**Vakava** eli **valtakunnallinen kasvatusalan valintayhteistyöverkosto** on yliopistollisten kasvatusalojen Vakava-valintakoetta toteuttava verkosto. Vakava-hankkeessa on vuosittain mukana useita yliopistoja ja koulutusohjelmia, esimerkiksi vuonna 2019 Vakavassa mukana olevia yliopistoja on seitsemän ja hakukohteita 35. Kasvatusalan koulutusten yhteinen Vakava-koe järjestetään keväisin, ja se pohjautuu kirjalliseen ennakkomateriaaliin sekä koetilanteessa mahdollisesti jaettavaan lisäaineistoon. Osaan Vakava-koulutuksista sisältyy soveltuvuuskoe, johon hakijat kutsutaan Vakava-kokeen pistemäärän perusteella.

Historiaa
---------

Vakava-hankkeen luomisen lähtökohtana oli pitkään jatkunut keskustelu erityisesti luokanopettajakoulutuksen opiskelijavalintojen perusteista. Keskustelun taustalla oli myös opetusministeriön huoli siitä, että uusilla ylioppilailla kestää vuosia päästä yliopistoon. Luokanopettajakoulutuksen opiskelijavalinnoissa oli saanut lisäpisteitä muun muassa työkokemuksesta, mikä heikensi uusien ylioppilaiden mahdollisuuksia päästä koulutukseen. Vakava-hankkeella haluttiin vahvistaa uusien ylioppilaiden mahdollisuuksia koulutukseen pääsyyn. Kirjallinen Vakava-koe korvasi aikaisempina esivalintatekijöinä olleet ylioppilastodistuksen ja työkokemuksen. Tarkoituksena oli myös syventää yhteistyötä valintakokeiden yhtenäisessä kehittämisessä koko kasvatusalalla.

Vakava-hanke sai ensimmäisen virallisen toimeenpanonsa vuonna 2006, jolloin se sai opetusministeriöltä rahoituksen yliopistollisten kasvatusalojen valintakoekäytänteiden kehittämiseksi. Vuosi 2006 oli hankkeelle pilottivuosi, jolloin koulutusohjelmat saivat mahdollisuuden osallistua opiskelijavalintaan, jossa oli mukana kirjallinen valintakoe, mutta edelleen myös aikaisempaan esivalintajärjestelmään perustuneita asioita. Vuodesta 2007 alkaen Vakava-kokeella on ollut vakiintunut asema yliopistollisten kasvatusalojen valintakokeena.

Koekäytännöt
------------

Vakava-kokeen tarkoituksena on arvioida yliopistollisissa kasvatustieteen koulutuksissa vaadittavia akateemisia opiskelutaitoja. Koe perustuu kirjalliseen ennakkomateriaaliin, joka sisältää kasvatustieteiden näkökulmaan liittyviä artikkeleita, sekä mahdolliseen koetilanteessa jaettavaan lisäaineistoon. Kokeen muoto on soveltava monivalintakoe. Vakava-koe järjestetään keväisin Helsingissä, Joensuussa, Turussa, Raumalla, Tampereella, Rovaniemellä, Jyväskylässä ja Oulusa. Hakija voi osallistua kokeeseen millä tahansa edellä mainituista paikkakunnista, riippumatta siitä, minkä paikkakunnan koulutukseen hän on hakeutunut.

Mukana olevat koulutukset
-------------------------

Vakavassa ovat mukana seuraavat koulutukset:

* Luokanopettajan koulutus
* Kotitalousopettajan koulutus
* Varhaiskasvatuksen opettajan koulutus
* Käsityönopettajan koulutus
* Opinto-ohjaajan koulutus
* Erityispedagogiikka
* Yleinen kasvatustiede
* Aikuiskasvatustiede

Lähteet
-------

1. 1 2  Valintakoetietoja Eximia. Viitattu 31.12.2018.
2. 1 2 3  Mikä on Vakava? Helsingin yliopisto. Viitattu 31.12.2018.
3. ↑  Pekka Räihä: *Koskaan et muuttua saa! Luokanopettajakoulutuksen opiskelijavalintojen uudistamisen vaikeudesta*, s. 103-104. Tampereen Yliopistopaino, 2010. Teoksen verkkoversio.
4. 1 2  Vakava-koe Helsingin yliopisto. Viitattu 31.12.2018.
5. ↑  Vakavassa mukana olevat koulutukset Helsingin yliopisto. Viitattu 31.12.2018.