**Helsingin kaupunginkirjasto** (vuoteen 1910 *Helsingin kansankirjasto*) on Helsingin kaupungin omistama Suomen suurin yleinen kirjasto. Kirjastolla on nyt 37 toimipistettä ja sen kokoelmassa on noin 1,6 miljoonaa kirjaa. Kirjasto tarjoaa asiakastietokoneillaan pääsyn internetiin ja tavallisten toimisto-ohjelmien lisäksi valikoiman eri tietokantoja. Kaupunginkirjasto on osa HelMet-kirjastoa.*lähde?*

Historia
--------

### Yksityinen Helsingin kansankirjasto 1860–1876

Helsingin kansankirjasto perustettiin 7. lokakuuta 1860. Aloitteen kirjaston perustamiseksi teki ja varat keräsi Helsingin Rouvasväenyhdistys (*Fruntimmersföreningen i Helsingfors*). Se oli 1800-luvulle tyypillinen yläluokkainen hyväntekeväisyysyhdistys, jonka toiminnan tavoitteena oli "kristillinen huolenpito kaupungin köyhimpien kansanluokkien naisista ja lapsista". Kirjaston avulla haluttiin sivistää työväkeä ja tarjota sille rakentavia vapaa-ajanviettotapoja. Kirjastohankkeen varsinaiset puuhamiehet olivat opettaja Helene Simelius sekä yhdistyksen sihteerit, kirjailija Zacharias Topelius ja professori Frans Ludvig Schauman.*lähde?*

Kirjasto avasi ovensa lokakuussa 1860 Hällströmin talossa Hallituskatu 11:ssä nykyisen Porthanian paikalla. Ensimmäisenä toimintavuonna sen kokoelmiin kuului hieman yli 500 kirjaa ja se antoi noin 1 700 lainaa. Kirjojen lainaus oli ilmaista, minkä ansiosta kirjasto nautti suurista kävijämääristä mutta kärsi samalla taloudellisista ongelmista. Ainoalle kirjastonhoitajalle ei voitu aluksi maksaa lainkaan palkkaa ja toiminta pyöri vapaaehtoisvoimin. Kirjasto joutui muuttamaan vuokrahuoneistosta toiseen parin vuoden välein, ja myös kirjastonhoitajat vaihtuivat tiuhaan. Rahapulan vuoksi lainaus jouduttiin vuonna 1867 muuttamaan maksulliseksi. 1871 kirjasto alkoi saada Helsingin kaupungilta vuosittaista tukea, minkä ansiosta taloudellinen tilanne tasapainottui. Kirjastonhoitajalle ryhdyttiin maksamaan säännöllistä palkkaa ja myös muuta palkallista henkilökuntaa voitiin hankkia.*lähde?*

Vuonna 1876 Kansankirjaston johtokunta päätti tarjota kirjastoa Helsingin kaupungille. Kaupunginvaltuusto päätti kokouksessaan 28. maaliskuuta 1876 ottaa kirjaston kaupungin hallintaan. Koska kirjasto jo valmiiksi toimi kaupungin rahoilla, suuria muutoksia toiminnassa ei tapahtunut. Kaupungin haltuun siirtyessään Kansankirjaston vuotuinen lainausmäärä oli noin 15 000 lainaa ja sen kokoelmiin kuului yli 2 000 nidettä.*lähde?*

### Kansankirjastosta kaupunginkirjastoksi 1876–1945

Rikhardinkadun kirjasto, entinen pääkirjasto.

Kun Kansankirjasto oli päätynyt kaupungin haltuun, sille ryhdyttiin suunnittelemaan omaa taloa. Rahallista apua kaupunki sai Helsingin Anniskeluyhtiöltä. Anniskeluyhtiö oli yksityinen osakeyhtiö, jolle oli myönnetty yksinoikeus alkoholin myyntiin Helsingissä, ja jonka tarkoituksena oli käyttää voittovarojaan työväestön sivistämiseen ja raitistamiseen. Se lahjoitti 1877 kaupungille suurimman osan vuotuisista tuloistaan, yli 60 000 silloista markkaa, kansankirjaston rakentamista varten. Uutta kirjastoa varten hankittiin tontti Kaartinkaupungin kaupunginosasta, Rikhardinkadun ja Korkeavuorenkadun kulmasta, ja rakennuspiirustukset tilattiin arkkitehti Theodor Höijeriltä. Kansankirjasto pääsi muuttamaan Rikhardinkadulle syksyllä 1882.

Kun Rikhardinkadun kirjasto oli saatu valmiiksi, nousi esiin kysymys sivukirjastojen perustamisesta. Kirjaston johtokunta huomautti 1898 että esikaupungit olivat vailla kirjastoja tai puutteellisesti toimivien yksityiskirjastojen varassa. Vuosina 1898–1899 perustettiinkin sivukirjastot Töölöön ja Punavuoreen sekä otettiin kaupungin hallintaan yksityinen Sörnäisten Kansankirjasto, josta tuli Kallion kirjasto. Vuonna 1908 avattiin Vallilan sivukirjasto ja vuonna 1926 Käpylän sivukirjasto. Sivukirjastot toimivat vuokratiloissa, lukuun ottamatta Kallion kirjastoa, joka sai 1912 kaupunginarkkitehti Karl Hård af Segerstadin suunnitteleman komean kirjastorakennuksen.

Kansankirjasto toimi vanhoilla säännöillään ja periaatteillaan vuoteen 1910 asti. Tuolloin sille hyväksyttiin uudet säännöt ja se sai virallisesti kaupunginkirjaston aseman. Vanhan kansankirjaston asiakaskunnaksi oli määritelty työväestö, kun taas kaupunginkirjaston edellytettiin palvelevan kaikkia kaupungin asukkaita yhteiskuntaluokasta riippumatta. Ajatus kirjaston tehtävästä kansan valistajana ja sivistäjänä leimasi silti voimakkaasti kaupunginkirjaston toimintaa toisen maailmansodan jälkeiseen aikaan asti.

1800-1900-lukujen taitteessa kirjaston vuotuinen lainausmäärä ylitti 200 000 lainaa. Vuonna 1912 siirryttiin maksuttomaan lainaukseen ja lainausmäärä kohosi nopeasti 500 000:een. Miljoonan lainan raja ylitettiin vuonna 1930. Nopean kasvun seurauksena Rikhardinkadun kirjasto alkoi käydä ahtaaksi ja sitä korotettiin 1922 kolmannella kerroksella. Kirjaston johtokunta käynnisti vuonna 1912 hankkeen uuden pääkirjaston rakentamiseksi, mikä aloitti vuosikymmeniä kestäneen kiistelyn kirjaston sijoituspaikasta. Vuonna 1930 järjestettiin arkkitehtikilpailu uuden pääkirjaston rakentamiseksi Etu-Töölöön Museokadun ja Dagmarinkadun kulmatontille. Tehtävä annettiin Eliel Saariselle, joka kuitenkin totesi tontin tarkoitukseen sopimattomaksi. Tämän jälkeen sijoituspaikan etsiminen alkoi uudelleen. 1935 kaupunginvaltuusto osoitti kirjastolle tontin Kalliosta Eläintarhanlahden huvila-alueelta (nykyisen Helsingin kaupunginteatterin kohdalta), mitä kirjasto kuitenkin piti täysin sopimattomana paikkana. Toisen maailmansodan syttyminen 1939 hautasi pääkirjastohankkeen vuosikymmeniksi eteenpäin.

Kasvun vuosikymmenten pitkäaikainen kirjastonhoitaja, vuodesta 1908 aina vuoteen 1940 asti, oli Uno Therman.

### Kaupunginkirjasto kasvavassa Helsingissä 1945–

Helsingin suuri alueliitos vuonna 1946 merkitsi kaupunginkirjastolle valtavaa alueellista laajenemista. Se sai hoidettavakseen entisten Haagan kauppalan sekä Huopalahden, Oulunkylän ja Kulosaaren kuntien kirjastot sekä suurimman osan Helsingin maalaiskunnan kirjastoista. Entisten Rikhardinkadun pääkirjaston ja viiden sivukirjaston joukkoon liittyi kaksitoista uutta sivukirjastoa. Toimipisteiden nykyinen lukumäärä on 36.*lähde?*

Musiikkikirjastotoiminta käynnistyi keväällä 1953. Kirjastoautotoiminta aloitettiin 1966. Valtakunnallisena yleisten kirjastojen keskuskirjastona Helsingin kaupunginkirjasto toimi 1. huhtikuuta 1981 lähtien, ja vuoden 2018 alusta lähtien tehtävä muutettiin uuden kirjastolain mukaiseksi yleisten kirjastojen valtakunnalliseksi kehittämistehtäväksi. Vuonna 1986 kirjasto sai viimein uuden ja asianmukaisen pääkirjaston, kun Pasilan pääkirjasto valmistui.

Helsingin keskustakirjasto Oodi vuonna 2019. Vuonna 2018 Kansalaistorilla lähellä Töölönlahtea avautui Helsingin keskustakirjasto Oodi. Oodi rakennettiin Helsingin kaupungin ja Suomen valtion yhteisrahoituksella Suomen satavuotisjuhlien kunniaksi. Hankkeen kokonaiskustannukset olivat 98 miljoonaa euroa, josta kaupungin osuus oli 68 miljoonaa ja ministeriön osuus 30 miljoonaa.

Erikoiskokoelmat
----------------

Merkittävin kokoelma Helsingin kaupunginkirjastossa on Helsinki-kokoelma. Kallion kirjastossa on Suomen dekkariseuran lahjoittama Dekkarikirjasto. Rikhardinkadun kirjastossa on englanninkielistä kirjallisuutta sisältävä British Collection ja taiteilijakirjakokoelma. Sivukirjastoissa voi olla omaa alueettaan koskevaa aineistoa.*lähde?*

Tietoja
-------

* 36 kirjastoa, kaksi kirjastoautoa (2004)
* 38 kirjastoa, kaksi kirjastoautoa (2014)

### Toimipisteet

| Kirjaston  nimi | Osoite | Koordinaatit | Kuva | Lisätietoja (www-sivu) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Arabianrannan kirjasto | Hämeentie 135 A, 00560 Helsinki | 60.2089°N, 24.9767°E |  | Arabianrannan kirjasto |
| Etelä-Haagan kirjasto | Isonnevantie 16 B, 00320 Helsinki | 60.21392°N, 24.89174°E |  | Etelä-Haagan kirjasto |
| Herttoniemen kirjasto | Linnanrakentajantie 2, 00880 Helsinki | 60.19515°N, 25.03352°E |  | Herttoniemen kirjasto |
| Itäkeskuksen kirjasto | Turunlinnantie 1, 00900 Helsinki | suuntaa antava: 60.2120°N, 25.0801°E |  | Itäkeskuksen kirjasto |
| Jakomäen kirjasto | Jakomäenpolku 3, 00770 Helsinki | 60.26051°N, 25.07629°E |  | Jakomäen kirjasto |
| Jätkäsaaren kirjasto ja infokeskus | Tyynenmerenkatu 1, 00220 Helsinki | 60.15993°N, 24.92087°E |  | Jätkäsaaren kirjasto ja infokeskus (Arkistoitu – Internet Archive) |
| Kalasataman kirjasto | Hermannin rantatie 5, 00580 Helsinki | 60.18761°N, 24.978014°E |  | Kalasataman kirjasto |
| Kallion kirjasto | Viides linja 11, 00530 Helsinki | 60.18361°N, 24.95362°E |  | Kallion kirjasto |
| Kannelmäen kirjasto | Klaneettitie 5, 00420 Helsinki | 60.23876°N, 24.87609°E |  | Kannelmäen kirjasto |
| Keskustakirjasto Oodi | Töölönlahdenkatu 4, 00100 Helsinki | 60.17363°N, 24.93808°E |  | Helsingin keskustakirjasto Oodi |
| Kontulan kirjasto | Ostostie 4, 00940 Helsinki | 60.23767°N, 25.08528°E |  | Kontulan kirjasto |
| Käpylän kirjasto | Väinölänkatu 5, 00610 Helsinki | 60.21083°N, 24.94712°E |  | Käpylän kirjasto |
| Laajasalon kirjasto | Yliskylän puistokatu 4, 00840 Helsinki | 60.17928°N, 25.05162°E |  | Laajasalon kirjasto |
| Lastenkirjastoautot Skidi ja Stoori | Rautatieläisenkatu 8, 00520 Helsinki |  |  | Kirjastoauto Helsinki, Stadissa on uusi Stoori – upouusi lastenkirjastoauto kutsuu seikkailuun, Aikataulut: Skidi ja Stoori |
| Lauttasaaren kirjasto | Pajalahdentie 10a, 00200 Helsinki | 60.15857°N, 24.88337°E |  | Lauttasaaren kirjasto |
| Malmin kirjasto | Ala-Malmin tori 1, 00700 Helsinki | 60.2504°N, 25.0148°E |  | Malmin kirjasto |
| Malminkartanon kirjasto | Puustellintie 6, 00410 Helsinki | 60.24641°N, 24.86033°E |  | Malminkartanon kirjasto |
| Maunulan kirjasto | Metsäpurontie 4, 00630 Helsinki | 60.23129°N, 24.93324°E |  | Maunulan kirjasto |
| Munkkiniemen kirjasto | Riihitie 22, 00330 Helsinki | 60.19685°N, 24.87577°E |  | Munkkiniemen kirjasto |
| Myllypuron mediakirjasto | Kiviparintie 2, 00920 Helsinki | 60.22414°N, 25.07322°E |  | Myllypuron mediakirjasto (Arkistoitu – Internet Archive) |
| Oulunkylän kirjasto | Kylänvanhimmantie 27, 00640 Helsinki | 60.22807°N, 24.96266°E |  | Oulunkylän kirjasto |
| Paloheinän kirjasto | Paloheinäntie 22, 00670 Helsinki | 60.24930°N, 24.94136°E |  | Paloheinän kirjasto |
| Pasilan kirjasto | Kellosilta 9, 00520 Helsinki | 60.20083°N, 24.93580°E |  | Pasilan kirjasto |
| Pikku Huopalahden lastenkirjasto | Tilkankatu 19, 00300 Helsinki | 60.2019°N, 24.8952°E |  | Pikku Huopalahden lastenkirjasto |
| Pitäjänmäen kirjasto | Jousipolku 1, 00370 Helsinki | 60.22614°N, 24.86050°E |  | Pitäjänmäen kirjasto |
| Pohjois-Haagan kirjasto | Kaupintie 4, 00440 Helsinki | 60.23249°N, 24.88739°E |  | Pohjois-Haagan kirjasto |
| Puistolan kirjasto | Nurkkatie 2, 00760 Helsinki | 60.27121°N, 25.05882°E |  | Puistolan kirjasto |
| Pukinmäen kirjasto | Kenttäkuja 12, 00720 Helsinki | 60.2499°N, 24.9912°E |  | Pukinmäen kirjasto |
| Rikhardinkadun kirjasto | Rikhardinkatu 3, 00130 Helsinki | 60.16623°N, 24.94639°E |  | Rikhardinkadun kirjasto |
| Roihuvuoren kirjasto | Roihuvuorentie 2, 00820 Helsinki | 60.19460°N, 25.05275°E |  | Roihuvuoren kirjasto |
| Sakarinmäen lastenkirjasto | Knutersintie 924, 00890 Helsinki | suuntaa antava: 60.2618°N, 25.2113°E |  | Sakarinmäen lastenkirjasto |
| Suomenlinnan kirjasto | Suomenlinna C 31, 00190 Helsinki | 60.14666°N, 24.98673°E |  | Suomenlinnan kirjasto |
| Suutarilan kirjasto | Seulastentie 11, 00740 Helsinki | 60.2755°N, 24.9975°E |  | Suutarilan kirjasto |
| Tapanilan kirjasto | Hiidenkiventie 21, 00730 Helsinki | 60.26556°N, 25.01884°E |  | Tapanilan kirjasto |
| Tapulikaupungin kirjasto | Ajurinaukio 5, 00750 Helsinki | 60.27437°N, 25.03378°E |  | Tapulikaupungin kirjasto |
| Töölön kirjasto | Topeliuksenkatu 6, 00250 Helsinki | 60.18336°N, 24.91747°E |  | Töölön kirjasto |
| Vallilan kirjasto | Päijänteentie 5, 00550 Helsinki | 60.19218°N, 24.96239°E |  | Vallilan kirjasto |
| Viikin kirjasto | Viikinkaari 11 B, 00790 Helsinki | 60.22767°N, 25.01272°E |  | Viikin kirjasto |
| Vuosaaren kirjasto | Mosaiikkitori 2, 00980 Helsinki | 60.20873°N, 25.14340°E |  | Vuosaaren kirjasto |

#### Lakkautetut toimipisteet

|  |
| --- |
| Kirjasto 10 |
| Kulosaaren kirjasto |
| Punavuoren kirjasto |
| Ruoholahden lastenkirjasto |

Katso myös
----------

* HelMet-kirjasto

Lähteet
-------

* Toimipisteiden yhteystiedot

### Viitteet

1. 1 2 3 4 5  2018 tilastot, tilastot.kirjastot.fi
2. ↑  Sven Hirn: *Kansankirjastosta kaupunginkirjastoksi. Helsingin kaupunginkirjasto 1860–1940.*. Helsingin kaupunginkirjasto, 1998. ISBN 951-718-177-9.
3. ↑  Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899 (Viitattu 3.11.2018)
4. ↑  Säädökset alkuperäisinä: Opetus- ja kulttuuriministeriön asetus yleisistä… 660/2017 *finlex.fi*. Viitattu 16.9.2020.
5. ↑  Uuden ajan kirjasto Oodi aukeaa itsenäisyyspäivän aattona  30.11.2018. Helsinki:  Opetus- ja kulttuuriministeriö. Viitattu 15.5.2019.
6. ↑  Kirjasto Oodi 2018 *helmet.fi*.  1.8.2018.  Arkistoitu 1.8.2018. Viitattu 1.8.2018.

Kirjallisuutta
--------------

* Hirn, Sven: *Kansankirjastosta kaupunginkirjastoksi--Helsingin kaupunginkirjasto 1860-1940*, 1998
* *Kirjastojen vuosisata--yleiset kirjastot Suomessa 1900-luvulla*, toimittanut Ilkka Mäkinen, 1999, ISBN 9516924700
* Koski, Pirkko, *Tiedon tuntija. Suomen kirjastoseura 1910-1985*, 1985
* Närhi, Mauri K. *Lukuseurasta kansankirjastoon*, 1963
* Vatanen, Pirjo, *Sääty-yhteiskunnan kirjastosta kansalaisyhteiskunnan kirjastoksi*, 2002, ISBN 9517463588

Aiheesta muualla
----------------

* Helsingin kaupunginkirjaston kotisivu
* HelMet aineistonhaku