Symbolismi   
 

---

Fernand Khnopff, Hopeinen tiara, 1911.
 Fernand Khnopff, *Hopeinen tiara*, 1911. 

Symbolismi 

Fin de siècle | Romantiikka | Dekadenssi | Symbolismi kirjallisuudessa | Venäläinen symbolismi

Symbolisteja 

Léon Bakst | Charles Baudelaire | Aubrey Beardsley | Arnold Böcklin | Magnus Enckell | Gustav Klimt | Max Klinger | Stéphane Mallarmé | Gustave Moreau | Mihail Nesterov | Edgar Allan Poe | Sully Prudhomme | Arthur Rimbaud | Konstantin Somov | Émile Verhaeren | Paul Verlaine

Symbolismia 

*Pahan kukat* | *Ad Astra* | *Haavoittunut enkeli* | *Halla* | *Kuoleman puutarha* | *Köynnöksenkantajat* | *Lemminkäisen äiti* | *Symposion* | *Terror Antiquus*

 

 

 

 

 

 

 

 

 

 

 

 

*Lemminkäinen Tuonelassa*, Gallénin guassi-luonnos *Lemminkäisen äitiä* varten vuodelta 1894.
**Lemminkäisen äiti** on Akseli Gallen-Kallelan maalaus. Tämä symbolistinen teos on vuodelta 1897, ja se on tehty temperalla kankaalle aikana, jolloin realismi ja kansallisromantiikka olivat vallalla taidemaailmassa. Maalaus kuuluu Ateneumin taidemuseon Antellin kokoelmiin, jonne se tallennettiin vuonna 1898

  

Kuka haluu panna

Maalauksen kuvaus
-----------------

Maalaus kuvaa kohtausta Kalevalasta. Lemminkäinen oli tapettu ja silvottu, ja ruumiin palat oli heitetty tummaan jokeen, Tuonelan virtaan. Lemminkäisen äiti on haravoinut poikansa ruumiinosat joesta ja ommellut hänet taas kokonaiseksi. Maalauksessa äiti odottaa katse ylös suunnattuna mehiläistä, joka toisi hunajaa Ukko ylijumalan halleista. Hunaja herättäisi Lemminkäisen taas henkiin.

Maalaus on sävyiltään tumma ja synkkä. Se on täynnä kuoleman ja epätoivon merkkejä: Tuonelan joutsen, äidin ilme, Lemminkäisen kalvakka iho ja osin liinalla peitetty ruumis, kalman kukat, virran veren punaamat kivet. Maalauksen kuvailmaisu korostaa aiheiden myyttisyyttä. Gallen-Kallela maalasi maalauksen himmeillä temperaväreillä öljyvärien sijaan.

Teos syntyi Gallen-Kallelan Ruoveden erämaa-ateljeessa vuoden aikana. Gallen-Kallela oli jo uudistanut kuvakieltään käyttäen tässä maalauksessa piirustusta ja isoja värikenttien korostusta syntetismin tapaan. Tätä hän oli tehnyt jo vuodesta 1893 lähtien Aino-tarun jälkeen.

Akseli Gallen-Kallelalle maalauksen ydin on äidinrakkauden kuvaaminen. Gallen-Kallela käytti Lemminkäisen äidin mallina omaa äitiään. Hän kertoi tälle surullisia ja kauheita tarinoita, jotka saivat äidin kasvoille aidon epätoivoisen ilmeen.

Serlachiuksen kokoelmien Lemminkäisen äiti -guassi
--------------------------------------------------

Taiteen keräilijä Gösta Serlachius osti vuonna 1930 kokoelmiinsa guassi- eli vesiväriversion Akseli Gallen-Kallelan Lemminkäisen äidistä. Se on rinnakkaisversio Ateneumin teoksesta. Maalauksen myi kapteeni Antti Pohjanheimo, joka oli perinyt teoksen sedältään, Virallisen lehden päätoimittajalta Werner Blomqvistilta.

Samana vuonna Gösta Serlachius isännöi Akseli Gallen-Kallelaa esitellen teosta. Teoksen nähdessään Gallen-Kallela sanoi: Tuota taulua en ole maalannut! Gösta Serlachius ei ollut uskoa korviaan. Pian hämmentävän vierailun jälkeen Gösta Serlachius sai vaikean sydänkohtauksen. Sairasvuoteensa äärelle hän käski ripustaa Lemminkäisen äidin. Gallen-Kallelalle hän lähetti kirjeen, jossa hän aneli taiteilijaa tutkimaan vanhoja muistiinpanojaan, sillä hänen mielestään maalausta ei ole voinut kukaan muukaan maalata. Vastauskirjettä ei kuulunut, ja Gallen-Kallela kuoli seuraavana keväänä vuonna 1931. Serlachius sen sijaan toipui sydänkohtauksesta ja käynnisti tutkimukset teoksen alkuperän selvittämiseksi. Selvitykset kuitenkin ajautuivat umpikujaan.

Teoksen alkuperä pysyi mysteerinä vuosikymmenestä toiseen. Osa maan parhaista taiteentuntijoista piti guassityötä aitona, osa julisti sen väärennökseksi. Välillä teos oli yleisön nähtävillä, välillä se oli lukittuna varastossa. Vuonna 2015 Serlachius-museossa päätettiin selvittää teoksen alkuperä. Teosta tutkimaan perustettiin tutkijaryhmä. Ryhmä kävi läpi arkistot perusteellisesti, sekä tutki teoksen kaikilla mahdollisilla nykyajan menetelmillä. Teoksen paperi ja värit analysoitiin, ja lisäksi siitä otettiin röntgen- ja infrapunakuvat. Neljä vuotta myöhemmin syksyllä 2019 tutkimus valmistui. Lopullista vastausta teoksen alkuperään ei kuitenkaan saatu. Osa todistusaineistosta viittasi aitouteen, osa väärennökseen. Teos pysyy mysteerinä.

Lähteet
-------

* Timo Huusko: Akseli Gallen-Kallela: Lemminkäisen äiti. Teoksessa Ateneum-opas. Toim. Timo Huusko. 2007, s. 47.

1. 1 2 3  Virkkula, Simopekka: Legendaarisen taiteilijan dramaattinen lausahdus synnytti arvoituksen, jota on epätoivoisesti yritetty ratkaista jo vuosikymmenten ajan – Kuka maalasi Mäntän mysteeritaulun?  1.1.2020. Aamulehti. Viitattu 20.1.2020. [vanhentunut linkki]

Ääniraidat
----------

Ateneumin suomenkielisessä äänioppaassa kuvataan maalausta ääniraidoilla.

* (Arkistoitu – Internet Archive)
* (Arkistoitu – Internet Archive)

Kirjallisuutta
--------------

* Talvitie, Tarja & Turtiainen, Minna: *Lemminkäisen arvoitus Erään taulun tarina*. Parvs, 2019. ISBN 978-952-7226-32-2.

Aiheesta muualla
----------------

* Maalaus Suomen Kansallisgallerian sivuilla: Kokoelmat: Lemminkäisen äiti.
* Taideavain-sovelluksessa kerrotaan lisää Lemminkäisen äiti -maalauksesta

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Runonlaulajan kädet -merkki Kalevala Runonlaulajan kädet -merkki |
| --- |
|  |
| 
* Kalevala-eepos
* Elias Lönnrot

 |
|  |
| Hahmot | 

|  |  |
| --- | --- |
| Henkilöt | 
* Aino
* Joukahainen
* Kalervo
* Kullervo
* Kyllikki
* Lemminkäinen
* Marjatta
* Pohjolan emäntä (Louhi)
* Pohjolan isäntä
* Pohjolan tytär
* Sampsa Pellervoinen
* Seppo Ilmarinen
* Tiera
* Untamo
* Väinämöinen

 |
|  |
| Yliluonnolliset | 
* Ahto
* Antero Vipunen
* Hiisi
* Iku-Turso
* Ilmatar
* Kaleva
* Mielikki
* Nyyrikki
* Tapio
* Tuonelan emäntä
* Tuonen poika
* Tuonen tytti
* Ukko
* Vedenväki
* Vellamo
* Vetehinen

 |
|  |
| Eläimet | 
* Hiiden hirvi
* Iso härkä
* Kokko
* Suomuhauki
* Tuonen joutsen

 |

 |
|  |
| Tapahtumia ja käsitteitä | 
* Impilinna
* Iso tammi
* Kilpalaulanta
* Kultaneito
* Sammon ryöstö
* Sampo
* Tulikipuna
* Väinämöisen haava
* Väinämöisen kiellot
* Väinämöisen tie
* Väinämöisen tuomio
* Yhdeksän sairautta

 |
|  |
| Maantiede | 
* Ahtola
* Kalevalan maa (Väinölä)
* Pohjola
* Saari
* Sarajas
* Tuonela
* Tuonelan virta
* Vuojola

 |
|  |
| Kulttuuri | 

|  |  |
| --- | --- |
| Elokuvat | 
* Kalevala – Uusi aika
* Rauta-aika
* Sampo

 |
|  |
| Näytelmät | 
* Kullervo
* Kypron prinsessa

 |
|  |
| Kirjallisuus | 
* Kalevala suomeksi
* Kalevipoeg
* Kanteletar
* Koirien Kalevala
* Kullervon tarina
* Sammon salaisuus
* Suomen kansan vanhat runot
* Suur-Kalevala
* Väinämöisen paluu

 |
|  |
| Kuvataide | 
* Aino-taru
* Aino, merelle katsova
* Ilmarinen kyntää kyisen pellon
* Ilmarinen kyntää kyisen pellon (veistos)
* Ilmatar ja sotka
* Joukahaisen kosto
* Kullervon kirous
* Kullervon sotaanlähtö
* Lemminkäisen äiti
* Purren valitus
* Runonlaulajan patsas
* Sammon puolustus
* Sammon taonta
* Väinämöisen laulu
* Väinämöisen lähtö
* Väinämöisen soitto

 |
|  |
| Runous | 
* Kalevalamitta
* Kantele
* Luotteet
* Runonlaulaja
* Runonlaulajan kädet
* Vienan runokylät

 |

 |
|  |
| Yhdistyksiä ja yhteisöjä | 
* Helkanuorten liitto
* Juminkeko-säätiö
* Kalevalaisen Runokielen Seura
* Kalevalaisten naisten liitto
* Kalevala Koru
* Kalevalaseura
* Suomalaisen Kirjallisuuden Seura

 |
|  |
| Muuta | 
* Elias Lönnrotin muistomerkki
* Kalevalakylä
* Kalevala-muistomerkki
* Kalevalan päivä
* Kalevalatalo

 |
|  |
| 
* Kalevala kuvataiteissa
* Kalevala musiikissa

 |

 |