recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Lakagigar heinäkuussa 2004.
Tulivuoren sijainti Islannissa  
Tulivuoren sijainti IslannissaLakiLakin sijainti Islannissa.
**Lakagigar** eli **Laki** on rakotulivuori Islannissa. Halkeama saa alkunsa Grímsvötn-tulivuoresta. Laki kuuluu vulkaaniseen alueeseen, jonka keskuskraatteri on Katla ja johon kuuluu myös viikinkiaikoina noin vuonna 935 purkautunut Eldgjá. Laki on nimetty 818 metriä korkean halkeaman jakaman vuoren mukaan.

Vuoden 1783 purkaus
-------------------

Tulivuoren vuonna 1783 tapahtunut purkaus on suurin laavavirtapurkaus historiallisella ajalla. Purkauksessa basalttista laavaa purkautui tulivuoresta seitsemän kuukauden ajan. Purkautuneen laavan määräksi on arvioitu 12–15 km³. Seuranneet satovahingot ja ruokavarastojen hävikit aiheuttivat nälänhädän, jossa kuoli 10 000 ihmistä eli viidesosa Islannin väestöstä. Suuren tuhkamäärän ohella purkauksessa vapautuneet runsaat fluorivety- ja rikkidioksidimäärät olivat tuhoisia. Ne saastuttivat laitumet, minkä seurauksena Islannin karjasta 11 000 nautaa, 28 000 hevosta ja 190 000 lammasta menehtyi. Niin ikään rannikkovedet pilaantuivat ajaen kalat syviin vesiin, mikä esti kalastuselinkeinon.

On arvioitu, että rikkidioksidin kyllästämä sumu surmasi Britteinsaarilla 23 000 ihmistä. Monien muiden ohella Yhdysvaltojen lähettiläs Ranskassa, Benjamin Franklin, havaitsi rikkikaasujen vaikutuksen Pariisissa hengityksen vaikeutumisena ja silmien kirvelynä. Hän arveli lähteeksi islantilaisen Hekla-tulivuoren purkautumista.

Ilmaston jäähtymisen vaikutukset muun muassa sadekausien rytmiin Aasiassa ja Afrikassa sekä myrkytykset surmasivat arviolta kuusi miljoonaa ihmistä.

Pohjois-Amerikassa oli kylmin talvi koskaan ja lumimyrsky iski jopa Yhdysvaltojen eteläosiin: Mississippi jäätyi New Orleansissa ja Meksikonlahdella oli jäätä.

Katso myös
----------

* Tulivuorenpurkauksen vaikutukset ilmastoon

Lähteet
-------

1. ↑  Taipale, Kalle: *Levoton maapallo*, s. 26–29. Helsinki: Kirjayhtymä, 1996. ISBN 951-26-4160-7.
2. 1 2 3  Grímsvötn *Global Volcanism Program*.  13.4.2012.  Arkistoitu 13.4.2012. Viitattu 9.3.2012.  **Web archive 2012**
3. 1 2 3 4   Kakkuri, Juhani: *Tulivuoret-matkoja vulkaanien maailmaan*, s. 70–72. Jyväskylä: Gummerus, 2005. ISBN 951-0-30084-5.
4. ↑  Matti Rämö: *Polkupyörällä Islannissa*, s. 90. Minerva kustannus Oy, 2013. ISBN 978-952-492-733-8.
5. ↑  Wood, C.A. 1992. "The climatic effects of the 1783 Laki eruption" in C. R. Harrington (Ed.), *The Year Without a Summer?* Canadian Museum of Nature, Ottawa, pp. 58–77
6. ↑  Lonker, Steve: Laki - Eruptive fissure lave club-internet fr.  Arkistoitu 13.10.2004. Viitattu 13.10.2004.  **Web archive 2004**

Aiheesta muualla
----------------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Lakagigar**.
* Lakagígar (pdf-esite) (englanniksi)
* BBC News: The eruption that changed Iceland forever (englanniksi)
* Science Daily: Icelandic Volcano Caused Historic Famine In Egypt, Study Shows (englanniksi)
**Gaoth Dobhair** (engl. *Gweedore*) on paikkakunta Irlannissa Donegalin kreivikunnassa Ulsterissa iirinkielisellä alueella Atlantin rannikolla. Se sijaitsee noin 5,3 kilometrin päässä Meenacladystä etelään ja noin 9 kilometrin päässä Dunleweystä länteen. Alue on Euroopan tiheimmin asuttua maaseutua. Se on virallisesti suurin iiriä puhuva paikkakunta Irlannissa, ja siellä on noin 4 065 asukasta. Kylässä on Irlannin yleisradioyhtiön RTÉ:n iirinkielisen radion luoteisen alueen päämaja ja Irlannin kansallisen yliopiston Galwayn kampus. Gaoth Dobhairin kyliin kuuluvat Bunbeg, Derrybeg, Dunlewey, Crolly ja Brinalack, ja se sijaitsee Errigalvuoren juurella.

Gaoth Dobhair.
Gaoth Dobhair on tunnettu irlantilaisen kulttuurin kehtona, sillä vanhat irlantilaiset tavat, perinteinen musiikki, teatteri, gaelilaiset urheilulajit ja iirin kieli ovat keskeisessä asemassa paikallisten elämissä. Lisäksi alueella on hienoja maisemia ja monia rantoja, joten siitä on tullut suosittu matkailukohde; vierailijoita on varsinkin Pohjois-Irlannista. Gaoth Dobhair sijaitsee Cloughaneelyn ja The Rossesin välissä. Nämä kolme paikkakuntaa muodostavat muusta Irlannista eroavan yhteiskunnallisen ja kulttuurisen alueen, jonka keskuksena toimii Gaoth Dobhair.

Gaoth Dobhairista on kotoisin monia maailmankuuluja muusikoita, kuten Enya, Clannad ja Moya Brennan.

Aiheesta muualla
----------------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Gaoth Dobhair**.
* Gaoth Dobhairin viralliset sivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Linna puistosta katsoen

**Gunnebon linna** sijaitsee Ruotsissa Mölndalin kunnassa koillisosassa Mölndalin ja Pixbon välillä. 

Se sijaitsee lähellä Rådasjön- och Stensjön-järviä. Gunnebon historia voi seurata aina 1300-luvun lopulle, jolloin nimi esiintyy ensi kerran erään kartanon ja siihen kuuluvan myllyn yhteydessä. Nimi oli silloin Gunnobodher tai Gunnobodhum. Sittemmin kartano on kuulunut muun muassa hallitsijasuvulle ja kirkolle.

Gods & Gårdar -lehti valitsi Gunnebon puutarhan ja puiston vuoden 2007 linnanpuutarhaksi. Linnan omistaa Mölndalin kaupunki, joka kunnosti sen 1949–1952.

Rakennus
--------

Italialaistyylinen rakennus on Pohjois-Ruotsista tuotua puuta, mäntyä ja kuusta, minkä vuoksi se on erikoisasemassa.Vastaavat eurooppalaiset arvorakennukset rakennettiin siihen aikaan kivestä. Huolimatta pylväistä, terasseista ja mahtavasta portaikosta muotopuutarhan suuntaan rakennus on itse asiassa kesähuvila eikä linna.

Gunnebo on ainutlaatuisen sopusointuinen kokonaisuus pienimpiä yksityiskohtia myöten. Kaiken sen on suunnitellut yksi mies. Gunnebo on arkkitehtuuriltaan, kiinteältä ja irtaimelta sisustukseltaan yhtenäisen uusklassinen. Puutarha on kuitenkin barokkityylinen muotopuutarha.

Ruotsin sana "slott" ('linna') on muuttunut sisällöltään, sillä alkuun nimitettiin linnoiksi kuninkaallisia rakennuksia, ja vasta 1800-luvun lopulla linnoiksi alettiin sanoa myös suuria kartanoita. Gunnebota sanottiin jo sen syntyaikaan "pieneksi sieväksi puulinnaksi" ja sitä luonnehdittiin "puurakennukseksi, joka on kuin pieni linna".

Historia
--------

### Rakentaminen

Nykyisen Gunnebon linnan rakensi varakas kauppias John Hall vanhempi, joka 1778 osti Gunnebon maatilan pakkahuoneentarkastaja Joakim af Ditmeriltä. Linna koostuu 900 m²:n kokoisesta puurakenteisesta päärakennuksesta ja yhdestä tuon ajan Ruotsin merkittävimmistä ja parhaiten säilyneistä puistoista.*lähde?* Arkkitehti oli Carl Wilhelm Carlberg, ja pääosa hänen alkuperäispiirustuksistaan on tallella Göteborgissa Röhssin museossa. 

Kaupunginarkkitehti C. W. Carlberg oli palannut pitkältä Euroopan-matkalta ja oli innostunut italialaisen Andrea Palladion (1508–1580) huviloista. Nuo pohjaltaan symmetriset rakennukset, joissa oli monumentaaliset julkisivut, rikkoivat renessanssin ja sitä edeltäneen barokin harmoniaoppia vastaan.

Carlberg teki perusteellista työtä ja piirsi linnan, puiston ja palvelusväen rakennuksen sekä kasvihuoneen, orangerian ja lisäksi vielä koko sisustuksen, patsaat, tekstiilit, kaakeliuunit parkettien kuviointia ja kukkaruukkuja myöten. Linnan runko nousi 1784, ja 1796 söi Hallin perhe siellä ensimmäisen ateriansa, mutta vasta noin 1800 se oli täysin valmis.

Aiheesta muualla
----------------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Gunnebon linna**.
* Gunnebo Slott och Trädgårdar (Arkistoitu – Internet Archive)
* Nationalencyklopedin: Gunnebo slott (ruotsiksi)
* Mölndals stad: Gunnebo slott (Arkistoitu – Internet Archive) (ruotsiksi)
* Bebyggelseregistret: Gunnebo slott (ruotsiksi)
* GP: Klassiskt växthus återuppstår i Gunnebo (ruotsiksi)
**Sergi Darder Moll** (s. 22. joulukuuta 1993 Artà, Baleaarit) on espanjalainen jalkapalloilija. Hän edustaa Espanjan Primera Divisiónissa pelaavaa Mallorcaa ja on pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja.

Seurajoukkueura
---------------

Darder on kotoisin Artàsta Baleaareilta, jossa hän pelasi kahdessa paikallisseuran junioriakatemiassa ennen siirtymistään Espanyolin junioreihin vuonna 2007. Hän pelasi ensimmäisen kautensa seuran reservijoukkueessa kaudella 2011–2012 Tercera Divisiónissa.

Heinäkuussa 2012 Darder teki sopimuksen Málagan kanssa, jossa hän siirtyi seuran reservijoukkueeseen. Seuraavana vuonna hän onnistui vakuuttamaan taidoillaan edustusjoukkueen päävalmentaja Bernd Schusterin, joka nosti Darderin mukaan kesän harjoituskaudelle. 10. elokuuta 2013 pelatussa harjoitusottelussa englantilaista Aston Villaa vastaan hän teki kaksi maalia.

14. elokuuta 2013 ilmoitettiin, että Darder nostetaan tulevaksi kaudeksi 2013–2014 edustusjoukkueeseen yhdessä Fabrice Olingan ja Samuelin kanssa. Hän pelasi ensimmäisen ottelunsa maan pääsarjassa Primera Divisiónissa kolme päivää myöhemmin, kun Málaga kohtasi Valencian.

4. marraskuuta 2013 Darder teki ammattilaissopimuksen seuran kanssa, joka ulottui vuoteen 2017 asti. Ensimmäisen virallisen maalinsa joukkueessa hän teki 31. maaliskuuta 2014 ottelussa paikallisvastustaja Real Betisiä vastaan.

Lähteet
-------

1. ↑  El Atlético Malagueño cierra cuatro incorporaciones Diario Sur. Viitattu 7.4.2014. (espanjaksi)
2. ↑  Samu tendrá dorsal del primer equipo y Darder y Fabrice seguirán con Schuster Diario Sur. Viitattu 7.4.2014. (espanjaksi)
3. ↑  Valencia edge victory ESPN. Viitattu 7.4.2014. (englanniksi)
4. ↑  Sergi Darder amplía su contrato con el Málaga CF hasta la 2016/17 Málaga CF. Viitattu 7.4.2014. (espanjaksi)
5. ↑  Al Betis le ha mirado un tuerto Marca. Viitattu 7.4.2014. (espanjaksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Sergi Darderin esittely Málagan virallisella kotisivustolla (espanjaksi)
Keuruulla toiminut **Juurikkaniemen sairaala** aloitti toimintansa B-mielisairaalana vuonna 1958. Juurikkaniemen alue sijaitsee luonnonkauniilla paikalla Keurusselän rannalla ja sieltä on noin 2,5 kilometrin matka Keuruun kaupungin keskustaan. 

Mielisairaanhoidon järjestämisestä tuli 1950-luvulla ensi sijassa kuntien tehtävä. Mielisairaanhuoltoa ohjasi vuoden 1953 alussa voimaan tullut mielisairaslaki ja -asetus. Mielisairaanhuollon uudelleenjärjestämiseksi maa jaettiin 18 mielisairaanhuoltopiiriin, joilla kullakin oli A- eli keskusmielisairaala ja huoltotoimisto. Äkillisesti sairastuneiden eli akuuttipotilaiden hoitaminen oli A-sairaaloiden tehtävänä. Pitkäaikaispotilaiden hoidosta tai säilyttämisestä vastasivat B-sairaalat. Järjestelmä oli käytössä vajaan neljännesvuosisadan. B-sairaaloita rakennettiin 1952–1969 välisenä aikana sairaalakuntainliittojen toimesta yksilöllisillä piirustuksilla. A- ja B-mielisairaalajärjestelmä oli käytössä vuoteen 1978 saakka. 

Sairaalan päärakennuksen ovat suunnitelleet arkkitehdit Jonas Cedercreutz ja Helge Railo. Sairaalarakennusten ympäristö on arvioitu arvokkaaksi konaisuudeksi. 

Juurikkaniemen sairaalassa oli enimmillään 264 sairaansijaa.  Ennen toiminnan lopetusta Juurikkaniemessä hoidettiin vaativaa hoitoa tarvitsevia psykiatrisia kuntoutuspotilaita. Potilaita oli sairaalan toiminnan loppuessa yhteensä 35. 

Juurikkaniemen tiloissa toimi myös kaksi yksityistä hoitokotia, Hilmarikoti ja Jalmarikoti Juurikkaniemen sairaalan lisäksi. Aluehallintovirasto katsoi, ettei Juurikkanimen sairaala täytä kaikkia paloturvallisuusmääräyksiä. 

Sairaalan lakkauttamipätökseen vaikutti pula koulutetuista psykiatreista. Juurikkaniemen sairaalan toiminta päätettiin sulkea 1.2.2016 alkaen.  Siirtovaiheessa 15 sairaansijaa lakkautettiin ja 20 siirrettiin Sotainvalidien sairaskodin tiloihin Jyväskylään. 

Keuruun kaupunki osti Juurikkaniemen sairaala-alueen Keski-Suomen sairaanhoitopiiriltä kymmenellä eurolla vuonna 2020. Ehtona oli, että kaavamuutos hyväksytään ja että Keski-Suomen sairaanhoitopiiri hakee sairaalan päärakennukselle purkuluvan. Sairaala-alueelle on tarkoitus kaavoittaa mm. omarantaisia omakotitontteja.

Lähteet
-------

1. ↑  Anna-Leena Lehto: Kangasvuoren sairaalan rakennusinventointi  24.05.2010. Jyväskylän kaupunki. Viitattu 25.3.2021.
2. ↑  Keuruun Juurikkaniemen entinen sairaala-alue myynnissä *RealTrust*. Viitattu 25.3.2021. (englanniksi)[vanhentunut linkki]
3. 1 2  Teija Ahola: Terveyttä kaikille B-MIELISAIRAALAT1950-luvulta 1970-luvulle Museovirasto. Viitattu 25.3.2021.
4. ↑  Nina Äijälä: Keuruun keskusta rakennusinventointiraportti Keski-Suomen museo. Viitattu 25.3.2021.
5. 1 2  Marika Harjumaa: Juurikkaniemen sairaala lopetetaan *Mediuutiset*. Viitattu 25.3.2021.
6. ↑  Juurikkaniemen hoitokotienkin tilanne epäselvä *Yle Uutiset*. Viitattu 26.3.2021.
7. ↑  Psykiatripula johtamassa Juurikkaniemen sairaalan siirtoon *Yle Uutiset*. Viitattu 25.3.2021.
8. ↑  Juurikkaniemen sairaalan lakkautuspäätöksestä lähti valitus *Keskisuomalainen*.  6.1.2016. Viitattu 25.3.2021.
9. ↑  Juurikkaniemi kaupaksi kymmenellä eurolla – Keuruu hyväksyi esisopimuksen *Keskisuomalainen*.  17.8.2020. Viitattu 25.3.2021.
Suomen maa- ja ilmavoimien sotilasarvot
 **Upseerit** 

Kenraalikunta 

* kenraali
* kenraaliluutnantti
* kenraalimajuri
* prikaatikenraali

Esiupseerit 

* eversti
* everstiluutnantti
* majuri

Komppaniaupseerit 

* kapteeni
* yliluutnantti
* luutnantti
* vänrikki

 **Aliupseerit** 

 

* sotilasmestari
* ylivääpeli
* vääpeli
* ylikersantti
* kersantti
* alikersantti

 **Miehistö** 

 

* korpraali
* sotamies

 **Suomen merivoimien sotilasarvot** 

Upseerit 

* amiraali
* vara-amiraali
* kontra-amiraali
* lippueamiraali
* kommodori
* komentaja
* komentajakapteeni
* kapteeniluutnantti
* yliluutnantti
* luutnantti
* aliluutnantti

Aliupseerit 

* sotilasmestari
* ylipursimies
* pursimies
* ylikersantti
* kersantti
* alikersantti

Miehistö 

* ylimatruusi
* matruusi


**Ylikersantti** (lyhenne **ylik.**) on Suomen puolustusvoimissa käytössä oleva aliupseerien sotilasarvo. Ylikersantin arvomerkissä on neljä kapeaa kaluunakulmaa. Ylikersanttia alempi arvo on kersantti ja ylempi vääpeli.

Ylikersantti Suomen puolustusvoimissa
-------------------------------------

Ylikersantit toimivat muun muassa opetusaliupseereina, joukkueenjohtajina tai kouluttajina sekä vartio- ja sotilaspoliisialan ammattitehtävissä. *lähde?*

### Ylikersantit aiemmin

Vuosina 1994–2007 reservin vänrikit / aliluutnantit palvelivat sopimussotilaana ylikersantin arvossa. Nykyään ylikersantti on kuitenkin reservin aliupseereille ja aliupseerin virassa palvelevien arvo.

Ylikersantit muissa valtioissa
------------------------------

Monissa anglosaksisissa maissa kuten Yhdysvalloissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa vastaava sotilasarvo on nimeltä *staff sergeant*. Yhdysvaltojen laivaston vastaava arvo on *petty officer first class* ja Yhdistyneen kuningaskunnan kuninkaallisessa laivastossa *petty officer*. Suomen merivoimien arvoja englanniksi käännettäessä käytetään yleensä yhdysvaltalaisia arvoja, koska arvorakenne on samankaltainen.*lähde?*

Arvomerkki
----------

* Suomen armeijan ylikersantin kauluslaattaSuomen armeijan ylikersantin kauluslaatta

Lähteet
-------

1. ↑  Lyhenneluettelo  27.11.2014. Kotimaisten kielten keskus.  Arkistoitu 12.10.2013. Viitattu 23.3.2015.
2. ↑  Tasavallan presidentin asetus sotilas- ja palvelusarvoista sekä puolustusvoimien tunnuskuvasta 28.12.2007/1490
3. ↑   (Arkistoitu – Internet Archive) 2.joulukuuta 2013 kello 13.22
4. ↑   2. joulukuuta 2013 klo 13.23
**Ole-Johan Dahl** (12. lokakuuta 1931 – 29. kesäkuuta 2002) oli norjalainen matemaatikko. Hän toimi tietotekniikan professorina Oslon yliopistossa vuodesta 1968 lähtien. Dahl kuuluu pieneen ryhmään ihmisiä, joita voidaan pitää oman tieteenalansa perustajina. Dahlia pidetään yhtenä Simulan ja olio-ohjemoinnin kehittäjänä yhdessä Kristen Nygaardin kanssa. Simula loi perustan nykyaikaiselle olio-ohjelmoinnille.

Saavutukset
-----------

1960-luvulla Dahl kehitti Kristen Nygaardin kanssa ensimmäiset ideat olio-ohjelmoinnista (OO) Norjan laskentakeskuksessa (NR - Norsk Regnesentral) osana Simula 1 (1961–1965) ja Simula 67 (1965–1968) simulaatio-ohjelmointikieliä.

Dahl ja Nygaard kehittivät ensimmäisinä muun muassa käsitteet luokka (class), alaluokka (subclass), periytyminen (inheritance) ja dynaamisten objektien luominen (dynamic object creation). Heidän työnsä on johtanut perustavanlaatuiseen muutokseen ohjelmistojärjestelmien suunnittelussa ja ohjelmoinnissa, mikä on johtanut uudelleenkäytettäviin, luotettaviin, skaalautuviin sovelluksiin ja ohjelmistokoodin virtaviivaisempiin ja helpompiin kirjoittamisprosesseihin.

Nykyisiä olio-ohjelmointikieliä ovat C++ ja Java, joita kumpaakin käytetään laajalti useiden sovellusten ohjelmoinnissa suurista hajautetuista järjestelmistä pieniin henkilökohtaisiin sovelluksiin, mukaan lukien henkilökohtaiset tietokoneet, kodin viihdelaitteet ja erilliset pelihallisovellukset.

Dahl saavutti täyden professorin tittelin vuonna 1968 Oslon yliopistossa. Hän loi yliopistoon tietojenkäsittelytieteen tieteenalan. Dahl oli ensimmäinen informatiikan professori, joka vastasi tutkimus- ja koulutusohjelmien perustamisesta tällä nopeasti kasvavalla alalla.

Palkinnot ja kunnianosoitukset
------------------------------

Dahl voitti kaksi arvostetuinta kansainvälistä palkintoa informatiikan alalla: ACM A. M. Turing -palkinnon vuonna 2001 (Palkinto, jota pidetään "Nobelin tietotekniikan palkintona".) ja IEEE John Von Neumann -mitalin. Lisäksi Norjan kuningas valitsi Dahlin Pyhän Olavin ritarikunnan komentajaksi vuonna 2000.

Lähteet
-------

1. ↑  Ole-Johan Dahl.  *Store norske leksikon*, 20.1.2023. Artikkelin verkkoversio.  no
2. ↑  Eirik Rossen: Kristen Nygaard.  *Norsk biografisk leksikon*, 27.1.2023. Artikkelin verkkoversio.  no
3. 1 2 3 4  Department of Informatics: Tribute to Ole-Johan Dahl University of Oslo.


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Norja
* Saksa
* Israel
* Belgia
* Yhdysvallat
* Ruotsi
* Latvia
* Japani
* Tšekki
* Alankomaat

 |
|  |
| Tieteilijät | 
* Association for Computing Machinery
* CiNii
* DBLP
* Scopus
* zbMATH

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Trove

 |
|  |
| Muut | 
* IdRef

 |

 |
**Solomon Mangwiro Mutswairo** (26. huhtikuuta 1924 Rhodesia – marraskuu 2005 Zimbabwe) oli zimbabwelainen kirjailija. Hän julkaisi sekä proosaa että runoutta.

Mutswairo varttui Sambiassa, opiskeli eteläafrikkalaisessa Fort Haren yliopistossa ja suuntautui sitten uralle opettajana. Hän myös kehitti opetushallintoa ja perusti liiton kielen kehityksen tueksi. Vuonna 1960 Mutswairo lähti Yhdysvaltoihin Fulbright-stipendin turvin. Hän sai useita maisterin arvoja ja vuonna 1979 tohtorinarvon Howardin yliopistosta. Heinäkuussa 1981 hän palasi kotimaahansa, joka oli jo itsenäistynyt Zimbabwen nimellä.

Mutswairon *Feso* (1956/1957; englanniksi 1974) on ensimmäinen šonankielinen romaani. Mutswairo myös kirjoitti sanat Zimbabwen kansallislauluun *Simudzai Mureza WeZimbabwe*. Teokseensa *Tagutapadare: Poems for children* (1982) hän keräsi kansanperinteestä šonankielisten lastenlaulujen sanoja.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Solomon M. Mutswairo Britannica
2. ↑  The Complete Review Guide to Contemporary World Fiction M. A. Orthofer
3. ↑  Solomon Mutswairo and the songs that we sang Taylor & Francis Online


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Israel
* Yhdysvallat
* Alankomaat

 |
|  |
| Muut | 
* IdRef

 |

 |
*Tämä artikkeli käsittelee sotilasarvoa. Sanan muita merkityksiä, katso täsmennyssivu.*
Suomen maa- ja ilmavoimien sotilasarvot
 **Upseerit** 

Kenraalikunta 

* kenraali
* kenraaliluutnantti
* kenraalimajuri
* prikaatikenraali

Esiupseerit 

* eversti
* everstiluutnantti
* majuri

Komppaniaupseerit 

* kapteeni
* yliluutnantti
* luutnantti
* vänrikki

 **Aliupseerit** 

 

* sotilasmestari
* ylivääpeli
* vääpeli
* ylikersantti
* kersantti
* alikersantti

 **Miehistö** 

 

* korpraali
* sotamies

**Kapteeni** (lyhenne kapt.) on yksi vanhimmista sotilasarvoista. Nimi juontaa myöhäislatinan sanasta *capitaneus*, joka tarkoittaa päällikköä. Kapteenin arvoinen upseeri on tyypillisesti eri armeijoissa komppanian, patterin tai vastaavan yksikön päällikkö, joskus myös tätä suuremman yksikön, kuten pataljoonan päällikkö. Suomen puolustusvoimissa arvoa käytetään maa- ja ilmavoimissa, merivoimissa vastaava arvo on kapteeniluutnantti. Suomessa kapteeni toimii rauhan aikana useimmiten perusyksikön päällikkönä tai esikuntatehtävissä, sodan aikana pataljoonan komentajana. 

Kapteeni on englanniksi *captain*. Englannin kielestä käännettäessä on huomattava, että vaikka maa- ja ilmavoimien *captain* on suomeksi kapteeni, merivoimien ja rannikkovartioston *captain* vastaa suomalaista kommodoria. Tämän takia merkitään usein *captain (navy)*.

Useimmissa maissa kapteenin arvomerkkinä on kolme tähteä tai vastaavaa symbolia, kolme nauhaa tms. Merkittävimmät poikkeukset ovat Yhdysvaltain armeijan arvomerkki (kaksi tolppaa) ja Itä-Euroopan maat, joissa tähtiä on neljä.

Suomessa kapteenin arvomerkissä kauluslaatassa ja maastopuvun rinnuksessa on kolme pientä heraldista ruusua. Kapteenin hihalaatassa käytettävässä arvomerkissä on kaksi 10 mm leveää kaluunanauhaa ja niiden välissä yksi 5 mm leveä kaluunanauha. Hihamerkkiä kutsutaan sotilasslangissa leikillisesti hampurilaiseksi.

Kapteenista seuraava ylempi arvo on maa- ja ilmavoimissa majuri, merivoimissa komentajakapteeni.

Käytöstä poistunut ratsuväen kapteenia vastaava sotilasarvo on ratsumestari.

Suomessa kapteenin arvoon voidaan ylentää vakinaisessa palveluksessa oleva Maanpuolustuskorkeakoulun, Maanpuolustusopiston tai Päällystöopiston käynyt yliluutnantti. Kapteeniksi voidaan ylentää myös reservissä oleva yliluutnantti. Kapteeni on opistoupseerien korkein palvelusarvo. 
Reservissä opistoupseeri voidaan ylentää sotilasarvoltaan majuriksi.

Arvomerkit
----------

* Kapteenin kauluslaatta Suomen maavoimissaKapteenin kauluslaatta Suomen maavoimissa
* Kapteenin kauluslaatta Suomen ilmavoimissaKapteenin kauluslaatta Suomen ilmavoimissa

Lähteet
-------

1. ↑  Lyhenneluettelo  07.01.2013. Kotimaisten kielten keskus.  Arkistoitu 31.5.2013. Viitattu 29.3.2013.
2. ↑  Tasavallan presidentin asetus sotilas- ja palvelusarvoista sekä puolustusvoimien tunnuskuvasta 28.12.2007/1490

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Kapteeni (sotilasarvo)** Wikimedia Commonsissa
Ritarikunnan tunnuksia
**Pyhän Aleksanterin kuninkaallinen ritarikunta** (bulg. Царски орден на свети Александър, *Tsarski orden na sveti Aleksandăr*) oli Bulgarian ruhtinaskunnassa, sittemmin kuningaskunnassa, jaettu ritarikunta. Se perustettiin vuonna 1881 ruhtinas Aleksanteri I:n käskystä. Ritarikunnan nimi viittaa ruhtinas Aleksanteri Nevskiin. Kunniamerkkiä jaettiin tsaarin mieltymyksen mukaan niin bulgarialaisille kuin ulkomaalaisillekin. Ritarikunta oli arvijärjestyksessään kuningaskunnan toiseksi arvokkain ritarikunta.

Kunnianosoitusta jaettiin seitsemässä luokassa:

* ketju
* suurristi
* suurupseeri
* komentaja
* upseeri
* ritari
* hopearisti

Lähteet
-------

1. ↑  ODM of the Kingdom of Bulgaria: Order of St.Alexander *medals.org.uk*.  2023. Viitattu 15.7.2023. (englanniksi)
2. ↑  The Order Of Saint Alexander - Bulgarian Medals, Orders & Awards, Pre-WW1 *identifymedals.com*.  24.4.2020. Viitattu 15.7.2023. (englanniksi)
3. ↑  Bulgarian Royal Decorations *bulgariandecorations.com*. Viitattu 15.7.2023.
Solomon R. Guggenheim -museo New Yorkissa. Rakennus valmistui vuonna 1959, kymmenen vuotta Solomon R. Guggenheimin kuoleman jälkeen.
**Solomon Robert Guggenheim** (2. helmikuuta 1861 Philadelphia, Pennsylvania – 3. marraskuuta 1949 Long Island, New York) oli yhdysvaltalainen liikemies sekä taiteenkeräilijä ja Solomon R. Guggenheimin säätiön perustaja. 

Guggenheim ansaitsi omaisuutensa juutalaisen Guggenheimin suvun kaivosyhtiöiden perustajana ja johtajana Meksikossa, Chilessä ja Alaskassa 1890- ja 1900-luvuilla. Hän meni naimisiin Rothschildin sukuun kuuluneen Irene Rothschildin kanssa 1895 ja sai tältä innostuksen taiteen keräilyyn. 1920-luvulla hänen kiinnostuksensa suuntautui moderniin taiteeseen saksalaisen taiteilijan Hilla Rebayn vaikutuksesta. Vuonna 1937 Guggenheim perusti Solomon R. Guggenheimin säätiön edistämään abstraktia taidetta ja tukemaan taiteilijoita. Vuonna 1939 hän avasi nykytaiteen taidemuseonsa, joka nimettiin myöhemmin Solomon R. Guggenheim -museoksi, ja vuonna 1959 valmistui New Yorkiin Frank Lloyd Wrightin suunnittelema museorakennus, josta taidekokoelma sai pysyvän sijoituspaikan.

Guggenheim kuoli vuonna 1949. Hänellä oli kolme tytärtä.

Lähteet
-------

1. 1 2  Michael Boyan: Guggenheim, Solomon R.  2006. Penn State University Libraries.  Arkistoitu 15.11.2011. Viitattu 24.1.2013.


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Israel
* Yhdysvallat
* Tšekki
* Alankomaat
* Puola

 |
|  |
| Taiteenala | 
* RKD Artists
* ULAN

 |
|  |
| Muut | 
* SNAC
* IdRef

 |

 |
*Tämä artikkeli käsittelee kaupunkia. Hallitsijasuvusta kerrotaan artikkelissa Orléans (suku).*


  

  

  

  

  

  

**Orléans** on Loiret’n departementin pääkaupunki Ranskassa. Vuonna 2006 Orléansin asukasluku oli 113 130. Ranskan pisin joki, Loire, virtaa kaupungin läpi.

Orléans on merkittävä teollisuus- ja kauppakaupunki. Orléans on myös merkittävä matkailukaupunki, ja sieltä löytyvät muun muassa Jeanne d'Arc -museo, 1530-luvulta oleva raatihuone sekä myöhäisgoottilainen 1200-luvulta oleva katedraali. Orléansin yliopisto perustettiin vuonna 1961. 

Orléans oli alun perin kelttiläinen kaupunki, jota roomalaiset kutsuivat nimellä *Aurelianum*. Vuosina 1428–1429 Orléans oli englantilaisten piirittämä, mutta Jeanne d'Arc, "Orléansin neitsyt", valloitti kaupungin takaisin ranskalaisille.

*Orléans* on myös ranskalaisen kuningassuvun haarojen nimitys. Nykyisen herttuallisen *Bourbon-Orléansin* suku alkaa Ludvig XIV:n veljestä Philipistä, joka sai Orléansin kaupungin läänityksenä. Eräs hänen jälkeläisistään, Ludvig Filip, liittyi vallankumouksellisiin vuonna 1789.

Kuvia Orléansista
-----------------

* Orléansin katedraaliOrléansin katedraali
* Loire ja OrléansLoire ja Orléans

Lähteet
-------

1. ↑  Résultats du recensement de la population 2006 Institut National de la Statistique et des Études Économiques. Viitattu 3. elokuuta 2009. (ranskaksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Orléans** Wikimedia Commonsissa
**Euroopanlehtikuusi** (*Larix decidua*) on lehtikuusiin kuuluva puu.

Ulkonäkö
--------

Puu kasvaa 10–25 metriä korkeaksi. Runko saattaa usein olla mutkainen. Suomen korkein euroopanlehtikuusi, jonka läpimitta 69-vuotiaana oli 74 cm ja korkeus 32,6 metriä, kasvoi Punkaharjulla. Nykyään puu on yli 46 metriä korkea ja läpimitaltaan lähes metrin. Avoimella paikalla kasvaessaan euroopanlehtikuuselle tulee leveämpi latvus kuin siperianlehtikuuselle.

Puun emikukinnot ovat väriltään purppuranpunaisia ja hedekukinnot puolestaan ovat keltaisia. Käpyjä euroopanlehtikuusi alkaa tuottaa vasta 20-vuotiaana. Ne kehittyvät kesän aikana. Ne ovat pitkänomaisia 50–60-suomuisia. Peitinsuomujen kärjet näkyvät käpysuomujen välistä ainakin kävyn tyviosassa. 

Euroopanlehtikuusi risteytyy helposti muiden suvun lajien kanssa. Tunnettuja risteymiä ovat henrinlehtikuusi (*Larix* × *marschlinsii*) ja surulehtikuusi (*Larix* × *pendula*).

Kasvupaikka
-----------

Euroopanlehtikuusi on kotoisin Keski-Euroopan vuoristoista Alpeilta Karpaateille. Vuoristoalueiden lisäksi esimerkiksi Puolassa laji viihtyy myös alavammilla mailla.

Suomessa euroopanlehtikuusta on kasvatettu kartanoiden puistoissa 1700-luvulta asti. Keski- ja Pohjois-Euroopassa sitä käytetään paljon metsäpuuna, mutta Suomessa käytetympi lehtikuusilaji on kuitenkin siperianlehtikuusi. Täällä euroopanlehtikuusta käytetään lähinnä koristepuuna.

Maaperäksi kelpaa niin hiekka-, moreeni- kuin savimaakin. Soistuneilla paikoilla puu ei viihdy. Kasvupaikan on oltava valoisa.

Kasvitaudit ja -tuholaiset
--------------------------

Suomessa kasvaneissa puissa on yleisesti esiintynyt lehtikuusensyöpää. Tuhoja ovat aiheuttaneet myös myyrät, tukkimiehentäi, lehtikuusenkoi ja -pistiäinen.

Euroopanlehtikuusen oksia ja käpyjä.

Lähteet
-------

1. ↑  Farjon, A.: *Larix decidua* *IUCN Red List of Threatened Species. Version 2016.2*.  2014. International Union for Conservation of Nature, IUCN, Iucnredlist.org. Viitattu 5.11.2016. (englanniksi)
2. 1 2 3 4 5  Tampereen kaupungin viheryksikkö, luettu 2.2.2007
3. 1 2 3 4 5  Metla (Arkistoitu – Internet Archive), luettu 2.2.2007

Aiheesta muualla
----------------

* Suomen Lajitietokeskus: Euroopanlehtikuusi – *Larix decidua*
* Kuvat

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Taksonitunnisteet | 
* Wikidata: Q146048
* Wikispecies: Larix decidua
* ARKive: larix-decidua
* BioLib: 2348
* CoL: 6NYWF
* Ecocrop: 7149
* EoL: 1061656
* EPPO: LAXDE
* EUNIS: 150653
* FEIS: lardec
* FoC: 200005282
* GBIF: 2686212
* GRIN: 21485
* iNaturalist: 59747
* IPNI: 262420-1
* IRMNG: 10716064
* ITIS: 183410
* IUCN: 42309
* MichiganFlora: 1917
* MoBotPF: 284984
* NatureServe: 2.130387
* NBN: NHMSYS0000460126
* NCBI: 71402
* NZOR: e717efb7-a588-4375-9900-a7531dcd5483
* NZPCN: 3375
* Open Tree of Life: 693251
* PalDat: Larix\_decidua
* PfaF: Larix decidua
* PFI: 149
* PPE: larix-decidua
* Plant List: kew-2493921
* PLANTS: LADE2
* POWO: urn:lsid:ipni.org:names:262420-1
* Tropicos: 24900158
* VASCAN: 7164
* WFO: wfo-0000443338

 |

 |
Edie Adams vuonna 1958.
**Elizabeth Edith "Edie" Adams** (alk. Enke; 16. huhtikuuta 1927 – 15. lokakuuta 2008) oli yhdysvaltalainen näyttelijä ja laulaja, joka esiintyi uransa aikana niin televisiossa, elokuvissa kuin Broadwaylläkin. Lisäksi hänet muistetaan Muriel-sikarimerkin pitkäaikaisena mainoskasvona.

Elizabeth Edith Enke syntyi Pennsylvanian Kingstonissa. Adams on hänen äitinsä tyttönimi. Hän valmistui Juilliard School of Musicista ja Columbia School of Dramasta.

Adams debytoi Broadwayllä Leonard Bernsteinin musikaalissa *Wonderful Town* vuonna 1953. Hän sai Tony-palkinnon roolistaan Daisy Maena vuoden 1956 musikaalissa *Li’l Abner*.

1960-luvulla Adams esiintyi muun muassa elokuvissa *Poikamiesboksi* (1960), *Rakkaani, tule takaisin* (1961) ja *Mieletön, mieletön maailma* (1963). Vuonna 1963 hänellä oli televisiossa oma varieteeshow’nsa *Here’s Edie*, joka jäi kuitenkin lyhytikäiseksi saamistaan viidestä Emmy-ehdokkuudesta huolimatta. 1970- ja 1980-luvuilla hän esiintyi vierailevissa rooleissa monissa televisiosarjoissa, kuten *Fantasy Island*, *Lemmenlaiva*, *Murhasta tuli totta* ja *Designing Women*.

Adams oli kolmesti naimisissa. Hänen ensimmäinen puolisonsa, koomikko Ernie Kovacs, kuoli auto-onnettomuudessa 13. tammikuuta 1962. Myöhemmät avioliitot valokuvaaja Marty Millsin ja jazz-trumpetisti Pete Candolin kanssa päättyivät eroon. Adamsin ja Kovacsin tytär kuoli toisessa auto-onnettomuudessa 1982. Millsin kanssa Adamsilla oli yksi poika.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5  Weber, Bruce: Edie Adams, Actress and Singer (and Flirt With a Cigar), Dies at 81 *The New York Times*.  16.10.2008. Viitattu 11.3.2015. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Edie Adams** Wikimedia Commonsissa

* Edie Adams Internet Movie Databasessa. (englanniksi)

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Espanja
* Ranska
* BnF data
* Katalonia
* Saksa
* Israel
* Yhdysvallat

 |
|  |
| Taiteenala | 
* MusicBrainz

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Deutsche Synchronkartei
* Elonet

 |
|  |
| Muut | 
* Europeana
* SNAC
* IdRef

 |

 |
Uudempi 1958 käyttöön otettu koulurakennus.
**Vepsän koulu** oli kolmiopettajainen peruskoulun 1.–6. vuosiluokkien oppilaitos nykyisessä Vepsän kaupunginosassa Oulussa, entisen Ylikiimingin kunnan Vepsän kylässä Pohjois-Pohjanmaalla. Koulu lakkautettiin lattiarakenteiden kosteusvaurioiden vuoksi 1. elokuuta 2008 ja liitettiin Ylikiimingin kouluun.

Peruskoulun yhteydessä toimi myös esikoulu, ja esikoululuokka oli yhdistetty yhdeksi ryhmäksi peruskoulun ensimmäisen luokan kanssa. Koulussa oli viimeisellä lukukaudella 43 oppilasta, ja sen rehtorina toimi Kalevi Junnikkala. Vepsän koulun koulupiiriin kuuluivat loppuvaiheessa Vepsän lisäksi Ala- ja Ylivuoton kylät.

Ensimmäinen koulurakennus Vepsän kylälle valmistui vuonna 1926. Se toimi koulutalona aina syksyyn 1958 saakka, jolloin nykyinen koulurakennus otettiin käyttöön. Nykyisin vanha koulurakennus toimii kylätalona.

Koulun pihapiirissä on koulurakennuksen ja kylätalon lisäksi pallokenttä sekä vanha ulkorakennus saunoineen ja ulkovessoineen. Pihapiiriin on rakennettu myös kiinteä hirsilaavu, lisäksi Vepsänjärven rannassa on koulun ulkorakennuksen nurkalla uimaranta laitureineen ja portaineen.

Lähteet
-------

* Taskila, E. (toim.) 1990. Vepsän viestejä vuosien varrelta. Kylähistoriaa Vepsänkylältä. 204 s. ISBN 952-90-2544-0.

### Viitteet

1. ↑  Vepsän koulun lakkauttamisajankohta *Valtuuston kokouksen pöytäkirja, pykälä 12*.  30.4.2008. Ylikiiminki:  SQL Dynastia tietopalvelu. Viitattu 21.1.2009. [vanhentunut linkki]
**Vepsänjärvi** on järvi Kuhmossa Kainuun kaakkoisosassa. Sen pinta-ala on 5,7 neliökilometriä. Etäisyys Kajaanista on 80 kilometriä itäkaakkoon.

Maantiede
---------

Vepsänjärven kaakkois–luoteissuuntainen pituus on 6,6 kilometriä. Järven kaakkoisosa on luoteisosaa leveämpi. Järven keskiosaa jakaa haarautuva niemimaa. Vain 39 hehtaaria Vepsänjärvestä on vähintään 10 metriä syvä. Vajaa hehtaari järvestä on vähintään 15 metriä syvä ja syvin kohta on 32 metriä.

Vepsänjärven saariluku on 13. Saarista yksi on yli hehtaarin laajuinen. Vepsänjärveen laskee useita ojia ympäröiviltä suoalueilta. Vepsänjärvi laskee lyhyen Välijoen kautta pohjoiseen Lapinjärveen, joka laskee Karsikkojärven ja Haarajärven kautta Vepsänjokeen.

Vepsänjärven rannoilla on suon ja metsän ohella maatalousmaata.

Vepsänjärven vesitilavuus on 24 682 000 kuutiometriä.

Vepsänjärvi (59.993.1.001) kuuluu Vepsänjärven valuma-alueeseen (59.993), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Oulujoen vesistössä (59). Toinen jakovaihe on Vepsänjoen valuma-alue (59.99) ja ensimmäinen on Ontojärven–Lentuan valuma-alue (59.9). Vepsänjärvi on Vepsänjärven valuma-alueen laajin vakavesi. Alueeseen kuuluu seitsemän vähintään hehtaarin laajuista vakavettä.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5  Vepsänjärvi, vakavesi, Kuhmo
2. 1 2 3 4 5 6 7 8 9  Ympäristö.fi : Ympäristötiedon hallintajärjestelmä Hertta Ympäristötiedon hallintajärjestelmä Hertta. Viitattu 11.11.2021.
3. ↑  Vepsänjärvi. Järviwiki. Viitattu 11.11.2021.
4. ↑  Vepsänjärven valuma-alue (59.993). Järviwiki. Viitattu 11.11.2021.
Wienin kaupungintalo ja myyntikojut.
**Wienin joulumarkkinat** (*Christkindlmarkt* ) on perinteinen joulunalusajan tapahtuma Wienissä Itävallassa. Ne kuuluvat Euroopan suosituimpiin joulumarkkinoihin, ja niillä käy vuosittain miljoonia ihmisiä. Markkinat järjestetään kaupungintalon edustalla, ja koristeltujen myyntikojujen lisäksi niihin kuuluvat lähipuistoon tehdyt koristevalot.

Wienissä on järjestetty markkinoita jo vuodesta 1294 alkaen.
Tuon aikaiset markkinat eivät kuitenkaan liittyneet jouluun. Varsinaisista joulumarkkinoista on tietoja 1600-luvulta alkaen, ja niiden paikka on siirtynyt vuosien varrella useita kertoja.

Lähteet
-------

1. ↑  The 10 Best Christmas Markets in Europe Travel Intelligence.  Arkistoitu 14.12.2012. Viitattu 19.12.2012. (englanniksi)
2. ↑  Austria Christmas Markets *Christmasmarkets.com*.  Arkistoitu 11.12.2012. Viitattu 19.12.2012.
3. ↑  Vienna Christmas Market - History *Vienna.at*. Viitattu 19.12.2012.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Wienin joulumarkkinat** Wikimedia Commonsissa
**Pia Jardi** (o.s. *Rahikka*; s. 1964/5) on suomalainen islamilainen aktivisti.

Jardi sai lapsen 17-vuotiaana. Hän tapasi 20-vuotiaana marokkolaissyntyisen Abdessalam Jardin. Tuohon aikaan Pia Jardi työskenteli mainostoimistossa ja oli kahden lapsen yksinhuoltajaäiti. Pariskunnan avioliitto vahvistettiin kesällä 1986 tuomarin edessä Casablancassa. Jardi oli vielä tuolloin kristitty, mutta kääntyi islamiin muutama kuukausi myöhemmin. Muslimiaktivistina toimimisen hän aloitti auttamalla islamilaisten hautajaisten järjestelyssä. Jardi on toiminut muun muassa Suomen Muslimifoorumin pääsihteerinä, Suomen musliminaiset ry:n puheenjohtajana, Suomen islamilaisen neuvoston varapuheenjohtajana ja European Forum for Muslim Womenin hallituksen jäsenenä. Maaliskuussa 2021 Jardi valittiin ensimmäisenä naisena Uskot-foorumin puheenjohtajaksi. Hän oli toiminut Uskot-foorumissa sen perustamisesta lähtien ja ollut sen varapuheenjohtajana kaksi puheenjohtajaksi valitsemistaan edeltänyttä vuotta. Vuonna 2023 Jardia seurasi Uskot-foorumin puheenjohtajana Heikki Huttunen.

Jardi on työskennellyt Suomessa sosiaaliohjaajana. Osan ajasta hän on asunut toisessa kotimaassaan Marokossa. Jardi nousi julkisuuteen Helsingin suurmoskeijahankkeen tiimoilta. Hän oli järjestelemässä hanketta puolisonsa Abdessalam Jardin, imaami Anas Hajjarin ja entisen suurlähettiläs Ilari Rantakarin kanssa. Pia Jardi totesi, että suurmoskeija voisi yhdistää eri maista kotoisin olevia sunnimuslimeita eri yhdyskunnista. Hänen mukaansa moskeijan yhteyteen suunnitellusta monitoimikeskuksesta voisi olla apua kotoutumisessa ja kohtaamispaikan tarjoamisessa kotiin jääneille naisille. Jardi on nimennyt länsimaisen musliminaisen esikuvaksi Muhammadin ensimmäisen vaimon Khadijan.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Satu Vasantola, Helsinkiin suurmoskeijaa ajava Pia Jardi oli aikoinaan punkkari ja teiniäiti – nyt mies on hänestä perheen pää ja huivittomuus syntiä Helsingin Sanomat 1.10.2017, viitattu 13.8.2023
2. ↑  Hanna Antila, Islamilaiset yhdyskunnat ja järjestöt vetoavat hallitukseen rasismin kitkemiseksi – "Islam ja muslimit ovat olleet vapaata riistaa", sanoo Muslimifoorumin pääsihteeri Pia Jardi Kirkko ja kaupunki 17.7.2023, viitattu 13.8.2023
3. 1 2  Tuija Pyhäranta, Pia Jardi: "Uustakapajuisuus" estää naisten oikeuksien toteutumista Kotimaa 9.2.2015, viitattu 13.8.2023
4. 1 2  Pauli Juusela, Kolme naista johtaa USKOT-foorumia – uutena puheenjohtajana aloittaa muslimi Pia Jardi: "Ulkopuolelta piirretään kuvaa, että islamissa nainen ei voi olla omaehtoinen toimija" Kirkko ja kaupunki 11.3.2021, viitattu 13.8.2023
5. ↑  USKOT-foorumin uusi puheenjohtaja isä Heikki Huttunen: "Positiivinen uskonnonvapaus on lähtökohtana vaikuttamistyössämme" USKOT-foorumi ry, viitattu 13.8.2023
**Anna Kaarina Kaila** (o.s. *Kinnunen*, s. 26. marraskuuta 1941 Lauritsala) on suomalainen taidemaalari ja kuvittaja.

Kaila valmistui Taideteollisen oppilaitoksen graafisen taiteen osastolta vuonna 1967 ja suoritti taidegrafiikan jatko-opintoja professori Pentti Kaskipuron johdolla samassa oppilaitoksessa vuosina 1970–1972. Hänen vapaana taiteilijana tekemiään töitään oli ensimmäistä kertaa esillä Suomen Taiteilijain 76. näyttelyssä Helsingissä vuonna 1971. Samana vuonna hän piti ensimmäiset yksityisnäyttelynsä Varsovassa ja Helsingissä.

Kailalta on näyttelyissä ollut esillä etenkin akvarelleja ja lastenkirjojen kuvituksia sekä piirustuksia ja grafiikkaa. Hänen töitään on muun muassa Helsingin, Lahden ja Lohjan kaupunkien kokoelmissa, Kuopion ja Mikkelin taidemuseoissa sekä Slovakian valtion kokoelmissa Bratislavassa ja tokiolaisessa Chihiro Iwasaki Art Museumissa. Kaila on työskennellyt ulkomailla muun muassa Ranskassa, Puolassa ja Italiassa, jossa hän on viettänyt pitkiä aikoja Venetsian ateljeessaan.

Kailan ensimmäiset kuvitukset lastenkirjassa olivat Marja-Leena Mikkolan teoksessa *Anni Manninen*. Niistä myönnettiin Rudolf Koivu -säätiön kunniamaininta. Hän on kuvittanut myös Mikkolan teoksen *Lumijoutsen*, josta sai Rudolf Koivu -palkinnon vuonna 1979. Lisäksi Kaila on kuvittanut Hannu Mäkelän teoksia ja H. C. Andersenin ja Grimmin satuja. Vuonna 1985 hänen satukirjakuvituksestaan *Pieni merenneito ja muita Andersenin satuja* julkaistiin postimerkki Tšekkoslovakiassa.

Kaila sai kuvituksistaan Rudolf Koivu -palkinnon myös vuosina 1981 ja 1985, josta jälkimmäisen pitkäaikaisesta lasten ja nuorten hyväksi tehdystä työstä. Kailan luottamustehtäviä ovat olleen muun muassa Taiteen keskustoimikunnan lastenkulttuurijaoston asiantuntijajäsenyys (1987–1991) ja Suomen nuortenkirjaneuvoston (nyk. IBBY Finland) juryn jäsenyys vuosina 1992–1994. Hän on ollut Taidemaalariliiton jäsen vuodesta 1973. Vuonna 2005 hänelle myönnettiin valtion taiteilijaeläke.

Lähteet
-------

1. 1 2  *Kuka kukin on 2011*, s. 321. Helsinki: Otava. ISBN 978-951-1-24712-8.
2. 1 2 3 4 5  Kaarina Kaila – Akvarelleja *Galleriat.net*.  Arkistoitu 24.9.2015. Viitattu 13.12.2014.
3. ↑  Rudolf Koivu -palkinto Grafia ry.  Arkistoitu 13.12.2014. Viitattu 13.12.2014.

Aiheesta muualla
----------------

* Kaila, Kaarina *Kirjasampo.fi*.
* Facta2001, WSOY 1981, 7. osa, palsta 423
* Mäkelä, Hannu: *Kaarina Kaila, taiteilija*. Helsinki: Otava, 1992. ISBN 951-1-10994-4.

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Suomi (KANTO)
* Yhdysvallat
* Japani
* Alankomaat

 |
|  |
| Muut | 
* IdRef

 |

 |
**Juho Kokko** (s. 30. heinäkuuta 1999) on suomalainen urheiluselostaja ja toimittaja.

Kokko on tullut tunnetuksi jääkiekon ja moottoriurheilun selostajana. Hän aloitti jääkiekon Mestiksen selostamisen 16-vuotiaana Fanseat-kanavalla vuonna 2016. Jääkiekon SM-liigaotteluita hän on selostanut vuodesta 2017 alkaen C Morelle, Telialle ja Ruudulle. 

Kaudesta 2022 eteenpäin Kokko on toiminut rallin MM-sarjan pääselostajana C Morella. Lisäksi Kokko selostaa myös rallicrossin MM-sarjaa ja driftingiä. Hänet on tunnettu intohimoisesta asenteesta moottoriurheiluun ja maininnut suurimmaksi haaveeksi selostaa Formula Ykkösiä. 

Hän on selostanut myös jalkapalloa muun muassa Veikkaus-TV:lle. Formuloita Kokko on selostanut V Sportille ja Elisa Viihde Sportille. 

Lisäksi Kokko on toiminut vuoden 2020 kesällä Etelä-Saimaan ja Uutisvuoksen toimittajana.

Kokko on ylioppilas. Hän valmistui kesäkuussa 2018 Kimpisen lukiosta. Kokko opiskelee Jyväskylän yliopistossa, pääaineena journalistiikka.

Varusmiesaikoinaan Kokko toimi maasotakoulussa soittokunnan mediavarusmiehenä. Hän juonsi Puolustusvoimien kesäkiertueen 2019 ja 2022. Hänen sotilasarvonsa on korpraali ja hänelle on myönnetty Rakuunaristi.

Lähteet
-------

1. ↑  Juho Kokko: Esittely - Juho Kokko *Juho Kokko*.  30.6.2021.  Arkistoitu 1.8.2021. Viitattu 1.8.2021.
2. ↑  C More: Tässä on Liigan kaikkien aikojen TV-tiimi – C Moren Liiga-tähdet julki *C More*.  14.8.2020. Viitattu 1.8.2021.
3. 1 2  Yle Uutiset Etelä-Karjala: Lappeenrantalainen Juho Kokko kasvoi Liiga-selostajaksi *Yle Uutiset Etelä-Karjala*.  30.6.2021. Viitattu 1.8.2021.
4. ↑  Ville Touru: Juho Kokon, 23, ääni on tuttu jo sadoilletuhansille suomalaisille – mutta vain harva tunnistaa hänet *Ilta-Sanomat*.  11.2.2023. Viitattu 9.7.2023.
5. ↑  Kristiina Tiippana: Juho laittoi 6-vuotiaana äänet pois televisiosta ja alkoi selostaa itse - takana jo ensimmäiset selostetut SM-liigapelit *Iltalehti*.  30.5.2018. Viitattu 1.8.2021.
**John Dager Stenberg** (31. elokuuta 1883 Helsinki – 14. huhtikuuta 1951) oli suomalainen diplomi-insinööri ja John Stenbergin Konetehdas Oy:n toimitusjohtaja.

John Dager Stenbergin isä oli John Didrik Stenberg (1841–1886), joka perusti John Stenbergin Konetehdas Oy:n vuonna 1882. Stenberg valmistui diplomi-insinööriksi 1897 Polyteknillisestä opistosta. Hän työskenteli sitten piirtäjänä eri tehtaissa Saksassa 1897–1898. Vuonna 1897 hän tuli John Stenbergin Konetehdas Oy:n piirustuskonttorin päälliköksi ja konepajainsinööriksi. John Stenbergin Konetehdas Oy:n toimitusjohtajana Stenberg oli 1907–1943. Yritys harjoitti moottoreiden, höyrykattiloiden ja tavarahissien valmistusta ja toi maahan sähköasennustarvikkeita. Myöhemmin keskityttiin venttiilien, voimansiirtonlaitteiden, tasosiivilöiden ja valutavaran valmistukseen.

Stenberg oli Suomalaisen AGA:n ja Helsingin Silkkikutomo Oy:n johtokuntien jäsenenä 1918–1928. Hän on muun muassa Suomen Metalliteollisuuden Työnantajainliiton, Suomen Metalliteollisuusyhdistyksen,Suomen Standardikomissionin ja Suomen Vartioimis- ja Sulkemis Oy:n hallitusten jäsenenä ja kuului Liittopankki Oy:n hallintoneuvostoon. Stenberg oli myös Kulosaaren huvilakaupungissa useissa kunnallisissa luottamustoimissa ja kuuluu jäsenenä eri teknillisiin yhdistyksiin.

John Stenberg oli naimisissa vuodesta 1908 Agda Ellida Löfströmin (s.1885) kanssa. Heidän poikansa tekniikan ylioppilas John Darwin Stenberg (1918–1940) kaatui talvisodan aikana Karjalan kannaksella helmikuussa 1940.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  60-vuotias. Ins. John Stenberg, Helsingin Sanomat, 31.08.1933, nro 232, s. 6, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
2. 1 2 3 4  [Aikalaiskirja 1934]
3. ↑  Poistuneet pörssiyhtiöt : Osakeyhtiö John Stenberg Aktiebolag, Pörssitieto G. Kock
4. ↑  Harry Stenberg : Virolahden Stenberg-suku, taulu 22, Genos 26(1955), s. 113-125 (Web Archive)
**Saaga-Angelia Raudasoja** (s. 14. lokakuuta 2002) on suomalainen pesäpalloilija. Raudasoja edustaa Superpesiksessä pelaavaa Manse PP:tä. Kaudella 2021 hän pelasi Seinäjoen Maila-Jusseissa. Raudasojan kasvattajaseura on Oulaisten Huima. Hän pelaa sisäpelissä kärkietenijänä. Raudasoja valittiin kaudella 2020 naisten Superpesiksen vuoden tulokkaaksi. 
Kaudella 2022 hänet valittiin ensimmäistä kertaa pesäpallon Itä-Länsi-otteluun  Raudasoja valittiin Itä-Länsi-otteluun myös kaudella 2023.

Kausi 2020 oli Raudasojan ensimmäinen Superpesiksessä. Hän on ennen kauden 2022 alkua pelannut urallaan 43 Superpesiksen runkosarjaottelua kärkietenijänä, tuonut niissä 64 juoksua ja tienannut 189 kärkilyöntipistettä. Urallaan hän on ennen kauden 2022 alkua lyönyt 3 kunnaria ja yhteensä 7 juoksua.

Raudasojan valmentajina toimivat Manu Vartia ja entinen 7-ottelija Tiia Hautala.

Saavutukset
-----------

* Superpesiksen Vuoden tulokas: 2020
* 2 Itä-Länsi-ottelua: 2022, 2023
* Superpesiksen etenijäkuningatar: 2022, 2023
* Superpesiksen kuukauden pelaaja: elokuu 2022

Lähteet
-------

1. ↑
2. ↑
3. ↑
4. ↑
5. ↑
6. ↑  Tässä on Superpesiksen nopein – entinen huippuyleisurheilija selittää, kuinka Saaga-Angelia Raudasojalla on etenemisessään "verenhimoa" *Yle Urheilu*.  18.5.2023. Viitattu 18.5.2023.
7. ↑
8. ↑
9. ↑