**Neitsyt Marian kunnioittaminen** on **katolisessa kirkossa** keskeisessä osassa. Maria, Jeesuksen äiti on kirkon mukaan pyhimysten hierarkian huipulla.

Suhde ortodoksiseen Marian kunnioittamiseen
-------------------------------------------

Katolinen oppi Mariasta on suurelta osin samanlainen ortodoksisen kirkon opin kanssa, ja Maria voidaan nähdä ekumeenisena voimavarana lännen ja idän kirkkojen välillä.

Katolisessa kirkossa mariologia on sekä dogmaattisempaa että vieläkin korkeampaa. Vaikka katolisenkin Maria-kuvan ainekset pohjaavat merkittävältä osin myös idän suurta skismaa edeltäneeseen teologiaan, homiletiikkaan ja hymnografiaan, on etenkin lännen erottuva ihmis- ja perisyntikäsitys muovannut siihen eroa. Eroavaisuudet koskevat lähinnä erilaista muotoilua ja painotusta.

Neitsyt Maria katolilaisuudessa
-------------------------------

Katolisessa kirkossa Marialla (myös *Madonna*; ital. *ma donna* ’minun rouvani’) on keskeinen asema, ja suurin osa maailman katolisista kirkoista on omistettu hänelle. Lisäksi maailman jokaisessa katolisessa kirkossa on Marialle omistettu alttari, jolla on hänen kuvansa tai veistos hänestä.

Paavi Pius IX julisti vuonna 1854 katolisen kirkon dogmin perisynnittömästä sikiämisestä, jonka mukaan Maria oli sikiämisensä ensihetkestä alkaen Jumalan erityisen armon ja etuoikeuden kautta Jeesuksen ansioiden tähden tullut varjelluksi kaikesta perisynnistä. Dogmin mukaan Kristus lunasti Marian vapaaksi kaikesta synnistä.*lähde?* Maria on ikuinen neitsyt (lat. *semper virgo*). Jeesuksen äitinä Maria on Jumalan äiti (lat. *Mater Dei*).

Katolisessa kirkossa Maria mainitaan kolmesti päivässä rukoillussa Angelus-rukouksessa sekä esimerkiksi hetkipalveluksen yhteydessä käytetyissä rukouksissa *Alma Redemptoris Mater*, *Ave Regina Caelorum*, *Regina Coeli* ja *Salve Regina*. Muita mariaanisia rukouksia ovat esimerkiksi ruusukko ja sen yhteydessä käytettävä Loreton litania.

Mariaa kunnioitetaan koko ihmiskunnan mutta myös esimerkiksi tiettyjen ammattien ja paikkojen suojeluspyhimyksenä. Maria on muun muassa benediktiinien, dominikaanien, jesuiittojen, karmeliittojen, sisterssiläisten, neitsyiden, äitien, ristiretkeläisten, saksalaisen ritarikunnan, kultaseppien, hopeaseppien, kokkien, merimiesten, kalamiesten, veren lahjoittajien ja munkkien suojeluspyhimys.*lähde?*

Ruusukko alkaa krusifiksista tai pelkästä rististä.
Marian nimiin ja häneen liittyen on perustettu lukuisia katolisia sääntökuntia:

* *Autuaan Neitsyt Marian palvelijoiden sääntökunta (Ordo Servorum Mariae),* perustettu 15. elokuuta 1233
* *Jeesuksen ja Marian veljeskunta (Congregatio Iesu et Mariae),* perustettu 25. maaliskuuta 1643
* *Autuaan Neitsyen tahrattoman sikiämisen mariaanipappien veljeskunta (Congregatio Clericorum Marianorum ab Immaculatae Conceptionis Bmae Virginis)*, perustettu 1673
* *Jeesuksen ja Marian pyhäin sydänten ja pyhien alttarisakramenttien ainaisen kunnioituksen veljeskunta (Congregatio Sacrorum Cordium Iesu et Mariae necnon adorationis perpetuae Ss. Sacramenti altaris),* perustettu 1800
* *Autuaan Neitsyt Marian oblaattien veljeskunta (Congregatio Oblatorum Beatae Mariae Virginis),* perustettu vuonna 1815
* *Autuaan, tahrattoman Neitsyt Marian oblaattilähetyssaarnaajien veljeskunta (Congregatio Missionariorum Oblatorum Beatae Mariae Virginis Immaculatae),* perustettu 25. tammikuuta 1816
* *Maristiveljien sääntökunta (Societas Mariae),* perustettu 2. lokakuuta 1817
* *Jeesuksen ja Marian pyhäin sydänten lähetyssaarnaajien veljeskunta Congregatio Missionariorum a Sacrorum Cordium Iesu et Mariae),* perustettu 1833
* *Tahrattoman Marian poikien veljeskunta (Congregatio Filiorum Mariæ Immaculatæ),* perustettu 31. maaliskuuta 1843
* *Autuaan Neitsyt Marian tahrattoman sikiämisen lähetyssaarnajaveljeskunta (Congregatio Missionariorum Immaculatae Conceptionis B.M.V.) (vulgo "de Lourdes"),* perustettu 8. joulukuuta 1848
* *Autuaan Neitsyt Marian tahrattoman sydämen lähetyssaarnaajapoikien veljeskunta (Congregatio Missionariorum Filiorum Immaculati Cordis Beatae Mariae Virginis),* perustettu 16. heinäkuuta 1849
* *Autuaan, tahrattoman Neitsyt Marian karmeliittaveljien veljeskunta (Congregatio Fratrum Carmelitarum B.V. Mariae Immaculatae),* perustettu 1855
* *Marian tahrattoman sydämen veljeskunta (Congregatio Immaculati Cordis Mariae),* perustettu 1862
* *Tahrattoman sikiämisen kaniikkien veljeskunta (Congregatio Canonicorum Regularium Immaculatae Conceptionis),* perustettu 21. marraskuuta 1866
* *Tahrattoman Pyhän Marian poikien veljeskunta (Congregatio Filiorum Sanctae Mariae Immaculatae)*, perustettu tammikuussa 1904
* *Pyhien sydänten ja Guadalupen Pyhän Marian lähetyssaarnaajaveljet (Missionari Sacri Cuori et Sanctae Mariae de Guadalupe),* perustettu 3. kesäkuuta 1938
* *Jeesuksen ja Marian palvelijoiden veljeskunta (Congregatio Servorum Iesu et Mariae),* perustettu 1988
* *Tahrattoman (=Neitsyt Marian) fransiskaaniveljien veljeskunta (Congregatio Fratrum Franciscanorum Immaculatae),* perustettu 23. kesäkuuta 1990

Katolisessa rukouselämässä tunnetaan niin sanotut Marian seitsemän surua:

Taiteessa *Mater dolorosa* kuvataan toisinaan yhdestä seitsemään miekan lävistämänä.
* 1. suru: Simeonin profetia
* 2. suru: Pako Egyptiin
* 3. suru: Jeesus-lapsen katoaminen kolmeksi päiväksi
* 4. suru: Jeesuksen näkeminen kantavan ristiään
* 5. suru: Jeesuksen ristiinnaulitseminen
* 6. suru: Jeesuksen laskeminen ristiltä
* 7. suru: Jeesuksen hautaaminen

Neitsyt Maria mainitaan lisäksi järjestyksessä ensimmäisenä kokonaisuudessaan viiden pyhimyksen eli pyhän arkkienkeli Mikaelin, pyhän Johannes Kastajan, pyhän Pietarin ja pyhän Paavalin kanssa perinteisessä, osittain 700-luvulla laaditussa *Confiteor*-rukouksessa, jota käytetään myös tridentiinisen messun alussa:

> »Confíteor Deo omnipoténti, beátæ Maríæ semper Vírgini, beáto Michaéli Archángelo, beáto Ioánni Baptístæ, sanctis Apóstolis Petro et Páulo, ómnibus Sanctis, et vobis, fratres: quia peccávi nimis cogitatióne, verbo, et ópere: mea culpa, mea culpa, mea máxima culpa. Ideo precor beátam Maríam semper Virginem, beátum Michaélem Archángelum, beátum Ioánnem Baptístam, sanctos Apóstolos Petrum et Páulum, omnes Sanctos, et vos, fratres, oráre pro me ad Dóminum Deum nostrum.» 
> 
> 

> »Tunnustan Jumalalle, kaikkivaltiaalle, autuaalle ikuisesti neitsyelle Marialle, autuaalle arkkienkeli Mikaelille, autuaalle Johannes Kastajalle, pyhille apostoleille Pietarille ja Paavalille, kaikille pyhille ja teille veljet, että olen tehnyt syntiä ajatuksin, sanoin ja teoin, omasta syystäni, omasta syystäni, omasta suuresta syystäni. Siispä pyydän myös autuasta ikuisesti neitsyttä Mariaa, autuasta arkkienkeli Mikaelia, autuasta Johannes kastajaa, pyhiä apostoleita Pietaria ja Paavalia, kaikkia pyhiä ja teitä, veljet, rukoilemaan puolestani Herraa, Jumalaamme.*lähde?* » 
> 
> 

Mariaa on muistettu muiden pyhimysten ohella katolisen messun kaanonissa seuraavasti:

> »Communicántes, et memóriam venerántes, in primis gloriósæ semper Vírginis Maríæ, Genetrícis Dei et Dómini nostri Iesu Christi: sed et beati Ioseph, eiusdem Virginis Sponsi, et beatórum Apostolórum ac Mártyrum tuórum, Petri et Pauli, Andréæ, Iacóbi, Ioánnis, Thomæ, Iacóbi, Philíppi, Bartholomaei, Matthaei, Simónis et Thaddaei: Lini, Cleti, Cleméntis, Xysti, Cornélii, Cypriáni, Lauréntii, Chrysógoni, Ioánnis et Pauli, Cosmæ et Damiáni: et ómnium Sanctórum tuórum; quorum méritis precibúsque concédas, ut in ómnibus protectiónis tuæ muniámur auxílio. Per eúndem Christum, Dóminum nostrum. Amen.» 
> 
> 

> »Yhdessä koko kirkon kanssa me kunnioittaen muistelemme sinun pyhiäsi, erityisesti kunniakasta ainaista neitsyttä Mariaa, Jumalan ja Herramme Jeesuksen Kristuksen äitiä, niin myös pyhää Joosefia, hänen puolisoaan, sekä apostoleitasi Pietaria ja Paavalia, Andreasta, Jaakobia, Johannesta, Tuomasta, Jaakobia, Filippusta, Bartolomeusta, Matteusta, Simonia ja Taddeusta, ja marttyyreitasi Linusta, Kletusta, Klemensiä, Sikstusta, Korneliusta, Cyprianusta, Laurentiusta, Khrysogonusta, Johannesta ja Paavalia, Kosmasta ja Damianusta, ja kaikkia sinun pyhiäsi. Heidän ansioittensa ja rukoustensa tähden suo meidän kaikessa nauttia sinun suojelustasi. Kristuksen Herramme kautta. Aamen.» 
> 
> 

Neitsyt Maria mainitaan nimeltä Apostolisessa uskontunnustuksessa ja Nikealais-konstantinopolilaisessa uskontunnustuksessa.

Marian juhlapäivät
------------------

Marian juhlapäivän prosessio Espanjassa.
Marian taivaaseen ottamisen muistopäivää 15. elokuuta. Katolisen kirkon käsityksen mukaan Maria otettiin ruumiineen taivaaseen, mikä vuonna 1950 julistettiin dogmiksi (*Assumptio Mariae*). Siksi juhlapäivän nimi on esimerkiksi ranskaksi *Assomption*, italiaksi kuitenkin *Ferragosto*. Siitä käytetään myös lyhempää nimeä *Uspenie*. Päivää vietetään pyhäpäivänä monissa Etelä-Euroopan maissa.*lähde?* Italiassa "Ferragosto" eli 15. elokuuta on kesän huipennus, joka osuu italialaisten lomakauteen.*lähde?*

### Luettelo

Mariaanisia juhlapäiviä Suomen katolisessa kirkossa ovat seuraavat vietot:

* Pyhän Jumalansynnyttäjän Marian velvoittava juhlapyhä 1. tammikuuta
* Lourdesin Neitsyt Marian päivä 11. helmikuuta
* Fatiman Neitsyt Marian päivä 13. toukokuuta
* Neitsyt Marian Elisabetin luona käynnin juhla 31. toukokuuta
* Karmelvuoren Neitsyt Marian päivä 16. heinäkuuta
* Autuaan Neitsyt Marian Taivaaseen ottamisen juhlapyhä 15. elokuuta
* Autuaan Neitsyt Marian, taivaan kuningattaren muistopäivä 22. elokuuta
* Autuaan Neitsyt Marian syntymän juhla 8. syyskuuta
* Neitsyt Marian pyhän nimen päivä 11. syyskuuta
* Jeesuksen äidin tuskien muistopäivä 15. syyskuuta
* Ruusukkorukouksen Neitsyt Marian muistopäivä 8. lokakuuta
* Autuaan Neitsyt Marian temppelissä käynnin muistopäivä 21. marraskuuta
* Autuaan Neitsyt Marian perisynnittömän sikiämisen juhlapyhä 8. joulukuuta
* Guadalupen Neitsyt Marian päivä 12. joulukuuta
* Autuaan Neitsyt Marian tahrattoman sydämen muistopäivä 3. helluntain jälkeisenä lauantaina
* Pyhän perheen, Jeesuksen, Marian ja Joosefin juhla joulun jälkeisenä sunnuntaina tai 30. joulukuuta

### Uudenvuodenpäivä

Katolisessa kirkossa uudenvuodenpäivä, 1. tammikuuta on nykyisin omistettu Neitsyt Marialle. Suomessa katolinen kirkko velvoittaa jäseniään osallistumaan jumalanpalvelukseen.

### Marian etsikkopäivä

Katolinen kirkko vietti 1200-luvulta lähtien 2. heinäkuuta *visitatio Mariae* -nimistä juhlaa sen vierailun muistoksi, jonka Maria Luukkaan evankeliumin mukaan teki sukulaisensa Elisabetin, Johannes Kastajan äidin luona.. Vuonna 1970 katolinen kirkko siirsi juhlapäivän toukokuun 31. päivään, koska ajallisesti tämä vierailu sattui Marian ilmestyksen ja Johannes Kastajan syntymän (juhannuksen väliin.

Vanhoissa suomalaisissa almanakoissa heinäkuun 2. päivän nimenä on ollut *Marian etsikkopäivä*. Ennen vuotta 1774 se oli myös pyhäpäivä. Suomalaisessa kansanperinteessä päivä on tunnettu *Heinä-Maarian* tai *Kukka-Maarian* nimellä. Nykyään päivä on Marian ja nimen useiden muunnelmien nimipäivä.

### Perisynnittömän sikiämisen päivä

Marian peri­synnittömän sikiämisen päivää (joskus myös 'saastattoman sikiämisen') vietetään katolisessa kirkossa 8. joulukuuta, siis yhdeksän kuukautta ennen hänen syntymäpäiväänsä. Muutamissa katolisissa maissa, kuten Italiassa, päivä on myös virallinen pyhäpäivä.

Marian ilmestykset
------------------

*Pääartikkeli: Marian ilmestys*
Guadalupen neitsyt
Marian on ilmoitettu ilmestyneen ihmisille. Marian on kerrottu antaneen ilmestyksissään ohjeita tai kehotuksia. Väitettyihin ilmestyksiin suhtaudutaan varauksella, mutta osa niistä on saanut kirkolta vahvistuksen.

Katolisen kirkon piirissä tunnettuja mariaanisia ilmestyksiä ovat olleet esimerkiksi Fátiman, Lourdesin (katso Bernadette Soubirous) ja Guadalupen tapaukset. Marian uskotaan myös ilmestyneen dominikaanien perustajalle Dominic de Guzmánille vuonna 1214 ja antaneen tälle ruusukkorukouksen albigenssien ja muiden harhaoppisten käännyttämiseksi.

Ilmestyspaikat ovat pyhiinvaelluskohteita, jotka keräävät suuria kävijämääriä. Niillä on myös kulttuurinen merkitys.

Katso myös
----------

* Marian ilmestymiset:
	+ Karmelvuoren Neitsyt
	+ Fatiman Neitsyt
	+ Guadalupen Neitsyt
	+ Lourdesin Neitsyt
	+ Toivon Neitsyt
* Maria-rukoukset:
	+ Alma Redemptoris Mater
	+ Ave Maria
	+ Ave Maris Stella
	+ Ave Regina Coelorum
	+ Loreton litania
	+ Magnificat
	+ Memorare
	+ Regina Coeli
	+ Ruusukko
	+ Salve Regina
	+ Sub Tuum Praesidium
* Mariologia

Lähteet
-------

* Oja, Heikki: *Aikakirja 2007*. Helsinki: Helsingin yliopiston almanakkatoimisto, 2007. ISBN 952-10-3221-9. Teoksen verkkoversio (PDF).  (Arkistoitu – Internet Archive)
* Louth, Andrew (toim.): *The Oxford Dictionary of the Christian Church*. 4. painos. Oxford University Press, 2022. ISBN 9780191744396. (englanniksi)
* Seppälä, Serafim: *Elämän äiti. Neitsyt Maria varhaiskristillisessä teologiassa*. Helsinki: Maahenki, 2010. ISBN 978-952-5652-87-1.

### Viitteet

1. ↑  Farmer, David: "Mary, the Blessed Virgin". Teoksessa *The Oxford Dictionary of Saints*. Oxford University Press, 2011. Oxford Reference. Viitattu 23.5.2022. (englanniksi)
2. ↑  "Mary, the Blessed Virgin." Teoksessa *The Concise Oxford Dictionary of the Christian Church*. Oxford University Press, 2013. Oxford Reference. Viitattu 23.5.2022.
3. 1 2  Seppälä 2010, s. 13.
4. 1 2  Seppälä 2010, s. 370.
5. ↑  Aamenesta öylättiin – kirkollinen sanasto Suomen ev.lut. kirkko.  Arkistoitu 10.6.2015. Viitattu 18.11.2013.
6. ↑  Mary as the Mother of the Church and God - The veneration of Mary - GCSE Religious Studies Revision - WJEC *BBC Bitesize*. Viitattu 4.1.2023. (englanniksi)
7. ↑  Seppälä 2010, s. 83.
8. ↑  Turrin, Maria Gabriella dell' Annunciazione: *"Pregate, pregate, pregate"*, s. 210–214. Shalom, 1981. (italiaksi)
9. ↑  Mary the Blessed Virgin - Saints & Angels *Catholic Online*. Viitattu 16.1.2024. (englanniksi)
10. ↑  Religious Orders The Hierarchy of the Catholic Church. Viitattu 23.4.2017. (englanniksi)
11. ↑  The Seven Sorrows of the Blessed Virgin Mary Catholic Online. Viitattu 23.4.2017. (englanniksi)
12. ↑  Our Lady of Sorrows *TheCatholicSpirit.com*.  13.9.2019. Viitattu 20.6.2022. (englanniksi)
13. ↑  Confiteor Thesaurus Precum Latinarum. Viitattu 25.4.2017. (englanniksi)
14. ↑  Ordo Missæ Sancta Missa.  Arkistoitu 20.6.2019. Viitattu 25.4.2017. (englanniksi)
15. ↑  Sancta Missa *Sancta Missa*. Divinum Officium. Viitattu 25.4.2017. (englanniksi)
16. ↑  Pyhä messu suomeksi Katolinen kirkko Suomessa. Viitattu 11.12.2021.
17. ↑  Oja 2007, s. 177.
18. ↑  Liturginen kalenteri Katolinen kirkko Suomessa. Viitattu 23.4.2017.
19. ↑  Oja 2007, s. 145.
20. ↑  Liturginen kalenteri Katolinen kirkko Suomessa. Viitattu 23.4.2017.
21. 1 2  Vilkuna, Kustaa: *Suuri nimipäiväkalenteri*, 1969.
22. ↑  Luuk. 1:39–56
23. ↑  Lempiäinen, Pentti: *Pyhät ajat*, s. 122, 5. p. Kirjapaja 2000, ISBN 951-625-682-1
24. ↑  Oja 2007, s. 166–167.
25. ↑  Maunder, C. (2022): apparitions of Mary, Orthodox, *The Oxford Dictionary of the Christian Church*.
26. 1 2  Maunder, C. (2022): apparitions of the Virgin Mary, *The Oxford Dictionary of the Christian Church*.
27. ↑  History of the Rosary *theholyrosary.org*. Viitattu 23.4.2017. (englanniksi)
28. ↑  Seppälä 2010, s. 11.