recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Suunnattu osakeanti** tarkoittaa osakeantia, jossa yhtiö antaa oikeuden merkitä uusia osakkeita aiemmista omistusosuuksista poiketen. Lähtökohtaisesti yhtiön vanhoilla osakkeenomistajilla on oikeus merkitä uusia osakkeita vanhan omistuksensa suhteessa (merkintäoikeusanti). Kun tästä oikeudesta poiketaan, kyseessä on suunnattu osakeanti. Suunnatun osakeannin merkitsijöiden suhteellinen osuus yhtiön osakkeista kasvaa muiden osakkeenomistajien omistuksen kustannuksella.

Suomen osakeyhtiölain mukaan suunnatun osakeannin voi toteuttaa vain, jos siihen on yhtiön kannalta painava taloudellinen syy. Jos suunnattu osakeanti on maksuton anti, syyn on oltava erityisen painava sekä yhtiön kannalta että kaikkien osakkeenomistajien etu huomioiden.

Suunnatussa annissa poiketaan osakkeenomistajien yhdenvertaisesta kohtelusta. Annin syy voi olla esimerkiksi se, että yhtiöön halutaan ottaa uusi osakas. Muita syitä voivat olla mm. pääomarakenteen vahvistaminen, edullisen rahoituksen turvaaminen, toimintaedellytysten turvaaminen ja yhtiön strategian toteuttaminen. Suunnatulla annilla voidaan myös rahoittaa yrityskauppoja. Sen avulla voidaan joskus jopa välttää yhtiön konkurssi.

Suunnatusta annista päättää yhtiökokous OYL 5:27:n mukaisesti eli päätös edellytetään tehtävän 2/3:n määräenemmistöllä yhtiökokouksessa edustetuista osakkeista sekä äänistä. 2/3:n määräenemmistöä edellytetään myös niiden osakkaiden joukolta, joiden oikeudet heikkenevät.*lähde?*

Lähteet
-------

1. ↑  Osakeyhtiölaki 6:4
2. ↑  Minilex: Rahoituksen lisääminen: Suunnattu osakeanti
3. ↑  Lahtinen, Mika: Suunnattu osakeanti osakeyhtiössä – painava taloudellinen syy (Arkistoitu – Internet Archive)
Ravil Maganov
**Ravil Maganov** (25. syyskuuta 1954 Almetjevsk, Tatarstan, Neuvostoliitto – 1. syyskuuta 2022 Moskova, Venäjä) oli venäläisen öljy-yhtiön Lukoilin hallituksen puheenjohtaja. Maganov kuoli epäselvissä oloissa Moskovassa. Hän putosi tai hänet pudotettiin Moskovan TsKB-sairaalan ikkunasta. Lukoilin ilmoituksen mukaan hän kuoli sairauteen. Venäjän tutkintakomitean mukaan kuolema oli itsemurha, mutta yleisesti ihmetellään, että tämä oli seitsemäs Venäjän energia-alan johtajan hämärä kuolema vuoden 2022 aikana.

Lukoil oli vastustanut Venäjän Ukrainaan 24. helmikuuta tekemää hyökkäystä.

Lähteet
-------

1. ↑  Ravil Maganov: The top Putin oil boss who fell to his death after opposing Ukraine war *Express*.  2.9.2022. Viitattu 3.9.2022. (englanniksi)
2. ↑  Arja Paananen: Venäjän media: Lukoilin johtaja putosi sairaalan ikkunasta ja kuoli *Ilta-Sanomat*.  1.9.2022. Viitattu 3.9.2022.
3. ↑  Pekka Hakala: Lukoil-johtajan kuolema jo seitsemäs epäselvä tapaus.  *Helsingin Sanomat*, 3.9.2022. Artikkelin verkkoversio. Viitattu 1.9.2022.
4. ↑  Lukoilin pääjohtaja erosi Demokraatti.fi. 21.4.2022.Viitattu 3.9.2022


|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Saksa
* Yhdysvallat

 |

 |
*Tämä artikkeli käsittelee yksittäiseen henkilöön kohdistuvaa toimintaa. Ihmisryhmään heidän ominaisuuksiensa vuoksi kohdistuvasta sortamisesta katso vaino.*
**Vainoaminen** on rikos, johon syyllistyy henkilö, joka toistuvasti uhkaa, seuraa, tarkkailee, ottaa yhteyttä tai muulla näihin rinnastettavalla tavalla vainoaa toista. Vainoamisen on oltava sellaista, että se aiheuttaa vainotussa pelkoa tai ahdistusta. Vainoamisesta voidaan tuomita sakko- tai vankeusrangaistukseen enintään kahdeksi vuodeksi.

Vainoamisen tulee olla oikeudetonta, eli teot ovat perusteettomia ja ne tapahtuvat vastoin kohteen tahtoa. Vainotun ei tarvitse sanallisesti ilmaista, että hän ei tahdo yhteydenottoja, vaan tahdonvastaisuus päätellään olosuhteista. Vainoaminen on virallisen syytteen alainen rikos eli syyttäjä nostaa siitä syytteen, vaikka asianomistaja ei vaatisi rangaistusta.

Vainoaminen on melko yleinen ilmiö, joka on viime vuosikymmeninä tullut keskeiseksi aiheeksi oikeuspsykologisessa tutkimuksessa. Se voi olla *vaanimista*, eli slangissa *stalkkaamista* (englannin sanasta *stalk*), joka tarkoittaa jonkun ihmisen ja tämän toiminnan luvatonta seuraamista hyväksikäyttämällä erilaisia teknisiä (tietokone, puhelin, posti, rekisterit, tiedotusvälineet) ja muita keinoja (sosiaaliset verkostot, fyysinen seuranta).

Yhdeksässä muussa EU-maassa on voimassa niin sanottu anti-stalking-laki.

Suomessa vuonna 2010 tehdyn väitöstutkimuksen mukaan vaanija ja uhri tuntevat usein toisensa entuudestaan. Saman tutkimuksen mukaan erityisen alttiita vaanimiselle olivat naisopiskelijat, joiden häiritsijät olivat usein tuttuja miehiä. Vainoaminen voi saada myös digitaalisen väkivallan muotoja, eli siinä hyödynnetään digitaalisia laitteita tai internetyhteyksiä.

Pahimmillaan stalkkerointi johtaa kohteelle tehtäviin uhkauksiin ja väkivallantekoihin. Lievimmillään se voi olla suosikkilaulajan internet-nimimerkin selvittämistä.

*Stalkkeri* tarkoittaa henkilöä, joka seuraa kohdetta.

Katso myös
----------

* Vaino
* Vainoharha

Lähteet
-------

1. 1 2  Rikoslaki ja vainoaminen *Minilex*. Minilex Oy. Viitattu 19.5.2020.
2. 1 2  Vainoaminen koostuu arkipäiväisistä teoista *Minilex*. Viitattu 19.5.2020.
3. ↑  Helinä Häkkänen: Vainoaminen.  *Lääketieteellinen Aikakauskirja Duodecim*, 2008, 124. vsk, nro 7, s. 751-6. Artikkelin verkkoversio (pdf). Viitattu 1.4.2013.
4. 1 2 3  Yle, Uutiset
5. ↑  Hakkarainen, Louna: *Digitaalinen väkivalta parisuhteessa ja sen jälkeen*, s.. Naisten Linja, 2019.
**Puutsaaren lentoturma** tapahtui 10. tammikuuta 1930 Lumivaaran pitäjässä Laatokan pohjoisrannalla sijaitsevan Puutsaaren luona. Suomen ilmavoimien kaksipaikkainen IVL A.22 Hansa-meritoimintakone IL-61 putosi Laatokkaan Puutsaaren kärjen edustalla ja koneen lentäjät ohjaajakersantti Erkki Virtanen (s. 1903) ja mekaanikko Eino Pekkanen (s. 1906) hukkuivat eikä heidän ruumiitaan löydetty etsinnöistä huolimatta.

Kone oli suorittamassa tiedustelulentoa Kasinhännästä Lahdenpohjaan ja takaisin yhdessä toisen koneen kanssa. Etsinnöissä löytyi vain joitain koneen osia kuten rikkoutunut kelluke mutta mitään lentäjille kuulunutta ei löydetty. 

Puutsaaren rannassa paljastettiin 7. syyskuuta 1936 onnettomuuden uhrien muistopatsas. Patsaan koostui luonnonkivistä muuratusta jalustasta, graniittipaadesta ja paateen upotetusta kuparisesta muistotaulusta. Muistomerkki on edelleen jäljellä, mutta paateen kiinnitetty muistotaulu on kadonnut.

Lähteet
-------

1. 1 2  Lumivaara / Puutsaaren lentoturman muistomerkki, Willimiehen jäljillä-blogi 30.9.2018
2. 1 2  Lentokone kadonnut Laatokalla, Laatokka, 14.01.1930, nro 4, s. 2, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
3. ↑  Puutsaaren lentoturman muistomerkki, Suomen Sotahistoriallinen Seura ry, Sotahistorialliset kohteet
4. ↑  Laatokan lentorikko yhä hämärän peitossa, Laatokka, 25.01.1930, nro 9, s. 2, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
5. ↑  Lentäjien muistokivi paljastettiin eilen Puutsalon rannassa, Laatokka, 08.09.1936, nro 101, s. 2, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Ravintola Matala kesällä 2008
**Ravintola Matala** oli oululainen ruokaravintola, joka sijaitsi Kauppatorin laidalla Rantakadun ja Kauppurienkadun kulmassa Jurveliuksen talossa. Ravintola avattiin vuonna 2004 ja se luettiin ravintola-alan ammattilaisten tekemissä arvioissa Oulun parhaaksi ja Suomessakin lähes kymmenen parhaan joukkoon kuuluvaksi ruokaravintolaksi.

Matala valittiin Suomen parhaimpien ravintoloiden joukkoon useampana vuonna. Ravintola-alan ammattilaisten vuosittain valitsemalla "Suomen 50 parasta ravintolaa" -listalla Matala sijoittui vuonna 2008 neljänneksitoista ja vuonna 2007 kahdeksanneksi, jolloin se oli paras ravintola Helsingin ulkopuolella. Ravintola muutti profiiliaan "fine dining" -tyyppisestä illallisravintolasta krouviksi syyskuussa 2011 ja se muutti sittemmin myös nimensä ravintola Toripolliisiksi.

Ilkka Järvi-Laturin tositapahtumiin perustuva elokuva *Kotia päin* on kuvattu pääosin Matalassa, ja se kertoo paikalla olleen keskiolutravintolan omistajasta ja hänen pojastaan.

Katso myös
----------

* Matala Ocean Race

Lähteet
-------

1. ↑  Juntto, Anssi: Mielenkiintoista ruokaa yllättävällä tavalla *Viisi Tähteä*.  25.3.2008. Unione Oy.  Arkistoitu 2.10.2008. Viitattu 14.6.2008.
2. ↑  Anssi Juntto: Ruoan on oltava mielenkiintoista *Viisi Tähteä*.  27.3.2007. Unione Oy.  Arkistoitu 26.6.2008. Viitattu 14.6.2008.
3. ↑  Arja Mikkola: Matalasta tulee krouvi *Kaleva*.  14.9.2011. Viitattu 12.11.2014.
4. ↑  Antti J. Leinonen: Vain yksi oululaisravintola mahtuu Suomen parhaiden listalle - sekin nipin napin *Kaleva*.  23.11.2012. Viitattu 12.11.2014.

Kirjallisuutta
--------------

* Pasi Kovalainen: *Vihreä talo meren rannalla*. Oulu: Pohjoinen, 2000. ISBN 951-749-346-0.
Via del Corso etelästä pohjoiseen nähtynä.
**Via del Corso** on katu Rooman historiallisessa keskustassa. Sen eteläpää on Piazza Venezia -aukiolla ja pohjoispää Piazza del Popolo -aukiolla. Katu kulkee Campo Marzion, Colonnan, Pignan ja Trevin kaupunginosien alueella. Via del Corso ja sen poikkikadut ovat tunnettuja ostoskatuja.

Via del Corson pituus on noin 1,6 kilometriä. Se on keskimmäinen Piazza del Popololta etelään haarautuvista kolmesta tärkeästä kadusta, jotka tunnetaan yhteisnimityksellä *Tridente*, "kolmikärki". Kaksi muuta ovat Via di Ripetta ja Via del Babuino. Via del Corson varrella sijaitsevia rakennuksia ovat muun muassa San Marcello al Corson ja Santi Ambrogio e Carlo al Corson kirkot, historialliset kaupunkipalatsit Palazzo Chigi, Palazzo Bonaparte ja Palazzo Doria-Pamphili sekä kotimuseo Casa di Goethe. Myös Piazza Colonna -aukio on kadun varrella.

Historia
--------

Via del Corso on saanut alkunsa antiikin Rooman aikana rakennetun Via Flaminia -maantien alkupäästä. Aurelianuksen muurin rakentamisen aikaan 270-luvulla kadun paikalla kulkenut tie oli saanut nimekseen *Via Lata*. Tien käyttö lakkasi keskiajalla läheisen Tiberjoen tulvien vuoksi mutta sen merkitys kasvoi 1400-luvulla, kun paavi Paavali II rakennutti sen eteläpäähän Palazzo Venezian ja teki siitä virka-asuntonsa. Kadulle siirtyi samoihin aikoihin myös Rooman karnevaalien ja niihin liittyneiden eläin- ja juoksukilpailujen keskus, minkä takia sen nimi muutettiin Via del Corsoksi ("kilpailukatu"). Berberihevosten laukkakilpailu järjestettiin kadulla vuoteen 1882 saakka.

Katu nimettiin vuonna 1900 salamurhatun Italian kuningas Umberto I:n mukaan *Corso Umbertoksi* ja vuonna 1944 *Corso del Popoloksi*. Nimi *Via del Corso* palautettiin vuonna 1946.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5  Via del Corso (englanniksi) Roma – sito turistico ufficiale (Rooman kaupungin viralliset turismisivut). Viitattu 31.12.2022.
2. 1 2  Brigitte Hintzen-Bohlen: *Taide & Arkkitehtuuri: Rooma* (suom. Maija Pellikka et al.), s. 215. Tandem Verlag (h. f. ullmann) 2006. Alkuteos *Kunst & Architektur Rom*.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Via del Corso** Wikimedia Commonsissa
**Kalsiumsyanamidi** (CaCN2) on kalsium- ja syanamidi-ionien muodostama epäorgaaninen ioniyhdiste. Yhdistettä käytetään muun muassa lannoitteissa ja orgaanisen kemian synteeseissä.

Ominaisuudet
------------

Huoneenlämpötilassa kalsiumsyanamidi on valkoista tai väritöntä hygroskooppista kiteistä ainetta. Yhdiste hydrolysoituu veden vaikutuksesta muodostaen syanamidia ja kuumennettaessa emäksisissä olosuhteissa ammoniakkia ja kalsiumkarbonaattia. Happojen läsnä ollessa muodostuu ureaa ja sulfidien läsnä ollessa tioureaa. Kuumennettaessa kalsiumsyanamidia se alkaa hajota jo ennen sulamispistettään kalsiumkarbidiksi, metalliseksi kalsiumiksi ja typeksi.

Valmistus ja käyttö
-------------------

Kalsiumsyanamidia valmistetaan kalsiumkarbidin ja typen välisellä reaktiolla. Reaktio on eksoterminen, mutta vaatii käynnistyäkseen kuumennuksen 1 000–1 100 °C:n lämpötilaan. Tämä on yksi harvoista tavoista sitoa ilmakehän typpi kemialliseen reaktioon. Lämpötilaa voidaan alentaa noin 700 °C:seen käyttämällä katalyytteinä kalsiumfluoridia tai -kloridia. Näiden katalyysimekanismi ei ole selvä, mutta ne mahdollisesti sulaessaan muodostavat nestemäisen faasin, jossa reaktio tapahtuu nopeammin. Näin saatava kalsiumsyanamidi on usein väriltään harmaata johtuen valmistusprosessissa muodostuvasta hiilestä.

CaC2 + N2 → CaCN2 + C
Kalsiumsyanamidin hydrolyysi maaperässä
Kalsiumsyanamidia käytetään lannoitteissa hidastamaan lannoitteiden sisältämän ammoniumtypen vapautumista, koska yhdisteestä muodostuvat syanamidi ja disyandiamidi estävät ammoniumsuolojen nitrifikaatiota nitraateiksi. Sitä käytetään myös muiden yhdisteiden valmistamiseen. Kalsiumsyanamidista valmistetaan muun muassa kalsiumsyanidia, syanamidia, disyandiamidia, melamiinia ja 1900-luvun alussa se oli ammoniakintuotannon lähtöaine. Kalsiumsyanamidia voidaan käyttää myös rikkaruohomyrkkynä ja puuvillan viljelyssä lehtien pudotuttamiseen ennen sadonkorjuuta.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  E. M. Karamäki: *Epäorgaaniset kemikaalit*, s. 560–561. Kustannusliike Tietoteos, 1983. ISBN 951-9035-61-3.
2. 1 2 3 4  Egon Wiberg, Nils Wiberg, Arnold Frederick Holleman: *Inorganic chemistry*, s. 1073. Academic Press, 2001. ISBN 978-0-12-352651-9. Kirja Googlen teoshaussa (viitattu 3.3.2015). (englanniksi)
3. 1 2 3 4  Thomas Güthner & Bernd Mertschenk: *Cyanamides, Ullmann's Encyclopedia of Industrial Chemistry*, John Wiley & Sons, New York, 2006. Viitattu 3.3.2015
4. 1 2 3  William Cameron: *Cyanamides, Kirk-Othmer Encyclopedia of Chemical Technology*, John Wiley & Sons, New York, 2010. Viitattu 3.3.2015
5. ↑  *Spectrum tietokeskus: 16-osainen tietosanakirja. 3, Eng–Hiu*, s. 566–567. Helsinki: WSOY, 1977. ISBN 951-0-07242-7.

Aiheesta muualla
----------------

* Kalsiumsyanamidin kansainvälinen kemikaalikortti
**Kalsiumsitraatti** on sitruunahapon kalsiumsuola. Sitä käytetään elintarvikkeiden happamuudensäätöaineena E-koodilla E333, mutta joskus myös makuaineena. Tässä suhteessa se on samankaltainen kuin natriumsitraatti. Kalsiumsitraattia voidaan käyttää myös veden pehmentämiseen, koska sitraatti-ionit kelatoivat ei-toivottuja metalli-ioneita. Kalsiumsitraattia löytyy myös lisäravinteista, joiden kokonaispainosta kalsiumia on 21 %.

Kemialliset ominaisuudet
------------------------

Kalsiumsitraatti on hajutonta valkoista pulveria, joka ei liukene veteen. Kuten sitruunahappo, kalsiumsitraatti maistuu karvaalta. Se maistuu myös suolaiselta.

Tuotanto
--------

Kalsiumsitraatti on eristämisen välivaihe fermentaatioprosessissa, jolla sitruunahappoa tuotetaan teollisesti. Sitruunahappo liuoksesta neutraloidaan ja saostetaan kalsiumhydroksidilla. Saostuma suodatetaan ja pestään saaden puhdasta kalsiumsitraattia. Tämä kalsiumsitraatti voidaan myydä sellaisenaan tai muuttaa sitruunahapoksi laimealla rikkihapolla.

Biologinen rooli
----------------

Kalsiumsitraatin biosaatavuuden on todettu olevan samankaltainen edullisemman kalsiumkarbonaatin kanssa. Toisin kuin emäksinen kalsiumkarbonaatti, kalsiumsitraatti ei toimi antasidina. Tästä syystä mahan vähähappoisuudesta kärsivien tulisi ennemmin valita kalsiumsitraatti kalsiumlisäksi.

Lähteet
-------

1. ↑  "Use of Lime in the Chemical Industry". National Lime Association. Archived from the original on 2006-09-29. Retrieved 2006-11-25.

Aiheesta muualla
----------------

* PubChem: Calcium Citrate (englanniksi)
* ChemBlink: Calcium citrate (englanniksi)
Vauvahierontaa
**Vauvahieronta** on monissa itämaisissa kulttuureissa perinteinen ja luonnollinen osa vauvan päivittäistä hoitoa. Vauvahierontaa käytetään myös aasialaisissa kulttuureissa, kuten Intiassa, Pakistanissa ja Etelä-Amerikan ja Afrikan maissa. Vauvojen hierontatyyli ja aloittamisen ajankohta vaihtelee eri puolilla maailmaa.

Intiassa vauvahieronta opitaan perimätietona äidiltä tai anopilta. Intialaisessa kulttuurissa hieronta aloitetaan vasta napanuoran tyngän irrottua, mutta hieronta voidaan aloittaa jo ensimmäisenä päivänä syntymän jälkeen.

Afrikassa otteet ja liikkeet eroavat hieman intialaisesta hieronnasta. Afrikassa hieronta aloitetaan heti syntymän jälkeen, ja hierontaa jatketaan siihen asti, kun lapsi on 3–4-vuotias. Iän kertyessä hierontakertoja vähennetään. Afrikassa lapsia hierotaan usein kylvyn jälkeen.

Maailmalle vauvahieronta on tullut tunnetummaksi ranskalaisen synnytyslääkäri Frederick Leboyerin sekä vauvahieronnan ohjaajien liiton perustajan, amerikkalaisen Vilmala Schneider McCluren toimesta. Molemmat ovat hakeneet oppinsa Intiasta 1970-luvun alussa.

Suomeen vauvahieronta saapui vasta vuonna 1978, jolloin Ensi- ja turvakotien liitto sai luvan hyödyntää vauvahierontaa. Lupa koski filosofian tohtorin Ruth Ricen RISS-tekniikkaa (Rice Infant Sensimotor Stimulation Technique). RISS-tekniikka on kehitetty erityisesti keskoslapsille. Tekniikka todettiin olevan hyödyllinen myös muille lapsille, sillä sen on huomattu tuovan vauvoille mielihyvää, jolloin vauva joko virkistyy tai rauhoittuu.

Vauvahieronnan periaatteet
--------------------------

Vauvahieronta on alle vuoden vanhalle tehtävää hierontaa, jossa huomioidaan monenlaisia tekijöitä. On tärkeä tietää, milloin ja millaisissa olosuhteissa vauvahieronta on hyvä suorittaa. On paljon asioita, jotka vaikuttavat hierontatapahtuman onnistumiseen.*selvennä* Hierontatilanteessa tulee ottaa huomioon sekä vauva, hieroja että ympäristö. Tärkeää on myös huomioida, milloin vauvaa ei saa hieroa.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5  Maiju Nikkola, Liisa Saarimaa: Vauvahieronta terveydenhoitajan näkökulmasta *www.theseus.fi*.  2010. Viitattu 19.10.2021.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Vauvahieronta** Wikimedia Commonsissa


Tämän lääketieteellistä aihetta käsittelevän artikkelin tarkoitus on tarjota vain yleistä tietoa aihepiiristä. Wikipedia ei anna lääketieteellistä neuvontaa.
**Vavřinec Hradilek** (s. 10. maaliskuuta 1987 Zbuzany) on tšekkiläinen koskimeloja ja olympiamitalisti. Hradilek kilpailee K-1 -luokassa. Hän saavutti olympiahopeaa tuosta luokasta vuoden 2012 kesäolympialaisista Lontoosta. Hradilek on saavuttanut viisitoista arvokisamitalia, jos olympialaiset, MM-kilpailut ja EM-kilpailut lasketaan mukaan. MM-kilpailuista Hradilek on saavuttanut neljä kultamitalia, kolme hopeamitalia ja yhden pronssisen mitalin ja EM-kilpailuista kolme kultaista mitalia sekä kaksi hopea- ja yhden pronssimitalin. Vuonna 2013 hän voitti K-1 -luokan henkilökohtaisen kilpailun maailmanmestaruuden Prahassa ja 2017 Extreme K-1 -luokan MM-kullan Paussa. Ne ovat hänen ainoat henkilökohtainen arvokisavoittonsa. Hradilek edustaa prahalaista USK Prahaa. Hän on 168 senttimetriä pitkä ja painaa 78 kilogrammaa.

Lähteet
-------

* Vavřinec Hradilek *Olympedia*.  (englanniksi)
* 

### Viitteet

1. ↑  Canoeing - Vavrinec Hradilek *the-sports.org*. Viitattu 17.12.2020. (englanniksi)
2. ↑  RESULTS EXTREME KAYAK (K1) MEN *123result.blob.core.windows.net*. Viitattu 27.10.2017. (englanniksi)


|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Tšekki

 |

 |

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
**Preußenlied** eli **Preussin laulu** oli Preussin kuningaskunnan kansallislaulu. Seitsensäkeistöisen laulun kuusi ensimmäistä säkeistöä kirjoitti Bernhard Thiersch vuonna 1830 syntymäpäivälahjaksi Preussin kuninkaalle Fredrik Vilhelm III:lle. Sävelmän teki 1832 Heinrich August Neithardt. Seitsemännen säkeistön kirjoitti Th. Schneider 1851.

Sanat
-----

1. Ich bin ein Preuße, kennt ihr meine Farben?  

Die Fahne schwebt mir weiß und schwarz voran!  

Daß für die Freiheit meine Väter starben,  

Das deuten, merkt es, meine Farben an.  

Nie werd' ich bang verzagen,  

Wie jene will ich's wagen  

|: Sei's trüber Tag, sei's heitrer Sonnenschein,  

 Ich bin ein Preuße, will ein Preuße sein! :|  

2. Mit Lieb' und Treue nah' ich mich dem Throne,  

Von welchem mild zu mir ein Vater spricht;  

Und wie der Vater treu mit seinem Sohne,  

So steh' ich treu mit ihm und wanke nicht.  

Fest sind der Liebe Bande;  

Heil meinem Vaterlande!  

|: Des Königs Ruf dring in das Herz mir ein:  

 Ich bin ein Preuße, will ein Preuße sein! :|  

3. Nicht jeder Tag kann glühn im Sonnenlichte;  

Ein Wölkchen und ein Schauer kommt zur Zeit;  

Drum lese keiner mir es im Gesichte,  

Daß nicht der Wünsche jeder mir gedeiht.  

Wohl tauschten nah und ferne  

Mit mir gar viele gerne;  

|: Ihr Glück ist Trug und ihre Freiheit Schein:  

  Ich bin ein Preuße, will ein Preuße sein! :|  

4. Und wenn der böse Sturm mich wild umsauset,  

Die Nacht entbrennet in des Blitzes Glut;  

Hat's doch schon ärger in der Welt gebrauset,  

Und was nicht bebte, war der Preußen Mut.  

Mag Fels und Eiche splittern,  

Ich werde nicht erzittern;  

|: Es stürm' und krach', es blitze wild darein!  

  Ich bin ein Preuße, will ein Preuße sein! :|  

5. Wo Lieb' und Treu' sich so den König weihen,  

Wo Fürst und Volk sich reichen so die Hand,  

Da muß des Volkes wahres Glück gedeihen,  

Da blüht und wächst das schöne Vaterland.  

So schwören wir auf's neue  

Dem König Lieb' und Treue!  

|: Fest sei der Bund! Ja schlaget mutig ein!  

  Wir sind ja Preußen, laßt uns Preußen sein. :|  

6. Und wir, die wir am Ost- und Nordseestrande,  

Als Wacht gestellt, gestählt von Wog' und Wind,  

Wir, die seit Düppel durch des Blutes Bande  

An Preußens Thron und Volk gekettet sind,  

Wir woll'n nicht rückwärts schauen,  

Nein, vorwärts mit Vertrauen!  

|: Wir rufen laut in alle Welt hinein:  

  Auch wir sind Preußen, wollen Preußen sein! :|  

7. Des Preußen Stern soll weithin hell erglänzen,  

Des Preußen Adler schweben wolkenan,  

Des Preußen Fahne frischer Lorbeer kränzen,  

Des Preußen Schwert zum Siege brechen Bahn.  

Und hoch auf Preußens Throne  

Im Glanz von Friedrichs Krone  

|: Beherrsche uns ein König stark und mild,  

  Und jedes Preußen Brust sei ihm ein Schild! :|
**Rekijärvi** (ven. Рекиярви) on Venäjällä Karjalan tasavalta Suojärven piiri sijaitseva järvi, jonka lasku-uoma laskee Sammallammen kautta Sarkajokeen.

Maantietoa
----------

Rekijärvi on 1,1 kilometriä pitkä ja noin 600 metriä leveä. Se sijaitsee noin kolme kilometriä Suistamosta kaakkoon päin Sarkajoen eteläpuolella. Järven silmiin pistävin piirre on pitkälle järven keskiosaan työntyvä Tikkaniemi sekä suuri Kuuransaari (Куурансаари). Lisäksi on saaren pohjoispuolella matalaa suorantaa, joka on satelliittivalokuvien perusteella kasvamassa kiinni saareen. Järven ympäristö on kangasmetsää ja osa harjujaksoa, joka jatkuu myös läheiselle Suistamonjärvelle asti. Järven matalat rannat ovat hiekkapohjaisia ja kivisiä, mutta suorannat ovat myös tavallisia. Vanhoissa suomalaisissa kartoissa on järvellä yksi maatila järven länsirannalla. Nykyään on järvi autio. Järven pohjoispuolella kulkee Suistamon ja Leppäsyrjän välinen maantie.

Vesistösuhteita
---------------

Rekijärvi kuuluu Nevan vesistöalueessa Laatokan valuma-alueen Jänisjoen vesistöalueeseen, jossa Ulmosenjoen valuma-alue sijaitsee Jänisjärven lähialueella. Jänisjärvi laskee vuorostaan Laatokkaan, jonka laskujoki Neva laskee Pietarissa Itämeren Suomenlahteen.

Ulmosenjoen valuma-alueen pääuoma on Suistamonjärven itäpuolella Sarkajoki, johon Rekijärvikin laskee pienen Sammallammen kautta. Rekijärveen tulee lyhyt suo-oja itäpuoliselta suolta. Lisäksi siihen laskee länsipuolelta viereinen Särkilampi (Плотеичное, *Ploteiyšnoje*). Yölammella (Ночное, *Notšnoje*), joka sijaitsee itäpuolella, ei näyttäisi olevan laskuojaa.

Lähteitä
--------

### Huomioita

1. 1 2 3  Asia on luettu venäjänkielisen Wikipedian artikkelista ru:Рекиярви, jossa on siihen lähde.
2. 1 2 3  Asia katsottu ja mitattu Internetin karttapalveluista kuten esimerkiksi Google Earth, GeoMixer tai ACME.

### Viitteet

1. 1 2 3 4  Rekijärvi. *Kartassa:* *Topografinen kartta* 1:100 000. Kartan verkkoversio Maanmittauslaitoksen Karjalan kartat -palvelussa (viitattu 9.2.2022)
2. ↑  Suomen Geologinen yleiskartta (Savonlinna) (JPEG) (karttalehti D2 - Savonlinna) *ladoga-lake.ru*.  1903. Helsinki. Viitattu 9.2.2022.

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.   
Alkuperäinen artikkeli: ru:Рекиярви
**Rekhasim** on kaupunki Israelin Haifan hallintoalueella. Sen asukasluku oli vuoden 2018 lopussa 12 110.

Maantiede
---------

Näkymä kaupungissa.
Rekhasim sijaitsee Tivonin kukkuloilla noin 16 kilometriä Haifan kaupungista kaakkoon.

Historia
--------

Rekhasim perustettiin vuonna 1951. Alun perin paikka oli *ma'barot* eli Israeliin muuttavien siirtolaisten väliaikainen asutuskeskus. Vielä tuolloin paikka tunnettiin nimellä Kfar Hasidim. Väliaikaiseksi tarkoitettu asutus muuttui lopulta pysyväksi ja paikkakunta kasvoi, kun uusia siirtolaisia saapui Pohjois-Afrikasta ja Romaniasta. Siirtolaiset työllistyivät Sebulonin laakson alueella. Paikkakunnan tulotaso on kuitenkin ollut Israelin keskimääräistä selvästi alhaisempi.

Väestö
------

Rekhasimin asukasluku oli vuoden 2018 lopussa 12 110. Vuonna 2002 vastaava lukema oli 7 750, vuonna 1970 2 550 ja vuonna 1951 1 500. Rekhasimin asukkaat ovat pääasiassa ortodoksijuutalaisia.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Fred Skolnik ja Michael Berenbaum: *Encyclopaedia Judaica Volume 17 Ra-Sam*, s. 214. Thomson Gale, 2007. ISBN 978-0-02-865928-2. (englanniksi)
2. ↑  List of localities, in Alphabetical order (pdf) Central Bureau of Statistics. Viitattu 4.2.2020. (englanniksi)
**Ravintola Os** oli kuopiolainen pieni ranskalais-pohjoismaista ruokaa tarjoava ruokaravintola. Nimi *Os* juontaa juurensa ranskan kielen luuta tarkoittavaan sanaan. Kauppalehti Optio valitsi Ravintola Osin Suomen kuudenneksi parhaaksi ravintolaksi marraskuussa 2008, parhaana pääkaupunkiseudun ulkopuolella. Ravintola sijaitsi Kuopion keskustassa, aluksi Ajurinkadulla ja myöhemmin kauppakeskus IsoCeessä.

Ravintolan perustivat syyskuussa 2005 kokki Mikko Rosendahl ja hänen yrittäjäkumppaninsa ja puolisonsa, kylmäkkö Pauliina Rosendahl. Mikko Rosendahl on aiemmin toiminut Helsingissä kokkina muun muassa Ravintola Kuussa, Careliassa, Palacessa ja Ravintola Lehtovaarassa.

2. marraskuuta 2010 Mikko Rosendahl aloitti MTV3:n *Huomenta Suomen* *Makuja*-osion tv-kokkina. Hänet nähtiin ruudussa 1–2 kertaa viikossa.

Ravintola Os lopetti toimintansa ja hakeutui konkurssiin syksyllä 2015. Ravintolan vaikeuksien taustalla kerrottiin olevan liiketilan ongelmat. Rosendahlit perustivat kaupunkiin 2010-luvun vaihteessa myös pihviravintola Hiilen ja italialaisen Guston, jotka olivat lyhytaikaisempia ja ne myytiin.

Lähteet
-------

1. 1 2  Komulainen, Teppo: Ravintola OS *Savon Sanomat*.  9.3.2008.  Arkistoitu 13.7.2015.
2. ↑  Viikkosavo 8.11.1008, Joskus hyvääkin [vanhentunut linkki]
3. 1 2  Koskinen, Jerri: Tappiota tehnyt gourmet-ravintolan kokki siirtyy ABC-aseman leipiin *Savon Sanomat*.  10.10.2015. Viitattu 11.10.2015. [vanhentunut linkki]
4. ↑  Huipulle alle kahdessa vuodessaViisitähteä.fi. Viitattu 10.11.2008. (Arkistoitu – Internet Archive)
5. ↑  Taavitsainen, Ilkka: OS-ravintolan Mikko Rosendahl aamu-tv:n kokiksi *Savon Sanomat*.  1.11.2010.  Arkistoitu 4.11.2010. Viitattu 1.11.2010.
6. ↑  Pietiläinen, Matti: Kuopioon uusi pihvipaikka *Savon Sanomat*.  29.4.2009. Viitattu 11.10.2015. [vanhentunut linkki]
7. ↑  Laukkanen, Anna: Kuopioon avataan italialainen ravintola *Savon Sanomat*.  13.4.2011. Viitattu 11.10.2015. [vanhentunut linkki]
8. ↑  Koskinen, Jerri: Yle: Hiili- ja Gust-ravintolat myyntiin *Savon Sanomat*.  25.10.2012.  Arkistoitu 28.10.2012. Viitattu 11.10.2015.
9. ↑  Juvonen, Anna: Huippuravintoloitsija vaihtaa fine diningin ABC:n keittiöön *Kauppalehti*.  10.10.2015. Viitattu 11.10.2015.

Aiheesta muualla
----------------

* Ravintola Osin verkkosivut
Debodin temppeli yövalaistuksessa.
**Templo de Debod** on Espanjan pääkaupungissa Madridissa nykyisin sijaitseva muinaisegyptiläinen temppeli.

Temppeli rakennettiin alun perin eteläiseen Egyptiin lähelle Niilin ensimmäistä putousta ja Isis-jumalattarelle omistettua uskonnollista keskusta. Rakennustyöt aloitti vuoden 200 eaa. tienoilla Meroën kuningas Adijalami rakentamalla pienen Amonille ja Isikselle omistetun kappelin. Myöhemmin Ptolemaioksen hallitsijasuvun kuninkaat rakensivat alkuperäisen ympärille uusia osia. Rooman keisarit Augustus ja Tiberius saattoivat rakennustyöt loppuun.

Useita monumentteja oli vuonna 1960 vaarassa jäädä veden alle Assuanin padon rakennustöiden vuoksi, ja Unesco pyysi apua kansainväliseltä yhteisöltä historiallisesti arvokkaiden kohteiden pelastamiseksi. Kiitokseksi Espanjan tarjoamasta avusta Abu Simbelin temppelien siirtämisessä Egypti lahjoitti Debodin temppelin vuonna 1968 Espanjalle.

Temppeli purettiin ja siirrettiin kivi kiveltä Madridiin, jossa se koottiin uudelleen kaupungin kauneimpiin kuuluvaan puistoon *Parque del Oesteen*. Se avattiin yleisölle heinäkuussa 1972. Se on yksi ainoita muinaisegyptiläisen arkkitehtuurin teoksia Egyptin ulkopuolella ja ainoa laatuaan Espanjassa.*lähde?*

Kuvia
-----

* 
* 
* 
* 
*

Lähteet
-------

1. ↑  Templo de Debod, Madrid Sacred Destinations. Viitattu 13.5.2015.
2. ↑  Temple of Debod Madrid!. Viitattu 13.5.2015.
3. 1 2  The Debod Temple, Madrid Go Madrid. Viitattu 13.5.2015.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Templo de Debod** Wikimedia Commonsissa

* Amigos de la Egiptología - El Templo de Debod (Arkistoitu – Internet Archive)
* Egiptomia - Templo Egipcio de Debod
**Rekisteriote** tai **rekisteröintitodistus** on asiakirja, joka kertoo tietoja ajoneuvosta ja sen omistajasta. Rekisteriotteella voi todistaa olevansa ajoneuvon oikeudellinen omistaja. Ennen marraskuuta 2015 Suomessa rekisteriotteita täytyi pakollisesti pitää ajoneuvon sisällä ajossa ja esittää viranomaiselle pyydettäessä, mutta Trafi luopui käytännöstä rekisteriotteen sähköistymisen vuoksi. Poliisi kykenee nykyään itse hakemaan rekisteriotteen sähköisesti tarvittaessa. Sähköinen rekisteriote ei kuitenkaan kelpaa Ahvenanmaalla.

Rekisteriotteesta käyvät ilmi seuraavat asiat:

* ajoneuvon omistaja(t)
* ajoneuvon rekisteritunnus
* ajoneuvon malli, ajoneuvoluokka, tyyppi sekä sen vakuuttaman yhtiön nimi
* ajoneuvon käyttöönottopäivämäärä
* teknisiä tietoja autosta
* mahdolliset huomautukset ja erityisehdot.

Ulkomailla
----------

Kaikissa maissa ei ole vastinetta suomalaiselle rekisteriotteelle. Euroopan unioni ja sen lainsäädännöt eivät määrittele erillisiä sääntöjä rekisteriotteen pakollisuudelle.

Lähteet
-------

1. 1 2  Auton rekisteriote muuttuu sähköiseksi – paperiversiota et enää tarvitse *Yle*. Viitattu 1.7.2016.
2. ↑  Uuden auton sähköinen rekisteriote ei kelpaa ulkomailla – paperisen saa Trafista *iltalehti.fi*. Viitattu 29.7.2016.
3. ↑  Autot: Rekisteriote salapoliisina *Helsingin Sanomat*. Viitattu 1.7.2016.
4. ↑  Car registration documents and formalities *Your Europe – Citizens*. Viitattu 1.7.2016.
**Mäkihyppylinko** eli **"spedelinko"** on Spede Pasasen ja Raimo Kaukisen keksimä mäkihyppääjien harjoitteluväline. Linkoa käytetään mäkihyppääjien heittämiseen tasaiselta maalta hyppyriä muistuttavalla kiihtyvyydellä. Mäkihyppylingon prototyyppi oli rakennettuna Kuopion Puijossa vuosina 1970–1980. Yksi Speden alkuperäisistä lingoista asennettiin Hyvinkään hyppyrimäen viereen vuonna 1977. Mäkihyppylinko nähtiin elokuvassa Professori Uuno D.G. Turhapuro.

Spede-Idea Oy valmistaa linkoa edelleen. Lingon nykyinen versio on sähkökäyttöinen ja elektronisesti ohjattu. Uusin linko on suunniteltu lumilautailijoiden käyttöön erilaisiin hyppytapahtumiin. Linko mahdollistaa tapahtumien järjestämisen esimerkiksi kaupunkien keskustoissa.

Lähteet
-------

* Spede-Idea Oy

### Viitteet

1. ↑  Aamuposti: Yrityksen varastosta löytyi Spede-harvinaisuus *Taloussanomat*.  18.5.2017. Viitattu 1.5.2020.
2. ↑  Kaupunginmuseo
3. ↑  Lumilautailijat käyttävät yhä Speden kuuluisaa vempainta – jätti jälkeensä kymmeniä keksintöjä *mtvuutiset.fi*. Viitattu 28.11.2018.

Aiheesta muualla
----------------

* Toivonen, Kari: Uutisjuttu mäkilingosta *Yle, Elävä arkisto*.  21.8.1978. Yle. Viitattu 22.7.2014.
**Oktettisääntö** tarkoittaa pääryhmien alkuaineiden taipumusta ympäröityä kahdeksalla valenssielektronilla jalokaasujen (poikkeus He) tyypilliseen valenssielektronitilaan *ns2np6*. Atomi voi päästä **oktettiin** ionisoitumalla tai jakamalla elektroneja eli muodostamalla kovalenttisia sidoksia. Valenssielektronien oktetti voi muodostua sekä sidoselektroneista että vapaista elektronipareista. Oktettisäännön idea voidaan laajentaa niin sanotuksi 18 elektronin säännöksi huomioimalla *ns*- ja *np*- lisäksi myös *nd* -energiatasojen täyttyminen.

Gilbert Newton Lewis käytti ilmiöstä nimitystä *kahdeksan sääntö*. Termin oktettisääntö otti myöhemmin käyttöön Irving Langmuir.

Poikkeukset
-----------

Klooritrifluoridissa kloorilla on yli kahdeksan ulkoelektronia.
Vaikka oktettisäännöllä voidaan selittää atomien sitoutumista, se ei ole käsitteenä ongelmaton. Esimerkiksi toisen jakson alkuaineet litium ja beryllium suosivat enemmän heliumin valenssielektronitilaa *1s2* ja ovat taipuvaisia menettämään *2s*-orbitaalilla olevat elektroninsa. Boori muodostaa vakaita yhdisteitä kuten BF3, joiden valenssikuorella on kahdeksan sijasta kuusi elektronia. Näitä yhdisteitä kutsutaan hypovalenttisiksi. Joidenkin aineiden kovalenttinen tarkastelu puolestaan osoittaa ulkoelektroneja olevan yli kahdeksan. Esimerkiksi ClF3 niitä on kymmenen. Aineita, joissa oktetti näyttää laajentuneen, kutsutaan hypervalenttisiksi molekyyleiksi. Oktetti voidaan kuitenkin useissa tapauksissa selittää teoreettisilla (ei kokeellisesti havaittavilla) ionisilla osarakenteilla ja niistä muodostuvilla resonanssirakenteilla.

Lähteet
-------

1. ↑  Orchin, Macomber, Pinhas, Wilson: *The Vocabulary and Concepts of Organic Chemistry (2nd edition)*, s. 29. John Wiley & Sons, 2005. ISBN 0-471-68028-1. (englanniksi)
2. 1 2  Ronald J. Gillespie, Paul L. A. Popelier: *Chemical Bonding and Molecular Geometry - From Lewis to Electron Densities*. Oxford University Press, 2001. ISBN 0-19-510496-X. (englanniksi)
**Wateni** on maalaiskunta Sikasson alueen Sikasson piirissä Malissa. Sen keskuskylä N’Tjila sijaitsee 102 kilometriä Sikassosta länteen. Kunnassa on 6 200 ja keskuskylässä 1 300 asukasta (vuonna 2009).

Watenin kunnan pinta-ala on 200 neliökilometriä. Se rajoittuu pohjoisessa Sikasson piirin Benkadin, idässä Blendion, etelässä Niénan ja lännessä Bougounin piirin Koumantoun ja Wolan kuntiin. Pinnanmuodostusta leimaavat ylängöt ja tasangot. Länsirajalla virtaa Bagoéjoki. Seutu kuuluu Sudanin vyöhykkeeseen. Kasvillisuus on savannia.

Kuntaan kuuluu 12 kylää. Asukkaat ovat fulbeja ja bambaroita. Yleisin kieli on bambara. Vallitseva uskonto on islam.

N’Tjilasta on yhteys seitsemän kilometrin päässä sijaitsevalle Bamakon ja Sikasson väliselle RN7-maantielle. Paikallisia elinkeinoja ovat maanviljely, karjanhoito, kalastus, keräily, käsityöammatit ja pienimuotoinen kaupankäynti. Tärkeimmät viljelykasvit ovat hirssi, durra, maissi, riisi ja fonio sekä myytäväksi kasvatettavat puuvilla, maapähkinä ja lehmänpapu. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet ja siipikarja. Kalastusta harjoittavat Ségoun ja Moptin alueilta tulevat bozot. Käsityöläiset tekevät saviastoita, kankaita ja jalkineita. N’Tjilassa ja Bougoulabassa pidetään viikoittaiset markkinat.

Lähteet
-------

1. 1 2  4ème recensement général de la population et de l’habitat. Résultats définitifs, tome 0: Répertoire des villages *instat-mali.org*.  Arkistoitu 7.1.2017. Viitattu 11.6.2018.
2. 1 2 3 4  Plan de Sécurité Alimentaire: Commune Rurale de Wateni 2006-2010 *aec.msu.edu*.  2006.  Arkistoitu 13.6.2010. Viitattu 11.6.2018.
3. ↑  Mali - Région de Sikasso: Carte de référence *reliefweb.int*. Viitattu 11.6.2018.
**SMS Hela** oli Saksan keisarikunnan laivaston ennen ensimmäistä maailmansotaa valmistunut kevyt risteilijä, joka palveli sodassa uppoamiseensa saakka 13. syyskuuta 1914. Luokkansa ainoana aluksena se valmistettiin avisona ja se luokiteltiin vuonna 1899 kevyeksi risteilijäksi.

Valmistus
---------

Alus tilattiin AG Weseriltä Bremenistä *SMS Jagdin* suurennettuna versiona ja sen köli laskettiin vuonna 1893. Alus laskettiin vesille 28. maaliskuuta 1895 ja se valmistui 3. toukokuuta 1896. Alus nimettiin Danzigin lähistöllä sijaitsevan Helin niemimaan mukaan. Se oli kevyesti aseistettu risteilijä, ja sen pääaseistuksena oli ainoastaan neljä 8,8 senttimetrin tykkiä.

Aluksen suojana oli 25 millimetrin panssarikansi ja se oli varustettu selvästi havaittavalla törmäyskeulalla. Alusta pidettiin hyvin merikelpoisena ja se palvelikin kaksi vuotta siirtomaissa.

Palvelus
--------

Vuosina 1900–1901 alus osallistui Kiinan boksarikapinaan, ja se oli 1902 mukana suurissa sotaharjoituksissa. Alus modernisoitiin 1903–1905, jolloin sen kansirakenteet suunniteltiin uudelleen ja aluksen kaksi taaempaa 88 millimetrin tykkiä poistettiin. Vuodesta 1910 alkaen alus palveli laivastossa emälaivana. Ensimmäisen maailmansodan puhjetessa se palautettiin palvelukseen tukemaan Helgolandissa operoivia torpedoveneitä. Britannian kuninkaallisen laivaston sukellusveneen *HMS E.9:n* laukaisema torpedo upotti aluksen Pohjanmerellä 13. syyskuuta 1914, jolloin kaksi miehistönjäsentä sai surmansa.

Lähteet
-------

* Gardiner, Robert (toim.): *Conway's All the World's Fighting Ships 1860–1905*. Lontoo, Englanti: Conway Maritime Press, 2002. ISBN 0-85177-133-5. (englanniksi)
* Gardiner, Robert (toim.): *Conway's All the World's Fighting Ships 1906–1921*. Lontoo, Englanti: Conway Maritime Press, 1985. ISBN 0-85177-245-5. (englanniksi)

### Viitteet

1. 1 2 3  Gardiner, Robert 1860-1905 s. 258
2. ↑  Gardiner, Robert 1906-1921 s. 143


|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Edeltäjä:**Bussard-luokka** | **Saksan keisarikunnan laivaston risteilijät** | Seuraaja:**Gazelle-luokka** |
Oktjabrskin piiri Permin aluepiirin kartalla.
**Oktjabrskin piiri** (ven. Октя́брьский райо́н, *Oktjabrski raion*) on kunnallinen itsehallintoalue Permin aluepiirissä Venäjällä. Vuonna 1931 perustetun piirin pinta-ala on 3444 neliökilometriä. Asukkaita on 34 700 henkeä (vuonna 2009).

Oktjabrskin piiri sijaitsee Permin aluepiirin kaakkoisosassa. Lännessä se rajoittuu Tšernuškan, pohjoisessa Uinskojen, Ordan ja Suksunin piireihin, idässä Sverdlovskin alueeseen ja etelässä Baškortostaniin. Pinta-alasta 60 % on metsää. Hyötykaivannaisia ovat öljy ja kaasu, dolomiitti, kalkkikivi, kipsi ja anhydriitti.

Piiriin kuuluvat Oktjabrskin ja Sarsin kaupunkimaiset taajamat (kaupunkikunnat) sekä 11 maalaiskuntaa: Atnjaguzi, Basino, Bijavaš, Bogorodsk, Išimovo, Jenapajevo, Petropavlovsk, Russkij Sars, Štšutše-Ozero, Tjuš ja Verh-Tjuš. Hallinnollinen keskus on Oktjabrski. Asutuskeskuksia on yhteensä 85.

Asukkaista on vuoden 2002 väestönlaskennan mukaan 59,6 % venäläisiä, 34,7 % tataareja ja 2,3 % baškiireja. Kaupunkiväestön osuus on 46,8 %.

Piirin kautta kulkee Kungurin ja Oktjabrskin välinen kestopäällysteinen maantie sekä Kazanin ja Jekaterinburgin välinen rautatie. Puunjalostusteollisuus tuottaa 50 % teollisuustuotannosta ja elintarviketeollisuus 40 %. Maatalous on erikoistunut maidon ja lihan tuotantoon sekä viljan viljelyyn.

Piirissä toimii ammatikoulu, kaksi musiikkikoulua, lasten luomistyön keskus, kulttuuri- ja vapaa-ajankeskuksia, kirjastolaitos ja kotiseutumuseo. Paikallislehtenä ilmestyy *Vperjod* ("Eteenpäin"). Nähtävyyksiin kuuluvat Mosinon ja Mostovajan kylien ortodoksiset kirkot.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5 6  Entsiklopedija Permi: Oktjabrski munitsipalnyi raion *enc.permkultura.ru*. Viitattu 25.5.2010. (venäjäksi)[vanhentunut linkki]
2. 1 2  Federalnaja služba gosudarstvennoi statistiki: Tšislennost naselenija Rossijskoi Federatsii po gorodam, posjolkam gorodskogo tipa i raionam na 1 janvarja 2009 g.  2009. Moskva:  Federalnaja služba gosudarstvennoi statistiki (Rosstat).  Arkistoitu 21.10.2011. Viitattu 25.5.2010. (venäjäksi)
3. ↑  Portal pravitelstva Permskogo kraja: Oktjabrski munitsipalnyi raion *permkrai.ru*.  Arkistoitu 15.10.2011. Viitattu 25.5.2010. (venäjäksi)
4. ↑  Permski regionalnyi server: Oktjabrski munitsipalnyi raion *perm.ru*.  Arkistoitu 22.12.2008. Viitattu 25.5.2010. (venäjäksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Oktjabrskin piirin sivusto (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi)

Permin aluepiirin piirit ja *kaupunkipiirikunnat*
Aleksandrovsk • Barda • *Berezniki* • Berjozovka • Bolšaja Sosnova • Dobrjanka • Gainy • Gornozavodsk • Gremjatšinsk • Gubaha • Iljinski • Jelovo • Jurla • Jusva • Karagai • Kišert • Kizel • Kosa • Kotšovo • Krasnokamsk • Krasnovišersk • Kudymkar • *Kudymkar* • Kujeda • Kungur • *Kungur* • Lysva • Nytva • Ohansk • Oktjabrski • Orda • Osa • Otšor • Perm • *Perm* • Siva • Solikamsk • *Solikamsk* • Suksun • Tšaikovski • Tšastyje • Tšerdyn • Tšernuška • Tšusovoi • Uinskoje • Usolje • Vereštšagino • *Zvjozdnyi*
Kisapirtti
**Kisapirtti** on hirsirakennus Kangasalan Liutussa, Pitkäjärven eteläpuolisella harjulla, 12 kilometrin päässä Tampereen keskustasta.

Historia
--------

  

### Kisapirtti julkisuuteen

Tampereen Hiihtoseura järjesti ennen talvisotaa Pitkäjärven harjulle retkeilymajan. Kisapirttiä alettiin rakentaa kevättalvella vuonna 1938 ja syyskuun lopulla pidettiin yleisölle avajaiset. Samoihin aikoihin tehtiin myös Kisapirtillä hyppyrimäki Pitkäjärven jyrkälle Eteläharjulle. Nykyään mäki on ollut jo kauan poissa käytössä. 
Hiihtomajan vihkiäiskilpailut järjestettiin sunnuntaina 22.1.1939. Tällöin lehdet mm. Aamulehti kirjoitti paljon Kisapirtistä. Esimerkiksi Kisapirtin avajaisista, kilpailuista ja hyppyrimäen ennätyksistä. 
Kausi jäi kuitenkin merkittävien kilpailujen osalta ainoaiksi. Tampereen Hiihtoseuran toiminta hiipui sotavuosien jälkeen ja tavoite loppui tehdä Kisapirtistä Tampereen hiihtomajan urheilukeskus.

### Kunnostamisen hiipuvuus

Kisapirtti myytiin Tampereen Kotkille vuonna 1950. Kotkilla maja oli muutaman vuosikymmenen ja toimintaa siellä oli niin harvoin, että maja joutui paljon ilkivallan kohteeksi. Kisapirttiä päästiin tuhoamaan pahin seurauksin. 
Vehmaisten Urheilijat osti Kotkilta pirtin vuonna 1959. Pirtti oli tällöin hirveässä kunnossa. Ikkunat ja kaikki irtain oltiin rikottu ja kirkkokamiina kaadettu. Pirttiä alettiin kunnostaa ahkeralla työllä. Pirtti oli niin huonossa kunnossa, että esimerkiksi kattokin piti korjata ja savupiippu muurata uudestaan. Silloin Kisapirttiä alettiin kunnostaa.

### Kisapirtin aika

Maja kunnostettiin ja seuraväki teki majalle johtavan tien, Kisapirtintien. Vuonna 1960 vappuaattona Vehmaisten urheilijat järjesti ensimmäisen yleisötilaisuuden juuri remontoimassa majassa. Alkoi Kisapirtin aika. Kisapirttiä alettiin käyttää monin tavoin. Pirtillä esimerkiksi esiinnyttiin, tanssittiin, harjoiteltiin, kilpailtiin ja pirttiä vuokrattiin myös muille seuroille ja järjestöille. 
Vehmaisten urheilijat myivät Kisapirtin vuonna 1972 Tampereen kaupungille, koska seuraväki alkoi uupua pirtin suururakasta ja jatkuvasta huolenpidosta ja kunnostamisesta. Myöhemmin kuitenkin Vehmaisten urheilijat vuokrasivat Tampereelta Kisapirtin vuonna 2001. Seuran tehtävänä on elvyttää pirttiä monin tavoin. Nykyään Kisapirtillä voi järjestää esimerkiksi häitä, perhejuhlia, retkiä tai pikkujouluja. Kisapirtillä myydään myös lämmintä mehua ja pullaa talvisin lähinnä hiihtäjille. Pirtiltä lähtee myös hiihtolatu 5 kilometriä Tamperetta kohti.

Sisä- ja ulkotilat
------------------

Pirtti on kaksikerroksinen. Istumapaikkoja on Kisapirtillä sadalle hengelle. Sisällä on sali, jossa on suuret pirttipöydät. Pirtillä on myös sähkölämmitys, takka, kylmä- ja lämminvesi, viileää säilytystilaa, parvi, orkesterikoroke ja kaksi sähköliettä. Pihalla on vapaasti parkkipaikkoja.

Sijainti
--------

Kisapirtti sijaitsee suunnilleen yhden kilometrin pituisella Kisapirtintiellä, Pitkäjärven eteläharjun päädyllä, 12 kilometrin päässä Tampereen keskustasta. Pirtin luota lähtee myös jyrkästi alaspäin menevä vanha hyppyrimäki ja talvisin hiihtolatu.

Lähteet
-------

*
**Kajoonjärvi** on keskikokoinen humusjärvi Juuan länsiosassa Pohjois-Karjalassa. Sen pinta-ala on 5,5 neliökilometriä. Etäisyys Joensuusta on 68 kilometriä pohjoisluoteeseen.

Maantiede
---------

Kajoonjärven pituus kaakosta luoteeseen on noin 7,5 kilometriä. Järven eteläosa on jonkin verran pohjoisosaa leveämpi. Pääaltaan keskiosasta työntyy pohjoiseen muodokas, runsaan kilometrin pituinen Kaatilanlahti. Altaan lounaisosassa on Siikalahti. Kajoonjärven syvin kohta, noin 50 metriä, sijaitsee altaan eteläosassa noin 70 metriä Heikkurinniemestä pohjoiseen. Järven keskiosassa on 34-metrinen syvänne. Kajoonjärven pohjoisosa on alle 10 metriä syvä.

Kajoonjärven rannat ovat metsämaata, länsirannalla on joitakin peltotilkkuja. Itärannalla sijaitsee pieniä luonnonsuojelualueita. Järven kaakkoispuolella sijaitsee Kajoon kylä.

Kajoonjärvessä sijaitsee neljä saarta, joista kaksi on alle aarin laajuisia. Suurin on noin 80 aarin laajuinen Verkkosaari altaan luoteisosassa.

Kajoonjärven valuma-alueen pinta-ala on 104 neliökilometriä. Kaatilanlahden pohjoiskolkkaan virtaa laskuoja pohjoisesta Polvijärvestä, ympäristön soilta virtaa useita laskuojia. Kajoonjärven luusua sijaitsee altaan pohjoisimmassa osassa, josta vedet laskevat länteen Jokilampeen, jonka korkeustaso on 166,2 metriä mpy.

Kajoonjärvi (04.761.1.001) kuuluu Kajoonjärven lähialueeseen (04.761), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen vesistössä (04). Toinen jakovaihe on Kajoonjärven valuma-alue (04.76). Kajoonjärvi on Kajoonjärven lähialueen laajin vakavesi; alueen muut vakavedet ovat Korsakkolampi, Pahalampi ja Kuikkalampi.

Veden laatu
-----------

Kajoonjärveä tutkittiin kesällä 2005. Tuolloin järven käyttökelpoisuusluokitus määriteltiin erinomaiseksi tai hyväksi näkösyvyyden (3,3 metriä), kokonaisfosforin ja klorofyllipitoisuuden perusteella. Veden happamuus oli neutraali (pH-arvo 7,0). Kajoonjärven vesitilavuus on 62 489 000 kuutiometriä.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5 6  Kajoonjärvi, vakavesi, Juuka
2. 1 2 3 4 5 6 7 8 9  Ympäristö.fi : Ympäristötiedon hallintajärjestelmä Hertta Ympäristötiedon hallintajärjestelmä Hertta. Viitattu 19.7.2021.
3. ↑  Kajoonjärvi. Järviwiki. Viitattu 19.7.2021.
4. 1 2 3  Kasviplankton ja vedenlaatu Pohjois-Karjalan metsäjärvissä (pdf) *Pohjois-Karjalan ympäristökeskuksen raportteja 6 / 2007*. Joensuu:  Pohjois-Karjalan ympäristökeskus. Viitattu 19.7.2021.
5. ↑  Kajoonjärven lähialue (04.761). Järviwiki. Viitattu 19.7.2021.
**The Water Street Atelier** on yhdysvaltalainen taidekoulu, joka toimii nykyään Manhattanilla, New Yorkissa. Aiemmin koulu sijaitsi Brooklynissä, mistä sen nimi juontaa juurensa. Jacob Collinsin johtama koulu opettaa vanhojen mestarien*selvennä* tapaa piirtää ja maalata.

Koulussa on kaksi osiota. Takahuone on Collinsin yksityinen studio, isompi edessä oleva huone on oppilaitten tila, missä Collins myös työskentelee suurempien figuratiivisten maalaustensa kanssa.

Oppilaat tulevat usein opiskelemaan kouluun neljäksi vuodeksi. Ensimmäisenä vuotenaan oppilaat viettävät suurimman osan ajastaan piirtäen ja maalaten kipsipatsaita ja elävää mallia, piirtäen lyhyitä ja pitkiä asentoja. Tämän jälkeen siirrytään pelkästään figuuriin ja enimmäkseen pitkään asentoon (3–4 viikkoa), joita piirretään lyijykynällä. Tämän jälkeen siirrytään grisaille-figuurimaalaukseen (paletilla yleensä ainoastaan mustaa ja valkoista), josta sitten siirrytään koko palettiin. Collins esittelee myös asetelma- ja maisemamaalausta.

Collins pyrkii opettamaan aina kun hänellä on mahdollisuus siihen. Tiukkojen aikataulujen kohdalla myös Collinsin vanhat oppilaat tulevat opettamaan. Yleensä kerran vuodessa oppilaat pyrkivät tekemään erillisen maisemamaalausmatkan tai muun matkan, jonka aikana opettaa vieraileva opettaja.

Collins hyväksyy ohjelmaansa ainoastaan kolmesta neljään uutta oppilasta vuodessa. Hän edellyttää avointa mieltä ja suurta motivaatiota, eikä niinkään suuria teknisiä taitoja aloittaessa. Koulun ohjelma vaatii oppilailta suurta keskittymistä ja itsemotivaatiota. Ohjelmaa ei ole rakennettu tarkasti, vaan Collins valvoo itse oppilaiden kehitystä ja päättää milloin kukin on valmis siirtymään uuteen vaiheeseen, ja missä oppilaiden heikot kohdat milloinkin ovat. Tätä samaa periaatetta noudattivat 1800-luvun ranskalaiset taideakatemiat.

Koulusta valmistuneita ja siellä opiskelleita
---------------------------------------------

Michael Grimaldi, Kate Lehman, Dan Thompson, Camie Davis, Nicholas Hiltner, Sarah Lamb, Edward Minoff, Travis Schlaht, Sam Wisneski, Douglas Flynt, Scott Waddell ja Carl Dobsky.

Aiheesta muualla
----------------

* (Arkistoitu – Internet Archive)
*