viitattu 27.4.2018. (englanniksi)
**Jokivarren koulu** on alakoulu Jokivarren ja Nikinmäen kaupunginosissa Korson suuralueella Koillis-Vantaalla. Noin 820 oppilaan suomenkieliseen alakouluun kuuluvat luokka-asteet 1–6. Koululla on kaksi opetuspistettä: 

* Jokivarren koulu (Sorvatie 16, 01480 Vantaa)
* Nikinmäen opetuspiste (Perhotie 27, 01490 Vantaa)

Jokivarren opetuspiste
Nikinmäen opetuspiste
Päätös Jokivarren koulun perustamisesta tehtiin Korson koulupiirissä helmikuussa 1903.*lähde?* Kansakoulu valmistui vuonna 1922.*lähde?* Kaksikerroksinen rakennus toimi nuorisotilana 1980- ja 1990-luvuilla ja myöhemmin päiväkotina Vanhan Lahdentien varrella.*lähde?* Viimeistään 2000-luvun puolella se siirtyi yksityisomistukseen. Viereiselle tontille Harrikujan mutkaan avautui suurempi päiväkoti vuonna 2012.

Tammikuussa 1958 alkoi kouluopetus nykyisen Jokivarren koulun kiinteistössä Lahdenväylän Sipoontien liittymän koillispuolella. Koulurakennus sai lisäsiiven vuonna 1996 ja vanha puoli kunnostettiin seuraavana vuonna. Lisääntyneen oppilasmäärän johdosta koulua laajennettiin vuonna 2002 pihapaviljongilla.

Nikinmäen opetuspiste otettiin käyttöön syksyllä 2006. Nikinmäen koulua laajennettiin vuosina 2011–2012 kunnostamalla rakennuksessa sijainneet neuvola ja pienemmän piharakennuksen päiväkoti koulutiloiksi. Nikinmäen koulurakennuksessa toimii nykyäänkin Nikinmäen päiväkoti.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Suomenkieliset peruskoulut Vantaan kaupunki, vantaa.fi. Viitattu 9.5.2016.
2. 1 2  Jokivarren koulu *Sivistysvantaa*. Viitattu 29.3.2021.
3. ↑  Vantaan kaupunki: Oppilasmäärät kouluittain ja luokka-asteittain 2012-2019 *Vantaa.fi*. Viitattu 29.3.2021.
4. ↑  Vantaan karttapalvelu (Kaupunginosajako, pistemerkattu molemmat opetuspisteet) *kartta.vantaa.fi*. Viitattu 29.3.2021.
5. 1 2 3  Jokivarren koulu, Lukuvuositiedote 2015–2016 Jokivarren koulu via issuu.com. Viitattu 9.5.2016.
6. ↑  Nikinmäen päiväkoti Vantaan kaupunki, vantaa.fi. Viitattu 9.5.2016.
Hamilton Island ilmakuvassa.
**The Best Job In The World** (suom. *Maailman paras työpaikka*) oli Australian Queenslandin osavaltion turismin kehityksestä vastaavan Tourism Queensland -viraston vuonna 2009 julkaisema kampanja, jossa maan turismiviranomaiset etsivät promootiotarkoituksessa Australian itärannikolla sijaitsevalle Hamilton Islandille työntekijää "maailman parhaaseen työpaikkaan". Työpaikan toimenkuvana oli toimia lomasaaren valvojana puolen vuoden ajan ja saada siitä noin 83 000 euron suuruinen palkkio.

Työpaikka sai yhteensä yli 34 000 hakijaa noin 200 maasta. 6. toukokuuta 2009 Australian matkailuviranomaiset valitsivat voittajaksi brittiläisen Ben Southallin. Southallia pisti myrkyllinen Irukandji-meduusa hänen ollessaan viimeisiä päiviä töissä saarella. Southall sai kuitenkin nopeasti hoitoa ja toipui pistoksesta täysin.

Lähteet
-------

1. ↑  Wanted: Paradise island 'caretaker' *BBC.co.uk*.  12.1.2009. Viitattu 27.12.2011. (englanniksi)
2. ↑  Australiassa tarjolla "maailman paras työpaikka" *YLE.fi*.  13.1.2009.  Arkistoitu 4.6.2009. Viitattu 27.12.2011. (suomeksi)
3. 1 2  Brittimies voitti "maailman parhaan työpaikan" *YLE.fi*.  6.5.2009.  Arkistoitu 9.5.2009. Viitattu 27.12.2011. (suomeksi)
4. ↑  UK man lands 'world's best job' *BBC.co.uk*.  6.5.2009. Viitattu 27.12.2011. (englanniksi)
5. ↑  Best Job in World winner Ben Southall stung by deadly jellyfish *Telegraph.co.uk*.  30.12.2009. Viitattu 27.12.2011. (englanniksi)
6. ↑  Maailman paras työ päättyi tuskiin *HS.fi*.  30.12.2009.  Arkistoitu 21.1.2012. Viitattu 27.12.2011. (suomeksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Viralliset sivut
**Tuukka Kulha** (s. 29. huhtikuuta 1985 Helsinki) on suomalainen koripalloilija, joka edusti kaudella 2013–2014 Helsinki Seagullsia. Kauden 2012–2013 hän pelasi Torpan Pojissa. Hän on pelipaikaltaan takamies.

Ura
---

Kulhan kasvattajaseura on Pantterit. Pääsarjauransa hän aloitti kaudella 2006–2007 siirtyessään Lappeenrannan NMKY:n (LrNMKY) edustusjoukkueeseen. Ensimmäisellä Korisliiga-kaudellaan Kulha oli joukkueen mukana voittamassa Suomen cupia. Runkosarjaa hän pelasi 26 ottelua 1,6 pisteen keskiarvolla.

Kaudella 2007–2008 Kulha pelasi LrNMKY:n joukkueessa 18 runkosarjaottelua 4,3 pisteen keskiarvolla. Joukkue voitti kaudella jälleen Suomen cupin sekä SM-pronssia. Kulha pelasi joukkueessa myös Eurocupia. Kulha edusti Lappeenrantaa vuoteen 2012 asti, minkä jälkeen hän siirtyi kaudeksi 2012–2013 I-divisioonaan Torpan Poikien joukkueeseen. Hän jatkoi I-divisioonassa myös seuraavalla kaudella syksyllä 2013 perustetussa Helsinki Seagullsissa.

Yksityiselämä
-------------

Kulha valmistui kesällä 2013 kauppatieteiden maisteriksi Lappeenrannan teknillisestä yliopistosta. Kulhan isä on Keijo K. Kulha.

Lähteet
-------

1. 1 2  Tuukka Kulha (Lappeenranta) FIBA Europe. Viitattu 17.2.2014. (englanniksi)
2. ↑  Kausi 2013–2014 Helsink Seagulls. Viitattu 27.4.2014.
3. ↑  Tuukka Kulha *Basket.fi*. Viitattu 27.4.2014.
4. 1 2  Tuukka Kulha Suomen koripalloliitto. Viitattu 17.2.2014.
5. ↑  28.6.2013 valmistuneet Lappeenrannan teknillinen yliopisto.  Arkistoitu 22.2.2014. Viitattu 27.4.2014.
6. ↑  LrNMKY-Componenta maanantaina Urheilukanavalla *Basket.fi*.  10.12.2006.  Arkistoitu 27.4.2014. Viitattu 27.4.2014.

Aiheesta muualla
----------------

* Koripalloliiton pelaajaprofiili (Arkistoitu – Internet Archive)
**Tuukka Invenius**  (s. 6. elokuuta 1997) on suomalainen uransa lopettanut ampumahiihtäjä. Hän edustaa seuratasolla Soisalon Ampumahiihtäjiä. Myös hänen pikkuveljensä, Otto Invenius on ampumahiihtäjä.

Ura
---

Tuukka Invenius pääsi ensimmäisen kerran Suomen ampumahiihtomaajoukkueeseen IBU-Cupin kaudenavauksessa 2016–2017. Tammikuussa 2017 hän kilpaili ensimmäisissä maailmancupin kilpailuissaan Oberhofissa. Hän oli pikakilpailun 82:nen, joka on toistaiseksi hänen paras sijoituksensa. Seuraavalla kaudella hän sijoittui kolmanneksi IBU Juniorcupin Obertilliachin pikakilpailussa. 

Arvokilpailuissa Invenius on parhaimmillaan ollut viides vuoden 2018 nuorten Euroopan-mestaruuskilpailujen pikakilpailussa. Hän sijoittui takaa-ajossa kuudenneksi. Invenius on kuului myös Suomen kuudenneksi sijoittuneeseen miesten viestijoukkueeseen. Nuorten maailmanmestaruuskilpailuissa hänen paras sijoituksensa on takaa-ajon 10:s vuodelta 2018. Hän kuului myös Suomen viidenneksi sijoittuneeseen viestijoukkueeseen vuonna 2017.

Lähteet
-------

* Tuukka Inveniuksen profiili kansainvälisen ampumahiihtoliiton tulospalvelussa (englanniksi)
*
**Choi Seou** (hangul: 최서우; hanja: 崔栖瑀; uudistettu latinisaatio: *Choe Seo-u*, vuoteen 2012 asti **Choi Yong-jik**, hangul: 최용직; hanja: 崔鎔直; uudistettu latinisaatio: *Choe Yong-jik*; s. 3. joulukuuta 1982 Gunsan, Pohjois-Jeolla) on eteläkorealainen mäkihyppääjä. Choi edustaa High1 Resortia.

Choi debytoi mäkihypyn maailmancupissa Garmisch-Partenkirchenin uudenvuodenpäivän kilpailussa tammikuussa 1999 ollen 36:s. Ensimmäisen maailmancupin pisteensä hän saavutti paria päivää myöhemmin Innsbruckissa ollen 30:s. Choin paras sijoitus maailmancupin osakilpailussa on 25:s sija Klingenthalin suurmäen kilpailusta helmikuussa 2007. 

Choi on osallistunut viisiin talviolympialaisiin vuosina 1998, 2002, 2006, 2010 ja 2014. Paras henkilökohtainen sijoitus on 34:s sija normaalimäen kilpailusta vuosilta 2002 ja 2014. MM-kilpailuihin Choi on osallistunut neljästi, parhaana sijoituksenaan 22:s vuoden 2005 MM-kilpailuiden normaalimäestä. 

Choilla on yksi kulta ja yksi pronssi Aasian talvikisojen joukkuemäkikilpailuista. Talviuniversiadeista hänellä on yksi kulta ja kaksi hopeaa.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5 6  Choi Seou Kansainvälinen hiihtoliitto (FIS).  (englanniksi)
2. 1 2   (Arkistoitu – Internet Archive)


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa | 
* VIAF
* WorldCat

 |

 |

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
Kuvakaappaus Tuudon Opinnot-sivusta.
**Tuudo** on suomalainen korkeakouluopiskelijoiden opiskelua tukeva mobiilisovellus, joka on käytössä jo yli kahdessakymmenessä korkeakoulussa Suomessa ja ulkomailla. Tuudo kokoaa opiskelijoille oppilaitoksen opintojärjestelmien tietojen lisäksi myös monia muita palveluita yhdeksi kokonaisuudeksi. Tuudon kehittäjä on oululainen Tuudo Oy.

Ominaisuudet
------------

Tuudon eniten käytetyt opiskelutoiminnot ovat automaattinen lukujärjestys, opintosuoritukset sekä kurssitarjonnan ja -tietojen esittäminen. Näiden lisäksi kursseille ilmoittautuminen Tuudon kautta on käytössä useissa oppilaitoksissa.

Muita Tuudoon sisällytettyjä ominaisuuksia on opiskelijaravintoloiden ruokalistat, oppilaitoksen sisätilanavigointi sekä työ- ja harjoittelupaikkojen välitys. Digitaalinen opiskelijakortti mahdollistaa normaalien kansallisten opiskelijaetuuksien ja valikoitujen opiskelijaravintoloiden automaattilinjastojen käytön.

Liitynnät
---------

Tuudoon on rakennettu liitynnät useisiin opintotietojärjestelmiin. Esimerkkeinä Suomessa monessa yliopistossa käytössä oleva Oodi ja ammattikorkeakouluissa lähes standardin asemassa oleva Peppi. Muita opintojärjestelmiä ovat lukujärjestystietoja tarjoavat Asio- ja TimeEdit-järjestelmät sekä Moodle-oppimisalusta. Kirjastopalvelut ovat saatavilla Voyager-, Koha- ja Alma-kirjastojärjestelmäliityntöjen kautta.

Tuudon modulaarinen rakenne mahdollistaa myös muiden opintojärjestelmien liittämisen tarvittaessa.

Historia
--------

Tuudo Oy on perustettu syksyllä 2015. Tuudon kehittäjätiimin tausta on Oulun yliopiston Aapo-mobiilisovellushankkeessa. Lähtökohtana oli tarjota sovellus, jolla helpotetaan ja tehostetaan korkeakouluopiskelijoiden opiskeluarkea. Ensimmäisille oppilaitosasiakkaille Tuudo-sovellus Oodi-liitännällä toimitettiin vuoden 2016 syksyllä. Seuraavana vuonna mukaan tuli ensimmäisenä Peppi-järjestelmää käyttävänä oppilaitoksena Tampereen ammattikorkeakoulu.

Ensimmäinen ulkomainen Tuudon käyttöönottanut oppilaitos oli kolumbialainen Fundación Universitaria Cafam Bogotássa vuonna 2018.

Lukuvuoden 2019–2020 loppuun mennessä Tuudon on ottanut käyttöön lähes 200 000 korkeakouluopiskelijaa.

Lähteet
-------

1. ↑  Tuudo *App Store*. Viitattu 2.1.2021.
2. ↑  Tuudo *Google Play Store*. Viitattu 2.1.2021.
3. ↑  Tuudo-mobiilisovellus *tuudo.fi*.  7.4.2020. Viitattu 7.4.2020.
4. ↑  Mobiilisovellus - Tuudo *www.tuudo.fi*. Viitattu 7.4.2020.
5. ↑  Mainio, Tapio: Oululainen Tuudo hakee kasvua viennistä – "Opiskelijoilla on samat perustarpeet kaikkialla maailmassa".  *Kauppalehti*, 28.1.2020.  Alma Talent Oy.

Aiheesta muualla
----------------

* Yhtiön sivut
**Vartalo** eli **sanavartalo** on morfeemi, johon suffiksit ja muu kieliopillinen aines on liitettävissä. Vartalo voi olla joko johtamaton (juuri) tai johdettu (johdos). Sekä nomineilla (substantiivit, adjektiivit, numeraalit ja pronominit) että verbeillä on vartalo, johon voidaan liittää tunnus ja taivutuspääte. Tunnus on nomineissa monikon, verbeissä aikamuodon tai tapaluokan tunnus. Niissä sanoissa, joissa on astevaihtelu, vartalo voi olla joko vahvassa tai heikossa asteessa. Vokaaliin loppuvaa vartaloa kutsutaan vokaalivartaloksi, konsonanttiin loppuvaa vastaavasti konsonanttivartaloksi. Sanalla voi olla kaksi erilaista vartaloa: vokaalivartalo, joka on kaikilla sanoilla, ja lisäksi konsonanttivartalo. Nominin vartalo voi olla perusmuodon, nominatiivin kaltainen tai loppuosastaan erilainen.

Esimerkkejä
-----------

Esimerkki yksivartaloisesta sanasta, jonka vartalo on perusmuodon kaltainen, on *talo: talo-n, talo-a, talo-na,* *talo-ssa* jne. Tyypillinen astevaihtelusana on *hattu*: *hatu-n* (heikko vartalo) *hattu-a* (vahva vartalo). Tavallisin muutos vartalon lopussa on, että sananloppuinen *i* muuttuu *e*:ksi, kuten sanassa *onni: onne-n, onne-a.* (Historiallisesti muutos on tapahtunut päinvastoin, vanha *e* on sanan lopussa muuttunut *i*:ksi). Monimutkaisimpia ovat vanhat omaperäiset sanat, jotka nykysuomessa loppuvat *-si*: *vesi, vede-n* (heikko vokaalivartalo), *vet-tä* (konsontanttivartalo), *vete-nä* (vahva vokaalivartalo).

Substantiivilla *saari* on sekä vokaali- että konsonanttivartalo. Sen vokaalivartalo saadaan yksikön essiivistä: *saare|na*. Konsonanttivartalo saadaan esiin yksikön partitiivista: *saar|ta*.

Verbillä *mennä* on myös vokaali- ja konsonanttivartalo. Vokaalivartalo ilmenee indikatiivin preesensin monikon 3. persoonassa *mene|vät*. Konsonanttivartalo saadaan esiin imperatiivin yksikön 3. persoonasta: *men|köön*.

Aiemmin ovat konsonanttivartalot olleet nykyistä yleisempiä, nykyisin niillä saadaan tekstiin vanha sävy: *lasna ollessaan*. Joskus on leikillisesti ruvettu taivuttamaan sanoja ikään kuin niillä olisi konsonanttivartalo, mutta se on virheellistä. Esimerkiksi: *kaali* > *kaalta*, pitää olla *kaalia*, ja *viini* (juoma) > *viintä*, pitää olla *viiniä*.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Osmo Ikola, Nykysuomen käsikirja, s. 23
2. ↑  Erkki Savolainen, Verkkokielioppi, Finnlectura (Arkistoitu – Internet Archive)
**Sarkkinen** on metsäjärvi Vihdin kaakkoisosassa läntisellä Uudellamaalla. Se kuuluu Nuuksion kansallispuistoon. Sarkkisen pinta-ala on 4,1 hehtaaria. Etäisyys Nummelasta on neljätoista kilometriä itään ja Helsingin keskustasta 26 kilometriä luoteeseen.

Maantiede
---------

Sarkkinen sijaitsee Suolikkaan ja Saarijärven välissä, sen pituus lännestä itään on 330 metriä. Saaria ei ole. Sarkkisen ja Suolikkaan välinen kannas on noin 20 metriä leveä, sen halki virtaa laskuoja Sarkkisesta Suolikkaaseen, jonka korkeustaso on 0,2 metriä Sarkkista alempi.

Sarkkinen (81.057.1.066) kuuluu Mankinjoen valuma-alueeseen (81.057), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Suomenlahden rannikkoalueella (81). Sarkkinen on Mankinjoen valuma-alueen koillisia vakavesiä.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Sarkkinen, vakavesi, Vihti
2. 1 2  Ympäristö.fi : Ympäristötiedon hallintajärjestelmä Hertta Ympäristötiedon hallintajärjestelmä Hertta. Viitattu 5.6.2021.
3. 1 2 3  Sarkkinen. Järviwiki. Viitattu 7.4.2021.
4. ↑  Mankinjoen valuma-alue (81.057). Järviwiki. Viitattu 5.6.2021.
**Tuudur Vettik** (4. tammikuuta 1898 Uniküla, Virumaa – 20. toukokuuta 1982 Tallinna) oli virolainen säveltäjä, musiikkipedagogi, kuoronjohtaja ja musiikintutkija.

Vettik opiskeli opettajainseminaarissa Tartossa vuosina 1914–1918 ja jatkoi vuonna 1919 opiskelua Tarton musiikkikorkeakoulussa. Ensin hän sai viulunsoiton opetusta Eddy Bullerianilta ja Alfred Papmehliltä. Vuonna 1926 hän valmistui opiskeltuaan musiikkipedagogiikkaa August Topmanin ja Juhan Aavikin johdolla. Hän sai myös sävellystunteja Artur Kappilta ja kehitti taitojaan yksityisesti Mart Saarin johdolla. Vettik työskenteli vuosina 1919–1940 musiikinopettajana Tallinnan Jakob Westholm -lukiossa, Tallinnan opettajainseminaarissa ja Tallinnan pedagogisessa instituutissa. Vuonna 1940 hän aloitti työskentelyn kuoronjohdon luennoitsijana Tallinnan valtionkonservatoriossa. Vuonna 1950 Vettik joutui pidätetyksi, ja hänet vapautettiin eri vankileireillä ajan viettämisen jälkeen vuonna 1956. Hänet rehabilitoitiin vuonna 1968. Vuonna 1956 hän jatkoi työskentelyään Tallinnan valtionkonservatoriossa. Hänen johdollaan opiskelivat muiden muassa Udo Kasemets, Ants Kiilaspea, Roman Toi, Arno Kallikorm, Voldemar Rumessen, Roland Laasmäe, Ants Üleoja ja Uno Taremaa.

Vettik perusti Gustav Ernesaksin ja Jüri Varisten kanssa kuoronjohtajasukupolven Virossa. Hän oli monesti johtamassa Tallinnan laulujuhlilla. Hän johti monia kuoroja ja lisäksi julkaisi musiikkikirjoja sekä kuului *Muusikaleht*-julkaisun toimituskuntaan. Hän oli Viron säveltäjäliiton jäsen vuosina 1944–1950 ja jälleen vuodesta 1956. Vettikin sävellystuotannon ytimessä ovatkin kuoroteokset ja yksinlaulut. Hän sanoitti itse osan teoksistaan. Sanoituksinaan hän käytti lisäksi muiden muassa Kersti Merilaasin, Markus Univerin, Ernst Ennon, Villem Ridalan, Juhan Smuulin, Anna Haavan ja Julius Oengon tekstejä. Monet Vettikin kuorolaulut tulivat palkituiksi kuorosävellyskilpailuissa. Vettik sai Viron sosialistisen neuvostotasavallan kansantaiteilijan arvonimen vuonna 1980.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Tuudur Vettik Estonian Music Information Centre


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Suomi (KANTO)
* Yhdysvallat
* Puola

 |
|  |
| Tieteilijät | 
* CiNii

 |
|  |
| Taiteenala | 
* MusicBrainz

 |

 |
**Sarkolan työväentalo** on vuonna 1910 valmistunut työväentalo Sarkolan kylässä Suoniemen eteläisellä alueella Nokialla. Työväentalo on mainittu Museoviraston toimittamassa *Valtakunnallisesti merkittävät kulttuurihistorialliset ympäristöt* vuoden 1993 luettelossa.

Historiaa
---------

Sarkolan Työväenyhdistys perustettiin vuonna 1905. Yhdistykseen liittyi 65 jäsentä jo ensimmäisenä toimintavuonna. Toiminta aloitettiin Keson pirttirivin talossa vuokralla. Rakennusta parannettiin talkoovoimin. Jatkossa tilan omistaja August Niemi ei halunnut enää vuokrata tilaa eikä myydä maataan yhdistykselle. Rakennus on nykyään yksityisomistuksessa. Muutoksesta ei tietoja - vielä.

Työväentalo
-----------

Uusi tontti saatiin vuokralle Erland Rekolalta ja sinne siirrettiin Keson pirttirivin rakennusten hirret, joista talo pystytettiin. Talkoilla edelliseen taloon oli jo tehty juhlasali ja näyttämö kulisseineen. Uuden rakennuksen pääty osoitti maanteille päin ja ravintolan kautta päästiin saliin. Toukokuun 10. päivänä 1910 talossa pidettiin ensimmäinen kokous ja rakennuksen vihkiäiset pidettiin 4. syyskuuta 1910. Yhdistys osti työväentalon tontin omaksi vuonna 1919.

Toiminta
--------

Yhdistys kokoontui vähintään kahdesti kuukaudessa ja perusti heti ensimmäisenä vuonna laulukuoron. Seuraavina vuosina aloittivat toimintansa näytelmäpiiri, ompeluseura, puhuja- ja keskusteluseura, lainakirjasto, oma lehti nimeltään *Sarastus* ja raittiusseura. Jäsenilleen yhdistys järjesti erilaisia kursseja, kuten lukemis- ja kirjanpitokurssit. Jäsenille hankittiin urheilukäyttöön kuula ja keihäs. Suoniemeläisille järjestettiin avoimia hiihtokilpailuita, Sarkolanlahden kisoja. Iltamia järjestettiin ja annettiin tilaa jäsenien juhlille sekä naapuripitäjien työväenyhdistyksille. Tukkityössä oleville esitettiin vähimmäispalkkavaatimus. Lisäksi vaadittiin, että ajotyöt on teetettävä oman paikkakunnan miehillä ja työpäiviä on lyhennettävä 10-tuntisiksi ja talvella 7-tuntisiksi.

Lähteet
-------

* *Siuron työväenyhdistys 100 vuotta*. Suoniemen historiaa. Toim. Esko Nieminen. Siuron työväenyhdistys/Palladium kirjat 2005 ISBN 952-9893-36-1
* Näin Siurossa ja Kuljussa ennen asuttiin ja elettiin. Koonnut Maria Ahokas  Nokian kaupungin kulttuurilautakunta 1998.
* Suoniemen historia Kuloveden rantojen asuttamisesta 2000-luvulle. Toim. Jouko Jaakkola, Satu Kankkonen & Ulla Koskinen. Nokian kaupunki & Nokian seurakunta/Tallinna Raamatutrükikoda 2008.

### Viitteet

1. ↑  Nokia: Sarkolan ja Vahalahden kylät ja kulttuurimaisema *Rakennettu kulttuuriympäristö. Valtakunnallisesti merkittävät kulttuurihistorialliset ympäristöt 1993 -luettelo*.  1993. Museovirasto. Viitattu 30.6.2022.
**Choleskyn hajotelma** on matriisihajotelma, joka määritellään seuraavasti: Olkoon A mikähyvänsä symmetrinen positiivisesti definiitti n\times n-matriisi. Tällöin on olemassa yksikäsitteinen yläkolmiomatriisi U, jossa on positiivisia alkioita diagonaalilla siten, että {\displaystyle A=L^{T}L}, missä {\displaystyle L^{T}} on matriisin L transpoosi. Toinen tapa esittää asia on valita yksikäsitteinen yläkolmiomatriisi U ja diagonaalimatriisi {\displaystyle D=d\_{i}}, jolloin Choleskyn hajotelma voidaan kirjoittaa muotoon {\displaystyle A=U^{T}DU}. Tällöin siis {\displaystyle L=D^{\frac {1}{2}}U}.

Esimerkki Choleskyn hajotelmasta symmetrisillä reaaliarvoisilla matriiseilla (tyhjät kohdat ovat nollia):

{\displaystyle {\begin{aligned}\left({\begin{array}{\*{3}{r}}4&12&-16\\12&37&-43\\-16&-43&98\\\end{array}}\right)&=\left({\begin{array}{\*{3}{r}}2&&\\6&1&\\-8&5&3\\\end{array}}\right)\left({\begin{array}{\*{3}{r}}2&6&-8\\&1&5\\&&3\\\end{array}}\right)\end{aligned}}}

ja sama muodossa {\displaystyle U^{T}DU}:

{\displaystyle {\begin{aligned}\left({\begin{array}{\*{3}{r}}4&12&-16\\12&37&-43\\-16&-43&98\\\end{array}}\right)&=\left({\begin{array}{\*{3}{r}}1&&\\3&1&\\-4&5&1\\\end{array}}\right)\left({\begin{array}{\*{3}{r}}4&&\\&1&\\&&9\\\end{array}}\right)\left({\begin{array}{\*{3}{r}}1&3&-4\\&1&5\\&&1\\\end{array}}\right)\end{aligned}}}

Lähteet
-------

1. ↑  Harville, David, A.: *Matrix Algebra From a Statistician's Perspective*, s. 229. Springer, 1997.
**Joseph Lloyd Simmons** (s. 14. marraskuuta 1964 Hollis, Queens, New York) on Yhdysvaltalainen rap-artisti ja Run-D.M.C. hip hop ryhmän perustajajäsenistä yhdessä Darryl "DMC" McDanielsin kanssa. Hänet tunnetaan nimillä **DJ Run**, **Joey Simmons** ja **Rev Run**. Hän on Def Jam Recordingsin perustajan, Russell Simmonsin pikkuveli. Hän oli Run-D.M.C:n laulaja yhdessä hyvän ystävänsä Darryl "DMC" McDanielsin kanssa. Hän alkoi käyttää Rev Run nimeä, kun hänestä tuli pastori. Hänen ensimmäinen työ Rev Run nimellä oli vierailu britti pop-yhtye Liberty X:n Song 4 Lovers kappaleessa Syyskuussa 2005. Simmonsin perheellä on myös tosi-tv ohjelma nimeltä *Run's House* MTV-kanavalla. Run-D.M.C.:n jäsenenä Simmons yhdessä muiden jäsenien kanssa on mahdollinen pääsemään Rock and Roll Hall OF Fameen vuonna 2008.

Perhe
-----

Simmons on entisen MC Justinen kanssa naimisissa. Justine on hänen lapsiensa, Russel Simmonsin (Russy) ja Daniel Simmonsin (Diggy), äiti. Justine on äitipuoli Rev Runin kolmelle vanhimmalle lapsille Vanessa Simmonsille, Angela Simmonsille ja Joseph "JoJo" Simmonsille. Lapset ovat hänen edellisestä avioliitostaan Valerie Vaughnin kanssa. 

Vanessa Simmons on Simmonsin vanhin lapsi. Vanessa on syntynyt 1983 ja hän on malli Ford Modeling Agencyssä ja näyttelijä. Angela Simmons on syntynyt 1987 ja hän on valmistunut Fashion High School of New York Cityssä. Hänestä on tulossa *Word Up!* -lehden editoija.

26. elokuuta 2006 Justine Simmons synnytti Victoria Anne Simmonsin, joka kuitenkin kuoli pian syntymän jälkeen.
He adoptoivat Miley-nimisen tytön Intiasta vuonna 2008.

Uusi albumi
-----------

Tänä vuonna*milloin?* Rev Run ja Kid Rock alkavat nauhoittaa uutta albumia nimeltä 'Running with the Kid'.

Lähteet
-------

* 

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Espanja
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Yhdysvallat
* Tšekki

 |
|  |
| Taiteenala | 
* MusicBrainz

 |

 |
**Dennis Hefter** (4. maaliskuuta 1993 Worms – 23. helmikuuta 2015 Leuna) oli saksalainen lentopalloilija. Liberon pelipaikalla pelanneen Hefterin viimeiseksi seuraksi jäi Saksan Bundesliigan Chemie Volley Mitteldeutschland. 

Hefter edusti vuodet 2009-2012 2. Bundesliigan Volleyball-Internat Frankfurtia. Vuodet 2012-2013 hän pelasi berliiniläisessä VC Olympiassa, joka pelasi korkeimmalla sarjatasolla eli Bundesliigassa. Vuodet 2013-2015 Hefter edusti uransa viimeistä seuraa, Bundesliigan Chemie Volley Deutschlandia. Hän pelasi myös Saksan nuorten maajoukkueissa. 

Hefter oli 187 senttimetriä pitkä ja painoi 82 kilogrammaa. Hän ylettyi iskulyönnissään 328 senttimetrin korkeuteen, ja blokkilyönnissään 303 senttimetriin. 

Hefter kuoli helmikuussa 2015 Leunassa, Saksassa hänen tulleessaan kotiin harjoituksista. Hän oikaisi junaradan poikki jääden junan alle. Hefter menehtyi välittömästi. Hän seurusteli seitsenottelija Carolin Schäferin kanssa.

Lähteet
-------

1. ↑   (Arkistoitu – Internet Archive)
2. ↑
3. 1 2

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
**Revaz Mindorašvili** (georg. რევაზ მინდორაშვილი, s. 1. heinäkuuta 1976 Kolagi, Gurdžaanin piirikunta, Kakheti) on georgialainen vapaapainin olympiavoittaja, maailman- ja Euroopan-mestari. Hän sai kaikki arvokisamitalinsa sarjassa 84 kg.

Mindorašvili voitti olympiakultaa Pekingissä 2008 kukistettuaan 84-kiloisten loppuottelussa Tadžikistanin Jusup Abdusalomovin jaksoin 2–1. Hän voitti maailmanmestaruuden Budapestissa 2005 lyötyään loppuottelussa kuubalaisen Yoel Romeron. Hän sai MM-hopeaa Kantonissa 2006 ja MM-pronssia New Yorkissa 2003 sekä sijoittui kuudenneksi 2002 (84 kg) ja seitsemänneksi 2001 (76 kg). Hän saavutti EM-kilpailuissa kultaa 84-kiloisissa 2003, hopeaa 2004 ja 2008, pronssia 2002 sekä sijoittui viidenneksi 2005 (84 kg) ja kahdeksanneksi 2001 (76 kg).

Lähteet
-------

1. ↑  Revaz Mindorashvili *sports-reference.com*.  Arkistoitu 16.12.2012. Viitattu 13.5.2015. (englanniksi)
2. ↑  Wrestling at the 2008 Beijing Summer Games: Men's Light-Heavyweight, Freestyle *sports-reference.com*.  Arkistoitu 23.1.2009. Viitattu 13.5.2015. (englanniksi)
3. ↑  World Championship Freestyle Seniors 2005-09-26 Budapest (HUN) 84 kg *iat.uni-leipzig.de*. Viitattu 13.5.2015. (englanniksi)
4. ↑  Mindorashvili, Revaz (GEO) *iat.uni-leipzig.de*. Viitattu 13.5.2015. (englanniksi)
**Revheimin lurit** (lue venyttämällä: *lūr*) ovat Rogalandin Hafrsfjordin läheltä Norjasta löydetyt lurit, jotka on ajoitettu noin 800 eaa. eli ne ovat Skandinavian pronssikauden Monteliuksen periodilta V.

Historiaa
---------

Heinäkuussa vuonna 1894 olivat Revheimin maatilan työntekijät kaivamassa kuivatusojaa laajalla Revheimsmyran suolla. Ojan pohjalta paljastuivat muutamat pronssiputket, jotka makasivat suon hiekkaista pohjaa vasten. Lähistöllä työskennellyt maatalousinsinööri A. Grimnes saapui paikalle ja dokumentoi ojan ja löydökset muistivihkoonsa. Tämän jälkeen toimitettiin sekä piirrokset että lurien kappaleet Stavangerin arkeologiseen museoon.

Läheiseltä kalliolta, joka sijaitsee 200–300 metrin päässä, on vuonna 1870 löydetty kalliopiirroksia. Tutkijat uskovat, että kalliopiirrokset ja lurit ovat samanikäisiä.

Lurit olivat löydettäessä hyvässä kunnossa. Vuonna 1958 soittivat kaksi stavangerilaista Franz Dørr ja Georg Dørr (isä ja hänen poikansa) lureja, ja vielä vuonna 1961 Gunnar Rugstad soitti luria. Pronssiseppä Andy Taylor on valmistanut lureista replikat.

Kuvaus
------

Revheimin lurit ovat 1,50 metriä pitkät ja siten pienemmät kuin Brudevælten lurit. Molemmat lurit soivat F-vireisesti. Ulvkærin lurit, jotka löytyivät Pohjois-Tanskasta, ovat lähes saman kokoiset.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5  Utnes, Ole.J.: The Revheim Lurs *O.J.'s Trumpet Page*.  Arkistoitu 22.1.2018. Viitattu 30.4.2018. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Utnes, Ole.J.: The Revheim Lurs (sivun keskivaiheilla on **äänitteet lurien äänistä**) *O.J.'s Trumpet Page*.  Arkistoitu 22.1.2018. Viitattu 2.5.2018. (englanniksi)
*Tämä artikkeli käsittelee kissarotua. Katolisesta sääntökunnasta katso kartusiaanit.*

**Kartusiaani** (ransk. *Chartreux*) on kissarotu. Se on vanha ranskalainen alkuperäisrotu, joka tunnetaan ainakin 1500-luvulta alkaen. Kantamuodoltaan lyhytkarvainen kartusiaani on väriltään aina sininen. Luonteeltaan kartusiaanit ovat rauhallisia ja seurallisia.

Ulkonäkö
--------

Kartusiaanilla on kaksikerroksinen turkki, jonka kerrokset eli pohjavilla ja päällyskarva ovat samanpituiset. Kartusiaani on lihaksikas ja kookas kissa. Urokset ovat huomattavasti suurempia kuin naaraat. Uroksen paino on tavallisesti noin 5–8 kg ja naaraan noin 4–5 kg. Yksilöt kehittyvät hitaasti ja ovat lyhytikäisiä. Uros on täysin kehittynyt vasta 4–5-vuotiaana, naaras 2–3-vuotiaana. Ne saattavat elää vain seitsemän vuotta.

Historia
--------

Ensimmäiset maininnat kartusiaaneista ovat 1500-luvulta. Ne kulkeutuivat Ranskaan noin 400–500 vuotta sitten Aasiasta ristiretkeläisten mukana. Ranskankielinen nimitys "Chartreux" tuli 1600-luvun aikana. Luonnontieteilijät Linnaeus ja Buffon antoivat sille latinankielisen nimen (*Felis catus coeruleus*, "sininen kissa") erotuksena tavallisesta kotikissasta (*Felis catus domesticus*). Vaikka kartusiaanit tunnettiin ranskalaisina kissoina, niitä pidettiin tavallisen kansan kissoina. Niitä arvostettiin tuohon aikaan varsinkin nahkansa ja lihansa takia ja rotan pyydystäjinä.

Kartusiaani on tullut yleisemmäksi kasvatuksen laajennuttua. Ensimmäisen maailmansodan jälkeen ranskalaiset kissankasvattajat kiinnostuivat vanhan kissarodun säilyttämisestä. Toisen maailmansodan jälkeen ei kartusiaanien luonnonkantoja enää ollut, ja siitä asti yksilöitä on saanut vain kasvattajilta. Kartusiaanit ovat vieläkin melko harvinaisia ympäri maailmaa, myös Ranskassa. Suomessa oli kartusiaanin nimellä kissoja 1960–1970-luvuilla. Kun FiFe (Fédération Internationale Féline) 1977 uudelleen eriytti kartusiaanin ja sinisen britin standardin, katosivat kartusiaanit Suomesta. Vuonna 1999 tuotiin Suomeen ensimmäinen kartusiaani yli 20 vuoden tauon jälkeen.

Luonne
------

Kartusiaanit ovat muihin rotuihin verrattuna hyvin hiljaisia. Ne ovat muutenkin säyseitä, lapsiystävällisiä ja sopeutuvia. Kartusiaanit monien kissojen tapaan pitävät toistuvasta päivärytmistä, eivätkä kovin isoista muutoksista. Kartusiaanit ovat hyvin "koiramaisia" kiintymykseltään ja käytökseltään. Ne oppivat nimensä yleensä kohtalaisen nopeasti ja tulevat luokse kutsusta.

Lähteet
-------

* (Arkistoitu – Internet Archive)
* 

### Viitteet

1. ↑  *Pocket guide to cats*, s. 244. Rochester: Grange, 2008. 520594051. ISBN 9781848040403, 1848040407. Teoksen verkkoversio (viitattu 13.11.2019).
2. ↑  Marine Masson:   *Performances de reproduction dans l’espèce féline en élevage en France*, 2016. Artikkelin verkkoversio (pdf).  (ranskaksi)
3. ↑  Starbuck, Orca: The Chartreux Cat *web.mit.edu*.  23.2.1999. Viitattu 16.11.2019.
4. ↑  FiFE Standards, Category 3 (pdf) (s. 33-36) *.fifeweb.org*.  1.1.2019. Viitattu 24.11.2019.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Kartusiaani** Wikimedia Commonsissa
*Tämä artikkeli kertoo avoimesta karttapalvelusta*
**Karttapaikka** on Maanmittauslaitoksen maksuton karttapalvelu. Palvelussa pääsee katsomaan Maanmittauslaitoksen kartta-aineistoja, kuten maastokarttoja, ilmakuvia, taustakarttoja ja rinnevarjostusta. Tarkemmissa mittakaavoissa kartoille saa näkyviin myös kiinteistöjaotuksen (kiinteistörajat ja kiinteistötunnukset). Eri karttatasoja voi olla näkyvissä useita samanaikaisesti. 

Toimintonäppäimillä voi tehdä karttamerkintöjä ja jakaa niitä linkkeinä, mitata matkaa tai pinta-alaa sekä kysyä lähintä osoitetta. Karttakohteita voi hakea paikannimellä, osoitteella, kiinteistötunnuksella tai koordinaateilla tai paikantaa kartan omaan sijaintiin. Omia karttamerkintöjä voi jakaa tai linkittää muille sivustoille karttalinkkeinä. Palvelun kautta voi antaa Maanmittauslaitokselle palautetta kartta-aineistojen sisällöstä.

Palvelu on kaikille avoin ja maksuton, eikä sen käyttö vaadi rekisteröitymistä. Palvelusta voi myös ostaa painettuja karttoja sekä räätälöityjä karttatulosteita. Karttapaikan Lataa paikkatietoaineistoja -osiosta voi ladata Maanmittauslaitoksen kartta- ja paikkatietoaineistoja, kuten maastotietokannan kohteita, ilmakuvia ja korkeusmalleja. Suurin osa on avointa aineistoa CC-BY-4.0 lisenssillä. Ladatuista  tiedostoista useimmat eivät ole katsottavissa tavanomaisilla kuvankatseluohjelmilla, vaan niitä varten tarvitaan erityinen paikkatieto-ohjelmisto.

Historia
--------

Kansalaisen Karttapaikka julkistettiin vuonna 1996. Se oli maailman ensimmäinen kansallinen karttapalvelu Internetissä. Idea ja toteutukseen tarvittu tekniikka kehitettiin Maanmittauslaitoksessa. Kansalaisen Karttapaikan rinnalle rakennettiin jo seuraavana vuonna maksullinen Ammattilaisen Karttapaikka. Sittemmin nämä korvattiin avoimella Karttapaikalla ja vahvan tunnistautumisen vaativalla Asiointipalvelulla.

Katso myös
----------

* Malline: Karttapaikka

Lähteet
-------

1. ↑  Maanmittauslaitos: Maanmittauslaitoksen karttapaikka-palvelun sisältö Maanmittauslaitos. Viitattu 1.3.2023.
2. ↑  Maanmittauslaitoksen avoimien aineistojen jakelu avattu Karttapaikka-palveluun Maanmittauslaitos. Viitattu 1.3.2023.

Aiheesta muualla
----------------

* Karttapaikka
* Paikkatietoikkuna
**Shree Man Gambhira** ("Kruunatkoon kunnia sinut"), on Nepalin aiempi kansallislaulu, joka samalla oli ylistyslaulu maan hallitsijalle. Laulu otettiin käyttöön 1962. Laulun on säveltänyt Bakhat Bahadur Budhapirthi vuonna 1899 ja sen on sanoittanut Sri Chakra Pani Chalise vuonna 1924. Kevään 2006 mielenosoitusten myötä kuninkaan valta-asemaa vähennettiin ja kansallislaulun tilalle otettiin virallisesti 3. elokuuta 2007 lähtien *Sayaun Thunga Phool Ka* ("Me nepalilaiset olemme satojen kukkasten seppele"), jonka on kirjoittanut Pradeep Kumar Rai (taiteilijanimi Buakul Mahila) ja säveltänyt Ambar Gurung.

Sanat nepaliksi
---------------

श्रीमान् गम्भीर नेपाली
प्रचण्ड प्रतापी भूपति
श्री ५ सरकार महाराजाधिराजको
सदा रहोस् उन्नति
राखुन् चिरायु ईशले
प्रजा फैलियोस्
पुकारौ जय प्रेमले
हामी नेपाली साराले

Translitteraatio
----------------

shrîmân gambhîra nepâlî
prachanda pratâpi bhûpati
shrî pânch sarkâr mahârâjâdhirâjako
sadâ rahos unnati
rakhun chirâyu îshale
prajâ phailiyos
pukâraun jaya premale
hâmî nepâlî sârâle.

Käännös
-------

Kruunatkoon kunnia sinut, urhea Kuningaskunta,
sinut, uljas Nepalilainen,
Shri Panch Maharajadhiraja, kunniakas hallitsijamme;
Eläköön hän vielä monta vuotta,
ja kasvakoon hänen alaistensa määrä.
Laulakoon jokainen nepalilainen tätä riemuiten.

Lähteet
-------

1. 1 2  Nepal (1962–2006) National Anthems.info. Viitattu 17.2.2020. (englanniksi)
2. ↑  Nepal National Anthems.info. Viitattu 17.2.2020. (englanniksi)
3. ↑  Nepal *The World Factbook*. Central Intelligence Agency (CIA). Viitattu 17.2.2020. (englanniksi)
4. ↑  Nepal vaihtoi kansallislaulunsa *Ulkomaat*.  3.8.2007. Yleisradio (Yle). Viitattu 17.2.2020.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuuntele Nepalin kansallislaulu
**Miten tästä eteenpäin** on Martti Ahtisaaren, Jaakko Iloniemen ja Tapani Ruokasen kansainvälistä politiikkaa käsittelevä kirja, joka julkaistiin Docendo-kustantamon kautta vuonna 2016. Kirjassa käsitellään ajan ongelmia ja hahmotellaan tulevaisuuden suuntia; maailmassa katsotaan siinä olevan meneillään suurimman murroksen sitten toisen maailmansodan.

Ahtisaari tuo kirjassa esiin Nato-myönteistä näkökulmaa ja katsoo Suomen "läntisenä demokratiana" tarvitsevan "kaikkien läntisten järjestöjen ja järjestelmien" jäsenyyttä. Hän toivoo kylmän sodan suomettumiseksi kutsutusta vaiheesta irtauduttavan ja päätöksiä tehtävän pohtimatta Venäjän reaktioita. Ahtisaari kuvaa yhä "suomettuneiksi" niitä, jotka eivät "pyri yhteiseen puolustusliittoon". Sanojensa mukaan hän ei itse ottanut tasavallan presidenttinä toimiessaan esiin Nato-jäsenyyttä, koska piti sitä mahdottomana ja katsoi Suomen saamisen myös Euroopan unionin jäseneksi olleen haastavaa. Ahtisaari esittää liittymispäätöksen tekemistä myös välittämättä Ruotsin ratkaisusta. Lisäksi Ahtisaari katsoo sekä YK:n että EU:n epäonnistuneen sen valvonnassa, että jäsenmaat noudattavat jäsenyysehtoja ja "globaaleja arvoja". Hänen mukaansa EU laajeni liian nopeasti, ja hän ehdottaakin "läntisen demokratian arvojen mukaan" toimimaan haluttomien maiden (kuten Puolan, Unkarin ja Romanian) erottamista.

Kirjassa myös Iloniemi ilmaisee tukensa Nato-jäsenyydelle, vaikkakaan ei piidä Natoon liittymistä realistisena.

Lähteet
-------

1. ↑  Miten tästä eteenpäin *webshop.jyu.fi*. Viitattu 3.8.2022.
2. ↑  Miten tästä eteenpäin Docendon verkkokauppa
3. ↑  Miten tästä eteenpäin Helsingin Reservin Sanomat
4. 1 2  Ahtisaari tuoreessa kirjassa: Jos Suomi ei liity Natoon, etsin turvapaikan Namibiasta Suomenmaa
**Manabu Saitō** (jap. 齋藤 学, *Saitō Manabu*; s. 4. huhtikuuta 1990 Kawasaki) on japanilainen jalkapalloilija.

Jalkapallomaajoukkue
--------------------

Saitō kuului Japanin U-23 joukkueeseen kesäolympialaisissa 2012. Hän debytoi Japanin A-maajoukkueessa heinäkuussa 2013. Hän kuului Japanin joukkueeseen myös vuoden 2014 MM-kilpailuissa Brasiliassa. Hän on pelannut kuusi maaottelua ja tehnyt niissä yhden maalin.

Lähteet
-------

1. ↑  National Football Teams

Aiheesta muualla
----------------

* Soccerway

Japanin joukkue – Jalkapallo kesäolympialaisissa 2012
1 Gonda |
2 Tokunaga |
3 Ogihara |
4 H. Sakai |
5 Yoshida |
6 Muramatsu |
7 Ōtsu |
8 Yamamura |
9 Sugimoto |
10 Higashi |
11 Nagai |
12 G. Sakai |
13 Suzuki |
14 Usami |
15 Saitō |
16 Yamaguchi |
17 Kiyotake |
18 Andō |
Valmentaja Sekizuka

Japanin joukkue – Jalkapallon MM-kilpailut 2014
1 Kawashima |
2 Uchida |
3 G. Sakai |
4 Honda |
5 Nagatomo |
6 Morishige |
7 Endō |
8 Kiyotake |
9 Okazaki |
10 Kagawa |
11 Kakitani |
12 Nishikawa |
13 Ōkubo |
14 Aoyama |
15 Konno |
16 Yamaguchi |
17 Hasebe |
18 Ōsako |
19 Inoha |
20 Saitō |
21 H. Sakai |
22 Yoshida |
23 Gonda |
Valmentaja Zaccheroni
**Soignébougou** on maalaiskunta ja sen keskuskylä Ségoun alueen Ségoun piirissä Malissa. Se sijaitsee Nigerjoen ja Banin välisellä tasangolla 30 kilometriä Ségousta lounaaseen. Kunnassa on 3 100 asukasta (vuonna 2009).

Soignébougoun kunta rajoittuu lännessä Ségoun piirin Konodiminin, pohjoisessa Sébougoun ja idässä Sakoïban sekä etelässä Barouélin piirin Sanandon kuntiin. Kuntaan kuuluu kahdeksan kylää. Asukkaat ovat etupäässä soninkeja, fulbeja, bambaroita, boboja, miniankoja ja songhaita. Vallitseva uskonto on islam.

Paikallisia elinkeinoja ovat maanviljely, karjanhoito ja kalastus. Tärkeimmät viljelykasvit ovat hirssi, durra, maapähkinä, maissi ja riisi. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet, aasit, hevoset ja siipikarja. Lisäksi harjoitetaan pienimuotoista kaupankäyntiä ja käsityöammatteja. Kunnan liikenneyhteydet ovat heikot. Palveluihin kuuluvat koulut ja terveysasema.

Lähteet
-------

1. ↑  4ème recensement général de la population et de l’habitat. Résultats définitifs, tome 0: Répertoire des villages *instat-mali.org*.  Arkistoitu 7.1.2017. Viitattu 23.6.2015. (ranskaksi)
2. ↑  Mali - Region de Segou - Cercle de Ségou: Carte de référence *reliefweb.int*. Viitattu 23.6.2015. (ranskaksi)
3. 1 2  Plan de Securite Alimentaire: Commune Rurale de Soignebougou 2007–2011 *fsg.afre.msu.edu*.  Arkistoitu 6.3.2016. Viitattu 23.6.2015. (ranskaksi)
**Mithridates** (kuoli noin 41 eaa.) oli sotilas joka oli Julius Caesarin liittolainen. Mithradites oli varakkaan Pergamonlaisen henkilön poika. Pontoksen Mithridates VI Suuri, joka tunnettiin sodistaan Roomaa vastaan, adoptoi hänet. Adoptoitu nuorukainen otti tuolloin ottoisänsä nimen. 

Caesar määräsi Mithridateen värväämään joukkoja Kilikiassa ja Syyriassa samalla kun Caesar ajoi takaa Pompeiusta Farsaloksen taistelun jälkeen. Mithridates kokosi suuren armeijan, joka pääsi Aleksandriaan, jossa Caesar oli joutunut vaikeuksiin, viime hetkellä. Seuraavaksi Mithridates seurasi Caesarin mukana Vähään-Aasiaan, jossa Caesar kukisti Pontoksen Farnakes II:n Zelan taistelussa. Taistelun jälkeen Caesar antoi Mithridateelle Farnakeen valtakunnan ja osan Galatiasta. Mithridates lähti valloittamaan Taurien Khersonesosta, mutta hänet kukistettiin ja hän kaatui taistelussa.

Lähde
-----

* Matthew Bunson: *A dictionary of the Roman Empire*, s. 281. Oxford University Press US, 1995. ISBN 9780195102338.
**Kartuzyn piirikunta** (puol. *powiat kartuski*) on yksi Pommerin voivodikunnan piirikunnista. Piirikunnan arvioitu väkiluku oli vuoden 2019 lopussa 139 397. Siihen kuuluvat kuusi kuntaa ovat Chmielno, Kartuzy, Przodkowo, Sierakowice, Somonino, Stężyca, Sulęczyno ja Żukowo.

Piirikunnan väestöpyramidi 2014.
Vuoden 2019 lopussa Kartuzyn piirikunnan asukkaista 50,1 prosenttia oli naispuolisia ja 49,9 prosenttia miespuolisia. Alle 18-vuotiaat muodostivat 26,1 prosenttia piirikunnan väestöstä, työikäiset 59,7 prosenttia ja eläkeikäiset 14,2 prosenttia. Väestön keski-ikä oli 36 vuotta, mikä on huomattavasti koko Puolan väestön keski-ikää alempi. Vuonna 2019 piirikunnassa syntyi 2 268 lasta. Vuoden 2011 väestönlaskennassa piirikunnassa oli määrällisesti eniten kašubin kieltä puhuvia Puolan piirikunnista; 47 276 henkilöä eli 39,4 prosenttia Kartuzyn piirikunnan väestöstä puhui sitä. Kartuzyn piirikunnassa kašubin kieli on saanut virallisen vaihtoehtoisen kielen aseman Sierakowicen ja Żukowon kunnissa.

Kartuzyn piirikunnan väkiluku on kasvanut suoraviivaisesti koko 2000-luvun ajan, minkä alussa se oli 101 666 asukasta. Piirikunnan syntyvyys (2,41 syntymää yhtä kuolemaa kohden) on huomattavasti koko Puolan keskimääräistä tasoa korkeampi ja se on saanut muuttovoittoa sekä muulta Puolalta että ulkomailta. Myös uusien avioliittojen suhteellinen määrä oli vuonna 2019 merkittävästi Puolan keskiarvoa korkeampi ja suhteellinen erojen määrä Puolan keskiarvoa alempi. Asukkaiden määrän ennakoidaankin kasvavan 178 665 asukkaaseen vuoteen 2050 mennessä.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5 6 7 8 9  Powiat kartuski w liczbach *Polska w liczbach*. Viitattu 2.9.2020. (puolaksi)
2. ↑  Mniejszości narodowe i etniczne oraz społeczność posługująca się językiem kaszubskim wg powiatów w 2011 r. Puolan sisäministeriö. Viitattu 2.9.2020. (puolaksi)
3. ↑  Urzędowy rejestr gmin, w których używany jest język pomocniczy (PDF) (puolaksi)


|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Pommerin piirikunnat |
| --- |
|  |
| Kaupunkipiirikunnat | 
* Gdańsk (hallintokeskus)
* Gdynia
* Słupsk
* Sopot

 |
|  |
| Piirikunnat | 
* Bytów
* Chojnice
* Człuchów
* Gdańsk
* Kartuzy
* Kościerzyna
* Kwidzyn
* Lębork
* Malbork
* Nowy Dwór
* Puck
* Słupsk
* Starogard
* Sztum
* Tczew
* Wejherowo

 |

 |
**Tuukka Veli Tapio Kaukoniemi** (s. 22. marraskuuta 1985 Oulu) on entinen suomalainen alppihiihtäjä. Hän kilpaili suurpujottelussa, pujottelussa sekä supersuurpujottelussa. Kaukoniemi edusti Vuokatti Slalomia. 

Kaukoniemi lopetti uransa syksyllä 2009 opiskeluiden vuoksi. Hän aloitti tuolloin kiropraktiikan opiskelun Anglo-European College of Chiropracticissa Bournemouthissa, Englannissa.

Uran alku
---------

Kaukoniemi aloitti alppihiihdon jo 3-vuotiaana laskiessaan kaikki Rukan rinteet. Urheilun monilahjakkuutena hän harrasti nuorempana muun muassa pesäpalloa ja pelasi juniorina kilpaa tennistä sekä golfia nuorten maajoukkueessa. Alppihiihtouransa Kaukoniemi aloitti vuonna 2000 alppikoulussa Nilsiällä (Nilsiän lukio, Tahkon alppikoulu). Vuosina 2001–2004 hän laski nuorten maajoukkueessa. Miesten alppimaajoukkueeseen Kaukoniemi kuului vuodesta 2006 lähtien.

Saavutuksia
-----------

Kaukoniemi saavutti useita SM-mitaleita lasten ja nuorten sarjoista. Aikuisten SM-kisoista hänen paras saavutuksensa oli paripujottelun pronssi Rukalta vuonna 2005.

Alppihiihdon maailmancupissa Kaukoniemi osallistui 11 kilpailuun, eikä selviytynyt kertaakaan toiselle kierrokselle ja pistesijoille. Eurooppa-cupissa hän osallistui 33 kilpailuun, ja hänen paras sijoituksensa oli 11:s Norjan Geilossa vuonna 2007 suurpujottelussa.

Kaukoniemi oli mukana myös MM-kisoissa Åressa 2007, jossa hän oli joukkuekilpailussa neljäs ja keskeytti henkilökohtaisessa pujottelussa.

Lähteet
-------

1. ↑  Urheilukoulun 1/2007 saapumiserään hyväksytyt Puolustusvoimat. Viitattu 14.7.2009. [vanhentunut linkki]
2. ↑  Alppihiihtäjä Kaukoniemi jättää rinteet *yle.fi*.  1.10.2009. YLE. Viitattu 6.10.2009.
3. ↑  Hyvät ystävät ja yhteistyökumppanit *tuukkakaukoniemi.fi*.  15.9.2009. tuukkakaukoniemi.fi. Viitattu 20.4.2010. [vanhentunut linkki]
4. 1 2 3 4  Fact File Tuukka *tuukkakaukoniemi.fi*. tuukkakaukoniemi.fi. Viitattu 20.4.2010. [vanhentunut linkki]
5. ↑  Tuukka Kaukoniemi Kansainvälinen hiihtoliitto (FIS).  (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kaukoniemi Suomen Hiihtoliiton profiilisivulla (Arkistoitu – Internet Archive)
**Management audit** (johdon arviointi) on yritysjohdon arviointimenetelmä. Se tuottaa tietoa päätöksenteon ja johdon kehittämisen tueksi. Se tarjoaa ulkopuolisen, neutraalin näkemyksen johtajien, johtoryhmien sekä tunnistettujen seuraajaehdokkaiden valmiuksista ja kehittymispotentiaalista.

Prosessi
--------

Management audit -prosessi tarjoaa työkalun analysoida johdon ja avainhenkilöiden kyvykkyyttä ja sitoutumista vastata organisaation haasteisiin. Kilpailukyvyn kannalta keskeistä on tunnistaa organisaation olemassa oleva potentiaali tarvittavien muutosten aikaansaamiseksi. Lisäksi Management auditin tuloksia voidaan hyödyntää työkaluna systemaattiseen seuraajasuunnitteluun.

Tavoite
-------

Management auditin tavoitteena ei ole keskittyä arvioimaan vain yksittäisten johtajien suorituskykyä vaan arvioida koko johtoryhmää suhteessa ympäröivään kilpailuasetelmaan. 

Palvelua tarjoavien yritysten mukaan Management audit on hyödyllinen muutostilanteissa, kuten: 

* muutokset ylimmässä johdossa,
* organisatoriset muutokset ja yritysjärjestelyt tai
* strateginen resursointi ja seuraajasuunnittelu.

Lähteet
-------

1. ↑  Management Audit JFP *suomeksi*
2. ↑  Management Audit -prosessi
3. ↑  Johdon auditointi - Management audit (Arkistoitu – Internet Archive) Psycon
*Tämä artikkeli kuvaa Britannian kuninkaallisen laivaston kolmannen luokan linjalaivaa. Sanan muita merkityksiä on täsmennyssivulla.*

**HMS Chichester** oli Britannian kuninkaallisen laivaston 1753 vesillelaskettu 70-tykkinen kolmannen luokan linjalaiva.

Valmistus
---------

Alus tilattiin 12. heinäkuuta 1750 Portsmouthin telakalta, missä köli laskettiin 28. heinäkuuta. Alus laskettiin vesille 4. kesäkuuta 1753 ja valmistui 14. tammikuuta 1756. Aluksen valmistuskustannukset olivat 22 288 puntaa 7 shillinkiä ja 3 pennyä, minkä lisäksi tuli varustamiskustannuksia 5 058 puntaa 4 shillinkiä ja 8 pennyä.

Palvelus
--------

Alus otettiin palvelukseen helmikuussa 1755 päällikkönään John Brett. Se lähti 11. toukokuuta täydennyksenä Boscawenille ja liittyi tammikuussa 1756 Osbornen johtamaan laivasto-osastoon. Alus valtasi 13. heinäkuuta 1757 takaisin 10-tykkisen sluupin 'HMS Merlinin*. Se valtasi 24. marraskuuta* HMS Sheernessin *kanssa 36-tykkisen* L'Abenakisen *ja 1. tammikuuta 1758 kaappari* L'Actifin*.*

Alus sijoitettiin huhtikuussa 1783 vastaanottoalukseksi Plymouthiin, missä se romutettiin lokakuussa 1803.

Lähteet
-------

* Winfield, Rif: *British Warships in the Age of Sail 1714-1792 - Design, Construction and Fates*. Minnesota: Seaforth Publishing, 2007. ISBN 978-1-84415-700-6. (englanniksi)

### Viitteet

1. 1 2 3  Winfield 2007 s. 55