Anton Dominik Fernkornin veistämä Kaarlen ratsastajapatsas Wienin Heldenplatzilla.
**Kaarle** (saks. *Karl Ludwig Johann*, myös *Carl)*; (5. syyskuuta 1771 Firenze – 30. huhtikuuta 1847 Wien) oli Itävallan arkkiherttua ja sotamarsalkka, jota on pidetty yhtenä liittoutuneiden taitavimmista sotapäälliköistä Napoleonin sotien aikana. Hän oli myös sotateoreetikko ja Itävallan armeijan uudistaja. Kaarlen veljiä olivat Itävallan keisari Frans I sekä sotapäällikkönä toiminut arkkiherttua Juhana.

Suku
----

Kaarlen vanhemmat olivat Toscanan suurherttua, vuodesta 1790 Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisari Leopold II ja keisarinna, Espanjan infanta Maria Luisa.

Sotilasura
----------

Kaarle varttui Italiassa. Hän osallistui vuonna 1792 alkaneisiin Ranskan vallankumoussotiin ja menestyi 1793 Aldenhovenin ja Neerwindenin taisteluissa, minkä jälkeen hänet nimitettiin Itävallan Alankomaiden kenraalikuvernööriksi. Vuonna 1796 hänestä tuli Itävallan Reinin-armeijan ylipäällikkö ja Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan kenraalisotamarsalkka. Samana vuonna hän löi useasti kenraali Jourdanin ja Moreaun komentamat ranskalaiset joukot ja pakotti ne perääntymään Reinin länsipuolelle. Toisen liittokunnan sodassa (1798–1802) Kaarle oli jälleen Reinin armeijan johdossa ja päihitti jälleen Jourdanin sekä Massénan joukot. Hän joutui jättämään tehtävänsä huonon terveyden vuoksi vuonna 1800, mutta hänet kutsuttiin takaisin Itävallan kärsittyä tappion Hohenlindenin taistelussa. Ranskalaisten voiton jälkeen Kaarle ei kyennyt kuitenkaan pysäyttämään Moreaun etenemistä Wieniin.

Kaarle toimi vuodesta 1801 kuninkaallisen sotaneuvoston (*Hofkriegsrat*) puheenjohtajana ja sai laajat valtaoikeudet – olihan hän ainoa itävaltalainen kenraali, joka oli kyennyt saamaan voittoja ranskalaisista. Hän toteutti maan asevoimissa merkittäviä ja kauaskantoisia uudistuksia, jotka osin perustuivat ranskalaisten saavutusten hyödyntämiseen. Uudistuksiin kuuluivat kansalaisten aseistaminen ja sotilasakatemioiden perustaminen. Vuonna 1805 uudelleen puhjenneen sodan aikana Kaarle komensi Itävallan pääarmeijaa Italiassa. Hän voitti jälleen Massénan Caldieron taistelussa, mutta Napoleonin Saksassa saavuttamat voitot päättivät sodan Ranskan eduksi. Kaarle kutsuttiin armeijoineen vielä Saksaan, mutta mitään ei ollut enää tehtävissä. Hän palasi sen jälkeen jatkamaan Itävallan armeijan uudelleenjärjestelyä. Työ keskeytyi jälleen sodan sytyttyä uudelleen vuonna 1809. Kaarle voitti tällä kertaa Napoleonin toukokuussa Aspern-Esslingissä, mutta kärsi heinäkuussa tappion Wagramin taistelussa.

Kuvernööri
----------

Kaarle ei vuoden 1809 jälkeen osallistunut Napoleonin sotiin, mutta hänen käynnistämänsä Itävallan armeijan kehitystyö edesauttoi Napoleonin kukistamista vuosina 1813–1814. Hän itse toimi vuodesta 1815 Mainzin kuvernöörinä. Hän kirjoitti myös aikalaisiin merkittävästi vaikuttaneita sotateroreettisia teoksia, joista tunnetuin on 1814 ilmestynyt kolmiosainen *Grundsätze der Strategie erläutert durch die Darstellung des Feldzuges von 1796 in Deutschland* ("Strategian perusteet selitettyinä vuoden 1796 Saksan sotaretken kuvauksen avulla"). Kirjoituksissaan Kaarle painotti taisteluissa varovaisuutta ja harkintaa, vaikka komentajana hän oli itse suosinut aggressiivista ja uhkarohkeaa lähestymistapaa. Hänen oppejaan alettiin pitää jo omana aikanaan jossain määrin vanhentuneina.

Arkkiherttuatar Henriette, prinsessa von Nassau-Weilburg, Johann Nepomuk Ender 1809
Arkkiherttua Kaarle lastensa kanssa, puoliso Henriette on kuvattuna vas. rintakuvana, Johann Ender n. 1833

Avioliitto ja lapset
--------------------

Kaarle oli vuodesta 1815 naimisissa prinsessa Henriette von Nassau-Weilburgin (1797–1829) kanssa. Heidän poikansa oli sotamarsalkaksi kohonnut arkkiherttua Albrekt. Äidin kuoltua keuhkokuumeeseen ja tulirokkoon 32-vuotiaana, jonka hän oli saanut hoitaessaan sairaita lapsiaan, vanhin tytär Maria Teresa otti perheessä hänen roolinsa neljän alle 10-vuotiaan sisaruksensa kasvatuksessa.

Kaarlelle ja Henriettelle syntyi seitsemän lasta:

* Maria Teresa (31. heinäkuuta 1816 – 8. elokuuta 1867), avioitui 1837 Molempain Sisiliain kuninkaan Ferdinand II:n kanssa, heillä oli 13 lasta
* Albrekt, Teschenin herttua (3. elokuuta 1817 – 2. helmikuuta 1895), avioitui Baijerin prinsessa Hildegardin kanssa, heillä oli kolme lasta
* Karl Ferdinand (29. heinäkuuta 1818 – 20. marraskuuta 1874), avioitui Itävallan arkkiherttuatar Elisabet Franziskan kanssa, heillä oli kuusi lasta, joista Maria Kristiina avioitui Espanjan kuningas Alfonso XII:n kanssa
* Friedrich (14. toukokuuta 1821 – 5. lokakuuta 1847), kuoli naimattomana
* Rudolf (25. syyskuuta 1822 – 11. lokakuuta 1822), kuoli alle kuukauden ikäisenä
* Maria Karoline (10. syyskuuta 1825 – 17. heinäkuuta 1915), avioitui serkkunsa Itävallan arkkiherttua Rainerin, Itävallan arkkiherttua Rainerin ja Savoiji-Carignanon prinsessa Elisabetin kolmannen pojan kanssa, heillä ei ollut jälkeläisiä
* Vilhelm Frans (21. huhtikuuta 1827 – 29. heinäkuuta 1894), kuoli naimattomana ratsastusonnettomuudessa

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5 6  Archduke Charles (englanniksi) *Encyclopædia Britannica Online Academic Edition*. Viitattu 21.7.2013.
2. 1 2 3 4 5  *Nordisk familjebok* (1910), s. 1051–1052 (ruotsiksi) Runeberg.org. Viitattu 17.7.2013.
3. ↑  Susan: Maria Theresa of Austria, Queen of the Two Sicilies *Unofficial Royalty*.  16.8.2021. Viitattu 24.1.2024. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Kaarle (Itävallan arkkiherttua)** Wikimedia Commonsissa

* Matti Lappalainen: Vieläkö lisä Napoleonin arvostettuihin tulkitsijoihin? Itävallan arkkiherttua Kaarlen panoksesta sotataidon ja sotatieteiden rintamassa (pdf) *Tiede Ja Ase* 47 (1989), s. 153–167

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Ranska
* BnF data
* Katalonia
* Saksa
* Israel
* Belgia
* Yhdysvallat
* Tšekki
* Alankomaat
* Puola
	+ 2
* Vatikaani

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Deutsche Biographie

 |
|  |
| Muut | 
* Historical Dictionary of Switzerland
* RISM
* IdRef

 |

 |