recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Friends Arena** on Ruotsin Solnassa oleva jalkapallostadion. Stadion avattiin 27. lokakuuta 2012.

Stadion korvasi vanhan Råsundastadionin, ja sen kapasiteetti jalkapallossa on noin 50 000. Swedbank toimi stadionin nimisponsorina maaliskuuhun 2012 saakka, jolloin se lahjoitti nimioikeudet kiusaamisen vastaista työtä tekevälle Friends-järjestölle.

Stadionilla on suljettava katto, mikä mahdollistaa tapahtumien järjestämisen sisätiloissa.

Käyttö
------

Friends Arena on Allsvenskanissa pelaavan AIK:n kotikenttä sekä Ruotsin maajoukkueen päästadion. Stadion täyttää myös kaikki FIFA:n ja UEFA:n kriteerit, joten siellä on mahdollista järjestää esimerkiksi Mestarien liigan finaali tai EM-lopputurnaus. Vuonna 2013 siellä järjestettiin sekä naisten EM-lopputurnauksen että Ruotsin cupin finaali.

Friends Arenalla järjestetään myös konsertteja ja erilaisia muita suurtapahtumia. Stadionilla on järjestetty esimerkiksi Melodifestivalenin finaali vuodesta 2013 alkaen sekä Sweden International Horse Show (SIHS) vuodesta 2014.

Lähteet
-------

1. ↑  Nya nationalarenan invigd *gp.se*.  27.10.2012. Viitattu 28.10.2012. (ruotsiksi)
2. ↑  Swedbank Arena blir Friends Arena  28.3.2012. Friends. Viitattu 6.5.2012. (ruotsiksi)
3. ↑  Finalen av Melodifestivalen 2013 i Friends Arena  26.3.2012. SVT. Viitattu 6.5.2012. (ruotsiksi)
4. ↑  Biljettsläpp till Sweden International Horse Show  24.4.2020. Svenska Ridsportförbundet.  Arkistoitu 6.6.2020. Viitattu 6.6.2020. (ruotsiksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Friends Arena** Wikimedia Commonsissa

* Virallinen sivusto (ruotsiksi)
**Sarule** (sardiksi *Sarùle*) on kaupunki ja kunta Italiassa Sardinian hallintoalueella Nuoron maakunnassa. Kunnassa on arviolta 1 696 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 52,72 neliökilometriä. Se sijaitsee 630 metrin korkeudella merenpinnan yläpuolella.

Lähteet
-------

1. 1 2  Istat - Istituto nazionale di statistica: Altitudini dei comuni tramite DEM *Italian kuntien pinta-alat ja korkeus merenpinnasta*. Viitattu 16.04.2019. (italiaksi)
2. 1 2  Istat - Istituto nazionale di statistica: Bilancio demografico al 30/11/2016 *Italian tilastokeskuksen väestötilasto alueittain, maakunnittain ja kunnittain*. Viitattu 16.04.2019. (italiaksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Sarule** Wikimedia Commonsissa

Nuoron maakunta
Aritzo | Arzana | Atzara | Austis | Bari Sardo | Baunei | Belvì | Birori | Bitti | Bolotana | Borore | Bortigali | Cardedu | Desulo | Dorgali | Dualchi | Elini | Fonni | Gadoni | Gairo | Galtellì | Gavoi | Girasole | Ilbono | Irgoli | Jerzu | Lanusei | Lei | Loceri | Loculi | Lodine | Lodè | Lotzorai | Lula | Macomer | Mamoiada | Meana Sardo | Noragugume | Nuoro | Oliena | Ollolai | Olzai | Onanì | Onifai | Oniferi | Orani | Orgosolo | Orosei | Orotelli | Ortueri | Orune | Osidda | Osini | Ottana | Ovodda | Perdasdefogu | Posada | Sarule | Silanus | Sindia | Siniscola | Sorgono | Talana | Tertenia | Teti | Tiana | Tonara | Torpè | Tortolì | Triei | Ulassai | Urzulei | Ussassai | Villagrande Strisaili
**Sindia** (sardiksi *Sindìa*) on kaupunki ja kunta Italiassa Sardinian hallintoalueella Nuoron maakunnassa. Kunnassa on arviolta 1 717 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 58,57 neliökilometriä. Se sijaitsee 509 metrin korkeudella merenpinnan yläpuolella.

Lähteet
-------

1. 1 2  Istat - Istituto nazionale di statistica: Altitudini dei comuni tramite DEM *Italian kuntien pinta-alat ja korkeus merenpinnasta*. Viitattu 16.04.2019. (italiaksi)
2. 1 2  Istat - Istituto nazionale di statistica: Bilancio demografico al 30/11/2016 *Italian tilastokeskuksen väestötilasto alueittain, maakunnittain ja kunnittain*. Viitattu 16.04.2019. (italiaksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Sindia** Wikimedia Commonsissa

Nuoron maakunta
Aritzo | Arzana | Atzara | Austis | Bari Sardo | Baunei | Belvì | Birori | Bitti | Bolotana | Borore | Bortigali | Cardedu | Desulo | Dorgali | Dualchi | Elini | Fonni | Gadoni | Gairo | Galtellì | Gavoi | Girasole | Ilbono | Irgoli | Jerzu | Lanusei | Lei | Loceri | Loculi | Lodine | Lodè | Lotzorai | Lula | Macomer | Mamoiada | Meana Sardo | Noragugume | Nuoro | Oliena | Ollolai | Olzai | Onanì | Onifai | Oniferi | Orani | Orgosolo | Orosei | Orotelli | Ortueri | Orune | Osidda | Osini | Ottana | Ovodda | Perdasdefogu | Posada | Sarule | Silanus | Sindia | Siniscola | Sorgono | Talana | Tertenia | Teti | Tiana | Tonara | Torpè | Tortolì | Triei | Ulassai | Urzulei | Ussassai | Villagrande Strisaili
Mikael Aro heinäkuussa 2012.
**Esko Mikael Aro** (s. 10. heinäkuuta 1965 Helsinki) on suomalainen yritysjohtaja. Hän oli VR:n toimitusjohtaja vuosina 2009–2016. Aiemmin Aro toimi Carlsbergin Pohjoismaiden aluejohtajana ja yhtiön johtoryhmän jäsenenä vuodesta 2007.

Aro on koulutukseltaan eMBA. Vuonna 2001 hän aloitti Sinebrychoffilla ja toimi vuodesta 2005 yrityksen toimitusjohtajana.

Kesäkuussa 2016 Aro irtisanoutui VR:ltä ja siirtyi syksyllä pääomasijoitusyhtiö Tritonin osakkaaksi ja neuvonantajaksi. Hän on Mehiläisen hallituksen puheenjohtaja vuodesta 2016. Aron jälkeen VR:n johtoon nousi Rolf Jansson.

Lähteet
-------

1. ↑  Verokone: Esko Mikael Aro *HS.fi*. Viitattu 2.11.2016.
2. ↑  Hakkarainen, Timo: Mikael Aron talvisota.  *Iltalehti*, 27.2.2010, s. 15.
3. 1 2  VR:n toimitusjohtaja Mikael Aro siirtyy pääomasijoittajan palvelukseen – "Talvi ei tänä vuonna yllätä VR:ää" *HS.fi*.  2.9.2016. Viitattu 2.11.2016.
4. 1 2  Mikael Aro ylemmäs Carlsbergissa *Taloussanomat.fi*.  11.10.2007. Viitattu 2.11.2016.
5. ↑  Repo, Harri: Mikael Aro VR:n toimitusjohtajaksi *Tekniikka & Talous*.  2.3.2009. Viitattu 2.11.2016.
6. ↑  Arola, Heikki: VR:n toimitusjohtajaksi nimitettiin yhtiön sisältä Rolf Jansson *Helsingin Sanomat*.  20.10.2016. Viitattu 17.7.2022.
**Bortigali** (sardiksi *Bortigàle*) on kaupunki ja kunta Italiassa Sardinian hallintoalueella Nuoron maakunnassa. Kunnassa on arviolta 1 341 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 67,33 neliökilometriä. Se sijaitsee 510 metrin korkeudella merenpinnan yläpuolella.

Lähteet
-------

1. 1 2  Istat - Istituto nazionale di statistica: Altitudini dei comuni tramite DEM *Italian kuntien pinta-alat ja korkeus merenpinnasta*. Viitattu 16.04.2019. (italiaksi)
2. 1 2  Istat - Istituto nazionale di statistica: Bilancio demografico al 30/11/2016 *Italian tilastokeskuksen väestötilasto alueittain, maakunnittain ja kunnittain*. Viitattu 16.04.2019. (italiaksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Bortigali** Wikimedia Commonsissa

Nuoron maakunta
Aritzo | Arzana | Atzara | Austis | Bari Sardo | Baunei | Belvì | Birori | Bitti | Bolotana | Borore | Bortigali | Cardedu | Desulo | Dorgali | Dualchi | Elini | Fonni | Gadoni | Gairo | Galtellì | Gavoi | Girasole | Ilbono | Irgoli | Jerzu | Lanusei | Lei | Loceri | Loculi | Lodine | Lodè | Lotzorai | Lula | Macomer | Mamoiada | Meana Sardo | Noragugume | Nuoro | Oliena | Ollolai | Olzai | Onanì | Onifai | Oniferi | Orani | Orgosolo | Orosei | Orotelli | Ortueri | Orune | Osidda | Osini | Ottana | Ovodda | Perdasdefogu | Posada | Sarule | Silanus | Sindia | Siniscola | Sorgono | Talana | Tertenia | Teti | Tiana | Tonara | Torpè | Tortolì | Triei | Ulassai | Urzulei | Ussassai | Villagrande Strisaili
**Vincent Phillip D’Onofrio** (s. 30. kesäkuuta 1959 Brooklyn, New York, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen näyttelijä. D’Onofrio aloitti uransa teatterissa. Vuonna 1983 alkaneella elokuvaurallaan suuresta koostaan tunnettu D’Onofrio on esiintynyt hyvin monipuolisissa rooleissa.

Ura
---

D’Onofrio syntyi vuonna 1959 Brooklynissa ja varttui Havaijissa, Coloradossa ja Miamissa Floridassa.

D’Onofrio aloitti näyttelijänuransa teatterissa. Hän opiskeli näyttelemistä New Yorkissa American Stanislavsky Theatressa ja The Actors Studiossa. D’Onofrio sai teatteriurallaan aluksi vain vähäpätöisiä rooleja, kunnes hän alkoi näytellä American Stanislavsky Theatressa vuonna 1984. Hänen ensimmäinen Broadway-roolinsa oli näytelmässä *Open Admissions*.

D’Onofrion ensimmäinen elokuvarooli oli tuntemattomaksi jääneessä komediassa *The First Turn-On!* (1983). Hänestä tuli tunnettu näyttelijä alokas Pylen roolistaan Stanley Kubrickin elokuvassa *Full Metal Jacket* (1987). D’Onofrio lihotti itseään roolia varten 30 kilogrammaa ja laihdutti itsensä takaisin normaalipainoiseksi sen jälkeen.

*Full Metal Jacketia* seuranneina vuosina D’Onofrio näytteli säännöllisesti monipuolisissa sivurooleissa monessa menestyselokuvassa. Hänen läpimurtoroolinsa pääosanäyttelijänä oli kirjailija Robert E. Howardin roolissa elokuvassa *Avara maailma* (1996). Hän on näytellyt myös esimerkiksi elokuvissa *Men in Black – miehet mustissa*, *Mystic Pizza*, *JFK – avoin tapaus*, *The Player – Pelimies*, *Ed Wood*, *The Cell* ja *The Break-Up*.

Televisiossa D’Onofrio on esittänyt esimerkiksi etsivä Robert Gorenia rikossarjassa *Kova laki: Rikollinen mieli* (2001–2011). Hän on myös esittänyt Kingpiniä Marvel Televisionin Netflix-sarjassa *Daredevil* (2015–2018) sekä Marvel Studiosin Disney+-sarjoissa *Hawkeye* (2021), *Echo* (2024) ja *Daredevil: Born Again* (2025).

Yksityiselämä
-------------

D’Onofrio vaimonsa Carinin kanssa vuonna 2008.
D’Onofrio on ollut naimisissa hollantilaisen mallin Carin van der Donkin kanssa vuodesta 1997 alkaen. Parilla on kaksi poikaa (s. 1999 ja 2008). Lisäksi D’Onofriolla on vuonna 1992 syntynyt tytär nelivuotisesta suhteestaan näyttelijä Greta Scacchin kanssa.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5 6  Rebecca Flint Marx: Vincent D'Onofrio Biography *AllMovie*. Viitattu 12.10.2022.
2. ↑  Who Is Vincent D’Onofrio’s Wife? Inside His Family Life *Hollywood Mask*.  10.5.2022. Viitattu 12.10.2022.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Vincent D’Onofrio** Wikimedia Commonsissa

* Vincent D’Onofrio Internet Movie Databasessa. (englanniksi)

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Norja
* Espanja
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Israel
* Yhdysvallat
* Tšekki
* Alankomaat
* Puola

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Deutsche Biographie
* Elonet

 |
|  |
| Muut | 
* IdRef

 |

 |
**Cardedu** (sardiksi *Cardèdu*) on kaupunki ja kunta Italiassa Sardinian hallintoalueella Nuoron maakunnassa. Kunnassa on arviolta 1 909 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 33,39 neliökilometriä. Se sijaitsee 19 metrin korkeudella merenpinnan yläpuolella.

Lähteet
-------

1. 1 2  Istat - Istituto nazionale di statistica: Altitudini dei comuni tramite DEM *Italian kuntien pinta-alat ja korkeus merenpinnasta*. Viitattu 16.04.2019. (italiaksi)
2. 1 2  Istat - Istituto nazionale di statistica: Bilancio demografico al 30/11/2016 *Italian tilastokeskuksen väestötilasto alueittain, maakunnittain ja kunnittain*. Viitattu 16.04.2019. (italiaksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Cardedu** Wikimedia Commonsissa

Nuoron maakunta
Aritzo | Arzana | Atzara | Austis | Bari Sardo | Baunei | Belvì | Birori | Bitti | Bolotana | Borore | Bortigali | Cardedu | Desulo | Dorgali | Dualchi | Elini | Fonni | Gadoni | Gairo | Galtellì | Gavoi | Girasole | Ilbono | Irgoli | Jerzu | Lanusei | Lei | Loceri | Loculi | Lodine | Lodè | Lotzorai | Lula | Macomer | Mamoiada | Meana Sardo | Noragugume | Nuoro | Oliena | Ollolai | Olzai | Onanì | Onifai | Oniferi | Orani | Orgosolo | Orosei | Orotelli | Ortueri | Orune | Osidda | Osini | Ottana | Ovodda | Perdasdefogu | Posada | Sarule | Silanus | Sindia | Siniscola | Sorgono | Talana | Tertenia | Teti | Tiana | Tonara | Torpè | Tortolì | Triei | Ulassai | Urzulei | Ussassai | Villagrande Strisaili
**Salim Sdiri** (s. 26. lokakuuta 1978 Ajaccio, Ranska) on ranskalainen pituushyppääjä. Hänellä on tunisialaisia sukujuuria.

Ura
---

Sdirin ensimmäiset arvokisat olivat Münchenin EM-kisat 2002, joissa hän sijoittui pituudessa seitsemänneksi hypättyään 778. 2003 hän oli neljäs Euroopan sisäratojen cupissa tuloksella 784, seitsemäs Birminghamin sisäratojen MM-kisoissa ja karsiutui Pariisin MM-kisoissa tuloksella 794. Seuraavana vuonna Sdiri hyppäsi toiseksi Euroopan cupissa tuloksella 824. Ateenan olympialaisissa hän oli kahdestoista.

Sdiri voitti sisäratojen Ranskan-mestaruuden vuonna 2005. Myöhemmin samana vuonna hän karsiutui sisäratojen EM-kisoissa, oli toinen Euroopan cupissa ja sijoittui viidenneksi sekä Helsingin MM-kisoissa että IAAF:n yleisurheilufinaalissa. 2006 Sdiri voitti jälleen maansa sisäratojen mestaruuden. Euroopan cupissa hän saavutti toisen tilan. Göteborgin EM-kisoissa hän oli kymmenes ja kauden lopussa yleisurheilun maailmancupissa viides. Sdiri voitti pronssia 2007 sisäratojen EM-kisoissa tuloksella 800.

Yleisurheilun Kultaisen liigan Rooman-osakilpailussa 13. heinäkuuta 2007 Tero Pitkämäen sektorin ulkopuolelle suuntautunut keihäs osui Sdiriä kylkeen. Aluksi Sdirin kerrottiin selvinneen tapauksesta lievin vammoin, mutta myöhemmin selvisi, että keihäs oli osunut Sdirin oikeaan munuaiseen ja maksaan. Keihään osumahaava oli yli kymmenen senttimetriä syvä.

Sdiri palasi kilparadoille helmikuussa 2008 Ranskan hallimestaruuskisoissa, joissa hän sijoittui toiseksi tuloksella 798. Hän karsiutui Valencian sisäratojen MM-kilpailuissa, Pekingin olympialaisissa ja Torinon 2009 EM-hallikisoissa. 12. kesäkuuta 2009 Sdiri hyppäsi uuden Ranskan ennätyksen 842 cm. Myöhemmin samana vuonna hän oli kuudes Berliinin MM-kilpailuissa ja viides IAAF:n yleisurheilufinaalissa.

Sdiri sijoittui neljänneksi sekä Dohan sisäratojen MM-kilpailuissa 2010 tuloksella 801 cm että saman vuoden Barcelonan EM-kilpailuissa tuloksella 820 cm. Pariisin sisäratojen EM-kilpailuissa 2011 ja saman vuoden Daegun MM-kilpailuissa hän karsiutui.

Ennätykset
----------

* 100 metrin juoksu: 11,06 (2003)
* Pituushyppy: 842 (2009)

Lähteet
-------

1. ↑  *Kansainvälisen yleisurheiluliiton tietokanta*View and modify data on Wikidata. Tieto on haettu Wikidatasta.
2. ↑  Salim Sdiri *sports-reference.com*.  Arkistoitu 5.3.2016. Viitattu 25.11.2009. (englanniksi)
3. 1 2 3 4 5  Salim Sdiri Kansainvälinen yleisurheiluliitto.  (englanniksi)
4. ↑  Sdirin vammat luultua vakavampia keihästurmassa  16.7.2007. MTV3. Viitattu 16.7.2007.
5. ↑
6. ↑  Pitkämäen keihästämä Sdiri palasi kilpakentille  18.2.2008. MTV3. Viitattu 18.2.2008.
7. ↑  Tero Pitkämäen keihästämä Salim Sdiri hyppäsi Ranskan ennätyksen *iltasanomat.fi*.  15.6.2009. Ilta-Sanomat. Viitattu 17.6.2009. [vanhentunut linkki]


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt Muokkaa Wikidatassa | 
* World Athletics
* Tilastopaja 🔒

 |

 |
**Starets** (kreik. γέροντας, gerontas, *vanhus*, ven. старец, starets) eli ohjaajavanhus on ortodoksisen kirkon piirissä käytetty nimitys yleensä luostarissa elävästä hengellisestä ohjaajasta. Nimitys ei viittaa välttämättä ohjaajan ikään, vaan enemmän hänen hengelliseen kokeneisuuteensa. Hän opastaa kilvoittelijoita rukoukseen ja hengellisiin harjoituksiin eli askeesiin. Tällainen ohjaaja osoitetaan yleensä luostarin uudelle asukkaalle eli noviisille. Ohjaajalle noviisin ja myöhemmin vihityn munkin tai nunnan tulee kertoa kilvoituksessa ilmenneet ongelmansa, joihin he sitten yhdessä koettavat etsiä ratkaisuja.

Ohjaajavanhus voi olla myös kokenut nunna, joka toimii luostarissaan muiden sisarien ohjaajana. Eräistä hengellisesti pitkälle edistyneistä ohjaajavanhuksista saattoi aikoinaan tulla myös maallikkojen keskuudessa suosittuja rippi-isiä. Ohjaajavanhus ei välttämättä ole pappi, vaikka usein hän on myös sitä, koska hänestä helposti tulee ohjatuille ja myös muille, luostarin ulkopuolisille ihmisille rippi-isä, jonka luona käydään synnintunnustuksella.

Lähteet
-------

1. ↑  Arkkimandriitta Arseni: *Ortodoksinen sanasto*, s. 198. Otava, 1999.
2. ↑  Ohjaajavanhus Ortodoksi.net
**Dorgali** (sardiksi *Durgàli*) on kaupunki ja kunta Italiassa Sardinian hallintoalueella Nuoron maakunnassa. Kunnassa on arviolta 8 602 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 226,54 neliökilometriä. Se sijaitsee 390 metrin korkeudella merenpinnan yläpuolella.

Lähteet
-------

1. 1 2  Istat - Istituto nazionale di statistica: Altitudini dei comuni tramite DEM *Italian kuntien pinta-alat ja korkeus merenpinnasta*. Viitattu 16.04.2019. (italiaksi)
2. 1 2  Istat - Istituto nazionale di statistica: Bilancio demografico al 30/11/2016 *Italian tilastokeskuksen väestötilasto alueittain, maakunnittain ja kunnittain*. Viitattu 16.04.2019. (italiaksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Dorgali** Wikimedia Commonsissa

Nuoron maakunta
Aritzo | Arzana | Atzara | Austis | Bari Sardo | Baunei | Belvì | Birori | Bitti | Bolotana | Borore | Bortigali | Cardedu | Desulo | Dorgali | Dualchi | Elini | Fonni | Gadoni | Gairo | Galtellì | Gavoi | Girasole | Ilbono | Irgoli | Jerzu | Lanusei | Lei | Loceri | Loculi | Lodine | Lodè | Lotzorai | Lula | Macomer | Mamoiada | Meana Sardo | Noragugume | Nuoro | Oliena | Ollolai | Olzai | Onanì | Onifai | Oniferi | Orani | Orgosolo | Orosei | Orotelli | Ortueri | Orune | Osidda | Osini | Ottana | Ovodda | Perdasdefogu | Posada | Sarule | Silanus | Sindia | Siniscola | Sorgono | Talana | Tertenia | Teti | Tiana | Tonara | Torpè | Tortolì | Triei | Ulassai | Urzulei | Ussassai | Villagrande Strisaili
Siemenpuumäntyjä ja männyn taimikkoa Luumäellä 1989.
**Siemenpuuhakkuu** on tapa toteuttaa päätehakkuu, jossa metsään jätetään 50–150 puuta hehtaarille siemenpuiksi, minkä myötä uudistettava metsäala uudistuu luontaisesti. Siemenpuiksi jätetään puita, jotka ovat hyväkuntoisia ja terveitä. Siemenpuuhakkuu sopii alueille, missä maaperä on karkeaa tai keskikarkeaa ainesta ja metsätyyppi on kuiva tai kuivahko kangasmetsä. Kun siemenpuuhakkuu suunnitellaan hyvin, se on edullinen metsänuudistamistapa, jossa säästetään kustannuksia. Siemenpuiden avulla tapahtuvan metsän uudistamisen onnistuminen riippuu lämpösummasta, maaston korkeudesta merenpinnasta ja siemenvuosista. Lämpösumman vähetessä ja korkeuden merenpinnasta kasvaessa onnistumisen mahdollisuudet pienenevät. Siemenpuuhakkuu sopii paremmin mäntymetsään ja toinen väljennyshakkuuseen kuuluva päätehakkuutapa, suojuspuuhakkuu sopii paremmin kuusimetsään. Väljennyshakkuutavat sopivat silloin, kun uudistettava metsäalue ei ole altis liialliselle heinittymiselle tai vesakoitumiselle. Jos väljennyshakkuu ei sovi uudistettavalle metsäalelle, metsään sopiva päätehakkuutapa on avohakkuu. Uudistettava metsäalue kannattaa rajata, jotta myöhemmät metsänhoitotoimenpiteet on helppo tehdä. Uudistettavaa metsää voidaan valmistaa 10–15 vuotta aikaisemmin siemenpuuhakkuuseen harvennushakkuilla. Joskus metsäalue on vaikeasti uudistettava ja silloin siemenpuuhakkuu voidaan tehdä kahdessa vaiheessa siten, että ensimmäisessä vaiheessa siemenpuita jätetään 80–150 hehtaarille ja myöhemmin ne karsitaan, niin että siemenpuita jää 20–50 hehtaarille. Kun taimikko on kasvanut tarpeeksi pitkäksi, siemenpuut hakataan ylispuuhakkuuna.

Lähteet
-------

1. ↑  Hakkuutapa - siemenpuuhakkuu *Metsät kuntoon*. Viitattu 10.9.2023.
2. ↑  kasvatuksen-hakkuut-toteutus Luontaiseen uudistamiseen tähtäävät jaksollisen kasvatuksen hakkuut *Metsänhoidon uudistukset*. Viitattu 10.9.2023. [vanhentunut linkki]
3. ↑  Satu Rantala: *Tapion taskukirja*, s. 155-156. 25. uudistettu painos. Metsäkustannus, 2008. ISBN 978-952-5694-26-0.
Johann Köler: Omakuva, vuodelta 1859.
**Johann Köler** (8. maaliskuuta 1826 – 22. huhtikuuta 1899) oli virolainen taidemaalari ja maansa kansallisen heräämisen merkkihenkilöitä. Köler omistautui muotokuvamaalaukselle, mutta teki myös maisemamaalauksia. Monet hänen tunnetuimmista teoksistaan kuvaavat virolaista maaseutua 1800-luvulla.

Elämäkerta
----------

Johann Köler syntyi maalaisperheen seitsemänneksi lapseksi Ivaskissa, Viljandin maakunnassa. Vanhemmat olivat köyhiä, mutta pojan onnistui kuitenkin päästä koulutielle.  Hän opiskeli maalausta Vônnussa ja muutti vuonna 1846 Pietariin, missä työskenteli kauppojen kilpimaalarina. Hänen kykynsä keksittiin ja hän pääsi opiskelemaan piirustusta ja maalaustaidetta Pietarin taideakatemiaan vuonna 1848. Hän valmistui vuonna 1855. 

Opintojensa jälkeen Köler matkusteli. Hän matkusti vuonna 1857 Berliinin kautta Pariisiin ja kävi vielä uudelleen Saksassa.  Sen jälkeen olivat vuorossa Alankomaat ja Belgia. Vuonna 1858 Köler ylitti Alpit vieraillakseen Milanossa, Genovasa, Firenzessä ja Roomassa. Roomassa hän otti yksityisopetusta ja perehtyi akvarellimaalaamiseen. Siellä hän myös teki ensimmäiset luonnokset teokseensa *Kristus ristillä*. 

Vuonna 1861 Köler vastasi myöntävästi Pietarin taideakatemian kutsuun ja palasi kaupunkiin. Vuodet 1862–1874 hän oli tsaari Aleksanteri II:n tyttären, Maria Aleksandrovna Romanovan yksityisopettajana. Hän luennoi taideakatemiassa vuosina 1869–1870. Vuodet 1886–1889 hän työskenteli Wienissä, Nizzassa ja Pariisissa.

Kansallisuusliike
-----------------

Viron kansallisen heräämisen vuodet osuivat samaan kohtaan Kölerin uran huipun kanssa. Hän toi virolaisuuden asiaa esille myös tsaarin hovissa, missä työskenteli tsaarin tyttären yksityisenä piirustuksenopettajana.  Journalisti Carl Robert Jakobson, joka kampanjoi virolaisten itsehallinnon puolesta oli Kölerin ystävä. Vuosina 1891–1893 Köler oli *Eesti Kirjameeste Seltsin* puheenjohtaja.

Teoksia
-------

* Syntiinlankeemuksen jälkeenSyntiinlankeemuksen jälkeen
* Munkki kiroaa LoreleinMunkki kiroaa Lorelein
* Friedrich Reinhold Kreutzwaldin muotokuvaFriedrich Reinhold Kreutzwaldin muotokuva
* Eeva ja granaattiomenaEeva ja granaattiomena
* Maisema ItaliastaMaisema Italiasta

Lähteet
-------

1. ↑
2. ↑
3. ↑

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Johann Köler** Wikimedia Commonsissa

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Saksa
* Yhdysvallat
* Latvia

 |
|  |
| Taiteenala | 
* RKD Artists
* ULAN

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Deutsche Biographie

 |
|  |
| Muut | 
* Europeana
* IdRef

 |

 |

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
**Dualchi** (sardiksi *Duàrche*) on kaupunki ja kunta Italiassa Sardinian hallintoalueella Nuoron maakunnassa. Kunnassa on arviolta 616 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 23,41 neliökilometriä. Se sijaitsee 321 metrin korkeudella merenpinnan yläpuolella.

Lähteet
-------

1. 1 2  Istat - Istituto nazionale di statistica: Altitudini dei comuni tramite DEM *Italian kuntien pinta-alat ja korkeus merenpinnasta*. Viitattu 16.04.2019. (italiaksi)
2. 1 2  Istat - Istituto nazionale di statistica: Bilancio demografico al 30/11/2016 *Italian tilastokeskuksen väestötilasto alueittain, maakunnittain ja kunnittain*. Viitattu 16.04.2019. (italiaksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Dualchi** Wikimedia Commonsissa

Nuoron maakunta
Aritzo | Arzana | Atzara | Austis | Bari Sardo | Baunei | Belvì | Birori | Bitti | Bolotana | Borore | Bortigali | Cardedu | Desulo | Dorgali | Dualchi | Elini | Fonni | Gadoni | Gairo | Galtellì | Gavoi | Girasole | Ilbono | Irgoli | Jerzu | Lanusei | Lei | Loceri | Loculi | Lodine | Lodè | Lotzorai | Lula | Macomer | Mamoiada | Meana Sardo | Noragugume | Nuoro | Oliena | Ollolai | Olzai | Onanì | Onifai | Oniferi | Orani | Orgosolo | Orosei | Orotelli | Ortueri | Orune | Osidda | Osini | Ottana | Ovodda | Perdasdefogu | Posada | Sarule | Silanus | Sindia | Siniscola | Sorgono | Talana | Tertenia | Teti | Tiana | Tonara | Torpè | Tortolì | Triei | Ulassai | Urzulei | Ussassai | Villagrande Strisaili
**Kirkonisännöitsijä** on ortodoksisen kirkon hallintoon kuuluva toimihenkilö. 

Kirkonisännöitsijä on seurakunnanvaltuuston kolmivuotiskaudeksi valitsema seurakunnanneuvoston eli seurakunnan hallituksen itseoikeutettu jäsen; hän huolehtii kirkon rahavarojen ja muun omaisuuden hoidosta ja vastaa toimistaan neuvostolle. Kirkonisännöitsijä toimii valtuuston laatimien ja kirkollishallituksen vahvistaman ohjesäännön puitteissa. Tehtävä on palkaton kunniatehtävä. 

Tämä kaikki pätee myös rukoushuoneiden isännöitsijöihin, paitsi että he eivät ole itseoikeutettuja seurakunnanneuvoston jäseniä. Jos seurakunnassa - malliesimerkkinä Helsingissä - on useita kirkkoja, yksi niistä nimetään pääkirkoksi jonka isännöitsijä on neuvoston jäsen. Helsingissä tällainen kirkko on Uspenskin katedraali.

Jos isännöitsijän tehtävää voi luonnehtia yleisesti, voidaan sanoa, että hän on kirkon vastaava hoitaja. 

Joskus kirkonisännöitsijä voidaan vihkiä lukijaksi tai alidiakoniksi tunnustuksena pitkästä työpanoksesta; samoin kiirastorstaina, jos seurakunnassa toimitetaan ns. Jalkojen pesu -palvelus jossa piispa symbolisesti pesee kahdentoista papin ja/tai kirkon toimihenkilön jalat, isännöitsijä on itseoikeutettu osanottaja, jos papiston jäseniä ei löydy tarvittavaa kahtatoista. Tällaisessa tapauksessa loput ei-papiston jäsenet ovat seurakunnan aktiivisesti kirkossa käyviä miespuolisia jäseniä, joskus myös valtuutettuja tai neuvoston jäseniä. 

Isännöitsijän apuna on suuremmissa kirkoissa 1 - 3 vahtimestaria, jotka puolestaan ovat palkattuja työntekijöitä; yleensä yksi on kokopäivätoiminen ja loput osa-aikaisia. Joissakin pienimmissä kirkoissa - kuten Lohjan työkeskuksen kotikirkossa - isännöitsijänä toimii kyseisen kirkon pappi.

Venäjän vallan aikana saattoi sattua, että isännöitsijäksi valittiin varakas liikemies, joka pystyi käyttämään omia varojaan kirkon hyväksi. Tiettävästi tunnetuin tällainen on todellinen valtioneuvos, kauppias ja rakennusurakoitsija Jakov Longinpoika Tsernysev, joka toimi kahteen otteeseen Uspenskin katedraalin isännöitsijänä ja käytti runsaasti omia varojaan kirkon hyväksi. Hän oli myös kirkon rakentanut urakoitsija - ja veloitti työstään alle omakustannushinnan. 

Ei siis suurikaan ihme, että seurakunnan historiikissa entinen kirkkoherra isä Mikael Kasanko kutsuu valtioneuvos Tsernyseviä epiteetilä *"seurakunnan suuri hyväntekijä"*.

Lähteet
-------

* Isä Ambrosius - Markku Haapio: Ortodoksinen kirkko Suomessa
* Koukkunen - Kasanko: Helsingin ortodoksinen seurakunta 1827 - 1977
**Südtirol Arena** (ital. *Arena Alto Adige*) on Anterselvassa, Italiassa sijaitseva ampumahiihtostadion. Stadionilla on kilpaillaan vuosittain tammikuussa ampumahiihdon maailmancupin osakilpailut. Lisäksi stadionilla on järjestetty kokonaisuudessaan ampumahiihdon maailmanmestaruuskilpailut neljästi; vuosina 1975, 1983, 1995 ja 2007. Lisäksi Anterselvassa järjestetään vuoden 2020 maailmanmestaruuskilpailut.

Stadionin ominaispiirre on sen korkeus. Südtirol Arena on rakennettu yli 1 600:aan metriin. Näin korkealla ilma on jo merkittävästi ohuempaa kuin merenpinnan tasolla. Siksi urheilijoiden on usein vaikeampi palautua ja ampua Anterselvassa kuin muissa maailmancupin kilpailuissa. Anterselvan kilpailuissa usein nouseekin poikkeavia nimiä korkeille sijoille, sillä korkealla asuminen vaikuttaa korkeaan ilmanalaan tottumiseen positiivisesti. Esimerkiksi Anaïs Bescond, Anton Šipulin ja Anastasija Kuzmina ovat perinteisesti tehneet kauden parhaita suorituksiaan juuri Anterselvassa. Useimmat urheilijat asuvat kilpailujen ajan alhaalla laaksossa palautumisen nopeuttamiseksi.

Anterselvan latuverkosto on pääosin niittyä, eikä siitä ole asfaltoitu kuin pieniä osia.

Lähteet
-------

* IBU-Season Guide 2017-2018 (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
**Collinas** (sardiksi *Fòrru*) on kaupunki ja kunta Italiassa Sardinian hallintoalueella Etelä-Sardinian maakunnassa. Kunnassa on arviolta 846 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 20,83 neliökilometriä. Se sijaitsee 249 metrin korkeudella merenpinnan yläpuolella.

Lähteet
-------

1. 1 2  Istat - Istituto nazionale di statistica: Altitudini dei comuni tramite DEM *Italian kuntien pinta-alat ja korkeus merenpinnasta*. Viitattu 16.04.2019. (italiaksi)
2. 1 2  Istat - Istituto nazionale di statistica: Bilancio demografico al 30/11/2016 *Italian tilastokeskuksen väestötilasto alueittain, maakunnittain ja kunnittain*. Viitattu 16.04.2019. (italiaksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Collinas** Wikimedia Commonsissa

Etelä-Sardinian maakunta
Arbus | Armungia | Ballao | Barrali | Barumini | Buggerru | Burcei | Calasetta | Carbonia | Carloforte | Castiadas | Collinas | Decimoputzu | Dolianova | Domus de Maria | Domusnovas | Donori | Escalaplano | Escolca | Esterzili | Fluminimaggiore | Furtei | Genoni | Genuri | Gergei | Gesico | Gesturi | Giba | Goni | Gonnesa | Gonnosfanadiga | Guamaggiore | Guasila | Guspini | Iglesias | Isili | Las Plassas | Lunamatrona | Mandas | Masainas | Monastir | Muravera | Musei | Narcao | Nuragus | Nurallao | Nuraminis | Nurri | Nuxis | Orroli | Ortacesus | Pabillonis | Pauli Arbarei | Perdaxius | Pimentel | Piscinas | Portoscuso | Sadali | Samassi | Samatzai | San Basilio | San Gavino Monreale | San Giovanni Suergiu | San Nicolò Gerrei | San Sperate | San Vito | Sanluri | Santadi | Sant’Andrea Frius | Sant’Anna Arresi | Sant’Antioco | Sardara | Segariu | Selegas | Senorbì | Serdiana | Serramanna | Serrenti | Serri | Setzu | Seui | Seulo | Siddi | Siliqua | Silius | Siurgus Donigala | Soleminis | Suelli | Teulada | Tratalias | Tuili | Turri | Ussana | Ussaramanna | Vallermosa | Villacidro | Villamar | Villamassargia | Villanova Tulo | Villanovaforru | Villanovafranca | Villaperuccio | Villaputzu | Villasalto | Villasimius | Villasor | Villaspeciosa
**Carloforte** (sardiksi *Carlufòrti*) on kaupunki ja kunta Italiassa Sardinian hallintoalueella Etelä-Sardinian maakunnassa. Kunnassa on arviolta 6 215 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 51,10 neliökilometriä. Se sijaitsee 10 metrin korkeudella merenpinnan yläpuolella.

Lähteet
-------

1. 1 2  Istat - Istituto nazionale di statistica: Altitudini dei comuni tramite DEM *Italian kuntien pinta-alat ja korkeus merenpinnasta*. Viitattu 16.04.2019. (italiaksi)
2. 1 2  Istat - Istituto nazionale di statistica: Bilancio demografico al 30/11/2016 *Italian tilastokeskuksen väestötilasto alueittain, maakunnittain ja kunnittain*. Viitattu 16.04.2019. (italiaksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Carloforte** Wikimedia Commonsissa

Etelä-Sardinian maakunta
Arbus | Armungia | Ballao | Barrali | Barumini | Buggerru | Burcei | Calasetta | Carbonia | Carloforte | Castiadas | Collinas | Decimoputzu | Dolianova | Domus de Maria | Domusnovas | Donori | Escalaplano | Escolca | Esterzili | Fluminimaggiore | Furtei | Genoni | Genuri | Gergei | Gesico | Gesturi | Giba | Goni | Gonnesa | Gonnosfanadiga | Guamaggiore | Guasila | Guspini | Iglesias | Isili | Las Plassas | Lunamatrona | Mandas | Masainas | Monastir | Muravera | Musei | Narcao | Nuragus | Nurallao | Nuraminis | Nurri | Nuxis | Orroli | Ortacesus | Pabillonis | Pauli Arbarei | Perdaxius | Pimentel | Piscinas | Portoscuso | Sadali | Samassi | Samatzai | San Basilio | San Gavino Monreale | San Giovanni Suergiu | San Nicolò Gerrei | San Sperate | San Vito | Sanluri | Santadi | Sant’Andrea Frius | Sant’Anna Arresi | Sant’Antioco | Sardara | Segariu | Selegas | Senorbì | Serdiana | Serramanna | Serrenti | Serri | Setzu | Seui | Seulo | Siddi | Siliqua | Silius | Siurgus Donigala | Soleminis | Suelli | Teulada | Tratalias | Tuili | Turri | Ussana | Ussaramanna | Vallermosa | Villacidro | Villamar | Villamassargia | Villanova Tulo | Villanovaforru | Villanovafranca | Villaperuccio | Villaputzu | Villasalto | Villasimius | Villasor | Villaspeciosa
Vartettu omenapuu
**Varttaminen** (myös **varrentaminen**, **ymppäys**) on puutarhanhoidossa käytetty puu- ja pensaslaatujen lisäämistapa. Kevättalvella lepotilassa oleva edelliskesän versonpätkä siirretään toiseen samaa lajia olevaan kasviin, joka on myös lepotilassa. Varttamisen onnistuessa versonpätkä alkaa siis kasvaa. Varttaminen tehdään yleensä perusrunkoon, joka muodostaa juuriosan. 

Perusrungon pitäisi olla Suomen oloissa talvenkestävä ja muutenkin hyväkuntoinen. Sen on oltava samaa lajia, kuin siihen siirrettävä verso, esimerkiksi omena vartetaan omenan perusrunkoon ja kirsikka kirsikan. Myös eri lajeja voidaan varttaa keskenään, jos ne ovat läheistä sukua. Täysin eri lajien keskinäistä varttamista kutsutaan ristiin varttamiseksi. Esimerkiksi hedelmäpuiden versojen varttamisessa pihlajan perusrunkoon on onnistuttu. Varttamista voidaan käyttää myös silloin, jos halutaan vanhaan omenapuuhun kasvamaan eri omenalajiketta. Tällöin käytetään kuorivarrennusta, jossa verson pää laitetaan rungon kuoren alle ja sidotaan tiukasti kiinni. Muita varttamismenetelmiä ovat liitos- ja kylkivarrennus.

Varttaminen on Suomessa käytetympi puiden jalontamisen eli parantamisen menetelmä. Toinen tapa on silmuttaminen, jossa pelkkä silmu siirretään kasvista toiseen. Suomen lyhyestä kasvukaudesta johtuen tämän menetelmän onnistumisprosentti ei ole kovin suuri, joten menetelmää ei yleensä käytetä Suomessa.

Varttamisella voidaan luoda puutarhoihin ja viheralueille tavallisesta poikkeavia kasviyksilöitä, kuten esimerkiksi sateenvarjon muotoisia pihlajia; tavallinen kotipihlaja katkaistaan halutulta korkeudelta ja riippuvakasvuinen lajike tai riippuvakasvuisen lajikkeen versoja vartetaan katkaisukohtaan.

Myös jaloruusut ovat vartettuja. Niitä istuttaessa on huomioitava, että jalonnuskohta (varttamiskohta) tulee reilusti maan alle, jottei herkkä liitoskohta paleltuisi.

Myös kaktuksia voi varttaa. Eri lajien ristiin varttamisella voidaan saada hitaasti kasvava kaktus kasvamaan nopeammin varttamalla se nopeasti kasvavaan kaktukseen. Esimerkiksi *Lophophora*-suvun kaktuksen verso voidaan saada kukkimaan hyvinkin nopeasti, jos varttamisen perusrunkona käytetään nopeasti kasvavaa *Pereskiopsis*-suvun kaktusta.

Lähteet
-------

* Pentti Alanko, Taina Koivunen, Elina Regårdh & Meeri Saario: *Suomalainen piha ja puutarha*. Gummerus 2006.

### Viitteet

1. ↑  Tapani Haapala: Yhdistämällä saadaan kestäviä kasveja *HS.fi*.  27.4.2007. Sanoma Osakeyhtiö.  Arkistoitu 14.7.2014. Viitattu 21.4.2008.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Varttaminen** Wikimedia Commonsissa
**Gesico** (sardiksi *Gèsigu*) on kaupunki ja kunta Italiassa Sardinian hallintoalueella Etelä-Sardinian maakunnassa. Kunnassa on arviolta 846 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 25,62 neliökilometriä. Se sijaitsee 300 metrin korkeudella merenpinnan yläpuolella.

Lähteet
-------

1. 1 2  Istat - Istituto nazionale di statistica: Altitudini dei comuni tramite DEM *Italian kuntien pinta-alat ja korkeus merenpinnasta*. Viitattu 16.04.2019. (italiaksi)
2. 1 2  Istat - Istituto nazionale di statistica: Bilancio demografico al 30/11/2016 *Italian tilastokeskuksen väestötilasto alueittain, maakunnittain ja kunnittain*. Viitattu 16.04.2019. (italiaksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Gesico** Wikimedia Commonsissa

Etelä-Sardinian maakunta
Arbus | Armungia | Ballao | Barrali | Barumini | Buggerru | Burcei | Calasetta | Carbonia | Carloforte | Castiadas | Collinas | Decimoputzu | Dolianova | Domus de Maria | Domusnovas | Donori | Escalaplano | Escolca | Esterzili | Fluminimaggiore | Furtei | Genoni | Genuri | Gergei | Gesico | Gesturi | Giba | Goni | Gonnesa | Gonnosfanadiga | Guamaggiore | Guasila | Guspini | Iglesias | Isili | Las Plassas | Lunamatrona | Mandas | Masainas | Monastir | Muravera | Musei | Narcao | Nuragus | Nurallao | Nuraminis | Nurri | Nuxis | Orroli | Ortacesus | Pabillonis | Pauli Arbarei | Perdaxius | Pimentel | Piscinas | Portoscuso | Sadali | Samassi | Samatzai | San Basilio | San Gavino Monreale | San Giovanni Suergiu | San Nicolò Gerrei | San Sperate | San Vito | Sanluri | Santadi | Sant’Andrea Frius | Sant’Anna Arresi | Sant’Antioco | Sardara | Segariu | Selegas | Senorbì | Serdiana | Serramanna | Serrenti | Serri | Setzu | Seui | Seulo | Siddi | Siliqua | Silius | Siurgus Donigala | Soleminis | Suelli | Teulada | Tratalias | Tuili | Turri | Ussana | Ussaramanna | Vallermosa | Villacidro | Villamar | Villamassargia | Villanova Tulo | Villanovaforru | Villanovafranca | Villaperuccio | Villaputzu | Villasalto | Villasimius | Villasor | Villaspeciosa
Euroopanmuratista otettuja pistokkaita juurtumassa vesilasissa.
Saintpaulia-pistokkaaksi otetun lehden tyvestä kasvaa uutta kasvua.
**Pistokas** on kasvista irrotettu osa, josta yritetään juurruttaa uutta kasvia.

Pistokkaita käytetään yleisesti monien lajien lisäämiseen. Esimerkiksi paju on varsin innokas juurtumaan oksapistokkaasta. Kasvien juurtumista voidaan tehostaa juurrutushormonilla, mutta sen saatavuus on Suomessa heikkoa.

Pistokkaita on olemassa monenlaisia. Niistä ehkä yleisimpiä ovat:

* oksapistokas
* lehtipistokas
* versopistokas
* varsipistokas
* juurakkopistokas
* rönsypistokas

Pistokkaan ottaminen
--------------------

Kun pistokas on irrotettu, sen yhteys juuriin katkeaa. Pistokas kuivuu usein hengiltä siksi, että sillä ei enää ole juuria, jotka ovat aiemmin hankkineet pistokkaan – entisen kasvin osan – tarvitseman veden. Tästä syystä kasvi kastellaan usein huolellisesti ennen pistokkaan ottamista. Pistokas otetaan samasta syystä usein aamulla, jolloin kasvin nestepitoisuus on korkeimmillaan. Jos kyseessä on oksapistokas, oksasta otetaan pari alinta lehteä pois. Pistokas istutetaan multaan siten, että kasvi on lehtiä myöten mullassa. Multa kastellaan erittäin hyvin ja asetetaan lämpimään ja valoisaan tilaan (n. +24 °C).

Pistokasta voidaan yrittää juurruttaa myös vesiastiassa.

Lähteet
-------

1. ↑  Maija Suova (toim.): *Emännän tietokirja I–II, 4. uudistettu laitos*, s. 1008–1009. WSOY, 1958.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Pistokas** Wikimedia Commonsissa
**Musei** (sardiksi *Mùsei*) on kaupunki ja kunta Italiassa Sardinian hallintoalueella Etelä-Sardinian maakunnassa. Kunnassa on arviolta 1 528 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 20,27 neliökilometriä. Se sijaitsee 119 metrin korkeudella merenpinnan yläpuolella.

Lähteet
-------

1. 1 2  Istat - Istituto nazionale di statistica: Altitudini dei comuni tramite DEM *Italian kuntien pinta-alat ja korkeus merenpinnasta*. Viitattu 16.04.2019. (italiaksi)
2. 1 2  Istat - Istituto nazionale di statistica: Bilancio demografico al 30/11/2016 *Italian tilastokeskuksen väestötilasto alueittain, maakunnittain ja kunnittain*. Viitattu 16.04.2019. (italiaksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Musei** Wikimedia Commonsissa

Etelä-Sardinian maakunta
Arbus | Armungia | Ballao | Barrali | Barumini | Buggerru | Burcei | Calasetta | Carbonia | Carloforte | Castiadas | Collinas | Decimoputzu | Dolianova | Domus de Maria | Domusnovas | Donori | Escalaplano | Escolca | Esterzili | Fluminimaggiore | Furtei | Genoni | Genuri | Gergei | Gesico | Gesturi | Giba | Goni | Gonnesa | Gonnosfanadiga | Guamaggiore | Guasila | Guspini | Iglesias | Isili | Las Plassas | Lunamatrona | Mandas | Masainas | Monastir | Muravera | Musei | Narcao | Nuragus | Nurallao | Nuraminis | Nurri | Nuxis | Orroli | Ortacesus | Pabillonis | Pauli Arbarei | Perdaxius | Pimentel | Piscinas | Portoscuso | Sadali | Samassi | Samatzai | San Basilio | San Gavino Monreale | San Giovanni Suergiu | San Nicolò Gerrei | San Sperate | San Vito | Sanluri | Santadi | Sant’Andrea Frius | Sant’Anna Arresi | Sant’Antioco | Sardara | Segariu | Selegas | Senorbì | Serdiana | Serramanna | Serrenti | Serri | Setzu | Seui | Seulo | Siddi | Siliqua | Silius | Siurgus Donigala | Soleminis | Suelli | Teulada | Tratalias | Tuili | Turri | Ussana | Ussaramanna | Vallermosa | Villacidro | Villamar | Villamassargia | Villanova Tulo | Villanovaforru | Villanovafranca | Villaperuccio | Villaputzu | Villasalto | Villasimius | Villasor | Villaspeciosa
Ritarikunnan tunnuksia
**Salomon sinetin ritarikunta** on etiopialainen ritarikunta. Se perustettiin vuonna 1874 keisari Johannes IV:n käskystä. Aluksi sitä myönnettiin vain keisarillisen perheen jäsenille sekä ulkomaalaisille valtionpäämiehille. Lisäksi sillä palkittiin sellaisia henkilöitä, jotka olivat ansioituneet palveluksessaan kruunulle. Nykyään jaetaan ainoastaan suurristiä.

Ritarikunta jakautuu viiteen luokkaan, joihin nimitettävien henkilöiden määrä on rajoitettu seuraavasti:

* suurristi (10 henkilöä)
* suurupseeri (20)
* komentaja (25)
* upseeri (35)
* ritari (45)

Alkujaan ritarikunnassa oli vielä ylin luokka, mutta se erotettiin omaksi ritarikunnakseen vuonna 1922.

Lähteet
-------

1. ↑  Orders *royalark.net*.  2023. Viitattu 3.10.2023. (englanniksi)
2. ↑  ODM of Ethiopia: Order of Solomon's Seal *medals.org.uk*.  2023. Viitattu 3.10.2023. (englanniksi)
3. ↑  The Order Of Solomon’s Seal *The Crown Council Of Ethiopia*.  2023. Viitattu 3.10.2023. (englanniksi)
4. ↑  Order of Solomon's Seal, Grand Cross *Medalbook*.  2023.  Arkistoitu 16.8.2022. Viitattu 3.10.2023. (englanniksi)
5. ↑  ODM of Ethiopia: Order of Solomon *medals.org.uk*.  2023. Viitattu 3.10.2023. (englanniksi)
**Regina Smendzianka** (9. lokakuuta 1924 Toruń – 15. syyskuuta 2011) oli puolalainen pianisti.

Smendzianka syntyi amatöörimuusikoiden perheeseen ja aloitti pianonsoiton 4-vuotiaana. Julkisen esiintymisen hän aloitti 8-vuotiaana. Myöhemmin hän opiskeli Henryk Sztompkan johdolla ja valmistui Krakovan musiikkiakatemiasta vuonna 1948. Vuonna 1949 hän saavutti 11. sijan kansainvälisessä Frédéric Chopin -pianokilpailussa Varsovassa. Vuosina 1950–1955 Smendzianka täydensi opintojaan Zbigniew Drzewieckin johdolla. Hän esiintyi uransa aikana eri puolilla Eurooppaa, Pohjois-Amerikassa, Lähi-idässä ja Kaukoidässä. Hänen ohjelmistonsa ulottui barokkimusiikista uuteen musiikkiin. Frédéric Chopinin ja muiden puolalaissäveltäjien teoksilla oli merkittävä osuus Smendziankan ohjelmistossa. Hän teki levytyksiä sekä puolalaisille että ulkomaisille levymerkeille.

Smendzianka opetti Krakovan musiikkiakatemiassa vuosina 1964–1968 ja Varsovan Chopin-akatemiassa vuosina 1968–1996. Hän istui lukuisten kilpailujen tuomaristoissa, esimerkiksi Varsovan Chopin-pianokilpailuissa vuosina 1970, 1980, 1995 ja 2000. Smendzianka perusti vuonna 1988 oman järjestönsä edistääkseen puolalaista musiikkikulttuuria.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Regina Smendzianka The Fryderyk Chopin Institute


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Israel
* Yhdysvallat
* Japani
* Alankomaat
* Puola

 |
|  |
| Tieteilijät | 
* CiNii

 |
|  |
| Taiteenala | 
* MusicBrainz

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Deutsche Biographie

 |
|  |
| Muut | 
* Europeana
* IdRef

 |

 |
**Harrie Lavreysen** (s. 14. maaliskuuta 1997 Luyksgestel, Pohjois-Brabant) on alankomaalainen ratapyöräilyn moninkertainen olympiavoittaja, maailman- ja Euroopan-mestari.

Lavreysen saavutti vuonna 2021 järjestetyissä Tokion olympialaisissa kultaa eräajossa ja joukkuesprintissä sekä pronssia keirinissä.

Lavreysen on voittanut maailmanmestaruuden eräajossa 2019, 2020, 2021, 2022 ja 2023, keirinissä 2020, 2021 ja 2022 sekä joukkuesprintissä 2018, 2019, 2020, 2021 ja 2023. Hän saavutti MM-hopeaa eräajossa 2017 sekä joukkuesprintissä 2017 ja 2022. Lisäksi hän on sijoittunut MM-kilpailuissa keirinissä neljänneksi 2023 ja kuudenneksi 2018 sekä eräajossa kymmenenneksi 2018.

Lavreysen saavutti Minskin Euroopan kisoissa 2019 kultaa keirinissä ja joukkuesprintissä sekä hopeaa eräajossa. Hän on voittanut Euroopan-mestaruuden keirinissä 2019 ja 2023, eräajossa 2021 ja 2023 sekä joukkuesprintissä 2018, 2019, 2021, 2022 ja 2023, saanut EM-hopeaa eräajossa 2019 sekä pronssia joukkuesprintissä 2017 ja eräajossa 2018.

Lavreysen saavutti alle 23-vuotiaiden EM-kilpailuissa kultaa keirinissä ja hopeaa eräajossa 2017 sekä kultaa eräajossa ja joukkuesprintissä ja hopeaa keirinissä 2019.

Lavreysen on voittanut maailmancupin kilpailun eräajossa Manchesterissa 2017, Lontoossa 2018 sekä Minskissä, Glasgow'ssa ja Hongkongissa 2019, keirinissä Miltonissa 2017 ja Minskissä 2019 sekä joukkuesprintissä Pruszkówissa 2017, Miltonissa, Berliinissä ja Lontoossa 2018 sekä Minskissä, Glasgow'ssa ja Hongkongissa 2019.

Lähteet
-------

1. 1 2  Harrie Lavreysen *Olympedia*.  (englanniksi)
2. 1 2 3 4 5 6 7  Track Cycling - Harrie Lavreysen *the-sports.org*. Viitattu 17.8.2023. (englanniksi)
3. 1 2 3 4 5 6  Harrie Lavreysen *cyclingarchives.com*. Viitattu 24.11.2022. (englanniksi)
**Inkerin Liitto** oli Suomeen Inkerin kapinoiden ja taistelujen aikana vuosina 1919–1920 paenneiden inkerinsuomalaisten pakolaisten perustama järjestö. Se perustettiin vuonna 1922. Liitto päätehtäviä olivat Inkerin tunnetuksitekeminen Suomessa, Inkerin kansallisen asian ajaminen, Inkeriin kohdistuvan suomalaisen valistustyön tukeminen ja Inkerin pakolaisten avustaminen. Liitto julkaisi *Inkeri*-lehteä ja jakoi materiaalia tiedotusvälineille, kansan- ja työväenopistoille sekä heimoasian harrastajille. Liitto piti kesäjuhlia ja perusti Inkerin Sivistysrahaston sekä Inkerin arkiston vuonna 1924.

Vuonna 1928 Karjalan kansalaisliiton Itä-Karjalan komitean Viipurissa julkaisema Itä-Karjalan pakolaisille tarkoitettu viikkolehti *Vapaa Karjala* muutettiin myös inkeriläispakolaisten äänenkannattajaksi, jolloin Inkerin Liiton vuodesta 1922 lähtien julkaisema aikakauslehti *Inkeri* lakkasi ilmestymästä. Vuonna 1931 Karjalan kansalaisliiton Itä-Karjalan komitean ja Inkerin Liiton yhteisen lehden nimeksi muutettiin *Vapaa Karjala ja Inkeri*. Vuodesta 1938 lähtien se ilmestyi pelkästään kansalaisliiton lehtenä nimellä *Karjala–Inkeri*.

Inkerin Liitto lakkautettiin syksyllä 1944 Neuvostoliiton ja Suomen välirauhasopimuksen perusteella. Liiton toimintaa jatkoi Inkeriläisten Yhdistys ry ja sen tilalle tullut Suomen Inkeri-Liitto, joka julkaisee *Inkeriläisten viesti* -lehteä. Vuonna 1988 Pietarissa perustettiin Neuvostoliitossa asuneiden inkerinsuomalaisten kansalaisjärjestönä toiminut Inkerin Liitto. Liitolla oli aluksi paikallisosastoja Pietarissa, Hatsinassa, Keltossa, Kingiseppissä, Kiroskissa, Kolpinassa, Käkisalmessa, Sosnovyi Borissa, Systerbäckissä, Terijoella, Toksovassa, Tosnassa, Tyrössä, Viipurissa ja Volosovassa mutta valtaosa niistä on sittemmin lopettanut toimintansa. Hatsinan osasto toimii nimellä Inkeri-seura ja Inkerin Liittoon kuuluu myös Inkerin tupa -järjestö. Vuonna 1998 perustettiin vielä Venäjän valtakunnallinen Inkerin Liitto mutta sen toiminta on päättynyt.

Puheenjohtajat
--------------

* 1922–1927 Yrjö Koskelainen
* 1927–1929 Rafael Engelberg
* 1929–1939 Väinö Salminen
* 1939–1942 Hannes Saarinen
* 1942–1944 Vilho Helanen

Inkerin Liiton pitkäaikaisena sihteerinä vuodesta 1929 alkaen toimi Juuso Mustonen, joka kirjoitti sotien välisenä aikana useita Inkeriä käsittelleitä julkaisuja.

Liiton julkaisuja
-----------------

* *Kymmenen kohtalokasta vuotta Inkerin kansallisten taistelujen varrelta*; toimittanut K. Tynni. Inkerin liitto, Helsinki 1929

Lähteet
-------

1. ↑  Inkerin Liitto toiminut 10 vuotta.  *Helsingin Sanomat*, 12.9.1932, s. 2. HS Aikakone (vain tilaajille). Viitattu 25.12.2020.
2. 1 2  Инкерин Лиитто / Inkerin Liitto, Inkerin suomalaisten portaali, 30.10.2016

Kirjallisuutta
--------------

* Toivo Flink: *Pois nöyrän panta. Inkerin Liitto 1922–1944*. Siirtolaisuusinstituutti, Turku 2012

Aiheesta muualla
----------------

* Inkeri – inkeriläisten äänenkannattaja, vuosikerrat 1922-1927, Kansalliskirjasto, digitaaliset aineistot
* Vapaa Karjala – karjalaisten ja inkeriläisten äänenkannattaja, vuosikerrat 1928-1929, Kansalliskirjasto, digitaaliset aineistot