**Etiopialainen kertomus** (m.kreik. Αἰθιοπικά, *Aithiopika*, lat. *Aethiopica*) eli **Theagenes ja Kharikleia** (m.kreik. Θεαγένης καὶ Χαρίκλεια, *Theagenēs kai Kharikleia*, lat. *Theagenes et Chariclea*) on Heliodoros Emesalaisen kirjoittama antiikin kreikkalainen romaani. Se ajoitetaan 300-luvulle.

Historia
--------

Heliodoros Emesalainen ja hänen teoksensa ajoitetaan 300-luvun jälkimmäiselle puoliskolle, mahdollisesti noin vuosiin 350–375. Tämä perustuu siihen, että teos vaikuttaa käyttävän esikuvanaan kuvauksia Syenen ja Nisibiksen piirityksistä vuoden 350 tienoilla. Kirjoittajasta ei tiedetä mitään muuta kuin mitä hän itse ilmoittaa romaaninsa lopussa: hän sanoo olevansa foinikialainen, Theodosioksen poika, Helioksen jälkeläinen ja kotoisin Syyrian Emesasta. Hän kirjoitti teoksensa klassista tyyliä tavoittelevalla kreikalla aikansa koineen sijaan. Romaani on tunnetuista antiikin kreikkalaisista romaaneista myöhäisin.

Romaanilla oli suuri vaikutus bysanttilaiseen kirjallisuuteen. Tuohon aikaan se tunnettiin vain nimellä *Kharikleia*. Muun muassa Theodoros Prodromos jäljitteli teosta omassa romaanissaan *Rhodanthe ja Dosikles*. *Etiopialainen kertomus* painettiin ensimmäisen kerran vuonna 1534. Tämän jälkeen se käännettiin useille suurille eurooppalaisille kielille, muun muassa ranskaksi vuonna 1547 ja latinaksi vuonna 1552. Tämän jälkeen romaani vaikutti 1500-luvun lopun ja 1600-luvun kirjallisuuteen ja taiteeseen, erityisesti maalaustaiteeseen. Erityisen suosittu *Etiopialainen kertomus* oli 1600-luvun Ranskassa. Aikakauden kirjallisuudessa romaani vaikutti muun muassa Miguel de Cervantesin *Don Quijoteen*.

Sisältö
-------

*Etiopialainen kertomus* jakautuu kymmeneen kirjaan. Se kertoo toisen nimensä mukaisesti Theagenes-nimisen nuorukaisen ja Kharikleia-nimisen neidon rakkaudesta sekä seikkailuista ja vastoinkäymisistä, ennen kuin he saavat toisensa. Perusjuoni on antiikin kreikkalaisille romaaneille tyypillinen. *Etiopialainen kertomus* on pisin säilyneistä antiikin kreikkalaisista romaaneista, ja sitä on luonnehdittu niistä hienostuneimmaksi. Romaanissa on varsin monimutkainen rakenne, joka on monimutkaisempi kuin muissa aikansa romaaneissa. Se alkaa Homeroksen eeposten tavoin keskeltä jännittäviä tapahtumia. Edeltävät tapahtumat kuvataan ensimmäisen viiden kirjan aikana niin, että ne kudotaan mukaan kertomukseen eri henkilöiden kertomina tarinoina. Näkökulmat ja kertojat vaihtuvat usein. Tapahtumien alkupisteeseen päästään näin viidennen kirjan loppupuolella. Siitä eteenpäin kertomus etenee kronologisesti.

Romaanissa liikutaan Delfoissa, Välimerellä, Egyptissä ja Etiopiassa. Sen keskeisiä teemoja ovat muun muassa rakkaus, eroon joutuminen ja yhdistyminen, seikkailu ja väkivalta, matkustaminen ja eksoottiset paikat ja kulttuurit, kohtalo, uskonto ja myytti sekä naiskauneus.

### Juoni

Theagenes saa palmunlehvän Kharikleialta. Abraham Bloemaert, 1626.
Kharikleia on Kharikleen kasvattitytär ja toimii Artemiin papittarena Delfoissa. Python kisoissa hän tutustuu hyväsukuiseen thessalialaiseen nuorukaiseen Theageneeseen, joka osallistuu kisoihin. Kharikleia rakastuu nuorukaiseen heti, mutta ei tiedä, kuinka hänen tulisi käsitellä tunteitaan. Nuoret saavat tietää toistensa tunteista ja paljastavat ne toisilleen vasta Kalasiriksen suostuttelemana. Tämä on Kharikleen luotettu ja aiempi Egyptin Memfiin pappi.

Meroën muinaisjäänteitä.
Kalasiriksen kehotuksesta nuoret päättävät jättää Delfoin elääkseen yhteistä tulevaisuuttaan, sillä Kharikleia oli jo luvattu puolisoksi Kharikleen pojalle. Näin Kharikleia, Theagenes ja Kalasiris aloittavat yhdessä matkan halki Välimeren. Aluksi he päätyvät Zakynthoksen saarelle, ja päättävät talvehtia siellä. He joutuvat kuitenkin jättämään saaren jo ennen kevättä merirosvojen vuoksi. Merirosvot ajavat päähenkilöitä ja Kalasirista takaa merellä, ja nämä haaksirikkoutuvat lopulta Egyptiin Niilin suistoon. Romaanin I kirja alkaa tästä hetkestä keskeltä kertomusta. Rantauduttuaan he joutuvat toisen rosvoporukan vangiksi ja erilleen toisistaan. Erilaisten vaikeuksien kautta he kohtaavat lopulta Memfiissä.

Memfiin satraapin vaimo Arsake rakastuu Theageneeseen ja haluaa eliminoida Kharikleian. Seurauksena he joutuvat monien juonien ja valtapelien keskelle. Satraappi Oroondates saa tiedon vaimonsa petturuudesta, ja määrää Theaganeen ja Kharikleian tulemaan luokseen keskelle sotanäyttämöä, Persian vallan alla olleen Egyptin sotiessa etiopialaisia vastaan. Ennen sinne saapumista Theagenes ja Kharikleia joutuvat kuitenkin etiopialaisen heimon sieppaamiksi. Nämä vievät heidät Meroëen kuninkaansa Hydaspeen luo.

Hydaspes päättää uhrata Kharikleian heimonsa jumalille kiitokseksi sotavoitosta. Ennen uhrin suorittamista käy kuitenkin ilmi, että Kharikleia on todellisuudessa kuningas Hydaspeen ja kuningatar Persinnan oma tytär. Paljastuu, että tämä oli syntynyt ihmeellisellä tavalla valkoihoiseksi, vaikka hänen vanhempansa olivat mustaihoisia. Tämä oli seurausta siitä, että Persinna oli katsonut valkoihoista Andromedaa esittänyttä maalausta Kharikleian siittämisen hetkellä. Koska Persinna oli pelännyt syytettä uskottomuudesta, hän oli antanut lapsen gymnosofisti Sisimithrakselle, joka vei tämän Egyptiin. Siellä lapsi oli annettu delfoilaisen papin Kharikleen hoitoon, joka vei tämän Delfoihin. Myöhemmin Persinna oli lähettänyt Kalasiriksen etsimään tytärtään.

Kertomus päättyy siihen, että Meroëssa vietetään Kharikleian ja Theageneen häitä.

### Huomioita

Heliodoros on hyödyntänyt teoksessaan selvästi muun muassa Herodotoksen *Historiateosta* sekä Ksenofonin Kyyros-kirjallisuutta. Hän on saattanut lainata myös Ksenofon Efesoslaisen *Efesoslaista kertomusta*, tai ainakin perustaa romaaninsa vahvasti kreikkalaisen romaanin stereotypioihin merirosvoineen, haaksirikkoineen ja valekuolemineen.

On esitetty, että romaanin rakenne perustuisi monilla tavoin Homeroksen *Odysseiaan*. Tähän viittaavat erityisesti romaanin alkaminen tapahtumien keskeltä ja se, että tapahtumien alkuun päästään takaumina juuri romaanin puoliväliin tultaessa. Näin teos jakautuu ikään kuin kahteen yhtä suureen osaan. Lisäksi taitekohta takaumien ja nykyhetkeen siirtymisen välillä on kummassakin teoksessa se kohta, jossa tapahtumat siirtyvät mereltä maalle.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5  Ethiopian Story *Encyclopedia.com*. Viitattu 6.4.2020.
2. ↑  Taylor, Stacy Hartlage: Ethiopian Story by Heliodorus *The Complete Review*. Viitattu 6.4.2020.
3. 1 2  Asikainen, Susanna: Kun mies rakastaa naista: Heteroseksuaalisuus antiikin kreikkalaisissa romaaneissa (s. 24–28)  2017. Helsingin yliopisto. Viitattu 6.4.2020.
4. ↑  Heliodoros: *Etiopialainen kertomus* X.41.4.
5. 1 2 3  Spicer, Joaneath: "Representations of Heliodorus’ AEthiopica in 17th-century European Art" in *Images of the Black in 17th-century European Art*, ed. by Henry Louis Gates and David Bindman (Cambridge: Harvard, 2010) *Academia.edu*. Viitattu 6.4.2020.
6. ↑  Anderson, Michael: Review: Hunter, R. L. (Richard L.), Cambridge Philological Society, Studies in Heliodorus. Supplementary volume ; no. 21. Cambridge: Cambridge Philological Society, 1998. 232 pages : illustrations, facsimiles ; 22 cm.. ISBN 9780906014196 *Bryn Mawr Classical Review*.  4.6.1999. Viitattu 6.4.2020.
7. ↑  Beetham, Frank: Reviewed Work: Studies in Heliodorus by Richard Hunter.  *Classics Ireland*, 2001, 8. vsk, s. 134–137. Artikkelin verkkoversio.
8. 1 2 3 4  Heliodoros: *Etiopialainen kertomus* I–IX.
9. ↑  Heliodoros: *Etiopialainen kertomus* X.
10. 1 2  Keyes, Clinton Walker: The Structure of Heliodorus' "Aethiopica".  *Studies in Philology*, Jan. 1922, 19. vsk, nro 1, s. 42–51. Artikkelin verkkoversio.

Kirjallisuutta
--------------

### Käännöksiä

* Heliodorus of Emesa: *An Ethiopian Romance*. Toimittaja Moses Hadas. Greenwood Press, 1976. ISBN 0837190851.
* Heliodorus: *An Ethiopian Story*. Teoksessa Reardon, B. P. (toim.): *Collected Ancient Greek Novels*, s. 407–686. Second Edition (First Edition 1989). Berkeley: University of California Press, 2008. ISBN 9780520256552.

### Tekstilaitoksia

* *Heliodori Aethiopicorum libri 10*. Collatione mss. Bibliothecae Palatinae et aliorum, emendati et multis in locis aucti. Heidelberg: Hieronymus Commelinus, 1596.
* *Heliodori Aethiopicorum libri decem*. Toim. Christoph Wilhelm Mitscherlich. Griechisch und Latein. Zwei Bände. Straßburg: Typographia Societatis Bipontinae, 1798.
* *Ηλιοδώρου Αιθιοπικών βιβλία δέκα (Hēliodōru Aithiopikōn Biblia Deka)*. Toim. Adamantios Korais. Paris: Eberart, 1804.
* *Heliodori Aethiopicorum libri X*. Toim. Immanuel Bekker. Leipzig: Teubner, 1855.
* *Heliodori Aethiopica*. Toim. Aristide Colonna. Roma: Typis Regiae Officinae Polygraphicae, 1938.
* Héliodore: *Les Éthiopiques (Théagène et Chariclée)*. Toim. Robert M. Rattenbury & Thomas W. Lumb, käännös Jean Maillon. 2 painos (1. painos 1935). Paris: Les Belles Lettres, 1960.

### Muuta kirjallisuutta

* Hunter, Richard (toim.): *Studies in Heliodorus*. Cambridge: Cambridge University Press, 1998. ISBN 9780906014196.

Aiheesta muualla
----------------

* Heliodorus: *The Aethiopica*. (englanniksi)

Antiikin kreikkalaiset romaanit

|  |  |
| --- | --- |
| Varsinaiset säilyneet romaanit | *Dafnis ja Khloe* · *Efesoslainen kertomus* · *Etiopialainen kertomus* · *Kallirhoe* · *Leukippe ja Kleitofon* |
| Muuta proosafiktiota | *Aleksanteri-romaani* · *Apollonios Tyroslainen* · *Babylonialainen kertomus* · *Foinikialainen kertomus* · *Herpyllis* · *Iolaos* · *Kalligone* · *Khione* · *Metiokhos ja Parthenope* · *Miletoslainen kertomus* · *Ninos ja Semiramis* · *Sesonkhosis* · *Thulen takaiset ihmeet* · *Tinufis* · *Tosi tarina* |