recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Felix** (oik. **Felix Lee**, s. 15. syyskuuta 2000 Sydney) on australialainen K-pop-artisti ja tanssija. Hän tunnetaan Stray Kids-yhtyeen jäsenenä.

Ura
---

### Lapsuus ja uran alku

Felix Lee syntyi 15. syyskuuta 2000 Sydneyssä, Australiassa. Leen perheeseen kuuluu hänen lisäkseen vanhemmat, isosisko ja pikkusisko. Vuonna 2016 Lee oli Australiassa ulkona ystäviensä kanssa, kun hänet kutsuttiin koe-esiintymään JYP Entertainmentille. Leen piti alun perin aloittaa samaan aikaan JYP Entertainmetin harjoittelijana kuin Hwang Hyunjinin, mutta hän lykkäsi sitä, että pystyi valmistumaan ajallaan koulusta. Vuonna 2017, Leestä tuli JYP Entertainmentin virallinen harjoittelija, jolloin hän alkoi opiskella korean kieltä. Lee osallistui Mnetin tosi-tv-sarjaan *Stray Kids* vuonna 2017. Lee putosi sarjasta, mutta hänelle annettiin uusi mahdollisuus.

### Debyytti

Lee debytoi yhdessä Stray Kids-yhtyeen kanssa 25. maaliskuuta 2018 *I Am Not* EP:llä.

Lee toimi *Pops in Seoul*-musiikkiohjelman juontajana 2019.

Filmografia
-----------

| Vuosi | Päiväys | Ohjelma / tapahtuma | Muuta |
| --- | --- | --- | --- |
| 2019 | 1. heinäkuuta 2019–3. tammikuuta 2020 | *Pops in Seoul* | juontaja |
| 2018 | 23. kesäkuuta 2018 | *KCON 2018 NY* | juontaja |

Lähteet
-------

1. ↑  [입덕가이드② 스트레이키즈가 흘린 '눈물 같은 땀'이 궁금하다면] *entertain.naver.com*. Viitattu 31.3.2020. (koreaksi)
2. ↑  스트레이 키즈 필릭스, 아리랑TV ‘팝스 인 서울’ 단독 MC 발탁 *entertain.naver.com*. Viitattu 31.3.2020. (koreaksi)


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Taiteenala Muokkaa Wikidatassa | 
* MusicBrainz

 |

 |
**Elisa Holopainen** (s. 27. joulukuuta 2001 Tuusniemi) on suomalainen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän edustaa Naisten Liigassa pelaavaa Kiekko-Espoota. Hän on pituudeltaan 165 cm.

Elisa Holopainen on kertonut aloittaneensa jääkiekon neljävuotiaana. Holopainen pelasi KalPassa SM-sarjaa/liigaa kausilla 2016−2021, ja saavutti SM-hopeaa kaudella 2020–2021. Hän siirtyi Kiekko-Espooseen kaudeksi 2021–2022, jolloin voitti Suomen-mestaruuden. Hän palasi KalPaan kaudelle 2022–2023, jolloin saavutti pronssia. Hän on voittanut runkosarjan maali- ja pistetilaston kausilla 2019–2020 ja 2020–2021, maalitilaston kaudella 2022–2023 ja syöttötilaston 2021–2022 sekä pudotuspelien maali- ja pistepörssin kausilla 2018–2019, 2020–2021 ja 2021–2022. Hänet on valittu Liigan parhaaksi pelaajaksi kausilla 2018–2019 ja 2020–2021 sekä parhaaksi hyökkääjäksi kausilla 2019–2020, 2020–2021 ja 2021–2022. All stars -kentälliseen hänet on nimetty kausilla 2018–2019, 2019–2020, 2020–2021 ja 2021–2022.

Holopainen on pelannut pääsarjatasolla kaikkiaan 184 runkosarjaottelua. Niissä hän oli tehnyt 203 maalia ja antanut 175 maalisyöttöä. Pudotuspeleissä hän on tehnyt 50 ottelussa 49 maalia ja antanut 29 maalisyöttöä.

Holopainen pelasi alle 18-vuotiaiden maailmanmestaruuskilpailuissa vuosina 2017, 2018 ja 2019. Vuoden 2019 kisoissa Suomi sai pronssia, ja Holopainen voitti maali- ja pistetilaston sekä valittiin All stars -kentälliseen ja turnauksen parhaaksi hyökkääjäksi. Naisten maajoukkueessa hän pelasi ensimmäisen kerran kaudella 2018−2019. Hän kuului Suomen hopeajoukkueeseen kotikisoissa 2019 sekä pronssijoukkueisiin MM-kilpailuissa 2021 ja olympialaisissa 2022. Hän pelasi MM-kisoissa myös 2022.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Elisa Holopainen *Elite Prospects*. Everysport Media Group AB.  (englanniksi)
2. ↑  Tyttö näki isoveljensä pelejä ja kampesi poikien kanssa kaukaloon jo neljävuotiaana – pihapeleistä kasvoi MM-kisojen tähti, jolle harvinainen mitali on vasta alkusoittoa Leijona-paidassa *yle.fi*. Viitattu 6.3.2020.
**Viivi Vainikka** (s. 23. joulukuuta 2001 Espoo) on suomalainen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan hyökkääjä.

Ura
---

### Seuraura

Vainikka on Red Wingsin kasvatti. Kaudeksi 2016–2017 hän siirtyi silloisessa naisten SM-sarjassa pelaavan Team Kuortaneen riveihin. Vainikka edusti Kuortanetta kauteen 2019–2020 asti ja voitti SM-pronssia kaudella 2017–2018. Vainikka valittiin naisten Liigan tammikuun 2020 pelaajaksi. Hän voitti kauden 2019–2020 naisten Liigan Fair Play-pelaajan Emma Laaksonen-palkinnon ja hänet valittiin toiseen tähditökentälliseen. Hän on pelannut naisten liigan runkosarjassa 112 ottelua, joissa hän on tehnyt 86 ja syöttänyt 61 maalia. Pudotuspelien 22 ottelussa hän on viimeistellyt 18 ja syöttänyt 15 maalia.

Vainikka siirtyi keväällä 2020 kevääseen 2023 kestävällä sopimuksella SDHL:lässä pelaavan Luleå HF:n riveihin. Hän voitti Ruotsin-mestaruuden 2021, 2022 ja 2023. Pelaamissaan 100 Ruotsin liigan runkosarjaottelussa hän on tehnyt 53 ja syöttänyt 54 maalia. Pudotuspelien 29 ottelussa hän on sekä viimeistellyt että alustanut neljätoista maalia.

### Maajoukkueura

Vainikka pelasi alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa 2017, 2018 ja 2019, joista viimeisissä Suomi voitti pronssia. Hän pelasi nuorten maajoukkueessa 38 ottelua ja ikäluokan MM-kilpailuissa 14 peliä. Naisten maajoukkueessa hän debytoi kaudella 2018−2019. Hän saavutti hopeaa MM-kotikisoissa 2019 sekä pronssia Kanadan MM-kilpailuissa 2021 ja Pekingin olympialaisissa 2022. Hän pelasi MM-kilpailuissa myös 2022 ja 2023. Hän on pelannut naisten maajoukkueessa 52 ottelua, joissa hän on tehnyt kahdeksan ja syöttänyt 14 maalia (tilanne olympialaisten 2022 jälkeen). MM-kilpailujen 28 ottelussa hän on viimeistellyt yhdeksän ja syöttänyt kymmenen maalia (tilanne MM-kisojen 2023 jälkeen). Olympialaisten kuudessa ottelussa hän on tehnyt kaksi ja syöttänyt yhden maalin.

Lähteet
-------

* Viivi Vainikka *Elite Prospects*. Everysport Media Group AB.  (englanniksi)
* Viivi Vainikka Eurohockey-sivustolla (englanniksi)

### Viitteet

1. 1 2 3 4 5  Viivi Vainikka *Elite Prospects*. Everysport Media Group AB.  (englanniksi)
2. ↑  Förlängning och nyförvär till lhf/mssk *luleahockey.se*.  15.4.2020. Viitattu 1.6.2020. (ruotsiksi)
**Sanni Vanhanen** (s. 1. heinäkuuta 2005 Nokia) on suomalainen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan hyökkääjä, joka edustaa naisten jääkiekkoliigassa pelaavaa HIFK:ta. Hän on pituudeltaan 165 cm.

Vanhanen pelasi ensimmäistä kertaa Naisten liigassa kaudella 2020–2021. Hän pelasi Ilveksessä kaksi runkosarjaottelua, joissa hän sekä teki että syötti kaksi maalia. Pelaamissaan seitsemässä pudotuspeliottelussa hän viimeisteli ja alusti yhden maalin. Aiemmin hän on pelannut Tapparan poikajoukkueessa. Seuraavalla kaudella hän pelasi pääasiassa Tapparan alle 16-vuotiaiden poikien SM-sarjajoukkueessa sekä neljä ottelua Ilveksen naisten liigajoukkueessa. Kaudella 2022–2023 hän voitti Suomen-mestaruuden HIFK:ssa. Pelaamissaan 22 runkosarjaottelussa hän teki 18 ja syötti 22 maalia. Hän voitti pudotuspelien maalipörssin tehtyään 12 maalia, ja hänet valittiin myös pudotuspelien arvokkaimmaksi pelaajaksi.

Vanhanen saavutti alle 16-vuotiaiden EM-hopeaa 2019. Hän kuului Suomen joukkueeseen alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa 2020 ja 2022. Jälkimmäisessä turnauksessa hän saavutti pronssia ja teki pronssiottelussa kolme maalia Suomen voittaessa Ruotsin 3–0. Vanhanen valittiin vuoden 2022 turnauksessa tähdistökentälliseen.

Vanhanen valittiin naisten maajoukkueeseen ensimmäisen kerran vuoden 2021 maailmanmestaruuskilpailuihin, joissa hän teki yhden maalin pelaamissaan seitsemässä ottelussa Suomen saavuttaessa pronssia. Hän pelasi kaikki seitsemän ottelua myös Suomen pronssijoukkueessa Pekingin olympialaisissa vuonna 2022. Kaikkiaan hän oli helmikuuhun 2022 mennessä pelannut 19 naisten maaottelua tehopistein 1+2=3. Hän pelasi MM-kilpailuissa myös 2022 ja 2023.

Lähteet
-------

1. ↑  Antti Raunio: Jääkiekon suurlupaus Sanni Vanhanen jättää Tampereen ja siirtyy uuteen seuraan *Aamulehti*.  7.6.2022. Viitattu 7.6.2022.
2. 1 2 3 4 5  Sanni Vanhanen *Elite Prospects*. Everysport Media Group AB.  (englanniksi)
3. 1 2  Naisleijonien päävalmentaja vaikuttui MM-joukkueen 15-vuotiaasta kuopuksesta jo toissa vuonna: "Sannilla on ihan järjettömän huikea potentiaali" *yle.fi*.  7.4.2021. Viitattu 9.4.2021.
4. ↑  Tyttöleijonille MM-pronssia – Sanni Vanhanen iski hattutempun  14.6.2022. Yle. Viitattu 16.6.2022.
**Agathemeros** (m.kreik. Ἀγαθήμερος, *Agathēmeros*, lat. *Agathemerus*; 200-luku) oli antiikin kreikkalainen maantieteilijä, joka kirjoitti teoksen *Maantieteen yhteenveto lyhennelmänä*.

Elämä
-----

Agathemeroksesta tiedetään vain se, mikä käy ilmi hänen teoksestaan. Käsikirjoitusten otsikon perusteella hän oli Orthonin poika. Agathemeroksen tarkkaa ajoitusta ei tunneta, mutta hänen arvellaan eläneen 200-luvun jaa. alussa. Varmuudella hän eli Klaudios Ptolemaioksen jälkeen, sillä hän lainaa tätä usein, ja ennen Konstantinopolin perustamista Byzantionin paikalle vuonna 325, koska hän mainitsee vain Byzantionin.

Teokset
-------

Agathemeros kirjoitti pienen, kaksi kirjaa käsittäneen maantieteellisen teoksen *Maantieteen yhteenveto lyhennelmänä* (Τῆς γεωγραφίας ὑποτυπώσεις ἐν ἐπιτομῇ, *Tēs geōgrafias hypotypōseis en epitomē*). Se koostuu pääasiassa Ptolemaioksen, Artemidoros Efesoslaisen ja muiden varhaisempien kirjailijoiden teoksista otetuista poiminnoista.

Teos esittää yhteenvedon eri näkemyksistä, joita varhaisemmilla kirjailijoilla oli maan muodosta, ja käsittelee maiden, merien ja saarten jaotteluita sekä tuulia ja päivien pituuksia. Se esittää myös tunnetun, asutun maailman eräiden tärkeimpien paikkojen välisiä etäisyyksiä stadioneissa mitattuna.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Smith, William: "Agathemerus", *Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology*. Boston: Little, Brown and Company, 1849–1867. Teoksen verkkoversio. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Digital Agathemerus Project. (englanniksi)
**Sara Susana del Valle Trimarco de Veron**, tai **Susana Trimarco** (s. 1954) on argentiinalainen ihmisoikeusaktivisti, joka on toiminut ihmiskaupan torjumiseksi. Vuonna 2002 hänen tyttärensä katosi, ja uskottiin että tytär on joutunut kidnapatuksi ja ihmiskaupan uhriksi. Susana vietti monta vuotta etsien hänen tytärtään ja perusti myös säätiön tukemaan seksikaupan uhreja. Osaksi hänen ansiostaan Argentiinan lakiin tuli muutos 2011 jonka mukaan seksuaalisten palveluiden mainostamisen sanomalehdissä ja aikakauslehdissä on kiellettyä.

Elämä
-----

Susana Trimarcon tytär Marita (syntynyt María de los Ángelesissa) siepattiin pääkaupunki Tucumán maakunnassa 3. huhtikuuta 2002. Uskotaan, että hänet oli pakotettu prostituutioon.

Susana yrittää etsiä tytärtään esimerkiksi esittämällä prostituoitua. Hän onnistuu vapauttamaan muita naisia joilta vapaus on riistetty, mutta tytärtään hän ei onnistu löytämään.

Joulukuussa 2012, seitsemää miestä ja kuutta naista syytettiin Maritan kidnappauksesta, mutta heidät vapautettiin. 10 henkilöä pidätettiin Maritan kidnappaamisesta joulukuussa 2013.

Lähteet
-------

1. ↑  Honorees United States Department of State. Viitattu 20 October 2014.
2. ↑  Blum, Orna. "2007 Women of Courage", June 2007, pp. 29-31.

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.   
Alkuperäinen artikkeli: en:Susana Trimarco
**Jemina Vainionperä** (s. 24. huhtikuuta 2000) on suomalainen pesäpalloilija. 

Vainionperä edustaa Superpesiksessä pelaavia Haminan Palloilijoita. Hän on edustanut Superpesiksessä myös kasvattajaseuraansa Siilinjärven Pesistä. Hän pelaa ulkokentällä kakkosvahtina ja sisäpelissä vaihtajana. Vainionperä on pelannut 66 Superpesiksen runkosarjan ottelua. Näissä otteluissa hän on lyönyt neljä tavallista juoksua, tuonut 11 juoksua ja kerännyt 100 kärkilyöntipistettä. Vainionperä on pelannut 11 Superpesiksen alempien pudotuspelien ottelua. Näissä otteluissa hän on kerännyt kahdeksan kärkilyöntipistettä. Tilastot päivitetty kauden 2023 jälkeen.

Lähteet
-------

1. 1 2   Jemina Vainionperä - Pesäpallon tulospalvelu *www.pesistulokset.fi*. Viitattu 13.4.2024.
2. ↑   17.6.2023 17:00 Haminan Palloilijat - Lapuan Virkiä, Naisten Superpesis - Pesäpallon tulospalvelu *www.pesistulokset.fi*. Viitattu 13.4.2024.
3. ↑   Jorma Haapamäki: HP:n naisten ryhmään lisää nopeutta *Reimari*.  12.10.2021. Viitattu 13.4.2024.
**Helena Ulfsdotter Snakenborg** (1549 Fyllingarum – 1. huhtikuuta 1635) oli ruotsalainen aatelisnainen, joka toimi palvelijana sekä Ruotsin että Englannin hoveissa. Hänen isänsä Ulf Henriksson Snakenborg Bååt oli valtaneuvos, ja Snakenborg sai hyvän koulutuksen. Hän osallistui prinsessa Cecilia Vaasan seurueessa Englantiin suuntautuneeseen matkaan vuonna 1565. Matkan tarkoituksena oli muun muassa valmistella Eerik XIV:n suunnitelmia kosia Elisabet I:tä. Muiden lähtiessä kotimatkalle 1566 Snakenborg jäi Elisabetin hoviin, joka oli tehnyt häneen vaikutuksen. Hänestä tuli Elisabetin hovineito, ja vuonna 1571 hän meni naimisiin kuningattaren enon, markiisi William Parrin kanssa. Tämä kuitenkin kuoli myöhemmin samana vuonna. Snakenborg joutui kuningattaren epäsuosioon naituaan alempaan aristokratiaan kuuluneen Thomas Gorgesin vuonna 1576. Hänen onnistui kuitenkin verkostojensa avulla lepyttää kuningatar, ja hän pysyi hovin ytimessä. Hän toimi myös kuningattaren sijaisedustajana tilaisuuksissa, joihin tämä ei voinut tai viitsinyt osallistua, kuten erinäisissä avajaisissa tai kummilasten ristiäisissä. Kun Elisabet vuonna 1603 kuoli, Snakenborg käveli ensimmäisenä arkun perässä hautajaiskulkueessa. Uuden kuninkaan, Jaakko I:n, valtaannousu merkitsi hänen ajautumistaan kauemmas vallan keskuksesta.

Yksityiselämä
-------------

Longford Castle, jossa Snakenborg ja Gorges asuivat vuodesta 1591.
Snakenborg sai Gorgesin kanssa kahdeksan elossa syntynyttä lasta, ja heidän linnansa Salisburyn eteläpuolella valmistui 1591. Rakennuksessa oli muun muassa juokseva vesi ja vesivessat. Snakenborg ei itse koskaan palannut Ruotsiin, mutta Gorges lähetettiin vuonna 1582 diplomaatiksi Tukholmaan, jolloin hän tapasi vaimonsa sukulaisia.

Lähteet
-------

1. 1 2  Stadin, Kekke: Helena Snakenborg *Svenskt kvinnobiografiskt lexikon*.  2.3.2020. Viitattu 16.4.2024. (ruotsiksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Helena Snakenborg** Wikimedia Commonsissa
**Rahan kvantiteettiteoria** on alun perin David Humen kehittämä ja myöhemmin klassisen taloustieteen ydinteeseihin kuulunut teoria, jonka mukaan markkinoilla olevan rahan määrä verrattuna markkinoilla tarjolla olevien hyödykkeiden määrään, määrää yleisen kuluttajahintatason, eli kääntäen sanottuna rahan hinnan suhteessa hyödykkeisiin. Rahan kvantiteettiteoria liittyy täten rahan neutraaliuteen, jonka mukaan vaikkapa rahavarannon tuplaus tuplaa hintatason ceteris paribus, muttei vaikuta mitenkään tavaroiden ja palveluiden reaaliseen kokonaistuotantoon, reaalikorkoihin tai työttömyyteen. Milton Friedman ja muut monetaristit herättivät unohtuneen ajatuksen henkiin.

Rahan kvantiteettiteorian perustana on **Fisherin yhtälö**:

{\displaystyle M\cdot V=P\cdot T},
missä

* {\displaystyle M} on rahan määrä eli tietyn periodin, kuten vuoden, aikana kierrossa olevan rahan määrä
* {\displaystyle V} on rahan kiertonopeus, joka kertoo missä ajassa keskimäärin yksi rahayksikkö kulutetaan
* {\displaystyle P} on yleinen hintataso
* {\displaystyle T} on taloudellisen toimeliaisuuden määrä, jota voidaan mitata transaktioiden reaaliarvon indeksillä

Yhtälö on saanut nimensä yhdysvaltalaisen taloustieteilijä Irving Fisherin mukaan.

Yhtälöä voidaan pitää rahan kiertonopeuden määritelmänä, ja sellaisena se on yleispätevä. Kvantiteettiteoriassa kuitenkin oletetaan lisäksi, että rahan kierto­nopeus (*V*) on käytännössä vakio ja että keskuspankki pystyy säätelemään liikkeessä olevan rahan määrää (*M*), mutta ei vaikuttamaan liike­toiminnan kokonais­volyymiin (*T*). Täten yleinen hintataso määräytyy ennen kaikkea liikkeessä olevan rahan määrän mukaan. Kausaliteetti kulkee teorian mukaan vasemmalta oikealle.

Kritiikki
---------

Teoriaa ovat kritisoineet erityisesti keynesiläisen taloustieteen kannattajat. Heidän mukaansa rahan kvantiteettiteoria pätee ainoastaan täystyöllisyystilanteessa.

Lähteet
-------

1. ↑  "Fisher, Irving", *Otavan iso Fokus, 2. osa (Em–Io)*, s. 817. Otava, 1973. ISBN 951-1-00272-4.
2. ↑  Matti Pohjola, Jukka Pekkarinen, Pekka Sutela: "Kvantiteettiteoria", *Taloustiede*, s. 171. WSOY, 2007. ISBN 951-0-32431-0.

Aiheesta muualla
----------------

* The Concise Encyclopedia of Economics. Biography of Irving Fisher (1867–1947) (englanniksi)
**Lasse Rantanen** (s. 1966) on suomalainen graafinen suunnittelija ja kuvittaja, joka tunnetaan etenkin näyttävistä kuvituksistaan *Helsingin Sanomissa*. Grafia nimesi hänet Vuoden graafikoksi 2005.

Rantanen valmistui taiteiden maisteriksi Taideteollisesta korkeakoulusta vuonna 2000. Hän kutsuu itseään visuaaliseksi journalistiksi: "Jos suunnittelija ja kuvittaja ei vastaa sisällöstä samalla tavalla kuin toimittaja, työstä tulee pelkkää koristetaidetta."

Rantanen on toiminut Art Directorina *Helsingin Sanomien Kuukausiliitteessä*, *Suomen Kuvalehdessä* ja *Urheilulehdessä*. Hän on kouluttanut lehdentekijöitä Suomessa ja ulkomailla ja osallistunut monien lehtien kehitysprojekteihin. Vuonna 2007 Rantanen kirjoitti ensimmäisen suomalaisen aikakauslehden visuaalisesta suunnittelua koskevan oppaan *Mistä on hyvät lehdet tehty*. Vuonna 2013 hän julkaisi yhdessä Veripalvelussa työskennelleen vaimonsa Leena Valmun kanssa ensimmäisen lasten tietokirjansa verisolupoika Filiuksesta.

Rantanen jakaa työtilan Vesa Lehtimäen, Ville Tietäväisen ja Mikko Pelttarin kanssa Helsingin Kallion Alppikadulla. Rantanen kuuluu viiden graafikon ryhmään, jolla on yhteinen Linjamiehet-portfolio.

Vuonna 2012 Rantanen palkittiin kultamitalilla pohjoismaisessa sanomalehtikilpailussa (SNDS, Best of Scandinavian News Designin) *Helsingin Sanomien* artikkeliin *Kriisi vailla loppua* vuonna 2011 tekemästään kuvituksesta. Rantanen on palkittu myös Vuoden huiput -kilpailussa,*lähde?* jonka ylituomarina hän toimi vuonna 2012.

Teoksia
-------

* *Mistä on hyvät lehdet tehty – visuaalisen journalismin keittokirja*, Hill and Knowlton Finland Oy, 2007
* *Lapin sydän*, yhdessä Hannu Tarmion kanssa, Nemo 2012, ISBN 9789522401809
* *Filius ja elinkaikkeuden arvoitus*, (kuvitus) WSOY 2013
* *Probus ja suuri suoliston taistelu* (kuvitus) Aula & Co 2016
* *Odina ja uuden elämän alku* (kuvitus) Aula & Co 2018
* *Raha pilaa kaiken – kriittisen ajattelijan kuvakirja* Docendo 2024

Lähteet
-------

1. 1 2  Vuoden graafikko on Lasse Rantanen *Kaleva.fi*.  14.9.2005. Viitattu 8.1.2015.
2. ↑  Visuaalinen näkökulma: Lasse Rantanen, graafinen suunnittelija, kuvittaja (Arkistoitu sivu) *Lehtikatsaus 2013*. ProCom.  Arkistoitu 7.11.2013. Viitattu 8.1.2015.
3. ↑  Ruhanen, Johanna: Verisolupoika Filiuksen huikea tarina vie mukanaan Veripalvelu.  Arkistoitu 1.7.2014. Viitattu 16.5.2023.
4. ↑  Contact *Linjamiehet.fi*. Viitattu 8.1.2015.
5. ↑  Pääkkönen, Sirpa: HS voitti seitsemän palkintoa pohjoismaisessa sanomalehtikilpailussa *Helsingin Sanomat*.  27.9.2012.  Arkistoitu 8.1.2015. Viitattu 8.1.2015.
6. ↑  Vuoden huiput 2012 -kilpailun tulokset  22.4.2013. Grafia ry.  Arkistoitu 8.1.2015. Viitattu 8.1.2015.

Aiheesta muualla
----------------

* Linjamiehet.fi
**Hovijahtimestari** kuului Venäjän keisarikunnan arvoluokkajärjestelmään, joka oli voimassa vuosina 1722–1917. Venäjän keisari Pietari Suuri perusti hovijahtimestarin arvon. Hovijahtimestari kuului kolmanteen luokkaan salaneuvoksen, kenraaliluutnantin, vara-amiraalin, hovimestarin, hovimarsalkan ja hovitallimestarin ohella. Hovijahtimestarin arvonimi oli osoitus merkittävistä saavutuksista Venäjän keisarikunnan hyväksi. Arvonimen saaminen oli myös osoitus Venäjän hallitsijan suosiosta.

Suomenruotsalainen seurapiirikaunotar ja hyväntekijä Aurora Karamzin (1808–1901) oli naimisissa hovijahtimestari Paul Demidoffin (1798–1840) kanssa. Avioliitosta syntyi poika Paul Demidoff (1839–1885), joka sai hovijahtimestarin arvonimen vuonna 1873.

Luettelo suomalaisista hovijahtimestareista 1809–1917 Venäjän keisarikunnan aikana
----------------------------------------------------------------------------------

* Alexander Rembert Joachim Berg
* Axel Reinhold Cedercreutz
* Constantin Linder

Lähteet
-------

1. ↑  Fredrik Wilhelm Rembert Berg *kansallisbiografia.fi*.  2006. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura. Viitattu 26.3.2024.

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
Anita Hallama vuonna 1980.
**Anita Elisabeth Hallama** (o.s. **Weber**, 1. maaliskuuta 1925 Helsinki – 19. kesäkuuta 2008 Helsinki) oli diplomaatti Jaakko Hallaman puoliso. Hän tuli tunnetuksi 16 vuotta kestäneestä suhteestaan presidentti Urho Kekkoseen. Suhde oli "julkinen salaisuus", kunnes Hallama itse kertoi siitä kirjassaan *Sydämen kieltä sydämelle* (2001). Hallamat olivat Kekkosten perhetuttuja jo 1950-luvulta lähtien.

Hallaman ja Kekkosen suhde syveni presidentin Jugoslavian valtiovierailulla vuonna 1963 ja suhde jatkui aina Kekkosen kuolemaan. Silloinen ulkoministeriön poliittisen osaston päällikkö Max Jakobson on kertonut, että vierailun alkupäivinä Anita Hallama ja Urho Kekkonen teitittelivät toisiaan, mutta sen keskivaiheilla tehdyn huviristelyn jälkeen he sinuttelivat. Presidentin adjutantin Urpo Levon mukaan Sylvi Kekkonen tiesi ja hyväksyi miehensä erikoislaatuisen suhteen Anita Hallamaan.

Hallama hoiti puolisonsa terveyden heikennyttyä paljolti Moskovan- ja Kööpenhaminan-lähetystön päällikön tehtäviä. Muutenkin ulkoministeriö luotti häneen tilaisuuksien ohjelmien järjestäjänä. Urho Kekkosen ja puolisonsa kautta Anita Hallamalla katsottiin olevan suuri sananvalta ulkoministeriössä tehtyihin henkilönimityksiin. Käytännössä Anita Hallama johti Suomen Moskovan-suurlähetystöä 1970- ja 1980-luvuilla hänen miehensä ollessa vakavan sairautensa vuoksi lähes työkyvytön. Tilanne muuttui Mauno Koiviston tultua valituksi uudeksi tasavallan presidentiksi vuonna 1982, jolloin Jaakko Hallama kutsuttiin kotiin Moskovasta ja myös Anita Hallama menetti vaikutusvaltansa.

Kielitaitoinen Hallama puhui suomea, ruotsia, englantia, ranskaa, saksaa ja venäjää. Hallama toimi muun muassa Kekkosen tulkkina tämän Neuvostoliiton vierailujen aikana, jopa viimeisellä vierailulla vuonna 1980.

Hallamalle on myönnetty Suomen Valkoisen Ruusun ritarikunnan ensimmäisen luokan ritarimerkki.

Hallama kuoli Helsingin asunnossaan Munkkiniemessä 83-vuotiaana.

Lähteet
-------

1. ↑  Anita Hallama on kuollut  25.6.2008. Helsingin Sanomat. Viitattu 25.6.2008.
2. ↑  Max Jakobson: *Pelon ja toivon aika: 20. vuosisadan tilinpäätös II*, s. 371. Helsinki: Otava, 2001.
3. ↑   Korhonen, Keijo: *Sattumakorpraali*, s. 265. Helsinki: Otava, 1999.
4. 1 2   *Helsingin Sanomat* 26.6.2008, s. C 7. Muistokirjoitus. Artikkelin verkkoversio.
5. ↑   Pastinen, Ilkka: *Uusi maailmanjärjestys: kylmästä sodasta globalisaatioon*, s. 197. Helsinki: Otava, 2007.
6. ↑   Korhonen 1999, s. 265.
7. ↑   Pastinen 2007, s. 201.

Kirjallisuutta
--------------

* Hallama, Anita: *Sydämen kieltä sydämelle*. Otava, 2001. ISBN 951-1-17636-6.

Aiheesta muualla
----------------

* Kaarninen, Mervi: / Hallama, Anita (1925–2008). *Kansallisbiografia-verkkojulkaisu (maksullinen)*.  8.8.2008. Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura.
* Rouva Anita Hallama, Kekkosen ystävätär. Ylen Elävä arkisto.

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Suomi (KANTO)

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Kansallisbiografia
* Biografiasampo

 |

 |
**Kristian Ismo Backman** (s. 12. tammikuuta 1997 Imatra) on suomalainen taikuri. Backman sai kipinän taikuuteen jo lapsena nähdessään televisiosta katutaikuutta. Sisältö pohjautuu taikuuteen ja Kristian palkittiin vuonna 2014 pohjoismaiden suurimmassa YouTube-tapahtumassa Tubeconissa yleisöäänestyksellä vuoden tulokkaaksi. 

  

Vuonna 2020 Kristian rupesi esiintymän taikurina täyspäiväisesti ja hänet on palkittu mm. Ravintolataikuuden SM-hopealla vuonna 2023 sekä lähitaikuuden SM- hopealla vuonna 2017.

Nykyään Kristian asuu Espoossa esiintyjien 200 keikan vuositahdilla yritys- että yksityistilaisuuksissa. Taikurina esiintymisen lisäksi Kristian juontaa tapahtumia sekä kirjoittaa vuonna 2024 julkaistavaa kirjaa, joka kantaa nimeä "Taikuuden Salat". 

  

Vuoden 2023 Tammikuussa Kristian perusti yhdessä Viljo Haapamäen kanssa taikuriklubin, joka kantaa nimeä Helsinki Magic Show. Klubille esiintyy kuukausittain suomalaisia ja ulkomaalaisia taikureita ja mentalisteja. Helsinki Magic Showsta on menestyksensä vuoksi tullut Euroopan suurin säännöllisesti järjestettävä taikuriklubi.

Vuoden 2024 keväällä Suomen Taikapiiri myönsi Kristianille ja Viljolle Timo Tuomivaara - Kiertopalkinnon suomalaisen taikakulttuurin edistämisestä.

>

Muuta
-----

Taikuuden lisäksi Backman on myös pienestä asti harrastanut monia urheilulajeja aina jääkiekosta yleisurheiluun. Backman on saavuttanut sekä korkeushypyssä, että kolmiloikassa SM-mitaleita. Loukkaantumisten takia hän joutui kuitenkin lopettamaan hyppylajit ja siirtymään juoksemiseen. Tällä hetkellä matkoja ovat 400 ja 800 metriä.

Backman valmistui ylioppilaaksi Imatran yhteislukiosta keväällä 2016. Hän aloitti tradenomin opinnot Saimaan ammattikorkeakoulussa syksyllä 2016, josta valmistui vuonna 2020. Hän oli vaihto-oppilaana Pietarissa puoli vuotta, jona aikana hän tutustui paikallisiin taikuriyhteisöihin. 

Backman osallistui Suomen Talenttiin 2021, jossa hänen esiintymisensä näytettiin torstaina 11. maaliskuuta. Esityksessä Kristian nappasi hampaidensa väliin Hannu-Pekka Parviaisen ampuman värikuulan.

Lähteet
-------

1. ↑  TAIKURI KRISTIAN BACKMAN *TAIKURI KRISTIAN BACKMAN*. Viitattu 25.9.2020. (englanniksi)</ref

{{Henkilö
| nimi = Kristian Backman
| kuva = Kristian Backman
| syntymäpäivä = 12.01.1997
| syntymäpaikka = Imatra
| ammatti = Taikuri, Mentalisti, Juontaja, Tapahtumatuottaja, Kirjailija
}}

Kristian aloitti uransa perustamalla omaa nimeään kantavan YouTube-kanavan vuonna 2012.<ref>Kristian Backman - YouTube *www.youtube.com*. Viitattu 25.9.2020.
2. ↑  Äänestä: Kuka heistä on vuoden tubettajatulokas? *Ilta-Sanomat*.  30.6.2015. Viitattu 25.9.2020.
3. ↑
4. ↑
5. ↑
6. ↑
7. ↑
8. ↑  Minä *TAIKURI KRISTIAN BACKMAN*.  Arkistoitu 26.4.2021. Viitattu 26.4.2021. (englanniksi)
9. ↑  Talent Suomi - Kristian Backman - MTV 11.3.2021 - netti-TV *netti-tv.fi*. Viitattu 26.4.2021.
**Belle Gunness** (synt. **Brynhild Paulsdatter Størsetgjerdet**; 11. marraskuuta 1859 Selbu, Norja – oletettavasti 28. huhtikuuta 1908 La Porte, Indiana, Yhdysvallat) oli norjalaissyntyinen nainen, joka tuli Yhdysvalloissa 1900-luvun alussa tunnetuksi sarjamurhaajana. Hän sai lempinimen *Lady Bluebeard*. Gunnessin uskotaan houkutelleen lehti-ilmoituksilla puolisoikseen rikkaita norjalaisamerikkalaisia miehiä ja sitten tappaneen heidät ja mahdolliset yhteiset lapset keräten samalla henkivakuutuskorvauksia. Gunnessilla uskotaan olleen kymmeniä uhreja. Hänen kotitilansa paloi vuonna 1908 ja sen raunioista löydettiin päätön nainen sekä kolme lasta, joiden oletettiin olevan Gunness perheineen. Tontin kaivauksissa löydettiin kymmenen miehen ja kahden naisen ruumiit sekä luunpalasia, jotka kuuluivat 30–40 eri henkilölle. Gunness ei varmuudella menehtynyt tulipalossa, ja havaintoja hänestä raportoitiin useiden vuosien ajan.

Lähteet
-------

1. ↑  Vestby, Anne Berit: Belle Gunnes *Store norske leksikon*.  1.8.2023. Viitattu 10.4.2024. (norjaksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Belle Gunness** Wikimedia Commonsissa
**Sandra Selimović** (s. 1981) on serbialainen näyttelijä, ohjaaja ja laulaja. Hän kannattaa naisten voimaantumista romaniyhteisössä ja hän on sitoutunut taistelemaan mustalaisvastaisuutta vastaan. Hän puhuu viittä kieltä.

Selimović muutti perheensä kanssa Serbiasta Wieniin viisivuotiaana. Näyttelijänuransa hän aloitti vuonna 1994. Vuonna 2010 hän perusti siskonsa Simonida Selimovićin kanssa ensimmäisen feministisen romani ammattiteatteriyhdistyksen, *Romano Svaton*. Hän esiintyy pääasiassa *Dschungel Wien* -nuorisoteatterissa ja *Theater des Augenblicksissä.*

Selimović kuuluu rap-duoon nimeltä *Mindj Panther.* Duo rikkoo romaneihin liittyviä stereotypioita ja kliseitä. Heidän musiikkinsa käsittelee rasismia, seksismiä ja feminismiä.

Lähteet
-------

1. 1 2  Sandra Selimović *gorki.de*. GORKI. Viitattu 13.4.2024.
2. ↑  Sandra Selimovic *romaniarts.co.uk*. Romani Cultural & Arts Company.
3. ↑  SANDRA SELIMOVIC *europeanlesbianconference.org*. Eurocentralasian Lesbian Community. Viitattu 13.4.2024.
**Sarah Grand** (1854–1943), syntyjään **Frances Elizabeth Bellenden Clarke** oli englantilainen kirjailija, feministi ja naisten äänioikeuden puolesta kampanjoinut suffragetti. Feministinä hän kiinnitti huomionsa erityisesti 
siihen, että miehiä ja naisia koskivat eri säännöt.

Elämänvaiheita
--------------

### Alkuvaiheet

Frances Clarke syntyi Irlannissa asuvalle englantilaiselle perheelle. Isän kuoltua vuonna 1861 Francesin äiti päätti muuttaa lapsineen sukulaisten luo. Clarke halusi opiskella, mutta koulun opetus oli hänestä heikkotasoista, tyttöjen opetukseen ei panostettu, mutta pojista haluttiin herrasmiehiä.

Clarke joutui koulussa hankaluuksiin opettajien kanssa ja tunsi itsensä muutenkin onnettomaksi. Hän päätti muuttaa elämänsä avioitumalla itseään huomattavasti vanhemman sotilaslääkärin, David Chambers McFallin kanssa. Ikäeroa puolisoilla oli 23 vuotta.

Aviomies lupaili vaimolleen opiskelumahdollisuuksia ja tilaisuuden nähdä maailmaa. Avioparille syntyi yksi poika ja sen jälkeen he matkustelivat miehen töiden johdosta Lähi-Idässä, Kiinassa, Hong Kongissa ja Japanissa. Englantiin palattiin Vuonna 1879. Mies oli jo lähellä viittäkymmentä ja täysinpalvelleena eläköitymässä. Tästä huolimatta mies otti vastaan työn suljetussa sairaalassa, jossa pidettiin vankilamaisissa olosuhteissa sukupuolitauteja sairastavia prostituoituja.

Clarke alkoi olla vähitellen onneton. Hän ei pitänyt miehensä juopottelusta, naisten vikittelemisestä ja erikoisista seksihaluista. Kun avioparin yhteinen poika Archie oli aikuinen, Clarke päätti jättää miehensä ja omistautua kirjallisuudelle sekä naisten ääniokeuden ajamiselle.  

### Madame Sarah Grand

Vuonna 1891 Clarke muutti Lontooseen, Kensingtoniin. Hän alkoi käyttää nimeä Sarah Grand. Hänen ensimmäinen kirjansa *The Heavenly Twins* ilmestyi vuonna 1893. Kirja oli menestys, siitä otettiin kuusi painosta ja se myi yli 20 000 kappaletta. Kirja kertoi ongelmista, jotka seksuaalisesti rajattomat aviomiehet aiheuttavat perheelleen. Ongelmana oli muun muassa syfilis, jonka miehet voivat tartuuttaa vaimoileen ja lapsilleen. 

Clarke käytti nyt itsestään nimeä Sarah Grand osoittaakseen itsenäisyyttään, feminismiään ja omistaumistaan aikansa uusi nainen ajatuksille.

Lähteet
-------

1. ↑  Virginia Blain, Isobel Grundy ja Patricia Clements, The Feminist Companion to Literature in English, 1990, s. 451View and modify data on Wikidata. Tieto on haettu Wikidatasta.
2. 1 2 3  Sarah Grand (1854-1943) *Victorian Sectrets*. Viitattu 10.4.2024. (englanniksi)
3. ↑
4. ↑
5. ↑
6. ↑
7. ↑
8. ↑
9. ↑
10. ↑


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
	+ 2
	+ 3
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Espanja
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Israel
* Yhdysvallat
* Ruotsi
* Tšekki
* Alankomaat
* Puola

 |
|  |
| Tieteilijät | 
* CiNii

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Irlanti
* Trove

 |
|  |
| Muut | 
* IdRef

 |

 |
**Aatos Emmanuel Bollström** (25. tammikuuta 1946 – 10. helmikuuta 1971 Pyhtää) oli suomalainen laulaja, joka tunnetaan taiteilijanimellään **Ronny**.

Ura
---

Muun muassa Paul Ankaan verrattu Bollström vietti lapsuutensa Karhulan kauppalassa. Hän asui aluksi mummonsa luona*lähde?* sekä myöhemmin lastenkodissa. 1960-luvun alussa Bollström liittyi laulusolistiksi Lahdessa toimineeseen The Loafers -rautalankayhtyeeseen, joka muutti samalla nimensä muotoon Ronny and The Loafers.

Vuonna 1964 yhtye levytti suomenkielisen version Gerry & The Pacemakers -yhtyeen kappaleesta "You've got what I like" nimellä "Se jokin sinulla on", jonka on sanoittanut Juha Vainio.

Vuoden 1964 lopulla tapahtuneen The Loafersin hajoamisen jälkeen Bollström toimi laulusolistina muun muassa Kari Raution yhtyeessä parin vuoden ajan sekä Kalevi Falkin orkesterissa, johon hän liittyi vuonna 1969.

Bollströmiä on kuvailtu monipuoliseksi laulajaksi, joka hallitsi erilaisia musiikkityylejä tunnelmallisista tangoista aina räväköihin rock-kappaleisiin.

Kuolema
-------

Vain muutamaa kuukautta aiemmin ajokortin saanut Aatos Bollström kuoli liikenneonnettomuudessa valtatiellä 7 Pyhtään Heinlahdella helmikuussa 1971. Hän oli liikkeellä kahden serkkunsa kanssa, kun heidän Mercury Cougar -autonsa syöksyi tieltä ilmeisesti rengasrikon vuoksi. Onnettomuudessa Aatos Bollström ja toinen hänen serkuistaan putosivat autosta ja jäivät sen alle. Bollström on haudattu Metsäkulman hautausmaalle Karhulaan.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Sihvo, Timo: Se jokin hänellä oli.  *Ilta-Sanomat Plus*, 1.8.2020, s. 12-13.  Sanoma Oy.
2. 1 2  Kaksi miestä kuoli Pyhtäällä.  *Helsingin Sanomat*, 11.2.1971, s. 12. HS Aikakone (vain tilaajille). Viitattu 12.3.2018.
3. ↑  Syntymä- ja kuolinpäivämäärät hautakivessä Metsäkulman hautausmaalla Kotkan Karhulassa.
4. 1 2 3 4 5  Sihvo, Timo: Se jokin sinulla on -hitin esittäjä kuoli auto-onnettomuudessa vain 25-vuotiaana – Ronnya kutsuttiin Suomen Paul Ankaksi *Ilta-Sanomat*.  8.8.2020. Viitattu 12.4.2024.
5. ↑  Hakutulos kappaleelle *Diggity Doggety* Fono.fi-äänitetietokannassa osoitteessa Viitattu 12.10.2019.
6. 1 2  Rautio, Kari: Historia *www.kolumbus.fi*.  Arkistoitu 4.3.2016. Viitattu 12.10.2019.
7. ↑  Kujala, Ville: Otto Attila Bergerin haastattelu Lahden Rytmin Ystävät Ry:n kotisivuilla *www.lahden-ryry.com*. Viitattu 12.10.2019.
Gömböcin muotoinen veistos Budabestissa, József Zalavári (2017).
**Gömböc** on homogeeninen kolmiulotteinen konveksi kappale, joka on mono-monostaattinen.

Gömböc on monostaattinen, eli sillä on vain yksi vakaa (stabiili) tasapainotila, johon se asettuu kovalla, tasaisella pinnalla. Lisäksi gömböcillä on toinen, epävakaa (labiili) tasapainotila, johon sen voi asettaa. Tämä asema on epävakaa, ja pieninkin voima saa gömböcin kellahtamaan. Missään muussa asennossa gömböc ei ole tasapainossa, mistä termi mono-monostaattinen *selvennä*.
Homogeeninen tarkoittaa, että materiaalin, josta Gömböc on valmistettu, on oltava kauttaaltaan tasalaatuista. Gömböc ei siis saa käyttää itsensä oikaisemiseen painoja tai muita epäsäännöllisyyksiä, toisin kuin tietyissä leluissa. 
Konveksisuus tarkoittaa, että gömböc ei missään kohdassa kaareudu sisäänpäin.

Gömböcien olemassaolon teorisoi Vladimir Arnold vuonna 1995, ja Gábor Domokos ja Péter Várkonyi osoittivat niiden olemassaolon 2006.

Syy siihen, miksi gömböcien olemassaoloa epäiltiin, on se, että kaksiulotteisella konveksissa muodolla ei voi olla vain kahta tasapainotilaa. Esimerkiksi ellipsillä on kaksi vakaata ja kaksi epävakaata tasapainotilaa, *n*-sivuisella monikulmiolla puolestaan *n* vakaata ja *n* epävakaata tasapainotilaa. Monet matemaatikot, mukaan lukien Domokos, päättelivät, että sama pätisi kolmiulotteisille kappaleille. Arnold puolestaan arveli, että gömböc voisi olla olemassa, joten Domokos yritti todistaa, ettei sellaisia ole. Várkonyin kanssa hän hahmotteli, millainen kappaleen pitäisi olla, jos se olisi olemassa. Kappaleen ohuuden ja litteyden täytyy olla mahdollisimman pieniä, sillä litteällä kappaleella on tyypillisesti kaksi vakaata tasapainotilaa. Ensimmäiset yritykset gömböcin luomiseksi lähestyivät palloa.

Vuonna 2006 löydetty degeneraattinen*selvennä* gömböc on muodoltaan sivuiltaan kavennettu pallo, jossa on terävä selkä ja litistetty pohja. Tämä gömböc on toistaiseksi ainoa laatuaan, mutta mahdollisia gömböcin kriteerit täyttäviä muotoja on enemmänkin. Homogeenisten mono-monostaattisten monitahokkaiden olemassaolo on todistettu matemaattisesti, mutta niitä ei ole vuoteen 2023 mennessä löydetty. Domokos ja Várkonyi osoittivat myöhemmin, että eräiden kilpikonnien kuoren korkea muoto on gömböcin kaltainen.

Ensimmäisen valmistetun gömböcin Domokos ja Várkonyi antoivat Vladimir Arnoldille hänen 70-vuotissyntymäpäivälahjakseen. Arnold lahjoitti gömböcin Steklov-instituutille näyttelyesineeksi.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5 6  The story of the Gömböc *Plus Maths*. Viitattu 20.2.2024. (englanniksi)
2. 1 2 3 4  Eric W. Weisstein: Gömböc *mathworld.wolfram.com*. Viitattu 20.2.2024. (englanniksi)
3. 1 2  Tiesitkö? Gömböc on "muoto, jota ei pitäisi olla olemassa" – Se löytyi lopulta vuonna 2006, ja sitä ennen tutkijat viettivät vuoden Budapestin eläintarhassa *tekniikanmaailma.fi*. Viitattu 20.2.2024.
Nuorturkkilaisten lippu
**Nuorturkkilaiset** (turkiksi: **Jön Türkler** (mon.), ranskan sanoista *Jeunes Turcs*, Arabiaksi: تركيا الفتاة) oli turkkilaisten uudistusryhmien liittouma, joka pyrki uudistamaan osmanien valtakunnan hallintoa. Liike sai aikaan toisen perustuslaillisen ajan käynnistämällä nuorturkkilaisten vallankumouksen sulttaani Abdul Hamid II:n monarkiaa vastaan. Liike syntyi kadettien keskuudessa vuonna 1889 ja levisi laajemmalle. Kun Yhtenäisyyden ja edistyksen komitea (CUP) virallisesti perustettiin 1906, suurin osa nuorturkkilaisista liittyi siihen. Osmanien valtakunnan loppuvaiheissa nuorturkkilaisten piirissä älyllinen, poliittinen ja taide-elämä muodostui hyvin monipuoliseksi.

Nuorturkkilaiset tekivät Turkissa vallankumouksen 24. heinäkuuta 1908 ja kun sulttaani Abd-ul-Hamid II yritti seuraavana vuonna vastavallankumousta, nuorturkkilaiset erottivat hänet 27. huhtikuuta 1909.

Kolme nuorturkkilaista paššaa hallitsi osmanien valtakuntaa vuoden 1913 vallankumouksesta ensimmäisen maailmansodan päättymiseen. Nuorturkkilaiset olivat vastuussa armenialaisten kansanmurhasta, assyrialaisten kansanmurhasta sekä kreikkalaisten kansanmurhasta.

Lähteet
-------

* Walker, Christopher J.: "Armenia: The Survival of a Nation." New York: St. Martin's Press, 1980.

### Viitteet

1. ↑  Laati, Iisakki: *Mitä Missä Milloin 1951*, s. 73. Helsinki: Kustannusosakeyhtiö Otava, 1950.
2. ↑  Walker 1980: 237.
Joaquín Gaztambide
**Joaquín Romualdo Gaztambide y Garbayo** (7. helmikuuta 1822 Tudela – 18. maaliskuuta 1870 Madrid) oli espanjalainen säveltäjä, kapellimestari ja kuoronjohtaja. Hän edisti ja modernisoi merkittävästi zarzuelaa.

Gaztambide opiskeli Tudelan katedraalissa Pablo Rubla del Fragon johdolla ja sitten Madridin kuninkaallisessa konservatoriossa pianonsoittoa Pedro Albénizin sekä sävellystä Ramón Carnicerin johdolla. Vuonna 1845 Gaztambidesta tuli Teatro de la Cruzin italialaisen yhtiön kuoronjohtaja. Hän myös matkusti Pariisiin balettiyhtiön johtajana. Palattuaan Espanjaan vuonna 1848 hän sai nimityksen Teatro Españolin johtajaksi. Teatro Españolissa hän kantaesitti ensimmäisen zarzuelansa, *La mensajeran*. Gaztambide johti ensimmäistä kertaa Espanjassa Giacomo Meyerbeerin oopperan *Le prophète* ja oli lisäksi ensimmäinen, joka johti Espanjassa Richard Wagnerin musiikkia johtamalla esityksen *Tannhäuser*-oopperan alkusoitosta. Vuonna 1869 Gaztambide perusti oman zarzuelayhtiönsä, jonka kanssa hän kiersi Kuubassa ja Meksikossa. Hän kuitenkin sairastui vakavasti ja kuoli vuonna 1870 pian Madridiin palaamisensa jälkeen.

Gaztambide sävelsi kaikkiaan 44 zarzuelaa. Niistä menestystä saavutti erityisesti *Catalina*, jonka esitys myös Meksikossa sai suosiollisen vastaanoton. Muihin Gaztambiden zarzueloihin kuuluvat *Escenas de Chamberí* (yhdessä muiden kanssa, 1850) ja *El valle de Andorra* (1852). Gaztambiden ainoa tiedossa oleva instrumentaalinen sävellys on sinfonia.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5  Joaquín Gaztambide AllMusic
2. 1 2 3 4 5  Joaquín Gaztambide (Arkistoitu – Internet Archive) Spain Is Culture

Aiheesta muualla
----------------

* IMSLP: nuotteja

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Espanja
* Ranska
	+ 2
* BnF data
	+ 2
* Katalonia
* Saksa
* Belgia
* Yhdysvallat
* Portugali

 |
|  |
| Taiteenala | 
* MusicBrainz

 |
|  |
| Muut | 
* RISM
* SNAC

 |

 |
Aldair
**Aldair** koko nimeltään **Aldair Santos do Nascimento** (s. 30. marraskuuta 1965, Ilhéus, Brasilia) on brasialainen jalkapalloilija. Hän oli pelipaikaltaan keskuspuolustaja. Aldair voitti maailmanmestaruuden vuoden 1994 MM-kisoissa ja olympiapronssin Atlantan olympialaisissa vuonna 1996.

Aldair aloitti uransa vuonna 1985 Clube de Regatas do Flamengossa. Sieltä hän siirtyi vuonna 1989 Portugaliin Sport Lisboa e Benficaan. SL Benficasta Aldair siirtyi Italiaan AS Roman joukkueeseen, jossa pelasi suurimman osan urastaan, peräti 13 vuotta. Aldair pelasi AS Romassa yli 400 Serie A-ottelua ja hän toimi myös joukkueen kapteenina. Kunnianosoituksena AS Roma on jäädyttänyt Aldairin pelinumeron 6. Vuonna 2004 Aldair pelasi vähän aikaa Genoa CFC:ssä ja aikoi vielä palata Brasiliaan Rio Branco Atlético Clubeen, mutta lopetti uransa vuonna 2005.

Brasilian jalkapallomaajoukkueessa Aldair pelasi 93 maaottelua. Hän osallistui kolmiin maailmanmestaruuskilpailuihin (1990, -94 ja -98) ja voitti maailmanmestaruuden vuonna 1994. Etelä-Amerikan mestaruuden hän voitti kahdesti vuosina 1989 ja 1997 ja olympiapronssin vuonna 1996. 

Vuonna 2007 vanha seurakaveri Massimo Agostini sai houkuteltua Aldairin osallistumaan sanmarinolaisen Muratan paidassa Mestarien liigan ensimmäiselle karsintakierrokselle TamU:a vastaan.

Joukkueet
---------

* 1985–89 Flamengo
* 1989–90 SL Benfica
* 1990–03 AS Roma
* syyskuu 2003–04 Genoa CFC
* 2007 S.S Murata

Saavutukset
-----------

* Maailmanmestaruus 1994
* Olympiapronssi 1996
* Copa America 1989 ja 1997
* Confederations Cup 1997
* Campeonato Brasileiro 1987
* Scudetto 2001
* Portugalin mestaruus 1989
* Campeonato Carioca 1986
* Italian Cup 2001

Lähteet
-------

1. ↑  Biografias: Aldair UOL Esporte Futbol. Viitattu 17.11.2013. (portugaliksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Pelaajakortti sambafoot.comissa

Brasilian joukkue – Jalkapallon MM-kilpailut 1994
1 Taffarel |
2 Jorginho |
3 Rocha |
4 Ronaldão |
5 Silva |
6 Branco |
7 Bebeto |
8 Dunga |
9 Zinho |
10 Raí |
11 Romário |
12 Zetti |
13 Aldair |
14 Cafu |
15 Santos |
16 Leonardo |
17 Mazinho |
18 Paulo Sérgio |
19 Müller |
20 Ronaldo |
21 Viola |
22 Gilmar |
Valmentaja Parreira

Brasilian joukkue – Jalkapallon MM-kilpailut 1998
1 Taffarel |
2 Cafu |
3 Aldair |
4 Júnior Baiano |
5 Sampaio |
6 Roberto Carlos |
7 Giovanni |
8 Dunga |
9 Ronaldo |
10 Rivaldo |
11 Emerson |
12 Carlos Germano |
13 Zé Carlos |
14 Gonçalves |
15 Cruz |
16 Zé Roberto |
17 Doriva |
18 Leonardo |
19 Denílson |
20 Bebeto |
21 Edmundo |
22 Dida |
Valmentaja Zagallo
**Jogla** (ven. Ёгла) on maalaiskunta ja sen keskuskylä Novgorodin alueen Borovitšin piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Mstajoen rannalla kymmenen kilometriä Borovitšista kaakkoon. Kylässä on 1 100 ja kunnassa 1 700 asukasta (vuonna 2010).

Maantiede ja asutus
-------------------

Joglan kunnan pinta-ala on 110,8 neliökilometriä. Se rajoittuu pohjoisessa Borovitšin piirin Perjodkin, idässä ja kaakossa Opetšenski Posadin, lounaassa Železkovon ja luoteessa Borovitšin kuntiin. Pinta-alasta 34,4 % on metsää ja 4,6 % maatalousmaata.

Kunta sijaitsee Valdain ylängön jakavassa Mstajoen laaksossa. Muita jokia ovat Velgija, Golohovka, Požanka, Tjoplenki, Olovenka ja Širena. Hyötykaivannaisiin kuuluu tulenkestävä savi.

Keskuskylän lisäksi kuntaan kuuluu 12 kylää: Bazarova Gorka, Dubki, Mežuritšje, Mihalevo, Ovintšuha, Poddubje, Putlino, Rovnoje, Šibotovo, Solono, Staroselje ja Verhovskoje. Sadan–kahdensadan hengen asutuskeskuksia ovat Rovnoje, Šibotovo ja Putlino.

Historia
--------

Joglan kylän laidalta on löydetty kivikautinen asuinpaikka. Sen nimi perustuu muinaisslaavin ’joen mutkaa’ tarkoittavaan sanaan *jeglina*. Kylä mainitaan ensimmäisen kerran vuonna 1564. Sen asukkaat toimivat maanviljelijöinä ja vaikeakulkuisen Mstajoen kauppareitin luotseina sekä kävivät ansiotöissä Pietarissa. Jogla sijaitsi alun perin Mstan rannalla, mutta 1800-luvun alussa sattuneen tulipalon jälkeen se siirrettiin kauemmas joesta.

Liikenne, talous ja palvelut
----------------------------

Joglan kautta kulkee Borovitšin, Opetšenski Posadin ja Perelutšin välinen maantie. Kylistä on linja-autoyhteydet Borovitšiin.

Seudun pääelinkeino on maatalous. Kunnassa toimii Borovitšin suurkanala sekä vuonna 2000 perustettu ompelimo. Osa työvoimasta työskentelee Borovitšissa.

Keskuskylän palveluihin kuuluvat lastentarha, keskikoulu, ammattikoulun haaraosasto, kulttuuritalo, kirjasto, lääkärin vastaanotto ja posti. Vähittäiskaupasta vastaa piirin kulutusosuuskunta ja joukko yksityisyrittäjiä.

Nähtävyydet
-----------

Mstajoen rannalla Putlinossa sijaitsee varhaiskeskiaikainen asuinpaikka ja kumpuhauta. Rakennusmuistomerkkeihin kuuluvat Joglan ja Rovnojen kirkot sekä Joglan vanhat asuintalot. Muita nähtävyyksiä ovat Mstajoen kosket sekä Mstaan laskeva Paneredkan karstijoki.

Lähteet
-------

* Jogolskoje selskoje poselenije: Generalnyi plan. Tom 2: Materialy po obosnovaniju  2010. SaratovzapsibNIIprojekt-2000.  Arkistoitu 21.8.2016. Viitattu 18.5.2013. (venäjäksi)

### Viitteet

1. 1 2  Generalnyi plan, s. 11.
2. 1 2  Generalnyi plan, s. 13.
3. ↑  Generalnyi plan, s. 45.
4. ↑  Generalnyi plan, s. 18–19.
5. ↑  Generalnyi plan, s. 81.
6. ↑  Generalnyi plan, s. 14–15.
7. ↑  Generalnyi plan, s. 42.
8. ↑  Generalnyi plan, s. 94.
9. ↑  Generalnyi plan, s. 40–41.
10. ↑  Generalnyi plan, s. 73–79.
11. ↑  Generalnyi plan, s. 51–52.

Aiheesta muualla
----------------

* Joglan kunnan sivusto (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi)
* Joglan kunta Borovitšin piirin sivustolla (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi)
**Elasticsearch** on Elastic-yhtiön hakukoneohjelmisto. Vuonna 2021 yhtiö ilmoitti, että sen kaksi suosittua ohjelmistoa Elasticsearch ja Kibana eivät enää olisi saatavilla avoimen lähdekoodin Apache 2.0 -lisenssillä. Jatkossa ohjelmat julkaistaan SSPL ja Elastic License -lisensseillä. Elasticin mukaan muutos johtuu Amazon Web Servicesin tarjoamasta Elasticsearch-palvelusta. Vastauksena Elasticin muutokseen Amazon forkkasi Elasticsearchin OpenSearch-projektiksi.
Elasticin perusti Elasticsearchin kehittäjä Shay Banon. Vuonna 2018 Banon kertoi, että Elasticsearch alkoi avoimena lähdekoodina ja tulee pysymään avoimena lähdekoodina, joka kuitenkin oli kiistanalaista, koska vain Elasticin työntekijät pystyivät osallistumaan kehitykseen.

Lähteet
-------

1. ↑  Tom Krazit: ‘It’s not OK’: Elastic takes aim at AWS, at the risk of major collateral damage  21.1.2021.  Arkistoitu. Viitattu 14.4.2024. (englanniksi)
2. ↑  B. Cameron Gain: Amazon, Elastic and the Fight for Open Source Freedom in the Enterprise *thenewstack.io*.  23.4.2021. Viitattu 14.4.2024. (englanniksi)
3. ↑  Charlie Hull: No, Elastic X-Pack is not going to be open source – according to Elastic themselves *flax.co.uk*.  2.3.2018. Viitattu 14.4.2024. (englanniksi)
**Hanna Mattila** (s. 27. marraskuuta 1979) on suomalainen pesäpalloilija. 

Mattila edusti Superpesiksessä Rauman Feraa, Lapuan Virkiää ja Ylihärmän Pesis-Junkkareita. Hänen kasvattajaseuransa on Kokemäen Kova-Väki. Hän saavutti yhden SM-kullan kaudella 2001 ja yhden SM-pronssin kaudella 2002. Hän pelasi kaksi Itä-Länsi-ottelua vuosina 2004 ja 2005. Hän pelasi ulkokentällä kolmoskopparina. Mattila pelasi 113 Superpesiksen runkosarjan ottelua. Näissä otteluissa hän löi 19 kunnaria ja 92 tavallista juoksua, toi 89 juoksua ja keräsi 443 kärkilyöntipistettä. Mattila pelasi 22 Superpesiksen ylemmän loppusarjan ottelua. Näissä otteluissa hän löi kuusi tavallista juoksua, toi kymmenen juoksua ja keräsi 43 kärkilyöntipistettä. Mattila pelasi kuusi Superpesiksen alemman loppusarjan ottelua. Näissä otteluissa hän löi kaksi kunnaria ja kymmenen tavallista juoksua, toi kahdeksan juoksua ja keräsi 36 kärkilyöntipistettä.

Lähteet
-------

1. 1 2   Hanna Mattila *pesis.fi*.
2. ↑   3.7.2005 17:00 Siilinjärvi - Ylihärmän Pesis-Junkkarit, Naisten Superpesis - Pesäpallon tulospalvelu *www.pesistulokset.fi*. Viitattu 3.4.2024.