Näyteikkuna saatettiin pitää kirkkaana tuulettimen avulla. Piirros Yhdysvalloista vuodelta 1916.
Museoon ennallistettu muotiliikkeen näyteikkuna 1800-luvun Pietarista.
**Näyteikkuna** on kaupan ikkuna, johon myytäviä tavaroita asetetaan näytteille. Näyteikkunan avulla asiakkaita houkutellaan ostoksille liikkeeseen. Vitriini-sana on joissakin kielissä laajentunut tarkoittamaan myös näyteikkunaa, joten näyteikkunan voidaan ajatella olevan suuri vitriini.

Historiaa
---------

Ensimmäiset näyteikkunat tehtiin 1700-luvun puolivälissä Pariisin Rue de Richelieu- ja Rue du Faubourg-Saint-Honoré -kaduille muotiliikkeisiin, joista tunnetuin oli Rose Bertinin salonki *Au Grand Mogol*. Muotiliikkeiden ikkunoista muodostui eräänlaisia näyttämöitä, joissa tuotteita mainostettiin. Niihin asetettiin luonnollista kokoa olevia nukkeja, jotka oli puettu uusimman muodin mukaisesti. Mallinuket valmistettiin vahasta, puusta tai posliinista.

Näyteikkunoista tuli myös 1800-luvun jälkipuoliskolla yleistyneiden tavaratalojen merkittävä tiedotuskanava. 1920-luvulla newyorkilainen Lord & Taylor keksi somistaa yhden näyteikkunansa lasten joulumaailmaksi, mistä tuli vahva perinne monille muillekin tavarataloille, 1940-luvulta alkaen myös Helsingin Stockmannille.

Näyteikkunat Suomessa
---------------------

Suomessa ensimmäiset suurikokoiset näyteikkunat tulivat G. F. Stockmannin liikkeeseen Helsingin Senaatintorin laidalle, Kiseleffin taloon vuonna 1880. Näyteikkunoihin tarvittiin suurikokoiset ikkunalasit. 1800-luvulla kehitettiin menetelmä, jolla voitiin tuottaa suuria lasipintoja. Toisaalta lasi-ikkuna oli monissa maissa ankaran verotuksen kohde. Helsingin Keskuskadun ja Aleksanterinkadun kulmassa oli toisen maailmansodan jälkeen Suomen suurimmat näyteikkunat. Niissä lasin leveys on yli 6 metriä, kun Suomessa suurin saatavilla oleva lasikoko on vain 600 × 312 cm. Tällainen ikkuna uusittiin leikkaamalla paksu lasi kaarevaksi, nostamalla painava lasi paikoilleen, täydentämällä lasia pienillä lisäpaloilla ja liimaamalla ne yhteen kirkkaalla liimalla.

Katso myös
----------

* Joulukatu

Lähteet
-------

1. ↑  *Nykysuomen sanakirja. 2. osa, sis. osat III ja IV. 5. painos*, s. 747. WSOY, 1975. ISBN 951-0-02766-9.
2. ↑  Forsström, Riikka: *Kaunis turhuus. Ylellisyys ja nautinnot yksinvaltiuden ajan Ranskassa*, s. 218–226, 233–235. Otava, 2011. ISBN 978-951-1-24978-8.
3. ↑  A Landmark Department Store, (Arkistoitu – Internet Archive) The Sun, 27.11.2007.
4. ↑  Tuhkanen, Ari: Stockmannin jouluikkuna lumoaa edelleen *Yle Uutiset*.  4.12.2009. Viitattu 3.8.2021.
5. ↑  Mauranen, Tapani: Kauppaneuvos Georg Franz Stockmann (1825–1906). *Suomen talouselämän vaikuttajat* -verkkojulkaisu (maksullinen). 5.9.2009. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura.
6. ↑  Bill Bryson: *Sisään! Lyhyt historia lähes kaikesta kotona*, s. 15–19. Suomentaneet Laura Beck ja Tarja Kontro (alkuteos *At Home: A Short History of Private Life*, Transworld Publishers/Doubleday 2010). WSOY, 2011. ISBN 978-951-0-36967-8.
7. ↑  Lasitusliike Kivijärven historia  9.6.2013. Lasitusliike Kivijärvi Oy.

Kirjallisuutta
--------------

* Paasonen, Susanna: "Kulutan silmäni puhki! : kaupunkien kulutuskulttuuri ja visuaalisen hekuma", *Silmä : näkökulmia visuaaliseen kulttuuriin*, s. 9–40. Turun yliopisto, 1996. ISBN 951-29-0764-X.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Näyteikkuna** Wikimedia Commonsissa