**Holokaustin muistaminen** on muiston ja tietoisuuden ylläpitämistä natsi-Saksan suorittaman holokaustin tapahtumista. Toisen maailmansodan aikana tapahtuneen kuuden miljoonan juutalaisten kansanmurhan lisäksi holokaustissa surmattiin muun muassa slaaveja, romaneja ja kehitysvammaisia. Aiheesta on julkaistu paljon kirjoja ja elokuvia. Holokaustin uhrien muistoksi on perustettu muistomerkkejä ja tapahtumista kertovia museoita. Holokaustiin viitataan kaikkialla politiikasta erilaisiin kampanjoihin, sillä holokaustista on tullut pahuuden mittari, jota vasten ihmisten ja valtioiden epämoraalisia tekoja mitataan.

Historia
--------

Euroopan murhattujen juutalaisten muistomerkki, Berliini 2016.
Holokaustin muistamisessa voidaan nähdä kolme vaihetta. Ensimmäisessä vaiheessa 1940- ja 1950-luvuilla muistamisen tarve oli lähes yksinomaan riippuvainen selviytyjien tarpeesta muistaa, jäljittää ja säilöä tietoa holokaustin ajalta. Juutalaisten ulkopuolista maailmaa ei holokaustin muistelu tuolloin vielä kiinnostanut. 1960- ja 1970-luvuilla holokaustin muistamisesta alkoi muodostua julkisen muistamisen rituaali ja selviytyjistä "pyhiä" myös julkisessa keskustelussa. Tähän vaikutti paljolti Adolf Eichmannin oikeudenkäynti Israelissa, jolloin holokaustin tapahtumat saivat paljon julkisuutta koko maailmassa. 1970-luvun lopulla alkoi holokaustin katsominen mikrohistorian näkökulmasta tavallisten ihmisten kokemuksena. Holokaustin muistoa ylläpiti Yhdysvalloissa televisiosarja *Polttouhrit* (1978), joka näytettiin myös muualla maailmassa. Kommunismin luhistumisen myötä myös Itä-Eurooppa joutui tekemään tiliä kipeän natsimenneisyytensä kanssa päästäkseen Länsi-Euroopan yhteyteen. Puola hyväksyi vuonna 2018 lain, jonka mukaan Puolaa ei saa syyttää osasyylliseksi holokaustiin, ja esimerkiksi puolalaisista keskitysleireistä puhuminen on kielletty. Lain rikkomisesta voi saada vankeusrangaistuksen. Holokaustimuisteluun alkoi tulla myös kyseenalaisia piirteitä, kun se valjastettiin eri tarkoituksiin, ja myös useita väärennettyjä muistelmia julkaistiin.

Sodan jälkeen perustetut holokaustimuistomerkit kunnioittivat lähinnä vastarintaliikkeitä ja leireiltä selviytyjiä. Auschwitziin rakennettiin vaatimaton muistomerkki leirin uhrien muistolle vuonna 1967. Muistomerkkien määrä alkoi lisääntyä 1970- ja 1980-luvuilla niin Israelissa, Euroopassa kuin Yhdysvalloissakin. Holokaustimuseoita ovat keskitysleirien museoiden lisäksi esimerkiksi Yad Vashem Israelissa ja United States Holocaust Memorial Museum Washingtonissa. Kaikissa Pohjoismaissa Suomea lukuun ottamatta on holokaustin ja kansanmurhan tutkimuslaitokset. Holocaust Task Force -järjestö perustettiin 1998 Göran Perssonin aloitteesta. Järjestö edistää juutalaisten joukkotuhon muistamista, arkistojen avaamista tutkijoille ja opetuksen järjestämistä kouluissa ja yliopistoissa. Jäsenmaita on 27 (2010). Suomi liittyi jäseneksi järjestöön vuonna 2010.

Euroopan maat ovat 2000-luvun alussa ottaneet kalentereihinsa holokaustin muistopäivän. YK:n yleiskokous virallisti vuonna 2005 kunkin vuoden tammikuun 27. päivän, Auschwitzin vapauttamisen vuosipäivän, holokaustin uhrien muistopäiväksi. Vuodesta 2015 Euroopan parlamentti on viettänyt 2. elokuuta romanien kansanmurhan eli porajmosin muistopäivää.

Holokausti ja moraaliajattelu
-----------------------------

Holokaustin ainutkertaisuudesta historiassa on esitetty erilaisia käsityksiä. Jotkut ovat nähneet sen yhtenä joukkomurhana muiden joukossa. Toiset ovat korostaneet, että mikään muu kansanmurha ole yhtä johdonmukaisesti pohjautunut ideologiaan, jonka päätavoite oli pyyhkiä kokonainen kansa maan päältä. Länsimaisessa moraalisessa ja poliittisessa ajattelussa holokausti on joka tapauksessa ollut kaikkein perustavimpia murroksia. Filosofi Sami Pihlströmin mukaan nykyaikana kaikki länsimaisen yhteisön perustavat arvot nojaavat holokaustin ehdottomaan torjumiseen ja sen uhrien ihmisarvon tunnustamiseen.

Lähteet
-------

* Holmila, Antero: *Holokausti. Tapahtumat ja tulkinnat*. Jyväskylä: Atena, 2010. ISBN 978-951-796-652-8.

### Viitteet

1. ↑  Holmila 2010, s. 278.
2. ↑  Holmila 2010, s. 283–285.
3. ↑  Puolan uusi holokaustilaki suututti Israelin holokaustin muistopäivänä *Yle Uutiset*. Viitattu 9.6.2019.
4. ↑  Puola aikoo kieltää "puolalaisista keskitysleireistä" puhumisen lailla *Helsingin Sanomat*.  27.1.2018. Viitattu 9.6.2019.
5. ↑  Holmila 2010, s. 285.
6. ↑  Holmila 2010, s. 286–287.
7. ↑  Holmila 2010, s. 289.
8. ↑  Holmila 2010, s. 292.
9. ↑  Liiten, Marjukka:
 Holokaustin opetuksesta tuli määräys opetussuunnitelmiin. *Helsingin Sanomat* 14.8.2010, s. A6. (Internet Archive)
10. ↑  Holmila 2010, s. 291.
11. ↑  Vuolasranta, Miranda: Romanien holokausti *HUM – Holokaustin uhrien muisto ry*. Viitattu 2.8.2020.
12. ↑  Pihlström, Sami: Eettiset arvomme pohjautuvat natsismin tuomitsemiseen *Helsingin Sanomat*.  28.7.2023. Viitattu 2.8.2023.

Kirjallisuutta
--------------

* Neiman, Susan: *Learning from the Germans. Race and the Memory of Evil*. New York: Farrar, Straus and Giroux, 2019. ISBN 978-0-374-18446-9. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Holokaustin uhrien muisto ry (Arkistoitu – Internet Archive).

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Holokausti |
| --- |
|  |
| Taustoja | 
* antijudaismi
* antisemitismi
* eugeniikka
* juutalaiset
* kansallissosialismi
* keskitysleiri
* propaganda
* rasismi
* selkäänpuukotusteoria
* Siionin viisaiden pöytäkirjat

 |
|  |
| Natsienjuutalaisvainot | 
* ali-ihminen
* der ewige Jude
* Einsatzgruppen
* ghetot: Krakova, Łódź, Varsova
* joukkomurhat: Babyn Jar, Biķernieki, Jedwabne, Liepāja, Paneriai, Rumbula, Odessa
* keltainen daavidintähti
* Kristalliyö
* Madagaskar-suunnitelma
* Nürnbergin lait

 |
|  |
| Keskitysleirit | 
* Auschwitz
* Bergen-Belsen
* Buchenwald
* Kaiserwald
* Majdanek
* Mauthausen
* Muselmann
* Ravensbrück
* Sachsenhausen
* Stutthof
* Theresienstadt
* Luettelo natsien keskitysleireistä
* Kapo
* leirien naisvartijat
* vankitunnukset

 |
|  |
| Holokausti | 
* Wannseen konferenssi
* Lopullinen ratkaisu
* Operaatio Reinhard
* Aktion T4
* Arbeit macht frei
* tuhoamisleiri
* kaasukammio
* Zyklon B
* Sonderkommando
* Birkenau
* Bełżec
* Chełmno
* Sobibór
* Treblinka
* kuolemanmarssit
* Suomen juutalaisluovutukset

 |
|  |
| Muut uhrit | 
* homoseksuaalit
* Jehovan todistajat
* kommunistit
* romanit
* slaavit
* toisinajattelijat

 |
|  |
| Vastarinta | 
* gheton kansannousu
* Varsovan geton kansannousu
* ŻOB
* ŻZW
* heinäkuun 20. päivän salaliitto

 |
|  |
| Uhreja ja auttajia | 
* Corrie ten Boom
* Adam Czerniaków
* Anne Frank
* Miep Gies
* Petr Ginz
* Albert Göring
* Janusz Korczak
* Giorgio Perlasca
* David Rapoport
* Oskar Schindler
* Edith Stein

 |
|  |
| Vastuulliset | 
* Viktors Arājs
* Karl Brandt
* Adolf Eichmann
* Odilo Globocnik
* Reinhard Heydrich
* Heinrich Himmler
* Adolf Hitler
* Rudolf Höss
* Friedrich Jeckeln
* Josef Mengele
* Julius Streicher
* Gestapo
* Natsi-Saksa
* SS

 |
|  |
| Holokaustinjälkeen | 
* Beriha
* Frankfurtin Auschwitz-oikeudenkäynnit
* holokaustin kiistäminen
* holokaustin muistaminen
* Nürnbergin oikeudenkäynnit
* Nürnbergin säännöstö
* Simon Wiesenthal -keskus
* Vanhurskaat kansakuntien joukossa

 |
|  |
| Muistomerkkejä | 
* Yad Vashem
* Euroopan murhattujen juutalaisten muistomerkki
* Mémorial des Martyrs de la Déportation
* Apua anovat kädet

 |

 |