recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Mikko Alvar Mäkelä** (11. syyskuuta 1910 Orimattila – 7. marraskuuta 1985 Tampere) oli suomalainen kirjastonjohtaja ja kulttuurivaikuttaja. Hän toimi Tampereen kaupunginkirjaston johtajana ja perusti niin sanotun Mäkelän piirin, josta käynnistyi muun muassa Väinö Linnan kirjailijanura. Mäkelä oli myös Suomen kirjastoseuran puheenjohtaja sekä Kirjastopalvelu Oy:n perustaja.

Elämä
-----

Maanviljelijäperheeseen syntynyt Mäkelä valmistui filosofian maisteriksi Turun yliopistosta vuonna 1936. Opiskeluaikoinaan hänellä oli huonetoverinaan jonkin aikaa runoilija Kaarlo Sarkia. Mäkelä valittiin Tampereen kaupunginkirjaston johtajaksi 1942, mutta hän aloitti virassa vasta sotavuosien jälkeen. Mäkelä aloitti kirjastossa kirjauutuuksien esittelyt, joiden ympärille muodostui niin sanottu Mäkelän piiri. Piirin johdossa oli aluksi Lauri Viita, jonka muutettua kaupungista piirin keulahahmoksi nousi Väinö Linna. Mikko Mäkelälle myönnettiin kirjastoneuvoksen arvonimi vuonna 1964.

Mäkelän mukaan on nimetty Suomen kirjastoseuran tutkimus- ja palkintorahastosta jaettava Mikko Mäkelä -palkinto, joka myönnetään kirjastoalalla tehdystä pitkäaikaisesta tai ansiokkaasta työstä.

Lähteet
-------

* Mäkelän piiri
* Suomen kirjastoseura (Arkistoitu – Internet Archive)

### Viitteet

1. ↑  Mäkelä, Mikko hakuteoksessa *Uppslagsverket Finland* (2012). (ruotsiksi)
2. ↑   Jaakko Syrjä: *Muistissa Väinö Linna 1*, s. 181. Porvoo-Helsinki: WSOY, 2004.
3. ↑  Luettelot myönnetyistä arvonimistä vuoteen 2012 saakka. *Kirjastoneuvos.* Helsinki: Valtioneuvoston kanslia, 2014.


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Suomi (KANTO)

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Uppslagsverket Finland

 |

 |
**Riihimäki-ralli** on Riihimäen seudulla ajettava ralliautoilun kilpailu. Ralli on vuonna 2024 pääsponsorinsa mukaan nimeltään *SM Auto Sorsa Riihimäki-ralli*. 
Ensimmäisen kerran Riihimäki-ralli ajettiin vuonna 1960 ja v. 1962 se oli ensimmäisen kerran Suomen mestaruussarjan osakilpailu. Ralli on ollut SM-osakilpailu useamman kerran mm. vuosina 1962, 1992, 2012 , 2022 ja 2024.

Tunnettuja voittajia
--------------------

Ensimmäisen Riihimäki-rallin voitti Pauli Toivonen ennen Timo Mäkistä, Pauli Toivonen voitti myös vuonna 1962, jolloin ralli oli myös SM-osakilpailu, tuolloin toisena oli Rauno Aaltonen. Pauli Toivonen on voittanut rallin kolme kertaa.
Vuonna 1963 mukaan tuli kilpailijoita myös Ruotsista ja Norjasta, rallin voitti Simo Lampinen, hän on voittanut Riihimäki-rallin kaikkiaan neljä kertaa. Vuonna 1965 rallin voitti ruotsalainen Olle Bromark ensimmäisenä ulkomaalaisena.
Muita tunnettuja voittajia ovat myös ruotsalainen Åke Andersson, Leo Kinnunen, hän voitti kahdesti 1960-luvulla, Markku Alén, Kyösti Hämäläinen, Timo Salonen, sekä Ulf Grönholm ja Marcus Grönholm, he ovat ainut isä-poika voittaja-kaksikko. Takamoto Katsuta on voittanut rallin vuonna 2019.

Vuoteen 2024 mennessä eniten voittoja Riihimäki-rallista on ottanut Antero Laine, hän oli voittaja kuusi kertaa vuosina 1979, 1980, 1984, 1986, 1987 ja 1990.

Lähteet
-------

1. 1 2  Riihimäki-rallin voittajaluettelo kertoo suomalaisen rallin suuruudesta.  *Aamuposti*, 13.12.2023, s. 10.  (suomeksi)
2. 1 2 3 4 5  SM Auto Sorsa Riihimäki-rallissa perinteet elävät vahvasti mukana Auto Sorsa Oy. Viitattu 7.1.2023. (suomeksi)
**Sports Illustrated** on urheilua käsittelevä yhdysvaltalainen viikkolehti. Sen painetulla ja sähköisellä julkaisulla on noin 20 miljoonaa lukijaa.. Pääosa lehden lukijoista on miehiä. Eniten kansikuva-esiintymisiä on koripalloilija Michael Jordanilla ja toiseksi eniten nyrkkeilijä Muhammad Alilla.

*Sports Illustrated* on ilmestynyt vuodesta 1954 asti, ja se on ollut vuodesta 2019 asti Authentic Brands Groupin omistuksessa.

Uimapuku-numero
---------------

Vuosittain helmikuussa lehti julkaisee huippumallien ja eksoottisten kuvauspaikkojen avulla toteutetun, kauden uima-asumuotia esittelevän *Sports Illustrated Swimsuit* -numeron, joka on ollut useana vuonna maailman luetuin lehdennumero 60 miljoonalla lukijallaan. Vuonna 2016 numerosta tehtiin tuhatkunta radio- ja televisiojuttua ja yli 3 400 verkkoartikkelia, jotka keräsivät 13 miljardia sivunäyttöä. Pelkästään paperiversiolla oli 60 miljoonaa lukijaa.

Lähteet
-------

1. ↑  Number of Sports Illustrated readers in August 2014, by platform (in thousands) Statista. Viitattu 21.2.2015. (englanniksi)
2. ↑  Steinberg, Brian: Meredith Sells Sports Illustrated to Authentic Brands Group for $110 Million *Variety*. Viitattu 22.3.2021. (englanniksi)
3. ↑  Sports Illustratedin legendaarista uimapukunumeroa kuvattiin Suomessa – nämä kurvikkaat kaunottaret poseerasivat Lapin pakkasessa *Ilta-Sanomat*.  15.2.2017. Viitattu 3.6.2017.

Aiheesta muualla
----------------

* Lehden verkkosivu
**Takeda Oy** (vuosina 2012–2014 *Oy Leiras Takeda Pharmaceuticals Ab*) on japanilaiseen Takeda-lääkeyhtiöön kuuluva lääkeyritys. Takeda Oy:n tuotevalikoimaan kuuluu alkuperäislääkkeitä, vaihtokelpoisia valmisteita ja itsehoitovalmisteita. 

Leiras siirtyi yrityskaupan myötä osana Nycomed-konsernia Takedan omistukseen syyskuussa 2011. Takeda on Japanin suurin lääkeyhtiö, jolla on vahva jalansija myös muualla Aasiassa sekä Pohjois-Amerikassa. Takeda on maailman 12. suurin reseptilääkemarkkinoilla, ja se toimii yli 70 maassa. Suomessa Leiras kuului vuonna 2010 kymmenen suurimman lääkeyhtiön joukkoon.*lähde?*

Historia
--------

Leiras perustettiin alun perin suomalaisen Huhtamäki-konsernin lääketehtaaksi vuonna 1946. Lääketuotanto irrotettiin Huhtamäestä omaksi Leiras-nimiseksi yhtiökseen vuonna 1948. Nimi Leiras saatiin Huhtamäen hiljattain ostamalta, teollisuudelle margariineja tuottaneelta margariinitehtaalta, jolle oli annettu leivontarasvan mukaan nimi Leiras.

Lääkeyhtiön alkutaipaleella 1940-luvulla valmistettiin vitamiineja mm. armeijalle. 60-luvulla Leiraksen tuotteista keskeisin ja yhteiskunnallisestikin merkittävin oli ehkäisypilleri. Vientitoiminta aloitettiin 70-luvulla kuparikierukan myötä. 
80-luvulla Leiras laajeni voimakkaasti ja osti Medica-, Star- ja Rohto-lääkeyhtiöt. Leiraksesta tuli osa saksalaista Scheringiä vuonna 1996. 2000-luvulla Leiras jakaantui neljäksi eri yhtiöksi ja Nycomed-konserni osti osan siitä. Vuonna 2011 japanilainen Takeda osti Nycomedin ja Leiras siirtyi osaksi Takedaa.

Tuotteet
--------

Leiraksella on ilman reseptiä myytäviä itsehoitovalmisteita seuraaviin aihealueisiin: 

* Flunssa ja yskä
* Ihonhoito
* Jälkiehkäisy
* Kivunhoito
* Närästys
* Painonhallinta
* Ripuli ja ilmavaivat
* Ummetus
* Myrkytykset
* Vitamiinit ja kalsiumvalmisteet

Lääkevalikoimaan kuuluu lääkkeitä moniin yleisiin sairauksiin, kuten: 

* Diabetes
* Sydän- ja verisuonisairaudet
* Kohonnut verenpaine
* Keuhkosairaudet
* Kivun hoito
* Tuki- ja liikuntaelinsairaudet
* Unettomuus

Sairaalakäyttöön Leiras toimittaa ainoana toimittajana mm. tiettyjä elvytyslääkkeitä.*lähde?* Lisäksi valikoimassa on korkean teknologian tuotteita mm. leikkaussaliin.

Lähteet
-------

1. ↑  Takeda Oy | Osakeyhtiö | YTJ
2. 1 2  Yrityksen tiedot: Takeda Oy *is.fi*. Taloussanomat. Viitattu 19.2.2019.
3. ↑  Takeda Oy | Osakeyhtiö | Kauppalehti.fi
4. ↑  Leppänen, Timo: *Merkilliset nimet. Tarinoita yritysten ja tuotteiden nimistä*. Helsinki: Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2016. ISBN 978-952-222-720-1.
**Pirjo Sanaksenaho** (s. 24. elokuuta 1966 Turku) on suomalainen arkkitehti ja tekniikan tohtori. 

Sanaksenaho on rakennussuunnittelun professori Aalto-yliopiston taiteiden ja suunnittelun korkeakoulussa (12/2013–) ja arkkitehtuurin laitoksen johtaja (9/2019–) sekä osakas Sanaksenaho Arkkitehdit Oy:ssä. Ennen professuuriaan Pirjo Sanaksenaho opetti asuntosuunnittelua Teknillisen korkeakoulun arkkitehtiosastolla. Väitöskirjan aihe liittyi 1950- ja 1960-lukujen pientaloarkkitehtuuriin. (Moderni koti. Pientaloasumisen ihanteet arkkitehtuuri- ja sisustusjulkaisuissa 1950- ja 1960-luvuilla.) Hänen nykyinen opetusalansa on julkisten rakennusten suunnittelu. 

Sanaksenaho oli Aalto-yliopiston terveys- ja hyvinvointirakentamisen tutkimusinstituutti SOTERAn johtaja 2013–2019. Hän on monialaisen ihmislähtöisten elinympäristöjen tutkimukseen keskittyvän Living+ platformin akateeminen vetäjä. 
Sanaksenaho Arkkitehtien päätöihin kuuluvat Turun ekumeeninen taidekappeli (2005), Villa CIPEA Nanjingissa Kiinassa (2012) ja Ylioppilaiden terveydenhoitosäätiö YTHS:n uudisrakennus Töölössä Helsingissä (2010).

Pirjo Sanaksenaho oli Arkkitehtuurimuseon hallituksen puheenjohtaja 8/2018–12/2019 ja hänellä on ollut luottamustoimia ja tuomaristojäsenyyksiä arkkitehtuurin ja kuvataiteen alalla. Hänen perheeseensä kuuluu kolme lasta (1996, 1998, 2002).
Niin kutsuttu Hippokrateen puu Kosin kaupungissa.
**Hippokrateen puu** (kreik. Πλάτανος του Ιπποκράτη, *Plátanos tou Ippokráti*) on plataanipuu, joka sijaitsee Kosin kaupungissa Kosin saarella Kreikassa. Legendan mukaan lääketieteen isä Hippokrates (460–377 eaa.) opetti sen alla.

Puu on lajiltaan idänplataani (*Platanus orientalis*) ja sen ympärysmitta on noin 20 metriä. Se sijaitsee kaupungin keskustassa *Plateía Platánou* -aukiolla ("Plataanin aukio") lähellä Nerantzián linnaa ja Gazi Hassanin moskeijaa. Puu on todellisuudessa vain noin 500 vuotta vanha, mutta on mahdollista, että se olisi Hippokrateen aikana paikalla kasvaneen puun jälkeläinen. Puu on suojeltu ja ympäröity aitauksella.

Puun siemeniä ja pistokkaita on lahjoitettu muihin maihin lääketieteellisille instituutioille, ja niistä on istutettu lukuisia puita, muun muassa Washingtoniin National Library of Medicinen edustalle vuonna 1961.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Hippocrates Plane Tree *Greeka.com*. Viitattu 11.11.2015.
2. 1 2  O'Brien, Jane: DNA fingerprint for Hippocrates' legendary tree *BBC News*.  28.4.2014. Viitattu 11.11.2015.
3. ↑  Objects of Art: Tree of Hippocrates  30.7.2013. U.S. National Library of Medicine. Viitattu 11.11.2015.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Hippokrateen puu** Wikimedia Commonsissa
**Volvo V40** on Volvon vuosina 2012–2019 valmistama keskiluokan automalli, joka korvasi edeltäneet Volvo C30-, S40- ja V50-mallit. Auto on korimalliltaan viisiovinen hatchback, eikä sillä ole nimen lisäksi mitään yhteistä vuosina 1995–2004 valmistetun V40:n kanssa.

Volvo V40 (2012–2019)
---------------------

Volvo V40 esiteltiin Geneven autonäyttelyssä keväällä 2012. Siinä oli ensimmäisenä autona maailmassa jalankulkijan turvatyyny, joka tulee onnettomuuden sattuessa esiin konepellin alta. Vuoden 2012 Euro NCAP -kolaritestistä V40 sai tulokseksi täydet viisi tähteä ja oli turvallisin siihen asti koskaan testattu keskiluokan henkilöautomalli.

V40:n moottorivalikoima koostui aluksi kahdesta bensiini- ja kolmesta dieselmoottorivaihtoehdosta. Bensiinimoottorit olivat Fordin 1,6-litrainen (150/180 hv) EcoBoost ja Volvon oma 2,5-litrainen (254 hv) T5. Dieselit olivat Fordin 1,6-litrainen (115 hv) Duratorq ja Volvon 2,0-litraiset D3 (150 hv) sekä D4 (177 hv).

Volvo V40 Cross CountryMallivuodelle 2014 Volvo esitteli uudet nelisylinteriset Drive-E-moottorit, joiden päästöt ja polttoaineenkulutus olivat paljon aikaisempaa pienemmät. Bensiinivaihtoehdot olivat nyt 1,5-litraiset T2 (122 hv) ja T3 (152 hv) sekä 2,0-litrainen T5 (245 hv). Dieselmoottorit puolestaan olivat 2,0-litraiset D2 (120 hv), D3 (150 hv) ja D4 (190 hv). D4:ään sai kuusivaihteisen manuaalivaihteiston lisäksi myös kahdeksanportaisen automaattivaihteiston, joka oli vakiona T5-malleissa. Muihin moottoreihin sai kuusivaihteisen manuaali- tai automaattivaihteiston.

Facelift-mallin Volvo V40.
V40:stä esiteltiin myös maastokelpoisempi Cross Country -versio. Sen erottaa korotetusta alustasta, 19 tuuman vanteista ja puskurien suojalistoista. Cross Countryn moottorivaihtoehdot olivat T3 (152 hv), T4 (190 hv), T5 (245 hv), D2 (120 hv), D3 (150 hv) ja D4 (190 hv). T4 sekä T5 ovat nelivetoisia ja automaattivaihteisia.

Facelift-mallin Volvo V40 Cross Country.
Geneven autonäyttelyssä keväällä 2016 esiteltiin kevyesti uudistettu Volvo V40. Ajovaloja muutettiin muun malliston tyyliseksi, samoin kuin etusäleikköä. Saataville tuli viisi uutta ulkoväriä ja myös verhoiluvaihtoehtoja uusittiin.

Lähteet
-------

1. ↑  Volvo V40 2012 Euro NCAP. Viitattu 27.6.2015. (englanniksi)
2. ↑  V40 Drive-E Volvocars.com.  Arkistoitu 29.6.2015. Viitattu 27.6.2015.
3. ↑  Uusi V40-mallisto Volvocars.com.  Arkistoitu 29.6.2015. Viitattu 27.6.2015.
4. ↑  Uusi V40 Cross Country -mallisto Volvocars.com.  Arkistoitu 26.6.2015. Viitattu 27.6.2015.
5. ↑  Volvo vasaroi Euroopan myydyimmän mallinsa nätimmäksi *Ilta-Sanomat*.  14.3.2016. Viitattu 14.3.2016.
6. ↑  Volvo V40: Ahtauden tuntee takapenkillä, mutta kuski nauttii *Ilta-Sanomat*.  27.8.2016. Viitattu 27.8.2016.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Volvo V40 (2012)** Wikimedia Commonsissa
**Visma Solutions Oy** on suomalainen yritys, joka tarjoaa SaaS-palveluita yrityksille. Sen päätuotteita ovat sähköisen taloushallinnon ohjelmisto Visma Netvisor, toiminnanohjausjärjestelmät Visma Severa ja ValueFrame, verkkolaskutusoperaattori Maventa ja sähköisen allekirjoittamisen työkalu Visma Sign. Visma Solutions Oy on osa norjalaista Visma-konsernia.

Historia
--------

Visma Solutions Oy perustettiin vuoden 2012 lopulla. Tällöin entisen Netvisor Oy:n toiminimi muutettiin Visma Solutions Oy:ksi. Toukokuussa 2013 myös Visma Severa Oy ja tammikuussa 2014 Maventa Oy sulautuivat Visma Solutions:iin. Yrityksen toimitusjohtaja on Ari-Pekka Salovaara.

Vuonna 2022 yhtiön liikevaihto ylitti ensimmäistä kertaa 100 miljoonan euron rajan ollen 104,2 miljoonaa euroa. Netvisor-taloushallintaohjelmiston ja Maventa-verkkolaskuoperaattorin myynti oli kasvanut yli viidenneksen edelliseen vuoteen verrattuna.

Saas-palvelut
-------------

Visma Solutions Oy tarjoaa viittä SaaS-palvelua. 

### Visma Netvisor

Visma Netvisor on taloushallinnon ja yritysten liiketoimintaprosessit yhdistävä pilvipalvelu, jota noin 20 000 yritystä käyttää liiketoiminnassaan. Lisäksi sitä käyttävät lukuisat suomalaiset tilitoimistot.

### Visma Severa

Visma Severa tarjoaa työnohjausratkaisuja asiantuntija- ja projektiyritysten tarpeisiin. Sen pääasiakasryhmät ovat insinööri- ja arkkitehtitoimistot, IT- ja konsultointiala, mainos- ja viestintätoimistot ja tilitoimistot.Visma Severalla on jo yli 1000 asiakasta Suomessa. Suomen lisäksi Visma Severaa tarjotaan Ruotsissa, Norjassa ja Hollannissa.

### Maventa

Verkkolaskutusoperaattori Maventaa käyttää yli 120 000 asiakasta Pohjoismaissa. Kotimainen Maventa perustettiin vuonna 2007. 

### Visma Sign

Visma Sign on sähköisen allekirjoittamisen työkalu, joka hyödyntää Tupas-tunnistautumista ja mobiilivarmennetta. Sillä tehty allekirjoitus on juridisesti pätevä ja soveltuu esimerkiksi sopimusten, pöytäkirjojen, valtakirjojen ja muiden dokumenttien allekirjoittamiseen.

### ValueFrame

ValueFrame on selainpohjainen toiminnanohjausjärjestelmä erityisesti asiantuntijayrityksille. Siihen sisältyy muun muassa projektinhallinta, asiakkuudenhallinta ja työajanseuranta.

Katso myös
----------

* Visma Suomessa

Lähteet
-------

1. ↑
2. ↑   (Arkistoitu – Internet Archive)
3. ↑   (Arkistoitu – Internet Archive)
4. ↑
5. ↑  Samuli Leppälä: Visma Solutionsin liikevaihto nousi vuonna 2022 yli 100 miljoonaan euroon *Tivi*. Viitattu 1.3.2023.
6. ↑
7. ↑
8. ↑
9. ↑
10. ↑
11. ↑   (Arkistoitu – Internet Archive)
12. ↑   (Arkistoitu – Internet Archive)
13. ↑  Sähköinen allekirjoitus | Visma Sign *allekirjoitus.visma.fi*. Viitattu 30.11.2016.
14. ↑  CRM, Toiminnanohjaus, Asiakkuudenhallinta - Valueframe *ValueFrame*. Viitattu 8.11.2017. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Visma Severan verkkosivut (Arkistoitu – Internet Archive)
* ValueFramen verkkosivut
* Visma Solutions yhteisöpalvelu
* Maventan verkkosivut
* Visma Signin verkkosivut
**Torpè** (sardiksi *Torpè*) on kaupunki ja kunta Italiassa Sardinian hallintoalueella Nuoron maakunnassa. Kunnassa on arviolta 2 869 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 91,5 neliökilometriä. Se sijaitsee 24 metrin korkeudella merenpinnan yläpuolella.

Lähteet
-------

1. 1 2  Istat - Istituto nazionale di statistica: Altitudini dei comuni tramite DEM *Italian kuntien pinta-alat ja korkeus merenpinnasta*. Viitattu 16.04.2019. (italiaksi)
2. 1 2  Istat - Istituto nazionale di statistica: Bilancio demografico al 30/11/2016 *Italian tilastokeskuksen väestötilasto alueittain, maakunnittain ja kunnittain*. Viitattu 16.04.2019. (italiaksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Torpè** Wikimedia Commonsissa

Nuoron maakunta
Aritzo | Arzana | Atzara | Austis | Bari Sardo | Baunei | Belvì | Birori | Bitti | Bolotana | Borore | Bortigali | Cardedu | Desulo | Dorgali | Dualchi | Elini | Fonni | Gadoni | Gairo | Galtellì | Gavoi | Girasole | Ilbono | Irgoli | Jerzu | Lanusei | Lei | Loceri | Loculi | Lodine | Lodè | Lotzorai | Lula | Macomer | Mamoiada | Meana Sardo | Noragugume | Nuoro | Oliena | Ollolai | Olzai | Onanì | Onifai | Oniferi | Orani | Orgosolo | Orosei | Orotelli | Ortueri | Orune | Osidda | Osini | Ottana | Ovodda | Perdasdefogu | Posada | Sarule | Silanus | Sindia | Siniscola | Sorgono | Talana | Tertenia | Teti | Tiana | Tonara | Torpè | Tortolì | Triei | Ulassai | Urzulei | Ussassai | Villagrande Strisaili
**Ussassai** (sardiksi *Ussàssa*) on kaupunki ja kunta Italiassa Sardinian hallintoalueella Nuoron maakunnassa. Kunnassa on arviolta 568 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 47,32 neliökilometriä. Se sijaitsee 710 metrin korkeudella merenpinnan yläpuolella.

Lähteet
-------

1. 1 2  Istat - Istituto nazionale di statistica: Altitudini dei comuni tramite DEM *Italian kuntien pinta-alat ja korkeus merenpinnasta*. Viitattu 16.04.2019. (italiaksi)
2. 1 2  Istat - Istituto nazionale di statistica: Bilancio demografico al 30/11/2016 *Italian tilastokeskuksen väestötilasto alueittain, maakunnittain ja kunnittain*. Viitattu 16.04.2019. (italiaksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Ussassai** Wikimedia Commonsissa

Nuoron maakunta
Aritzo | Arzana | Atzara | Austis | Bari Sardo | Baunei | Belvì | Birori | Bitti | Bolotana | Borore | Bortigali | Cardedu | Desulo | Dorgali | Dualchi | Elini | Fonni | Gadoni | Gairo | Galtellì | Gavoi | Girasole | Ilbono | Irgoli | Jerzu | Lanusei | Lei | Loceri | Loculi | Lodine | Lodè | Lotzorai | Lula | Macomer | Mamoiada | Meana Sardo | Noragugume | Nuoro | Oliena | Ollolai | Olzai | Onanì | Onifai | Oniferi | Orani | Orgosolo | Orosei | Orotelli | Ortueri | Orune | Osidda | Osini | Ottana | Ovodda | Perdasdefogu | Posada | Sarule | Silanus | Sindia | Siniscola | Sorgono | Talana | Tertenia | Teti | Tiana | Tonara | Torpè | Tortolì | Triei | Ulassai | Urzulei | Ussassai | Villagrande Strisaili
**Villagrande Strisaili** (sardiksi *Biddamànna Strisàili*) on kaupunki ja kunta Italiassa Sardinian hallintoalueella Nuoron maakunnassa. Kunnassa on arviolta 3 248 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 210,35 neliökilometriä. Se sijaitsee 700 metrin korkeudella merenpinnan yläpuolella.

Lähteet
-------

1. 1 2  Istat - Istituto nazionale di statistica: Altitudini dei comuni tramite DEM *Italian kuntien pinta-alat ja korkeus merenpinnasta*. Viitattu 16.04.2019. (italiaksi)
2. 1 2  Istat - Istituto nazionale di statistica: Bilancio demografico al 30/11/2016 *Italian tilastokeskuksen väestötilasto alueittain, maakunnittain ja kunnittain*. Viitattu 16.04.2019. (italiaksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Villagrande Strisaili** Wikimedia Commonsissa

Nuoron maakunta
Aritzo | Arzana | Atzara | Austis | Bari Sardo | Baunei | Belvì | Birori | Bitti | Bolotana | Borore | Bortigali | Cardedu | Desulo | Dorgali | Dualchi | Elini | Fonni | Gadoni | Gairo | Galtellì | Gavoi | Girasole | Ilbono | Irgoli | Jerzu | Lanusei | Lei | Loceri | Loculi | Lodine | Lodè | Lotzorai | Lula | Macomer | Mamoiada | Meana Sardo | Noragugume | Nuoro | Oliena | Ollolai | Olzai | Onanì | Onifai | Oniferi | Orani | Orgosolo | Orosei | Orotelli | Ortueri | Orune | Osidda | Osini | Ottana | Ovodda | Perdasdefogu | Posada | Sarule | Silanus | Sindia | Siniscola | Sorgono | Talana | Tertenia | Teti | Tiana | Tonara | Torpè | Tortolì | Triei | Ulassai | Urzulei | Ussassai | Villagrande Strisaili
**Noragugume** (sardiksi *Noragùgume*) on kaupunki ja kunta Italiassa Sardinian hallintoalueella Nuoron maakunnassa. Kunnassa on arviolta 311 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 26,73 neliökilometriä. Se sijaitsee 288 metrin korkeudella merenpinnan yläpuolella.

Lähteet
-------

1. 1 2  Istat - Istituto nazionale di statistica: Altitudini dei comuni tramite DEM *Italian kuntien pinta-alat ja korkeus merenpinnasta*. Viitattu 16.04.2019. (italiaksi)
2. 1 2  Istat - Istituto nazionale di statistica: Bilancio demografico al 30/11/2016 *Italian tilastokeskuksen väestötilasto alueittain, maakunnittain ja kunnittain*. Viitattu 16.04.2019. (italiaksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Noragugume** Wikimedia Commonsissa

Nuoron maakunta
Aritzo | Arzana | Atzara | Austis | Bari Sardo | Baunei | Belvì | Birori | Bitti | Bolotana | Borore | Bortigali | Cardedu | Desulo | Dorgali | Dualchi | Elini | Fonni | Gadoni | Gairo | Galtellì | Gavoi | Girasole | Ilbono | Irgoli | Jerzu | Lanusei | Lei | Loceri | Loculi | Lodine | Lodè | Lotzorai | Lula | Macomer | Mamoiada | Meana Sardo | Noragugume | Nuoro | Oliena | Ollolai | Olzai | Onanì | Onifai | Oniferi | Orani | Orgosolo | Orosei | Orotelli | Ortueri | Orune | Osidda | Osini | Ottana | Ovodda | Perdasdefogu | Posada | Sarule | Silanus | Sindia | Siniscola | Sorgono | Talana | Tertenia | Teti | Tiana | Tonara | Torpè | Tortolì | Triei | Ulassai | Urzulei | Ussassai | Villagrande Strisaili
**Erkki Antti Juhana Blåfield** (s. 22. kesäkuuta 1953 Kihniö) on suomalainen toimittaja.

Blåfield valmistui yhteiskuntatieteiden maisteriksi vuonna 1977 Tampereen yliopistosta. Hän työskenteli Helsingin Sanomien toimittajana 1978–1979 ja 1982–1984, uutispäällikkönä 1985–1987 ja pääkirjoitustoimittajana 1998–2012. Hän on työskennellyt myös Suomen Kuvalehden toimittajana 1980–1982 ja toimituspäällikkönä 1987–1994, vapaana toimittajana 1994–1995 ja Kauppalehden toimittajana 1995–1998. Vuosina 1979–1980 Blåfield oli Ulkopoliittisen instituutin tiedottaja ja toimistosihteeri.

Vuonna 1993 Blåfield sai WSOY:n kirjallisuussäätiön tunnustuspalkinnon. Vuonna 1999 hänelle myönnettiin Suomen Kuvalehden journalistipalkinto. Blåfield on osallistunut Bilderberg-ryhmän kokouksiin vuosina 2008 ja 2010. Hän on kuulunut Toimittajaliittoon.

Blåfieldin poika Ville Blåfield on myös toimittaja.

Teokset
-------

* *Kun valta vaihtui*. Helsinki: Kirjayhtymä, 1982. ISBN 951-26-2316-1.
* *Kalevi Sorsan suuri rooli*. Helsinki: Kirjayhtymä, 1985. ISBN 951-26-2801-5.
* *Loistavat Erkot*. Helsinki: Otava, 2014. ISBN 978-951-1-28256-3.

Lähteet
-------

1. 1 2  Paavilainen, Ulla (päätoim.): *Kuka kukin on. Henkilötietoja nykypolven suomalaisista 2015*, s. 72. Helsinki: Otava, 2014. ISBN 978-951-1-28228-0.
2. ↑  Kaikki palkinnonsaajat WSOY:n kirjallisuussäätiö. Viitattu 10.9.2015.
3. ↑  Journalistipalkinto Antti Blåfieldille *MTV.fi*.  25.11.1999. Viitattu 10.9.2015.
4. ↑  Bilderberg: Suomalaiset osanottajat  22.8.2013. Yle/MOT. Viitattu 10.9.2015.
5. ↑  Javanainen, Paula: Tällaisia ovat Suomen oikeat aateliset *Iltalehti.fi*.  24.12.2011.  Arkistoitu 1.2.2014. Viitattu 18.3.2014.

Aiheesta muualla
----------------

* Blåfieldin kirjoitukset Helsingin Sanomissa
Kartta myrskyjen reiteistä
**Vuoden 2005 Atlantin hurrikaanikausi** käsittää hurrikaanit ja niitä heikommat trooppiset myrskyt, joita nimettiin Atlantilla 1. kesäkuuta - 29. marraskuuta 2005. Virallisen kauden päättymisen jälkeen tuli vielä kaksi myrskyä: hurrikaani Epsilon, joka jatkoi marraskuusta joulukuun puolelle, ja trooppinen myrsky Zeta joulukuun lopussa.

Kausi oli tähän mennessä tilastoiduista aktiivisin. Kauden aikana Atlantilla kehittyi 27 trooppista myrskyä, joista 15 voimistui hurrikaaneiksi ja näistä seitsemän vähintään 3. luokkaan viisiportaisella Saffirin-Simpsonin hurrikaaniasteikolla. Keskimääräisenä vuonna nimettyjä matalapaineita on 11 ja hurrikaaneja kuusi. Kaudella rikottiin monia aikaisempia ennätyksiä. Trooppisia myrskyjä on kuitenkin voitu seurata satelliiteista vasta 1970-luvulta, ja säännöllisiä tarkkailulentoja on tehty vuodesta 1944. Sitä ennen sellaiset myrskyt, jotka pysyivät avomerellä kaukana rannikosta ja laivoista, jäivät kirjaamatta.

Hurrikaanit
-----------

Viisitoista myrskyä voimistui hurrikaaneiksi:

| Myrsky | SSHS | Aktiivisena | Alin ilmanpaine(hPa) | Vahingot(miljoonaa USD) | Kuolleitasuorat + epäsuorat |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hurrikaani Cindy | 1 | 3.-7.7. | 991 | 320 | 1+4 |
| Hurrikaani Dennis | 4 | 4.-13.7. | 930 | 4000 | 42+47 |
| Hurrikaani Emily | 5 | 11.-21.7. | 929 | 1000 | 17 |
| Hurrikaani Irene | 2 | 4.-18.8 | 970 | - | 1 |
| Hurrikaani Katrina | 5 | 23.-30.8. | 902 | 108 000 | 1836 |
| Hurrikaani Maria | 3 | 1-10.9. | 962 | 3,1 | 1+3 |
| Hurrikaani Nate | 1 | 5.-10.9 | 979 | - | 2 |
| Hurrikaani Ophelia | 1 | 6.-23.9. | 976 | 70 | 1+2 |
| Hurrikaani Philippe | 1 | 17.-23.9. | 985 | - | - |
| Hurrikaani Rita | 5 | 18.-26.9. | 895 | 10 000 | 7 + 113 |
| Hurrikaani Stan | 1 | 1.-5.10. | 977 | 3 900 | 1628 |
| Hurrikaani Vince | 1 | 8.-11.10 | 988 | - | - |
| Hurrikaani Wilma | 5 | 15.-26.10 | 882 | 29 100 | 23+39 |
| Hurrikaani Beta | 3 | 26.-31.10 | 962 | 15,5 | 9 |
| Hurrikaani Epsilon | 1 | 29.11.-8.12 | 981 | - | - |

Samoja nimiä käytetään uudelleen joka kuudes vuosi, mutta jos myrsky on tehnyt erityisen pahaa tuhoa, sen nimi poistetaan listoilta. Vuonna 2005 viisi nimeä poistettiin käytöstä: Dennis, Katrina, Rita, Stan ja Wilma. Tämä oli enemmän kuin koskaan aikaisemmin.

Lähteet
-------

1. ↑  Beven et al.: Atlantic Hurricane Season of 2005 *Monthly Weather Review*. Tropical Prediction Center, NOAA/NWS/National Hurricane Center.  (englanniksi)
2. ↑  Atlantic Hurricane Season Sets Records  2008. NOAA.
3. ↑  Hurricanes & Tropical Storms 2005 NOAA National Climatic Data Center.
4. ↑  2005 Atlantic Hurricane Season National Hurricane Center.
5. ↑  Retired Atlantic Names by Year National Hurricane Center.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Vuoden 2005 Atlantin hurrikaanikausi** Wikimedia Commonsissa

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Edeltäjä:**Vuoden 2004 Atlantin hurrikaanikausi** | **Hurrikaanit Atlantilla** | Seuraaja:**Vuoden 2006 Atlantin hurrikaanikausi** |
**Lodè** (sardiksi *Lodè*) on kaupunki ja kunta Italiassa Sardinian hallintoalueella Nuoron maakunnassa. Kunnassa on arviolta 1 692 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 123,45 neliökilometriä. Se sijaitsee 345 metrin korkeudella merenpinnan yläpuolella.

Lähteet
-------

1. 1 2  Istat - Istituto nazionale di statistica: Altitudini dei comuni tramite DEM *Italian kuntien pinta-alat ja korkeus merenpinnasta*. Viitattu 16.04.2019. (italiaksi)
2. 1 2  Istat - Istituto nazionale di statistica: Bilancio demografico al 30/11/2016 *Italian tilastokeskuksen väestötilasto alueittain, maakunnittain ja kunnittain*. Viitattu 16.04.2019. (italiaksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Lodè** Wikimedia Commonsissa

Nuoron maakunta
Aritzo | Arzana | Atzara | Austis | Bari Sardo | Baunei | Belvì | Birori | Bitti | Bolotana | Borore | Bortigali | Cardedu | Desulo | Dorgali | Dualchi | Elini | Fonni | Gadoni | Gairo | Galtellì | Gavoi | Girasole | Ilbono | Irgoli | Jerzu | Lanusei | Lei | Loceri | Loculi | Lodine | Lodè | Lotzorai | Lula | Macomer | Mamoiada | Meana Sardo | Noragugume | Nuoro | Oliena | Ollolai | Olzai | Onanì | Onifai | Oniferi | Orani | Orgosolo | Orosei | Orotelli | Ortueri | Orune | Osidda | Osini | Ottana | Ovodda | Perdasdefogu | Posada | Sarule | Silanus | Sindia | Siniscola | Sorgono | Talana | Tertenia | Teti | Tiana | Tonara | Torpè | Tortolì | Triei | Ulassai | Urzulei | Ussassai | Villagrande Strisaili
**Orotelli** (sardiksi *Orotèddi*) on kaupunki ja kunta Italiassa Sardinian hallintoalueella Nuoron maakunnassa. Kunnassa on arviolta 2 033 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 61,18 neliökilometriä. Se sijaitsee 406 metrin korkeudella merenpinnan yläpuolella.

Lähteet
-------

1. 1 2  Istat - Istituto nazionale di statistica: Altitudini dei comuni tramite DEM *Italian kuntien pinta-alat ja korkeus merenpinnasta*. Viitattu 16.04.2019. (italiaksi)
2. 1 2  Istat - Istituto nazionale di statistica: Bilancio demografico al 30/11/2016 *Italian tilastokeskuksen väestötilasto alueittain, maakunnittain ja kunnittain*. Viitattu 16.04.2019. (italiaksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Orotelli** Wikimedia Commonsissa

Nuoron maakunta
Aritzo | Arzana | Atzara | Austis | Bari Sardo | Baunei | Belvì | Birori | Bitti | Bolotana | Borore | Bortigali | Cardedu | Desulo | Dorgali | Dualchi | Elini | Fonni | Gadoni | Gairo | Galtellì | Gavoi | Girasole | Ilbono | Irgoli | Jerzu | Lanusei | Lei | Loceri | Loculi | Lodine | Lodè | Lotzorai | Lula | Macomer | Mamoiada | Meana Sardo | Noragugume | Nuoro | Oliena | Ollolai | Olzai | Onanì | Onifai | Oniferi | Orani | Orgosolo | Orosei | Orotelli | Ortueri | Orune | Osidda | Osini | Ottana | Ovodda | Perdasdefogu | Posada | Sarule | Silanus | Sindia | Siniscola | Sorgono | Talana | Tertenia | Teti | Tiana | Tonara | Torpè | Tortolì | Triei | Ulassai | Urzulei | Ussassai | Villagrande Strisaili
**Carolus Juhani Lassila** (5. elokuuta 1922 Helsinki – 26. lokakuuta 1987 Atlasvuoristo, Marokko) oli suomalainen diplomaatti.

Lassilan vanhemmat olivat Armas Lassila (1890–1955) ja Martha Sofia Holmberg (1888–1975). Hänen setiään olivat anatomian professori Väinö Lassila ja metsäteknologian professori Ilmo Lassila. Carolus Lassila oli naimisissa Britta Synnöve Juliana Wilskmanin (1923–1987) kanssa.*lähde?*

Lassila oli arabian kielen ja arabikulttuurin tuntija. Hän oli suurlähettiläänä Libanonissa sekä samalla Kuwaitissa ja Riadissa ja Jeddassa, Saudi-Arabiassa 1968–1974 ja Abu Dhabissa, Yhdistyneissä arabiemiirikunnissa 1975–1977 ja viimeksi suurlähettiläänä Madridissa, Espanjassa ja samalla Marokossa 1984–1987.

Lassila ja hänen vaimonsa saivat surmansa 26. lokakuuta 1987 auto-onnettomuudessa Marokon Atlasvuorilla matkalla Ouarzazatesta Taznakhtiin, 250 mailia Rabatista etelään. He ajoivat autollaan yöllä rankkasateen jälkeen äkillisesti tulvimaan alkaneeseen jokeen.

Lähteet
-------

1. 1 2  Finnish envoy and spouse die in flash flood. AP News Archive 27.10.1987.
2. ↑  Suomen Riadin suurlähetystö : Suomen diplomatian historian sitkein ongelma (Arkistoitu – Internet Archive)
3. ↑  Suomen Abu Dhabin suurlähetystön historiikki (Arkistoitu – Internet Archive)
4. ↑  Suomen Madridin suurlähetystö : Suomen edustustopäälliköt Madridissa
**Itävallassa** maaliskuun 6. päivänä **1966** pidetyt **parlamenttivaalit** olivat seurausta hallitusvastuussa olleiden kansanpuolueen (ÖVP) ja sosialistisen puolueen (SPÖ) kesken syntyneistä erimielisyyksistä. Hallitus oli pyytänyt presidenttiä hajottamaan parlamentin ja määräämään pidettäväksi uudet vaalit. Vaaleja edelsi hallituspuolueiden kiivas taistelu. Äänestysprosentti vaaleissa oli 94.

Vaalitulos
Vaalit päättyivät kansanpuolueen voittoon. Se sai 85 edustajapaikkaa. Sosialistinen puolue sai 74 paikkaa ja vapauspuolue (FPÖ) 6 paikkaa. Kansanpuolue saavutti parlamentissa ehdottoman enemmistön ensimmäisen kerran vuoden 1945 jälkeen. SPÖ:n tappiota selittää osaltaan sisäinen hajaannus, joka johtui Franz Olahin erottamisesta. Hän oli muodostanut oman puolueen erottamisensa jälkeen.

Lähteet
-------

1. 1 2  Käki, Matti & Kojo, Pauli & Räty, Ritva: *Mitä Missä Milloin 1967. Kansalaisen vuosikirja*, s. 118. Otava, 1966.
2. ↑  Bjøl, Erling: *Kansojen historia. Osa 23. Rikas länsi*, s. 445. WSOY, 1985. ISBN 951-0-09751-9.


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Itävalta Itävallan vaalit |
| --- |
|  |
| Parlamenttivaalit | 
* 1919
* 1920
* 1923
* 1927
* 1930
* 1945
* 1949
* 1953
* 1956
* 1959
* 1962
* 1966
* 1970
* 1971
* 1975
* 1979
* 1983
* 1986
* 1990
* 1994
* 1995
* 1999
* 2002
* 2006
* 2008
* 2013
* 2017
* 2019
* *2024*

 |
|  |
| Presidentinvaali | 
* 1951
* 1957
* 1963
* 1965
* 1971
* 1974
* 1980
* 1986
* 1992
* 1998
* 2004
* 2010
* 2016
* 2022

 |
|  |
| Europarlamenttivaalit | 
* 1996
* 1999
* 2005
* 2009
* 2014
* 2019
* *2024*

 |
|  |
| Kansanäänestykset | 
* 1938
* 1978
* 1994
* 2013

 |

 |
**Osini** (sardiksi *Osìni*) on kaupunki ja kunta Italiassa Sardinian hallintoalueella Nuoron maakunnassa. Kunnassa on arviolta 789 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 39,81 neliökilometriä. Se sijaitsee 645 metrin korkeudella merenpinnan yläpuolella.

Lähteet
-------

1. 1 2  Istat - Istituto nazionale di statistica: Altitudini dei comuni tramite DEM *Italian kuntien pinta-alat ja korkeus merenpinnasta*. Viitattu 16.04.2019. (italiaksi)
2. 1 2  Istat - Istituto nazionale di statistica: Bilancio demografico al 30/11/2016 *Italian tilastokeskuksen väestötilasto alueittain, maakunnittain ja kunnittain*. Viitattu 16.04.2019. (italiaksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Osini** Wikimedia Commonsissa

Nuoron maakunta
Aritzo | Arzana | Atzara | Austis | Bari Sardo | Baunei | Belvì | Birori | Bitti | Bolotana | Borore | Bortigali | Cardedu | Desulo | Dorgali | Dualchi | Elini | Fonni | Gadoni | Gairo | Galtellì | Gavoi | Girasole | Ilbono | Irgoli | Jerzu | Lanusei | Lei | Loceri | Loculi | Lodine | Lodè | Lotzorai | Lula | Macomer | Mamoiada | Meana Sardo | Noragugume | Nuoro | Oliena | Ollolai | Olzai | Onanì | Onifai | Oniferi | Orani | Orgosolo | Orosei | Orotelli | Ortueri | Orune | Osidda | Osini | Ottana | Ovodda | Perdasdefogu | Posada | Sarule | Silanus | Sindia | Siniscola | Sorgono | Talana | Tertenia | Teti | Tiana | Tonara | Torpè | Tortolì | Triei | Ulassai | Urzulei | Ussassai | Villagrande Strisaili
**Päivi Kairamo** (aiemmin myös *Kairamo-Hella*, s. 10. huhtikuuta 1964) on suomalainen diplomaatti ja virkamies. Hän on työskennellyt Genevessä Suomen YK:n pysyvän edustuston päällikkönä 1. heinäkuuta 2012 alkaen. Kairamo aloitti Suomen suurlähettiläänä Turkissa 1. syyskuuta 2016.

Kairamo on koulutukseltaan oikeustieteen kandidaatti. Hän valmistui Helsingin yliopistosta vuonna 1990 ja aloitti uransa työministeriössä vuonna 1991. Kairamo työskenteli ministeriössä hallitussihteerinä vuoteen 1995. Ulkoasiainministeriössä Kairamo työskenteli kaupallisena neuvoksena 1995–1997 ja 1998 sekä eduskunnassa sosiaali- ja terveysvaliokunnan valiokuntaneuvoksena 1997.

Vuosina 1998–2000 Kairamo toimi erityisasiantuntijana Suomen pysyvässä EU-edustustossa. Hän työskenteli Euroopan komission virkamiehenä 2000–2005. Kairamo oli tasavallan presidentin ulkopoliittinen neuvonantaja 2005–2009 ja tasavallan presidentin kanslian kansliapäällikkö 2009–2012.

Puoluekannaltaan Kairamo on sosialidemokraatti. Kairamon isä oli *Suomen Sosialidemokraatti* -lehden entinen päätoimittaja Aimo Kairamo.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Päivi Kairamon Curriculum Vitae Suomen pysyvä edustusto, Geneve. Viitattu 29.8.2016.
2. ↑  Päivi Kairamo-Hella pysyvän edustuston päälliköksi Geneveen  13.1.2012. Suomen ulkoasiainministeriö.  Arkistoitu 11.9.2016. Viitattu 29.8.2016.
3. 1 2  Nalbantoglu, Minna: Vallankaappausyritys, puhdistukset, sota Syyriassa – Suomen uusi Turkin-lähettiläs aloittaa keskellä suurta myllerrystä *HS.fi*.  29.8.2016. Viitattu 29.8.2016.
4. ↑  Presidentin kansliapääliköksi Demari-nainen.  *Helsingin Sanomat*, 9.1.2009, s. A4. Helsinki:  Sanoma-WSOY. Maksullinen verkkolehti. Viitattu 9.1.2009.
5. ↑  Halosen kansliapäälliköksi Aimo Kairamon tytär *Iltasanomat.fi*.  8.1.2009.  Arkistoitu 11.9.2016. Viitattu 29.8.2016.


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä:**Nina Vaskunlahti** | **Suomen Turkin suurlähettiläs**2016–2019 | Seuraaja:**Ari Mäki** |
**Perdasdefogu** (sardiksi *Foghèsu*) on kaupunki ja kunta Italiassa Sardinian hallintoalueella Nuoron maakunnassa. Kunnassa on arviolta 1 937 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 77,75 neliökilometriä. Se sijaitsee 600 metrin korkeudella merenpinnan yläpuolella.

Lähteet
-------

1. 1 2  Istat - Istituto nazionale di statistica: Altitudini dei comuni tramite DEM *Italian kuntien pinta-alat ja korkeus merenpinnasta*. Viitattu 16.04.2019. (italiaksi)
2. 1 2  Istat - Istituto nazionale di statistica: Bilancio demografico al 30/11/2016 *Italian tilastokeskuksen väestötilasto alueittain, maakunnittain ja kunnittain*. Viitattu 16.04.2019. (italiaksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Perdasdefogu** Wikimedia Commonsissa

Nuoron maakunta
Aritzo | Arzana | Atzara | Austis | Bari Sardo | Baunei | Belvì | Birori | Bitti | Bolotana | Borore | Bortigali | Cardedu | Desulo | Dorgali | Dualchi | Elini | Fonni | Gadoni | Gairo | Galtellì | Gavoi | Girasole | Ilbono | Irgoli | Jerzu | Lanusei | Lei | Loceri | Loculi | Lodine | Lodè | Lotzorai | Lula | Macomer | Mamoiada | Meana Sardo | Noragugume | Nuoro | Oliena | Ollolai | Olzai | Onanì | Onifai | Oniferi | Orani | Orgosolo | Orosei | Orotelli | Ortueri | Orune | Osidda | Osini | Ottana | Ovodda | Perdasdefogu | Posada | Sarule | Silanus | Sindia | Siniscola | Sorgono | Talana | Tertenia | Teti | Tiana | Tonara | Torpè | Tortolì | Triei | Ulassai | Urzulei | Ussassai | Villagrande Strisaili
**Gavoi** (sardiksi *Gavòi*) on kaupunki ja kunta Italiassa Sardinian hallintoalueella Nuoron maakunnassa. Kunnassa on arviolta 2 664 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 38,06 neliökilometriä. Se sijaitsee 777 metrin korkeudella merenpinnan yläpuolella.

Lähteet
-------

1. 1 2  Istat - Istituto nazionale di statistica: Altitudini dei comuni tramite DEM *Italian kuntien pinta-alat ja korkeus merenpinnasta*. Viitattu 16.04.2019. (italiaksi)
2. 1 2  Istat - Istituto nazionale di statistica: Bilancio demografico al 30/11/2016 *Italian tilastokeskuksen väestötilasto alueittain, maakunnittain ja kunnittain*. Viitattu 16.04.2019. (italiaksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Gavoi** Wikimedia Commonsissa

Nuoron maakunta
Aritzo | Arzana | Atzara | Austis | Bari Sardo | Baunei | Belvì | Birori | Bitti | Bolotana | Borore | Bortigali | Cardedu | Desulo | Dorgali | Dualchi | Elini | Fonni | Gadoni | Gairo | Galtellì | Gavoi | Girasole | Ilbono | Irgoli | Jerzu | Lanusei | Lei | Loceri | Loculi | Lodine | Lodè | Lotzorai | Lula | Macomer | Mamoiada | Meana Sardo | Noragugume | Nuoro | Oliena | Ollolai | Olzai | Onanì | Onifai | Oniferi | Orani | Orgosolo | Orosei | Orotelli | Ortueri | Orune | Osidda | Osini | Ottana | Ovodda | Perdasdefogu | Posada | Sarule | Silanus | Sindia | Siniscola | Sorgono | Talana | Tertenia | Teti | Tiana | Tonara | Torpè | Tortolì | Triei | Ulassai | Urzulei | Ussassai | Villagrande Strisaili
**Goni** (sardiksi *Gòni*) on kaupunki ja kunta Italiassa Sardinian hallintoalueella Etelä-Sardinian maakunnassa. Kunnassa on arviolta 483 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 18,60 neliökilometriä. Se sijaitsee 383 metrin korkeudella merenpinnan yläpuolella.

Lähteet
-------

1. 1 2  Istat - Istituto nazionale di statistica: Altitudini dei comuni tramite DEM *Italian kuntien pinta-alat ja korkeus merenpinnasta*. Viitattu 16.04.2019. (italiaksi)
2. 1 2  Istat - Istituto nazionale di statistica: Bilancio demografico al 30/11/2016 *Italian tilastokeskuksen väestötilasto alueittain, maakunnittain ja kunnittain*. Viitattu 16.04.2019. (italiaksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Goni** Wikimedia Commonsissa

Etelä-Sardinian maakunta
Arbus | Armungia | Ballao | Barrali | Barumini | Buggerru | Burcei | Calasetta | Carbonia | Carloforte | Castiadas | Collinas | Decimoputzu | Dolianova | Domus de Maria | Domusnovas | Donori | Escalaplano | Escolca | Esterzili | Fluminimaggiore | Furtei | Genoni | Genuri | Gergei | Gesico | Gesturi | Giba | Goni | Gonnesa | Gonnosfanadiga | Guamaggiore | Guasila | Guspini | Iglesias | Isili | Las Plassas | Lunamatrona | Mandas | Masainas | Monastir | Muravera | Musei | Narcao | Nuragus | Nurallao | Nuraminis | Nurri | Nuxis | Orroli | Ortacesus | Pabillonis | Pauli Arbarei | Perdaxius | Pimentel | Piscinas | Portoscuso | Sadali | Samassi | Samatzai | San Basilio | San Gavino Monreale | San Giovanni Suergiu | San Nicolò Gerrei | San Sperate | San Vito | Sanluri | Santadi | Sant’Andrea Frius | Sant’Anna Arresi | Sant’Antioco | Sardara | Segariu | Selegas | Senorbì | Serdiana | Serramanna | Serrenti | Serri | Setzu | Seui | Seulo | Siddi | Siliqua | Silius | Siurgus Donigala | Soleminis | Suelli | Teulada | Tratalias | Tuili | Turri | Ussana | Ussaramanna | Vallermosa | Villacidro | Villamar | Villamassargia | Villanova Tulo | Villanovaforru | Villanovafranca | Villaperuccio | Villaputzu | Villasalto | Villasimius | Villasor | Villaspeciosa
**Antti Piippo** (s. 14. tammikuuta 1947 Tampere) on suomalainen teollisuusjohtaja. Hän on elektroniikan valmistuspalveluyritys Elcoteq SE:n toinen perustaja ja pääosakas, ja toimi yhtiön hallituksen puheenjohtajana vuosina 1991–2010. 

Piippo perusti Elcoteqin 1990-luvun alun laman keskellä ja hän vaurastui yrityksensä kasvun myötä huimasti. Piippo oli vuonna 2000 Suomen neljänneksi rikkain henkilö, omaisuutta hänellä oli tällöin 75 miljoonaa euroa. Antti Piippo on myös tunnettu voimakkaista mielipiteistään muun muassa kolmikannan romuttamisen suhteen Suomessa.*lähde?*

Koulutus
--------

Antti Piippo valmistui insinööriksi vuonna 1973 Helsingin teknillisestä oppilaitoksesta. Hän on sotilasarvoltaan sotilasmestari.*lähde?*

Ura ja luottamustoimet
----------------------

Vuosina 1971–1984 Piippo työskenteli Aspo Oy:ssä elektroniikkaryhmän johtajana. Vuonna 1984 hän siirtyi Oy Lohja Ab:n palvelukseen jatkamaan aiemmin perustettua mikroelektroniikkayksikköä, josta myöhemmin syntyi Elcoteq Oy. Vuonna 1991 hän osti kumppaneidensa Henry Sjömanin ja Jorma Vanhasen kanssa Lohjan elektroniikkateollisuuden yksikön Elcoteqin. *Talouselämän* top 500 -listalle Elcoteq nousi ensimmäisen kerran vuonna 1994. Sijaluku oli silloin 335 ja yrityksen liikevaihto oli runsaat 30 miljoonaa euroa. Vuonna 2004 Elcoteqin liikevaihto oli 3 miljardia euroa ja *Talouselämä* top 500 -sijaluku 18.

Antti Piipolla on uransa aikana ollut useita hallitusten ja hallintoneuvostojen jäsenyyksiä ja puheenjohtajuuksia eri yrityksissä ja elinkeinoelämän järjestöissä. Lisäksi hän on toiminut sekä jäsenenä että puheenjohtajana useissa yritystoimintaa käsittelevissä valtionhallinnon työryhmissä.*lähde?*

Yksityiselämä
-------------

Piippo on ollut julkisuudessa myös värikkään yksityiselämänsä johdosta. Vuonna 2002 hänet tuomittiin 6 000 euron sakkoihin pahoinpitelystä.

Kunnianosoitukset
-----------------

* Unkarilaisen Pécsin Yliopiston kunniatohtori
* Unkarin tasavallan Ansioritarikunnan komentajan risti
* Viron Maarjamaan ristin ansiomerkki, II-luokka
* Viestikiltojen Liitto Ry:n Viestiristi

Lähteet
-------

1. ↑  Huusko, Markku: Piippo – miljoonat haihtuivat, valta meni  22.7.2009. uusisuomi.fi. Viitattu 22.7.2009.
2. ↑  Piippo :: Hallinnointi *piippo.fi*. piippo.fi.  Arkistoitu 28.2.2017. Viitattu 13.1.2017.
3. ↑  Lilius, Anna-Leena: Antti Piippo: Kansalle pitää kertoa totuus *Talouselämä*.  4.11.2005. Viitattu 21.1.2007.
4. ↑  Ilta-Sanomat: Antti Piippo sai 6000 euron sakot naisten pahoinpitelystä *Ilta-Sanomat*.  12.4.2002. Viitattu 1.5.2008. [vanhentunut linkki]

Kirjallisuutta
--------------

* Sunila, Pirjo: *Antti Piippo. Liian suuri Suomelle*. Otava, 2008. ISBN 978-951-1-22032-9.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt Muokkaa Wikidatassa | 
* Uppslagsverket Finland

 |

 |
Malline:Lähteet

**Hans Lennart Olofsson Strandberg**  (23. maaliskuuta 1915 Malmö – 23. joulukuuta 1989 Ystad) oli ruotsalainen pikajuoksija, joka oli Ruotsin paras niin 100 kuin 200 metrillä yli 10 vuoden ajan, ja hänen Ruotsin 100 metrin ennätyksensä kesti peräti 37 vuoden ajan.

Lennart Strandberg saavutti ensimmäisen Ruotsin mestaruutensa vuonna 1934 niin 100:lla kuin 200 metrillä. Lisäksi hän oli mukana seuransa Malmö AI:n voitokkaassa pikaviestijoukkueessa. Tästä alkoi menestyksekäs urheilu-ura pikajuoksijana, sillä hän saavutti kaikkiaan 39 Ruotsin mestaruutta, kuusi Ruotsin mestaruushopeaa ja neljä Ruotsin mestaruuspronssia mukaan lukien seurassaan saavuttamat viestimitalit. 

Vuoden 1936 olympialaisissa Berliinissä Strandberg eteni 100 metrillä loppukilpailuun sijoittuen Jesse Owensin voittamalla matkalla kuudenneksi. Samana vuonna 26. syyskuuta hän teki uuden Euroopan ennätyksen 10,3. Vuonna 1938 hän saavutti Pariisin EM-kisoissa henkilökohtaisen pronssin ajalla 10,6 Hollannin Martinus Osendarpin voittaessa. Lisäksi hän oli ankkuroimassa Ruotsin 4 x 100 metrin pikaviestijoukkueen hopealle ajalla 41,1 yhdessä Gösta Klemmingin, Åke Stenqvistin ja Lennart Lindgrenin kanssa.

Strandberg jatkoi edelleen uraansa, vaikka syksyllä 1939 käynnistynyt Toinen maailmansota lopetti kansainväliset suurkilpailut, kuten vuosien 1940 ja 1944 olympialaiset. Jäljellä jäi kansalliset kilpailut ja muutamia maaotteluita. Hän saavutti vielä vuonna 1945 henkilökohtaiset mestaruudet 100 ja 200 metrillä. Viimeisen 100 metrin Ruotsin mestaruuden hän saavutti vuonna 1947. Hän oli voittamassa vielä 1952 seuransa Malmön AI:n riveissä pikaviestimestaruuden.

**Strandbergin saavuttamat Ruotsin ennätykset:**

* 100 m: 10,6 (Malmö 15. syyskuuta 1935) (sivuaa ennätystä)
* 100 m: 10,5 (Berliini, Saksa 3. elokuuta 1936)
* 100 m: 10,3 (Malmö 26. syyskuuta 1936)
* 200 m: 21,8 (Pariisi, Ranska 16. kesäkuuta 1935)
* 200 m: 21,5 (Tukholma 24. elokuuta 1935)
* 200 m: 21,4 (Malmö 6. syyskuuta 1942)

**Parhaat tulokset eri matkoilla:**

* 100 m: 10,3 (Malmö 26. syyskuuta 1936)
* 200 m: 21,4 (Malmö 6. syyskuuta 1942)
* 400 m: 49,7 (Malmö 26. syyskuuta 1943)

Pisimpään kestänyt 100 metrin ennätys 10,3 syyskuulta 1936 kesti peräti 37 vuotta ennen kuin Thorsten Johansson vuonna 1972 ja Christer Garpenborg seuraavana vuonna sivusivat ennätystä. Elokuussa 1973 Garpenborg sitten rikkoi ennätyksen ja paransi aikaan 10,2.

Hänet nimettiin yleisurheilusaavutustensa johdosta jo vuonna 1935 yleisurheilun Stora grabbariksi numerolla 83.

Urheilu-uransa jälkeen Strandberg toimi urheilutoimittajana.

Asiasta muualla
---------------

* Sport Reference - Lennart Strandberg (Arkistoitu – Internet Archive)
* Lennart Strandbergin parhaat kisat
* Yleisurheilun stora grabbarit (Arkistoitu – Internet Archive)

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Ruotsi

 |

 |