*Tämä artikkeli kertoo Suomen kunnasta. Sanan muita merkityksiä on lueteltu täsmennyssivulla.*

Kolarinsaaren kirkko valmistui 1818.
Kolarin kunnantalo.
**Kolari** on Suomen kunta, joka sijaitsee Länsi-Lapissa, Ruotsin rajalla, Tornionjoen ja Muonionjoen varrella, Lapin maakunnan länsiosassa. Kunnassa asuu 4 012 ihmistä ja sen pinta-ala on 2 617,74 km², josta 58,45 km² on vesistöjä. Väestötiheys on 1,57 asukasta/km².

Kolari oli aiemmin tunnettu kaivoksistaan, nykyisin tärkein elinkeino on matkailu, etenkin Ylläksen hiihtokeskus. Kolarissa on Suomen pohjoisin rautatieasema.

Maantiede
---------

Yllästunturi.
Kunnan länsiosa on melko tasaista ja runsassoista maastoa, itäosissa on korkea vaarajakso, joka huipentuu kunnan koilliskulmassa Yllästunturiin (719 m). Kolari kuuluu Pohjanmaan historialliseen maakuntaan, mutta on sanottu, että se muistuttaa maisemaltaan Lappia. Kirkonkylän eteläpuolella on laaja Suur-Teuravuoman suoalue, joka on valtaosin suojeltu, mutta osa on ojitettu metsä- ja maatalouskäyttöön sekä turvesuoksi.

Kunnan alueella kokonaan tai osittain olevia Natura 2000 -kohteita ovat Tornionjoen-Muonionjoen vesistöalue, Sieppijänkä-Pieruvuoma, Karhuvuoma, Teuravuoma-Kivijärvenvuoma, Niesaselkä, Juustovuoma ja Ylläs-Aakenus.

Kolarin naapurikunnat ovat Kittilä, Muonio, Pello ja Rovaniemi sekä Ruotsissa Pajala. Kolarin rautatieasema on Suomen rataverkon pohjoisin käytössä oleva rautatieasema.

### Kylät

Keväinen latu Äkäslompolossa.
Kolarin kirkonkylä (Jokijalka), Aitamännikkö, Hietanen, Juustovaara, Kallioniemi, Kattilamaa, Kolarinsaari, Koivula, Koivumaa, Kurtakko, Lappea, Lietorova, Luosu, Luovatus, Pasmajärvi, Rito-oja, Ruokojärvi, Saarenpudas, Sammalvaara, Sieppijärvi, Taapajärvi, Hannukainen, Teurajärvi, Poikkijärvi, Vaattojärvi, Venejärvi, Venetti, Väylänpää, Ylinenvaara, Ylläsjärvi, Äkäsjokisuu, Äkäslompolo

Historia
--------

Kolari-nimi esiintyy ensimmäisen kerran vuonna 1587. Silloin on merkitty verolle Ylitornion Pellon kyläkuntaan kuuluvana Pekka Kolari, joka muutti Lappiin Savosta.

Kolari oli aiemmin tunnettu kaivoksistaan. Äkäsjokisuulla oli kalkkikivilouhos ja sementtitehdas, Rautuvaarassa rautakaivos. Nämä molemmat suljettiin 1980-luvulla.

Kolarinsaaren vanha kirkko valmistui vuonna 1818. 1900-luvulla rakennettiin Sieppijärven kirkko (1956), Kolarin kirkko (1965) ja Pyhän Laurin kappeli (1999).

Talous
------

Kaivosten sulkemisen jälkeen kunnan tärkein elinkeino on matkailu. Ylläs on kansainvälisen tason hiihtokeskus. Äkäslompolo sijaitsee tunturin pohjoispuolella, Ylläsjärvi eteläpuolella.

Pajalan ja Kolarin kunnan alueilla on edelleen suuria rautamalmiesiintymiä, joihin kanadalainen kaivosyhtiö Northland Resources Inc. teki valtauksen 2005.

"Yhtiön alustavien kehityssuunnitelmien mukaan Pajala–Kolari-alueelle tulee kolme kaivosta, kaksi rikastamoa ja kaksi pelletointilaitosta. Kun yksi kaivos maksaa 75 miljoonaa euroa, rikastamo 200 miljoonaa ja pelletointilaitos myös 200 miljoonaa, ovat investoinnit parhaimmillaan noin miljardi euroa. Työpaikkoja olisi silloin 1 500 ja yksi kaivostyöpaikka luo kolmesta viiteen muuta työpaikkaa."

Nordkalk harkitsi kalkkikivikaivoksen avaamista uudelleen 2010-luvun alussa. Vuonna 2018 se ei ollut auki.

Vuonna 2015 kunnassa oli 1 410 työpaikkaa. Niistä 5,7 % oli alkutuotannossa (maa-, metsä- ja kalataloudessa), 81 % palveluissa ja 9 % jalostuksessa. Työttömien osuus työvoimasta oli 13,8 %.

Vuonna 2015 suurimmat yhteisöveron maksajat olivat kaivosalan palveluihin ja teollisuusprosesseihin sekä materiaalien käsittelyyn erikoistunut Tapojärvi Oy, Kolarin Kumi Oy ja Humina-Loma Oy.

Väestönkehitys
--------------

Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1975 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2023 tilanteen mukainen.


| Kolarin väestönkehitys 1975–2020 |
| --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1975 |    | 5 056 |
| 1980 |    | 4 905 |
| 1985 |    | 5 043 |
| 1990 |    | 4 721 |
| 1995 |    | 4 486 |
| 2000 |    | 3 981 |
| 2005 |    | 3 828 |
| 2010 |    | 3 839 |
| 2015 |    | 3 848 |
| 2020 |    | 3 925 |
| Lähde: Tilastokeskus. |

### Taajamat

Vuoden 2022 lopussa Kolarissa oli 3 999 asukasta, joista 1 857 asui taajamissa, 1 826 haja-asutusalueilla ja 316:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Kolarin taajama-aste on 50,4 %. Kolarin taajamaväestö jakautuu kolmen eri taajaman kesken:

| # | Taajama | Väkiluku(31.12.2022) |
| --- | --- | --- |
| 1 | **Kolarin kirkonkylä** | 1 059 |
| 2 | Äkäslompolo | 587 |
| 3 | Sieppijärvi | 211 |

Kunnan keskustaajama on lihavoitu.

Oppilaitokset
-------------

Kolarin kunnan ainoa toisen asteen oppilaitos on Kolarin lukio.

Seurakunnat
-----------

Vuoden 2018 aluejaon mukaan Kolarissa on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:

* Kolarin seurakunta

Kirkon sisäisistä herätysliikkeistä paikkakunnalla toimii rauhansanalaisuus, jolla on siellä Sieppijärven Rukoushuoneyhdistys sekä vanhoillislestadiolaisuus, jonka Luoteis-Lapin Rauhanyhdistys järjestää toimintaa paikkakunnalla. Muita kirkkokuntia edustaa helluntaiherätykseen kuuluva Kolarin helluntaiseurakunta. Lisäksi Kolarissa on Jehovan Todistajien seurakunta. Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Kolarin alueella toimii Pohjois-Suomen ortodoksiseen seurakuntaan kuuluva Lapin ortodoksinen kappeliseurakunta.

Urheilu
-------

Kolarissa toimii jääkiekkoseura KoTU Hockey. KoTU Hockey pelaa jääkiekon III-divisioonan Lappi-liigaa ja on voittanut mestaruuden kaudella 2007–2008.

Kolarin Kontio on 4. joulukuuta 1932 perustettu urheiluseura. Alkuvuosina seuran lajeihin kuului mm. hiihto, voimistelu, yleisurheilu ja pyöräily. Myöhemmin mukaan tuli myös jääkiekko ja pyöräily. Nykyisin Kontio tunnetaan jalkapalloseurana. Seuralla on laaja junioritoiminta, naisten joukkue sekä Lapin Nelosessa Pasmajärven Pallon kanssa yhteinen miesten joukkue PaPa/Kontio.

Kunnan nimi
-----------

Sana kolari tulee ruotsinkielisestä sanasta *kolare*, joka sekin tarkoittaa miilunpolttajaa, sysimiestä. (Ruotsinkielinen sana *kolare* tulee sanasta *kol*, 'hiili'.) Miilunpoltto alkoi alueella jo 1600-luvulla ruukin*selvennä* hiilentarpeen tyydyttämiseksi. Kolarin vaakuna on saanut aiheensa kunnan nimestä.

Tunnettuja kolarilaisia
-----------------------

* Oiva Arvola, kirjailija
* Sari Havas, näyttelijä
* Susanna Heikki, laulaja
* Markku Koskenniemi, yrittäjäneuvos
* Niilo Koskenniemi, kansanedustaja
* Eemeli Lakkala, kansanedustaja
* Väinö Niva, kauppaneuvos
* Simo Rundgren, kansanedustaja
* Leonard Pietari Tapaninen, kansanedustaja
* Suvi Teräsniska, laulaja
* Pertti Teurajärvi, hiihtäjä

Ystävyyskunnat ja etäisyyksiä
-----------------------------

Kolarin kunnanraja.
Tornionjoen ja Muonionjoen yhtymäkohta.
Kolarin ystävyyskunta on

* Ruotsi Pajala, Ruotsi

Etäisyyksiä:

* Muonio 79 km
* Kittilä 80 km
* Pello 68 km
* Rovaniemi 170 km
* Pajala (Ruotsi) 30 km
* Kiiruna (Ruotsi) 190 km
* Kemi 220 km
* Tornio 196 km
* Inari 260 km
* Kilpisjärvi 280 km
* Oulu 320 km
* Alta (Norja) 350 km
* Tromssa (Norja) 420 km
* Nordkapp (Norja) 570 km
* Helsinki 1 000 km

Katso myös
----------

* Luettelo Kolarin julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

Lähteet
-------

1. 1 2  Pinta-alat kunnittain (Excel) 1.1.2022  1.1.2022. Maanmittauslaitos. Viitattu 29.1.2022.
2. 1 2  Väkiluku kasvoi eniten Uudellamaalla vuonna 2023  31.12.2023. Tilastokeskus. Viitattu 26.1.2024.
3. ↑  Väestö iän (1-v.) ja sukupuolen mukaan alueittain, 1972–2020  31.12.2020. Tilastokeskus. Viitattu 13.5.2021.
4. ↑  Väestörakenne  26.5.2022. Tilastokeskus. Viitattu 12.9.2023.
5. ↑  Kuntien ja seurakuntien tuloveroprosentit vuonna 2024  22.11.2023. Verohallinto. Viitattu 23.1.2024.
6. ↑  Moliis, Pekka: Hannu Haapala viime hetken suostumuksella Kolarin kunnanjohtajaksi *Kuntalehti*.  11.8.2022. Viitattu 7.2.2023.
7. ↑  Kuntavaalit 2021, Kolari Oikeusministeriö. Viitattu 8.12.2021.
8. ↑  Karttapaikka (Maastokartta) Maanmittauslaitos. Viitattu 29.1.2012.
9. ↑  Spectrum tietokeskuksen artikkeli Lappi
10. ↑  Tutustu Natura 2000 -kohteisiin kunnittain *Ympäristö*. Viitattu 20.5.2018.
11. ↑  Pekka Tenhunen: *Pohjolan uudisraivaajia*. Tunturi-Lapin Kirjapaino/Waasa Graphics, 2013. ISBN 978-952-93-2658-7.
12. 1 2  Ylläksen kiistellyn kaivoshankkeen lupahakemuksesta paljastui virhe: myrkyllistä vaahdotuskemikaalia olisikin huomattavasti enemmän *Helsingin Snaomat*.  2017. Viitattu 20.5.2018.
13. ↑  Kirkot *Kolarin seurakunta*.  Arkistoitu 5.8.2017. Viitattu 20.5.2018.
14. ↑  Kuukkeli (Arkistoitu – Internet Archive)
15. ↑  Kolarin kalkkikivilouhos uudestaan auki *Yle*.  2010. Viitattu 20.5.2018.
16. ↑  Kolari *Nordkalk*.  Arkistoitu 21.5.2018. Viitattu 20.5.2018.
17. ↑  Kuntien avainluvut *Tilastokeskus*. Viitattu 20.5.2018.
18. ↑  Alueen Kolari yhteisöverotiedot *Yle*. Viitattu 20.5.2018.
19. ↑  Väestö iän (1-v.) ja sukupuolen mukaan alueittain, 1972-2022 Tilastokeskus. Viitattu 7.3.2024.
20. ↑  Taajama-aste alueittain, 2022 Tilastokeskus. Viitattu 7.3.2024.
21. ↑  Taajama- ja haja-asutusalueväestö iän ja sukupuolen mukaan kunnittain, 2022 Tilastokeskus. Viitattu 7.3.2024.
22. ↑  Yhteystiedot - Suomen evankelis-luterilainen kirkko evl.fi.  Arkistoitu 23.8.2018. Viitattu 23.8.2018.
23. ↑  Paikallisyhdistykset Lähetysyhdistys Rauhan Sana.  Arkistoitu 17.6.2012. Viitattu 26.6.2011.
24. ↑  Luoteis-Lapin Rauhanyhdistys ry Luoteis-Lapin Rauhanyhdistys ry. Viitattu 26.6.2011.
25. ↑  Kolarin helluntaiseurakunta Kolarin helluntaiseurakunta. Viitattu 26.6.2011.
26. ↑  Mihin seurakuntaan kuulun? Suomen ortodoksinen kirkko. Viitattu 30.3.2024.
27. ↑  Vanhaa Lappia ja Peräpohjaa (Arkistoitu – Internet Archive), Samuli Paulaharju *"Melkein joka talossa sysihauta haikusi, ja vanhojen miilujen sijoja nähdään vieläkin kaikkialla Kolarin metsissä. Sysimiehiä sanottiin "kolareiksi", ja siitä ruvettiin kolarien kotiseutua ja sitten koko pitäjää sanomaan Kolariksi."*

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Kolari** Wikimedia Commonsissa

* Kolarin kunnan kotisivut
* Tilastokeskus – Kolarin avainluvut

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Lapin maakunnan kunnat |
| --- |
|  |
| Nykyiset kunnat | 
* Enontekiö
* Inari
* Kemi
* Kemijärvi
* Keminmaa
* Kittilä
* Kolari
* Muonio
* Pelkosenniemi
* Pello
* Posio
* Ranua
* Rovaniemi
* Salla
* Savukoski
* Simo
* Sodankylä
* Tervola
* Tornio
* Utsjoki
* Ylitornio

 |
|  |
| Entiset kunnat | 
* Alatornio
* Karunki
* Kemijärven maalaiskunta
* Rovaniemen maalaiskunta
* (Kemin maalaiskunta)

 |

 |