recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Pirkko Orvokki Peltomo** (o.s. **Lammi**, s. 24. huhtikuuta 1948 Pori) on suomalainen poliitikko, joka toimi sosiaalidemokraattisen puolueen kansanedustajana vuosina 1995–2007.

Peltomo syntyi talonmies Eero Lammin ja keittiöapulainen Laura Paakin perheeseen. Hän valmistui ylioppilasmerkonomiksi Porin kauppaoppilaitoksesta vuonna 1969, ja työskenteli Porin kaupungin rahatoimiston toimistosihteerinä 1970–1995. Peltomo valittiin kansanedustajaksi vuoden 1995 eduskuntavaaleissa, ja uudelleen vuosina 1999 ja 2003. Hän oli Porin kaupunginvaltuuston jäsen 1985–2008, ja toimi sen 1. varapuheenjohtajana 2005–2008.

Peltomolle myönnettiin kunnallisneuvoksen arvonimi vuonna 2009.

Lähteet
-------

1. ↑  .aspx Pirkko Peltomo *Suomen kansanedustajat*. Eduskunta.   Viitattu 8.12.2005.
2. ↑  Pajala, Lasse ; Lagerbohm, John ; Strengell-Silainen, Ulla (toim.): *Kuka kukin on 2011*, s. 745. Helsinki: Otava, 2011. ISBN 978-951-12471-2-8.
3. ↑  Luomala, Juha: Lasse Kangas sai professorin arvonimen  12.6.2009. Keskisuomalainen. Viitattu 8.5.2020.


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt Muokkaa Wikidatassa | 
* Eduskunta

 |

 |
**Nurmijärven Lepsämän työväentalo Tietola** on Nurmijärven kunnan Lepsämän kylässä sijaitseva työväentalo.

Historiaa
---------

Lepsämän työväenyhdistys perustettiin vuonna 1905. Vuonna 1907 yhdistyksessä oli 44 jäsentä, joista naisia oli 16. Yhdistyksen kirjastossa oli 89 nidettä. Rakennustoimikunta valittiin heti, mutta yhdistys onnistui ostamaan 4 000 m²:n tontin Ilolanmäeltä, Kihin talon entisen päärakennuksen pihapiiristä vasta vuonna 1915. Tontille rakennettiin vuonna 1916 urheilu- ja tanssilava, johon tehtiin myöhemmin katto ja seinät. Vuonna 1921 ostettiin hirsiä ja taloa alettiin rakentaa lämpimäksi. Talon pihapiiriin on rakennettu myöhemmin saunarakennus.

Toimintaa työväentalolla
------------------------

Heti työväentalon valmistuttua sillä aloitettiin lainakirjaston toiminta. Myös näytelmäharrastus oli suosittua. Toiminta työväentalolla oli vilkasta 1970-luvulle saakka, ja siellä järjestettiin tansseja, juhlia ja häitä. Taloa korjattiin 1980-luvulla, ja se otettiin uudelleen käyttöön vuonna 1990. Talolla järjestettiin tanssikursseja, harrastettiin nyrkkeilyä ja kuntoilua. Siellä toimi myös teatteriryhmä Kylähullut ja lapsi- ja nuorisoteatteri Pumppu. Urheiluseura Lepsämäen Humu toimi työväentalolla.

Lähteet
-------

1. 1 2  Hurri, Olavi & Marttala-Hurri, Vuokko: *Työn ja aatteen talot. Työväentalojen historiaa Uudellamaalla*, s. 168. Helsinki: Uudenmaan Sosialidemokraattinen Piiri ry, 1997. ISBN 952-90-8468-4.
2. ↑  Jaakko Ojanne: Nurmijärven Uutiset 21.12.2021 *nurmijarvenuutiset.fi*. Viitattu 23.1.2023.
**Nurmijärven Rajamäen työväentalo** oli Nurmijärven kunnan Rajamäen kylässä sijainnut työväentalo.

Historiaa
---------

Rajamäen työväenyhdistys perustettiin vuonna 1906, ja omaa työväentaloa alettiin suunnitella heti. Tontti, jonka suuruus oli noin 10 000 m², ostettiin vuonna 1908. Yhdistyksen puheenjohtajaa käytettiin kaupassa välikätenä, koska tilan isäntä ei suostunut myymään tonttia sosialisteille. Talon piirustukset teki Vihtori Kilpinen pitäen kirkonkylän työväentalon pohjapiirustusta mallina. Hirsirunkoisen talon pinta-ala oli 288 m², ja se valmistui vuonna 1908.

Kansalaissodan jälkeen työväenyhdistys siirtyi Suomen Sosialistiseen Työväenpuolueeseen. Yhdistyksen toiminta kuitenkin hiipui 1920-luvulla, ja vuonna 1926 työväentalo siirtyi perustetulle Rajamäen Sos.dem. työväenyhdistykselle. Työväentalo päätettiin purkaa vuonna 1974. Sen tilalle rakennettiin liiketalo, josta työväenyhdistys sai toimitilat.

Toimintaa työväentalolla
------------------------

Työväentalolla tuotettiin heti alkuun suuria näytelmiä, joiden harjoituksia saattoi olla kolme kertaa viikossa. Kirjastotoiminta oli aloitettu vuonna 1910, ja vuonna 1913 perustettiin lauluseura. Yhdistys julkaisi *Kehittäjä*-lehteä. 1930-luvulla toiminta työväentalolla oli tavanomaista. Toisen maailmansodan aikana työväentalolla oli ensin sotilaskoti ja myöhemmin sotilaiden majoituspaikka. Sodan jälkeen perustettiin nuoriso-osasto ja naisjaosto vuonna 1953. Naisjaoston panos tulojen hankinnassa ja työväentalon tehtävien hoitajana oli tärkeä. Myös näyttämötoimintaa jatkettiin.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Hurri, Olavi & Marttala-Hurri, Vuokko: *Työn ja aatteen talot. Työväentalojen historiaa Uudellamaalla*, s. 168. Helsinki: Uudenmaan Sosialidemokraattinen Piiri ry, 1997. ISBN 952-90-8468-4.
**Ritva-Liisa "Ippa" Relander** (o.s. **Raunio**; 18. syyskuuta 1930 Helsinki – 11. tammikuuta 2019 Helsinki) oli suomalainen aikakauslehtitoimittaja. Hän teki koko 46-vuotisen työuransa *Apu*-viikkolehdessä. Hän eteni kesäharjoittelijasta toimittajaksi ja toimituspäälliköksi, jossa tehtävässä hän toimi vuodet 1969–1995.

Helsinkiläissyntyinen Ritva-Liisa Relander varttui Karjalohjan pappilassa ja kävi koulunsa Lohjalla ja Turussa. Ylioppilaaksi päästyään vuonna 1949 hän sai harjoittelijan paikan Karjalohjalla asuneen Yrjö Lyytikäisen lehtitalosta Helsingissä. Relander toimi aluksi oikolukijana, käänsi lehden novelleja ruotsista suomeksi ja teki erilaisia toimistotöitä. Vähitellen hänelle annettiin yhä vaativampia toimitustehtäviä, kunnes hänet vuonna 1969 nimitettiin *Apu*-lehden toimituspäälliköksi. Relander oli *Suomen Kuvalehden* Irma Heydemannin ohella ensimmäinen naispuolinen toimituspäällikkö suomalaisessa yleisaikakauslehdessä.

Lähteet
-------

1. ↑  Sauri, Eero – Miettinen, Jukka: Pitkä ura toimituspäällikkönä. (Muistokirjoitus.) *Helsingin Sanomat*, 1.3.2019, s. B 18. Artikkelin verkkoversio. Viitattu 20.9.2021.
2. 1 2  Relander, Ritva-Liisa: "30 vuotta Apua", *Sanan voimalla: Apu-lehden 50-vuotisjuhlajulkaisu mainostajille*, s. 119–121. Helsinki: A-lehdet Oy, 1982. ISBN 951-99425-4-8
3. ↑  Salmi, Olavi: Avun vanhin toimittaja Ritva-Liisa Relander eläkkeelle: Ipan pitkä kesä, *Apu* 39/1995.
4. ↑  Kurvinen, Heidi: *"En mä oo mies enkä nainen. Mä oon toimittaja": Sukupuoli ja suomalainen toimittajakunta 1960- ja 1970-luvulla*, s. 337. Diss. Oulun yliopisto, 2013. ISSN 0355-3205. ISBN 978-952-62-0169-6. Teoksen verkkoversio.
Otis Bartonin Bentoskooppi
**Otis Barton** (5. kesäkuuta 1899 – 15. huhtikuuta 1992) oli yhdysvaltalainen insinööri ja sukeltaja, koulutukseltaan tekniikan tohtori. Hän oli varakasta sukua New Yorkista ja kiinnostui sukeltamisesta jo varhain; saatuaan väitöskirjansa hän matkusti ympäri maailman työtä tehden tutustuakseen sukeltamiseen joka paikassa; hän hyödynsi tämän tietotaidon palattuaan.

Barton aloitti noin vuonna 1930 yhteistyön jo maineikkaan eläintieteiijä William Beeben kanssa; yhteistyötä kesti lopulta yli sotavuosien. Beebe vetäytyi sivummalle ja omisti viimeiset vuotensa eläintieteelle Trinidadissa jossa sitten kuolikin vuonna 1962.

Barton jatkoi kehittämällä ns. Bentoskoopin eli parannetun version syväsukelluskellosta jolla saavuttikin vuonna 1949 syvyysennätyksen.

Vuonna 1950 Barton siirtyi sukeltamisesta kauan kiinnostaneeseen viidakon eläintieteeseen ja teki loppuikäinsä vuoteen 1992 tutkimustyötä Gabonissa jossa sitten kuolikin.

Lähteet
-------

* "Three Hundred Fathoms Beneath The Sea", October 1930, Popular Mechanics
* Kari Jokinen; Sukeltajan tie, Otava 1996 ISBN951-1-1446-4

### Viitteet

1. ↑   Sukeltajan tie, s. 287
2. ↑  "Three Hundred Fathoms Beneath The Sea"


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Israel
* Yhdysvallat
* Alankomaat
* Vatikaani

 |
|  |
| Taiteenala | 
* ULAN

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Deutsche Biographie

 |
|  |
| Muut | 
* SNAC
* IdRef

 |

 |
**Patraksen linna** (kreik. Κάστρο Πατρών, *Kástro Patrón*; myös Κάστρο Πάτρας, *Kástro Pátras*) on linna Patraksen kaupungissa Kreikassa.

Historia
--------

Patraksen linnaa ja kaupunki.
Antiikin aikana linnan paikalla oli Patrain kaupungin akropolis eli linnavuori. Nykyisen linnan ensimmäinen vaihe rakennettiin varhaisella bysanttilaisella kaudella eli Kreikan keskiajan alussa 500-luvun jälkimmäisellä puoliskolla. Sen rakennutti keisari Justinianus kaupunkia vuonna 551 tuhonneen maanjäristyksen jälkeen.

Vuonna 805 Patraksen linnaa piirittivät slaavit ja saraseenit, mutta sen puolustus kesti. Linna oli käytössä edelleen frankkivallan aikana ja vuodesta 1408 alkaneen venetsialaisvallan aikana, ja sitä laajennettiin ja vahvistettiin usein. Vuosina 1430–1458 linna oli bysanttilaisen Morean despotaatin hallussa. Osmaniturkkilaiset valtasivat Patraksen linnan vuonna 1458. Linnan turkkilaiset antautuivat vuonna 1828 Kreikan vapaussotaa tukeneille ranskalaisille joukoille.

Patraksen linnaa.
Linna säilyi hallinnollisessa ja sotilaallisessa käytössä aina toiseen maailmansotaan saakka. Sodan aikana 1941–1944 sitä käyttivät saksalaiset. Linna on ollut suojeltu arkeologinen kohde vuodesta 1973. Nykyisin sitä käytetään myös kulttuuritapahtumiin, ja siellä on pieni teatteri.

Rakennelma
----------

Linna on rakennettu kukkulalle, joka sijaitsee Patraksen keskustan itäpuolella noin 800 metrin päässä merenrannasta. Kukkula on Panachaïkó-vuoren uloke ja sen korkeus on noin 90 metriä merenpinnasta laskettuna.

Linnan pinta-ala on 22 725 neliömetriä. Siinä on useita eri rakennusvaiheita sen pitkän historian varrelta. Nykyisessä, viimeisessä vaiheessaan linna koostuu kolmiomaisesta ulkolinnasta, joka on varustettu torneilla ja bastioneilla, ja sen koilliskulmassa olevasta korkeammasta sisälinnasta. Kumpaakin suojasi alun perin oma vallihauta. Linnan varhaisimman vaiheen rakentamiseen on käytetty paljon kaupungin antiikin aikaisten rakennusten materiaalia. Vanhinta muuria on säilynyt parhaiten linnan pohjoissivulla.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5  Κάστρο Πατρών Υπουργείο Πολιτισμού και Αθλητισμού. Viitattu 3.10.2022.
2. 1 2 3 4 5 6  Κάστρο Πατρών *Καστρολόγος*. Viitattu 3.10.2022.
3. 1 2  Patras Castle *Patras Info*. Viitattu 3.10.2022.
4. ↑  Patra Medieval Castle *Greeka.com*. Viitattu 3.10.2022.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Patraksen linna** Wikimedia Commonsissa
Hämeen keskiaikamarkkinat vuonna 2009.
**Hämeen keskiaikafestivaalit**, aikaisemmalta nimeltään **Hämeen keskiaikamarkkinat**, on suuri suomalainen keskiaikatapahtuma, joka järjestetään elokuun puolivälissä Hämeenlinnassa, Hämeen linnan ja Linnanpuiston alueella. Tapahtumaa järjestää Hämeen keskiaikatapahtumat Oy. (Järjestäjänä oli vuoteen 2016 saakka Hämeenlinnan keskiaikayhdistys ry, joka perusti yhtiön ja omistaa sen yhä kokonaisuudessaan.)

Festivaalien historia alkoi ensimmäisistä markkinoista, jotka järjestettiin vuonna 1997. Tapahtuma on tästä kasvanut sekä merkittävimpien suomalaisten keskiaikatapahtumien että merkittävimpien hämeenlinnalaisten kesätapahtumien joukkoon.

Vuoden 2019 markkinoilla kävi 28 500 vierasta. Elinkeinoaan harjoittavia kauppiaita ja käsityöläisiä oli markkina-alueella noin 150 kappaletta. Keskiaikaharrastajia ja -elävöittäjiä oli leiriytyneenä markkina-alueelle yli sata telttakuntaa. Tapahtuma kasvaa ja kehittyy.

Aiheesta muualla
----------------

* Keskiaikafestivaalin verkkosivut
* Peitset viuhuivat keskiaikamarkkinoilla Helsingin Sanomat 2006
* Hämeen keskiaikamarkkinat palaa linnaan (Arkistoitu – Internet Archive) Hämeen Sanomat 2013
**Aleksandr Viktorovitš Ivanov** (ven. Александр Викторович Иванов, valkoven. Аляксандр Віктаравіч Іваноў, *Aljaksandr Viktaravitš Ivanou* s. 29. lokakuuta 1994, Homel, Valko-Venäjä), tunnetaan myös taiteilijanimellä **Ivan**, on valkovenäläis-venäläinen laulaja. Ivanovin ura alkoi vuonna 2009, kun hän esiintyi Mass Medium Fest -rockfestivaalilla. Ivanov voitti *5 Stars* -kilpailun vuonna 2015 ja hänen oli tarkoitus edustaa Venäjää Intervision laulukilpailussa 2015, mutta tapahtuma peruttiin.

Eurovision laulukilpailu 2016
-----------------------------

Ivanov valittiin 26. tammikuuta 2016 Valko-Venäjän euroviisukarsinnassa edustamaan maata Eurovision laulukilpailussa 2016 kappaleella *Help You Fly*. Ivanov aiheutti ennakkokohua ilmoittamalla, että aikoo esiintyä kilpailussa alasti elävien susien kanssa. Aikeita ei kuitenkaan hyväksytty. Eurovision laulukilpailussa Ivanov sijoittui toisen semifinaalin 12:nneksi eikä päässyt finaaliin.

Diskografia
-----------

### Singlet

* *Krest I Ladon* (2015)
* *Help You Fly* (2016)

Lähteet
-------

* 
* 

### Viitteet

1. ↑  Belarusian Selection 2016 *eurovisionworld.com*. Viitattu 21.1.2022.
2. ↑  Waddington, Jonna: Valko-Venäjän Ivan ei saa esiintyä viisuissa alasti susien kanssa – keksi keinon, jolla nakutempaus onnistuu *is.fi*.  6.5.2016. Viitattu 21.1.2022.


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Taiteenala Muokkaa Wikidatassa | 
* MusicBrainz

 |

 |
Avalonin niemimaa sijaitsee Kanadan Newfoundlandin saaren kaakkoisosassa  
Avalonin niemimaa sijaitsee Kanadan Newfoundlandin saaren kaakkoisosassaAvalonin      niemimaa    Avalonin niemimaa sijaitsee Kanadan Newfoundlandin saaren kaakkoisosassa
**Avalonin niemimaa** (engl. *Avalon Peninsula*) on niemimaa Newfoundland ja Labradorin provinssissa Kanadassa. Niemimaa muodostaa Newfoundlandin saaren kaakkoisosan. Se on pinta-alaltaan 9 270 neliökilometrin suuruinen. Niemimaa on kapeimmillaan alle 5 kilometriä leveä, mutta sen ulottuvuus on 180 kilometriä pohjoissuunnassa (Grates Point pohjoisessa ja Cape Freels-Cape Pine etelässä) ja noin lähes 100 kilometriä itä-länsi -suunnassa.

Kalarikkaiden pohjoisen Atlantin vesien äärellä sijaitsevalla niemimaalla asuu hieman yli puolet Newfoundlandin asukkaista ja siellä sijaitsee myös provinssin pääkaupunki, St. John's. Vuoden 2016 väestönlaskennassa niemimaalle kirjattiin 270 348 asukasta kun koko provinssin väkiluku oli 519 716. Niemimaan ensimmäinen pysyvä asutus perustettiin Cuper's Coveen (Conception Bay) vuonna 1610.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Avalon Peninsula thecanadianencyclopedia.com. Viitattu 24.7.2017. (englanniksi)
2. ↑  Census Profile, 2016 Census: Avalon Peninsula (Economic region), Newfoundland and Labrador and Newfoundland and Labrador (Province) statcan.gc.ca. Viitattu 24.7.2017. (englanniksi)
Hyperbeli on kartioleikkaus.
**Hyperbeli** on toisen asteen käyrä, joka määritellään seuraavasti:

Hyperbelin muodostavat ne tason pisteet, joiden kahdesta polttopisteestä mitattujen etäisyyksien erotus on vakio. Jos valitaan polttopisteet F1 ja F2, hyperbelin pisteellä X on ominaisuus \big| |X − F1| − |X − F2| \big| = vakio (vertaa ellipsiin). Hyperbeli syntyy myös, kun taso leikkaa kaksiosaisen kartion molempia osakartioita.

Hyperbelin yhtälö
-----------------

### Origokeskinen hyperbeli

Kun suorien y = \frac{a}{b}x ja y = - \frac{a}{b}x leikkauspiste on origossa, on hyperbelin yhtälö \frac{x^2}{a^2} - \frac{y^2}{b^2} = 1, a, b \in\mathbb{R} ja a>0.
Tällöin hyperbelin huiput ovat (−a, 0) ja (a, 0).

Myös käänteislukufunktion kuvaaja on origokeskeinen hyperbeli, jonka toinen haara sijaitsee ensimmäisessä ja toinen kolmannessa neljänneksessä. Suorat, jotka ovat hyperbelien asymptootit, ovat nyt koordinaattiakselit ja ne leikkaavat origossa. Hyperbelien huiput ovat (1,1) ja (-1,-1).

Hyperbeli voidaan esittää hyperbolisten funktioiden avulla myös parametrimuodossa

\left\{\begin{matrix}x = a\cosh{t} \\ y = b\sinh{t}\end{matrix}\right. , jossa a,b,t\in\mathbb{R}.
### Yleinen hyperbeli

Hyperbeli voidaan koordinaatiston muunnoksella muuttaa muotoon, jossa hyperbelin polttopisteet ovat koordinaattiakselilla. Tämä tapahtuu muodostamalla hyperbelin kertoimista matriisi ja soveltamalla matriisiin sopivaa muunnosta.

Liittohyperbeli
---------------

Liittohyperbeli on hyperbelin erikoistapaus, joka on muotoa \frac{x^2}{a^2} - \frac{y^2}{b^2} = -1.

Yksikköhyperbeli
----------------

Yksikköhyperbeli on hyperbeli, jossa a = b = 1, joten hyperbeli on muotoa x^2 - y^2 = 1.

Hyperboloidi
------------

Hyperbeliä vastaava kolmiulotteinen kappale on hyperboloidi.

Katso myös
----------

* Ympyrä
* Ellipsi
* Paraabeli
* Kartioleikkaus
* Hyperbelirata

Kirjallisuutta
--------------

* Kivelä, Simo K.: *Algebra ja geometria*. Espoo: Otatieto, 1989. ISBN 951-672-103-6.
Jovianus
**Jovianus** (lat. *Flavius Claudius Varronianus Iovianus*) (n. 332–17. helmikuuta 364) oli Rooman keisari vuosina 363–364. Edellinen keisari Julianus Apostata oli kuollut taistelussa Persian Sapor II:ta vastaan. Sotilaat huusivat Jovianuksen keisariksi. Jovianuksen oli pakko tehdä rauha epäedullisin ehdoin. Hän lähti tämän jälkeen kohti kotia. Jovianus oli kristitty, toisin kuin Julianus. Hän kuoli häkämyrkytykseen kahdeksan kuukauden valtakauden jälkeen, ennen kuin ehti palata Konstantinopoliin. Myös ylensyönti ja myrkylliset kalkkihöyryt on esitetty mahdollisina kuolinsyinä.

Kirjallisuutta
--------------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Jovianus**.
* Alf Henrikson: *Antiikin tarinoita 1–2*. WSOY, 1993. ISBN 951-0-18515-9.
* Arto Kivimäki ja Pekka Tuomisto: *Rooman keisarit*. Karisto, 2000. ISBN 951-23-4094-1.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä:**Julianus Apostata** | **Rooman keisari** | Seuraaja:**Valentinianus I jaValens** |

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Espanja
* Katalonia
* Saksa
* Israel
* Yhdysvallat
* Tšekki
* Alankomaat
* Puola

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Deutsche Biographie

 |
|  |
| Muut | 
* IdRef

 |

 |
**HIGH and MIGHTY COLOR** on japanilainen vuonna 2004 perustettu j-rock-yhtye.

Historia
--------

### Anti-Nobunaga

Bändi lähti MEGin ja SASSYn pienestä Metallica covereita tehneestä bändistä. Pari vuotta sen jälkeen he päättivät mennä pidemmälle taitojensa kanssa kuin vain covereiden tekemiseen. Sassy antoi mACKAzille mahdollisuuden liittyä, ja tämä kutsui mukaan myös ystävänsä Kazuton. Yūsuke ei ensin aikonut liittyä bändiin, sillä aikoi soolouralle. MEG kuitenkin sai tahtonsa läpi kysymällä asiasta joka päivä melkein neljän kuukauden ajan. Bändi tunnettiin tuolloin nimellä *Anti-Nobunaga*. Se soitti suurimmaksi osaksi vain kahviloissa ja muissa pienissä paikoissa. SASSY, bändin johtaja, lähetti demoja japanilaisille levy-yhtiöille, mutta heidät hylättiin aina. Pieni japanilainen levy-yhtiö kuitenkin hyväksyi heidät, ja he alkoivat soittaa muuallakin kuin vain Okinawassa, jossa he asuivat.

### SME ja Mākīn liittyminen

Kesällä 2003 *Sony Music Entertainment Japan* löysi heidät Okinawassa vuosittain järjestetyillä festivaaleilla, ja tarjosi heille mahdollisuuden päästä levylle jossa esiintyi useita artisteja. Mākīn he tapasivat musiikki festarilla, jota kutsuttiin *Music picnic festival*iksi. SME:n mielestä Mākī ja Anti-nobunaga eivät olleet mitään erityistä yksinään, mutta yhdessä heistä tulisi jotain ennennäkemätöntä Japanissa. Mākī aluksi hylkäsi tarjouksen liittyä, sillä halusi matkustaa ulkomaille opiskelemaan englantia. Bändin jäsenet kuitenkin saivat hänet suostuteltua mukaan, ja Mākīn liityttyä he vaihtoivat bändin nimen *High and Mighty Coloriksi*. Vuoden 2004 he käyttivät laulujen kirjoittamiseen ja levyttämiseen. Heidän ensimmäinen singlensä "*Over*" myytiin loppuun heti ensimmäisen kuukauden aikana. Se kuitenkin julkaistiin uudestaan seuraavana vuonna. Sen jälkeen he ovat julkaisseet 3 albumia ja 10 singleä.

Jäsenet
-------

* マーキー (Mākī) − laulu, syntynyt 23. elokuuta 1987
* ユウスケ (Yūsuke) − laulu, syntynyt 25. tammikuuta 1985
* MEG − kitara, syntynyt 15. marraskuuta 1984
* カズト (Kazuto) − kitara, syntynyt 18. syyskuuta 1984
* mACKAz − basso, syntynyt 15. heinäkuuta 1984
* SASSY − rummut, syntynyt 23. elokuuta 1984

Diskografia
-----------

### Singlet

* PRIDE (26. tammikuuta 2005)
* PRIDE Remix (24. maaliskuuta 2005)
* OVER (20. huhtikuuta 2005)
* RUN☆RUN☆RUN (22. kesäkuuta 2005)
* Days (17. elokuuta 2005)
* STYLE ~get glory in this hand~ (9. marraskuuta 2005)
* Ichirin no Hana (一輪の花) (11. tammikuuta 2006)
* DIVE into YOURSELF (26. heinäkuuta 2006)
* Enrai ~Tooku ni Aru Akari~ (遠雷~遠くにある明かり) (25. lokakuuta 2006)
* Dreams (1. elokuuta 2007)
* Amazing (12. joulukuuta 2007)

### Albumit

* G∞VER (14. syyskuuta 2005)
* Gou On PROGRESSIVE (傲音プログレッシヴ) (5. huhtikuuta 2006)
* San (参) (21. helmikuuta 2007)

### DVD

* "Video G∞VER" (22. helmikuuta 2006)

Palkinnot
---------

* 47th *Japanese Record Grand Prix'*n vuoden tulokas 2005

Aiheesta muualla
----------------

* Levy-yhtiön sivu (japaniksi)
* Virallinen kotisivu (japaniksi)
* H&MC Fansite : INSOMNIA (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
**Highclere Castle** on arkkitehti Charles Barryn suunnittelema rakennus Englannin Hampshiressä noin kahdeksan kilometriä etelään Berkshiren Newburystä. Sitä ympäröi Capability Brownin suunnittelema puisto. Kiinteistön laajuus on 2 000 hehtaaria.

Highclere Castle on toiminut kuvauspaikkana komediasarjalle *Kyllä Jeeves hoitaa* sekä Emmy-palkitulle draamasarjalle *Downton Abbey*. 

Linnan paikalla sijaitsi aikaisempi talo, joka rakennettiin Winchesterin piispojen keskiaikaisen palatsin perustuksille. Tontti kuului Winchterin piispalle jo 700-luvulla.

Vuodesta 1679 lähtien Highclere Castle on ollut Carnarvonin jaarlien koti. Linnan nykyiset asukkaat ovat George ja Fiona Herbert eli Carnarvonin kahdeksas jaarli ja kreivitär.

Lähteet
-------

1. ↑  Leena Virtanen: Downton Abbey on oikeasti Highclere Castle *hs.fi*.  30.10.2013. Viitattu 16.3.2019.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Highclere Castle** Wikimedia Commonsissa

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.   
Alkuperäinen artikkeli: en:Highclere Castle
**Saethre–Chotzenin oireyhtymä** on harvinainen perinnöllinen oireyhtymä, joka aiheuttaa kraniosynostoosin eli kallon saumojen ennenaikaisen luutumisen. Kraniosynostoosi aiheuttaa pään ja kasvojen muotojen poikkeavuuksia. Saethre–Chotzenin oireyhtymään liittyy laaja ja yksilöllisesti vaihteleva oirekirjo. Saethre–Chotzenin oireyhtymää kutsutaan myös tyypin 3 akrokefalosyndaktyliaksi.

Saethre–Chotzenin oireyhtymästä kärsivällä vastasyntyneellä voidaan havaita muun muassa kasvojen epäsymmetrisyys, pään epätavallinen muoto, ptoosi, karsastus ja korvien pieni koko. Oireyhtymään liittyy myös raajojen poikkeavuuksia, kuten lyhytsormisuutta ja -varpaisuutta sekä toisen ja kolmannen sormen yhteenkasvu. Varpaat voivat olla epätavallisen leveät. Harvinaisempiin piirteisiin kuuluvat hidastunut pituuskasvu, hypertelorismi, suulakihalkio ja selkärangan poikkeavuudet. Osa sairastuneista voi kuuroutua lapsuusiässä. Uniapneaa saattaa esiintyä ja naispuolisilla potilailla on havaittu kasvanut rintasyöpäalttius. Harvinaisissa tapauksissa on kuvattu esiintyneen epilepsiaa sekä rakennepoikkeamia munuaisissa ja sydämessä.

Monet kromosomin 7 (alue 7p21) mutaatiot geenissä TWIST1 aiheuttavat Saethre–Chotzenin oireyhtymää. Mutaatio voi olla esimerkiksi pistemutaatio, deleetio tai mikrodeleetio. Jos oireyhtymän taustalla on deleetio, on kehitysviiveen riski kahdeksankertainen muunlaisten mutaatioiden aiheuttamiin tapauksiin verrattuna. Yleensä oireyhtymästä kärsivä on kuitenkin normaaliälyinen. Joskus Saethre–Chotzenin oireyhtymä johtuu kromosomialueen 7p21 translokaatiosta ja joskus rengaskromosomista 7. Oireyhtymä periytyy autosomissa vallitsevasti vaihtelevalla penetranssilla. Geenimuutos perimässä ei siis aina tuota oireyhtymää. Saethre–Chotzenin oireyhtymän esiintyvyydeksi vastasyntyneillä on arvioitu 1/25 000–50 000. Varhain aloitetun hoidon tulokset ovat olleet erittäin hyviä. Ennusteeseen kuitenkin vaikuttaa oirekuvan yksilöllinen vaihtelu. Toisistaan riippumattomasti Saethre–Chotzenin oireyhtymän kuvasivat vuosina 1931 ja 1932 Haakon Sæthre ja Fritz Chotzen.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Johanna Rintahaka, Saethre-Chotzenin oireyhtymä Tukiliitto 21.1.2022, viitattu 29.6.2023
**Mirza Muhammad Mukim Safdar Jang** (1708–1754) oli aluksi Suurmogulien valtakunnan alaisen ja lopulta itsenäisen Awadhin nawab, eli hallitsija vuosina 1739–1754. Hän toimi myös suurmogulien visiirinä. 

Safdar Jangin hauta sijaitsee Delhissä.

Elämäkerta
----------

Safdar Jangin hauta.
Safdar Jang syntyi vuonna 1708. Hän oli saapunut Intiaan Nišapurista Persiassa.

Safdar Jangin eno ja appi oli Saadat Khan Burhan al-Mulk. Myös eno oli lähtöisin Persiasta ja hänestä oli tullut Suurmogulien alaisuudessa Awadhin (usein engl. *Oudh*) hallitsija eli nawab. Safdar Jangista tuli hänen seuraajansa vuonna 1739.

Suurmogulien valtakunta oli Safdar Jangin kaudella hajoamistilassa. Useat eri hallitsijat perustivat omia itsenäisiä valtakuntiaan. Safdar Jang levitti omaa Awadhin valtakuntaansa Gangesin laakson alueella vielä vähintään muodollisesti Suurmogulien alaisuudessa. Kun Ahmad Šah Bahadur nousi Suurmogulien hallitsijaksi vuonna 1748 Safdar Jangista tuli hänen visiirinsä eli *wazir*. Vuonna 1750 Safdar Jang liittoutui Etelä-Intian marathien kanssa ja alkoi pilkkoa Suurmogulien valtakuntaa. Vuonna 1753 hän kävi sisällissotaa eri hallinnollisista titteleistä, joilla ei enää tällöin suurempaa merkitystä ollutkaan. Sisällissota merkitsi kuitenkin joka tapauksessa Awadhin itsenäisyyttä valtakunnasta.

Kuoleman jälkeen
----------------

Safdar Jang kuoli vuonna 1754. Samana vuonna rakennettu Safdar Jangin hauta Delhissä lukeutui Suurmogulien kauden viimeisiin huomattavampiin rakennushankkeisiin, jotka vielä heijastelivat Suurmoguleille ominaista arkkitehtuurista tyyliä.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5  Lecomte, E.J. van Donzel, Wolfhart Heinrichs ja C. Edmund Bosworth: *Encyclopaedia of Islam, Volume VIII (Ned-Sam)*, s. 793. BRILL, 1998. ISBN 978-90-04-09834-3. (englanniksi)
2. ↑  Aḥmad Shah Encyclopaedia Britannica. Viitattu 21.5.2022. (englanniksi)
3. ↑  Islāmic architecture in India: period of the Delhi and provincial sultanates Encyclopaedia Britannica. Viitattu 21.5.2022. (englanniksi)


|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Saksa

 |

 |
Porta del Popolo, Piazza del Popolon puoleinen eteläsivu.
Portin pohjoissivu.
**Porta del Popolo** on historiallinen portti Roomassa Piazza del Popolo -aukion pohjoislaidalla. Portin pohjoispuolella on Piazzale Flaminio -aukio.

Paikalla sijaitsi aikoinaan Aurelianuksen muuriin kuulunut kaupunginportti **Porta Flaminia**, jonka luota alkoi Roomasta pohjoiseen kulkeva maantie Via Flaminia. Portti rakennettiin keisari Aurelianuksen aikana 200-luvulla. Portin pohjoispuolelta alkaa tänäkin päivänä Via Flaminia -niminen tie. Keskiajalla portti sai nimekseen *Porta del Popolo* ("Kansan portti") läheisen Santa Maria del Popolo -kirkon mukaan.

Portin pohjoinen eli alkujaan kaupungin ulkopuolinen julkisivu sai nykyisen asunsa vuosina 1562–1565. Paavi Pius IV määräsi suunnittelijaksi Michelangelon, joka kuitenkin siirsi tehtävän arkkitehti Nanni di Baccio Bigiolle. Tämä käytti esikuvana Tituksen riemukaarta. Julkisivuun lisättiin neljä pylvästä, jotka ovat peräisin puretusta Pyhän Pietarin basilikasta. Vuonna 1638 kulkuaukon molemmin puolin lisättiin kuvanveistäjä Francesco Mochin tekemät Pietarin ja Paavalin patsaat.

Eteläinen, Piazza del Popolon puoleinen julkisivu on 1600-luvun puolivälistä. Gian Lorenzo Bernini suunnitteli sen paavi Aleksanteri VII:n pyynnöstä ja se vihittiin vuonna 1655 Ruotsin kuningatar Kristiinan saapuessa pyhiinvaeltajana Roomaan. Portin attikassa on yhä piirtokirjoitus, jossa toivotetaan kuningattarelle onnea ja terveyttä, sekä Aleksanteri VII:n suvun eli Chigien sukuvaakuna.

Porttiin kuului alkujaan kaksi tornia, mutta ne purettiin vuonna 1879, kun pääkäytävän molemmin puolin puhkaistiin kaksi pienempää kulkuaukkoa.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5  Brigitte Hintzen-Bohlen: *Taide & Arkkitehtuuri: Rooma* (suom. Maija Pellikka et al.), s. 215, 229. Tandem Verlag (h. f. ullmann) 2006. Alkuteos *Kunst & Architektur Rom*.
2. 1 2 3 4 5  Porta del Popolo (englanniksi) Roma – sito turistico ufficiale (Rooman kaupungin viralliset turismisivut). Viitattu 1.1.2023.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Porta del Popolo** Wikimedia Commonsissa
**Mustajärvi** (ruots. *Svartsjön*) on saareton metsäjärvi Raaseporissa Länsi-Uudellamaalla. Sen pinta-ala on 15,2 hehtaaria. Etäisyys Helsingistä on 73 kilometriä länteen. Mustajärvi kuuluu Fiskarsinjoen valuma-alueeseen.

Maantiede
---------

Mustajärven pituus lounaasta koilliseen on 700 metriä. Järven leveys on 200–300 metriä. Eteläosaa jakaa koilliseen työntyvä niemi. Järven itärannalla kohoaa kaksi jyrkännettä. Vajaa puoli kilometriä Mustajärveltä luoteeseen sijaitsee Ekhammarsjön, korkein maastonkohta järvien välissä on yli 65 metriä merenpinnan yläpuolella. Mustajärvestä virtaa puolen kilometrin mittainen laskuoja kaakkoon Bastsjöhön (28,1 metriä mpy).

Mustajärvi (82.002.1.014) kuuluu Fiskarsinjoen valuma-alueeseen (82.002), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Saaristomeren rannikkoalueen ja Ahvenanmaan päävesistöalueella (82). Fiskarsinjoen alueella on 76 vähintään hehtaarin laajuista vakavettä, joista laajimmat ovat Määrjärvi, Degersjön, Seljänalanen, Simijärvi, Brunkom träsk ja Bastsjö. Lohjanjärven lounaispuolella levittäytyvä Fiskarsinjoen alue sijaitsee Saaristomeren rannikkoalueen kaakkoisosassa Uudenmaan ja Varsinais-Suomen rajaseudulla.

Lähteet
-------

1. 1 2  Mustajärvi, vakavesi, Raasepori
2. 1 2 3  Ympäristö.fi : Ympäristötiedon hallintajärjestelmä Hertta Ympäristötiedon hallintajärjestelmä Hertta. Viitattu 29.3.2022.
3. ↑  Mustajärvi. Järviwiki. Viitattu 29.3.2022.
4. ↑  Fiskars ån valuma-alue (82.002). Järviwiki. Viitattu 29.3.2022.
**Mustakaulakurki** (*Grus nigricollis*) on Tiibetissä pesivä lintu. Niitä arvellaan olevan jäljellä noin kymmenen tuhatta yksilöä.

Koko ja ulkonäkö
----------------

Mustakaulakurki kasvaa 115–139 cm korkeaksi, painaa vähän yli 5 kg, ja sen siipien kärkiväli on noin 235 cm. Vartalon höyhenpeite on valkeanharmaa, pää ja kaula ovat mustat. Otsassa on punainen läikkä ja silmän takana on pieni valkoinen laikku.

Levinneisyys
------------

Mustakaulakurki pesii Tiibetin ylängöllä ja erillispopulaationa Intiassa Ladakhin alueella. Sillä on kuusi talvehtimisaluetta Bhutanissa ja Kiinan eri osissa. Noin kymmenen yksilön parvi on talvehtinut Intiassa Arunachal Pradeshissa ja niitä on tavattu myös Vietnamissa. Maailman kokonaispopulaation arvellaan olevan noin 11 000 yksilöä, joista lisääntymisikäisiä on noin 8 800. Maanviljelyksen tehostuminen, torjunta-aineiden käyttö sekä kosteikkojen kuivaaminen ovat aiheuttaneet kannan taantumista.

Elinympäristö
-------------

Lisääntymisaikana mustakaulakurjet elävät ylänköjen kosteikoilla, kuten soilla, jokien luhdilla ja laitumilla. Talvehtimisalueilla ne pysyttelevät alavien maiden maanviljelysalueilla. Ne eivät ole erityisen arkoja, vaan ruokailevat lähellä laiduntavaa karjaa ja pelloilla työskenteleviä ihmisiä.

Lisääntyminen
-------------

Mustakaulakurjet rakentavat pesänsä mudasta ja veskikasveista mättäälle tai matalaan veteen. Naaras munii tavallisesti kaksi munaa, joita molemmat emot hautovat yhteensä 30–33 päivää. Koiras hoitaa enimmäkseen pesän puolustamisen. Poikaset oppivat lentämään noin kolmen kuukauden ikäisinä.

Ravinto
-------

Kurjet ovat kaikkiruokaisia. Pääravintoa ovat vilja, juuret, hyönteiset, madot, kalat, sammakot, äyriäiset, liskot, marjat ja pikkujyrsijät.

Lähteet
-------

1. 1 2  BirdLife International: *Grus nigricollis* *IUCN Red List of Threatened Species. Version 2020-3*.  2020. International Union for Conservation of Nature, IUCN, Iucnredlist.org. Viitattu 10.12.2020. (englanniksi)
2. ↑  Birdlife (Arkistoitu – Internet Archive) suomenkielisen nimen lähde
3. ↑  Birdlife fact sheet

* International Crane Foundation (Arkistoitu – Internet Archive)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Taksonitunnisteet | 
* Wikidata: Q261445
* Wikispecies: Grus nigricollis
* ADW: Grus\_nigricollis
* ARKive: grus-nigricollis
* Avibase: 7A78AD1C9585A6F7
* BirdLife: 22692162
* BOLD: 747436
* CoL: 3HFDK
* CMS: grus-nigricollis
* BOW: blncra1
* eBird: blncra1
* ECOS: 3234
* EoL: 45518780
* Euring: 4340
* GBIF: 2474960
* iNaturalist: 25
* IRMNG: 10584608
* ITIS: 176187
* IUCN: 22692162
* NBN: NHMSYS0000533327
* NCBI: 40817
* Species+: 8211
* Xeno-canto: Grus-nigricollis

 |

 |
**Patriarkkojen haudan joukkomurha** oli 25. helmikuuta 1994 Patriarkkojen haudalla Hebronissa Länsirannalla tapahtunut terrori-isku, jossa äärioikeistolainen israelilainen lääkäri Baruch Goldstein surmasi 29 palestiinalaismuslimia ja haavoitti 125:ttä. Goldstein pahoinpideltiin kuoliaaksi, sen jälkeen kun häneltä loppuivat ammukset. Kyseessä oli suurin yksittäinen palestiinalaisiin kohdistunut veriteko sen jälkeen, kun Israel oli miehittänyt Länsirannan kuuden päivän sodassa vuonna 1967.

Pääministeri Jitzhak Rabin tuomitsi hyökkäyksen "häpeänä sionismille ja häpeäksi juutalaisuudelle". Israelin ja Palestiinan vapautusjärjestön (PLO) rauhanneuvottelut keskeytyivät tapauksen vuoksi. Pyrkiäkseen katkaisemaan kostonkierteen Israel vapautti tuhat palestiinalaista vankia ja rajoitti äärijuutalaisten liikkumista Länsirannalla ja muualla Israelin miehittämillä alueilla. 

Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselma tuomitsi joukkomurhan ja vaati palestiinalaissiviilien suojelua.

Lähteet
-------

1. ↑  Avi Issacharoff: Settlers remember gunman Goldstein; Hebron riots continue *Haaretz*.  28.2.2010. Viitattu 20.9.2012. (englanniksi)
2. ↑  CLYDE HABERMAN: WEST BANK MASSACRE: The Overview; Rabin Urges the Palestinians To Put Aside Anger and Talk *The New York Times*.  1.3.1994. Viitattu 20.9.2012. (englanniksi)
3. ↑  *Mitä-Missä-Milloin, Kansalaisen vuosikirja 1995*, s. 60. Helsinki: Otava, 1994.
4. ↑  Massacre condemnation vote revives Middle East peace talks *The News*.  19.3.1994. Viitattu 21.11.2012. (englanniksi)
**Rytkynjärvi** on runsashumuksinen, niemien halkoma, suurelta osin kulttuurimaiseman reunustama järvi Kiuruveden keskustan eteläpuolella Pohjois-Savossa. Sen pinta-ala on 3,05 neliökilometriä. Etäisyys Kuopiosta on 88 kilometriä luoteeseen. Rytkyn kylä sijaitsee järven etelärannalla.

Maantiede
---------

Rytkynjärven pituus etelästä pohjoiseen on 6,75 kilometriä. Järven eteläosasta erkanee koilliseen työntyvä kapea Honkalahti, järven keskiosan muodostaa Kalliosalmi, jonka kapein kohta on noin 120 metriä. Salmesta pohjoiseen järven leveys on yli puoli kilometriä, pohjoisesta järvenosasta työntyy itään Hamponlahti ja Kerälahti, joiden itäpuolella sijaitsee pääaltaasta erillinen Mustarapakko. Noin kuudesosa Rytkynjärvestä on vähintään kymmenen metriä syvä. Syvä vyöhyke ulottuu kapeana ja lähes katkeamattomana järven eteläosasta pohjoiseen; sen pituus on yli viisi kilometriä. Syvimmät kohdat sijaitsevat Kalliosalmessa ja järven luoteisosassa.

Rytkynjärven rannoilla on savolaista kulttuurimaisemaa peltoineen. Myös metsää on runsaasti. Kaakkoisen rannan Soukunvuoren huippu on noin 170 metriä merenpinnan yläpuolella eli noin 75 metriä järven pintaa ylempänä.

Rytkynjärveen laskee Rytkynkoski etelästä Savijärveltä (103,6 metriä mpy). Rytkynjärvi kääntyy alavirtaan Mustarapakon koilliskulmasta, josta alkaa Palosalmi. Virta vie Rapakkojärven ja Maununlahden kautta pohjoiseen Hautajärveen (95,8 metriä mpy). Rytkynjärveen laskee myös Tuli-Toiviainen (96,3 metriä mpy) lännestä ja Poskilampi (99,9 metriä mpy) luoteesta.

Rytkynjärven vesitilavuus on 16 415 000 kuutiometriä. Järven pintaa laskettiin 1930-luvulla 80 senttimetriä. Järven ekologinen tila on hyvä.

Rytkynjärvi (04.552.1.003) kuuluu Rytkynjärven alueeseen (04.552), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen vesistössä (04). Toinen jakovaihe on Sulkavanjärven valuma-alue (04.55) ja ensimmäinen on Iisalmen reitin valuma-alue (04.5). Rytkynjärvi on laajin Rytkynjärven alueen 21:stä vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Toiseksi laajin on Toiviaisjärvi ja kolmanneksi laajin on Rapakkojärvi.

Rytkynjärvi on seitsemänneksi laajin Kiuruveden 136:sta vakavedestä. Sitä seuraa Osmanginjärvi. Matalien järvien Kiuruvedellä Rytkynjärvi on suhteellisen syvä: siinä on vettä huomattavasti enemmän kuin Luupuvedessä ja Niemisjärvessä yhteensä. Ne ovat Kiuruveden viidenneksi ja kuudenneksi laajimmat järvet. Kiuruveden kolmanneksi laajin järvi, 13-neliökilometrinen Näläntöjärvi, on tilavuudeltaan runsas puolet Rytkynjärvestä.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5 6  Rytkynjärvi, vakavesi, Kiuruvesi
2. 1 2 3 4 5 6 7 8 9  Ympäristö.fi : Ympäristötiedon hallintajärjestelmä Hertta Ympäristötiedon hallintajärjestelmä Hertta. Viitattu 7.4.2022.
3. ↑  Rytkynjärvi. Järviwiki. Viitattu 7.4.2022.
4. 1 2  Rytkynjärvi *Iisalmenreitti.fi*. Viitattu 7.4.2022.
5. ↑  Rytkynjärven alue (04.552). Järviwiki. Viitattu 7.4.2022.
6. ↑  Kiuruvesi (kunta). Järviwiki. Viitattu 7.4.2022.
**Ryttylän työväentalo Koivupirtti** on Hausjärven kunnan Ryttylän taajamassa sijaitseva työväentalo.

Historiaa
---------

Ryttylän työväenyhdistys perustettiin vuonna 1928. Alkuun se järjesti iltamiaan esimerkiksi Turkhaudan työväentalolla, missä vietettiin myös yhdistyksen 10-vuotisjuhlat vuonna 1938. Ryttyläläiset olivat myös ennen oman yhdistyksen perustamista osallistuneet Turkhaudan yhdistyksen toimintaan, mutta ryttyläläisten mielestä Turkhaudassa oli keskitytty lähinnä maataloustyöväestön ongelmiin. Ryttylässä taas toimi lasi-, tiili- ja huonekalutehtaat, joten Ryttylän työväenyhdistykseen liittyi paljon tehdastyöläisiä.

Vuonna 1939 yhdistyksen hallussa oli jo tontti Ryttylän keskustassa, ja se suunnitteli talon rakentamista siihen. Talo valmistui mahdollisesti 1940-luvun aikana. Vuosien 2011–2012 aikana se peruskorjattiin EU-rahoituksen turvin. Muun muassa keittiö uusittiin täysin, terassille avattiin uusi ovi, tiloja maalattiin ja piha uusittiin.

Toimintaa työväentalolla
------------------------

Vuonna 1950 vappujuhlassa Ryttylän työväentalolla oli väkeä noin 200 henkeä.

Myöhemmin Hausjärven kunta on vuokrannut työväentaloa nuorisotilaksi. MLL ja eläkeläisyhdistys kokoontuivat 2010-luvun alussa talossa viikoittain. Kyläläiset ovat vuokranneet tiloja kokouksiin, syntymäpäiviin ja muihin perhejuhliin.

Lähteet
-------

1. ↑  Hämeen Kansa *digi.kansalliskirjasto.fi*.  30.6.1938, no 77. Viitattu 7.12.2022.
2. ↑  Kivisalo, Väinö: *Työväenliike Etelä-Hämeessä 1906–1931*. Hämeen eteläinen sos.dem. piiritoimikunta, 1931.
3. ↑  Ryttylän työväenyhdistys ry, historia Ryttylän työväenyhdistys ry. Viitattu 7.12.2022. [vanhentunut linkki]
4. ↑  Hämeen Kansa *digi.kansalliskirjasto.fi*.  1.6.1939, no 66. Viitattu 7.12.2022.
5. 1 2  Hämeen Sanomat *hameensanomat.fi*.  7.10.2012. Viitattu 7.12.2022.
6. ↑  Vapaa Sana *digi.kansalliskirjasto.fi*.  4.5.1950, no 118. Viitattu 7.12.2022.
**Henrik Jakob Govinius** (9. syyskuuta 1753 Helsinki – 23. tammikuuta 1825 Helsinki) oli suomalainen kauppias ja liikemies, joka sai kauppaneuvoksen arvonimen Suomen autonomian ajan alkuvaiheessa.

Goviniuksen vanhemmat olivat kauppias, pormestari Zacharias Govinius ja Elisabeta Catharina Fabritia ja puoliso vuodesta 1792 Johanna Elisabeth Burtz. Hän oli ensin harjoittelija isänsä liikkeessä 1770– ja 1780-luvuila ja sitten kauppakirjanpitäjä appensa kauppias Johan Burtzin liikkeessä, kunnes perusti oman kauppaliikkeen Helsinkiin 1788. Govinius oli myös muun muassa sokeritehtaan osakas Porvoossa ja omisti useita vesisahoja ja maatiloja. Puutavaraa Govinius vei Lyypekkiin. Hän toimi Helsingin uudelleenrakennuskomitean rahastonhoitajana 1811–1825, Helsingin marraskuussa 1808 tapahtuneen palon jälkeen, jolloin myös hänen siellä omistamansa rakennukset tuhoutuivat. Uuden arkkitehti Pehr Granstedtin suunnitteleman talon Govinius rakennutti Helsinkiin 1815–1819, jossa toimi myöhemmin muun muassa Louis Kleinehin omistama hotelli. Kauppaneuvoksen arvonimen Govinius sai 1810.

Lähteet
-------

1. 1 2  Henrik Jakob Govinius *Biografiasampo*. Viitattu 23.6.2022.


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt Muokkaa Wikidatassa | 
* Talousvaikuttajat
* Biografiasampo

 |

 |
**Etninen vähemmistö** tai vähemmistökansallisuus on etninen ryhmä tai kansallisuus, jolla on tietyn valtion, valtapiirin tai yhteiskunnan sisäpuolella vähemmän edustajia tai huonompi asema kuin muilla ryhmillä. Etnisiä vähemmistöjä usein ovat myös valtiottomat kansat. *Enemmistö* taas on ryhmä, jolla on enemmän edustajia tai asema parempi kuin muilla ryhmillä. 

Lukumäärältään suurin ryhmä ei aina ole valta-asemassa. Tämän vuoksi vähemmistöihin katsotaan kuuluvaksi myös syrjittyjen ryhmien, vaikka ne olisivat lukumäärältään enemmistöjä. Esimerkiksi Etelä-Afrikassa Apartheid-hallituksen aikana musta enemmistö oli valkoisen vähemmistön syrjimä, minkä vuoksi mustia itse asiassa kutsuttiin vähemmistöksi. Naisia on suunnilleen yhtä paljon kuin miehiä, mutta naisia kutsutaan toisinaan vähemmistöksi, jos naisten asema on miehiin verrattuna huono.

Tämä on otettu huomioon ihmisoikeussopimusten tulkinnassa siten, että enemmistönä oleva ryhmä voidaan nähdä vähemmistönä, jos sille voidaan siten vaatia tasavertaista asemaa. Periaatteessa siis vähemmistöjen oikeudet koskevat kaikkia etnisiä ryhmiä, joita syrjitään tai joiden oikeuksia poljetaan yhteiskunnassa. Käytännössä tämä ei kuitenkaan aina toteudu, ja vähemmistökäsitettä saatetaan käyttää väärinkin jonkun enemmistön ihmisoikeuksien sivuuttamiseen. 

Vähemmistökäsitettä hämärtää lisäksi se, miten alueet pitäisi vähemmistöjä tarkastellessa rajata. Pelkkiin valtion rajoihin pohjaava määrittely on joissain tapauksissa asetettu kyseenalaiseksi, sillä ryhmien siteet ja voimavarat ylittävät usein valtioiden rajat, ja jonkun valtion vähemmistöryhmä voi kuitenkin kuulua voimakkaaseen etniseen kokonaisuuteen, joka on vallalla lähialueilla, ja joka on siis laajemmassa mittakaavassa enemmistö. Lisäksi jonkun maan vähemmistö saattaa olla johtavassa asemassa sellaisessa vieraassa maassa, jolle maa on poliittisesti, taloudellisesti tai sotilaallisesti alisteinen. Tällaisessa tapauksessa vähemmistöllä voi olla paljon enemmän vaikutusvaltaa, kuin miltä pelkkien väestösuhteiden mukaan näyttäisi.

Katso myös
----------

* Ihmisoikeudet
* Etninen ryhmä

Kirjallisuutta
--------------

* Marianna Raulo: *Ihmisiä vai ihmisiä: Vähemmistöoikeuksien filosofiaa*. Yliopistopaino, 1999. ISBN 951-570-444-8.

Aiheesta muualla
----------------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Etninen vähemmistö**.
* Eurominority - Eurooppalaisten vähemmistöjen järjestö (Kansallisten vähemmistöjen, Valtiottomat kansat)
*Tämä artikkeli käsittelee juhlaperinnettä. Jouluhalko on myös leivos.*
Jouluhalko
**Jouluhalko** kuului Pohjois-Euroopassa esikristilliseen tapaan juhlistaa talvipäivänseisausta eli vuoden lyhyintä päivää. Silloin etsittiin ja poltettiin suuri halko, joka symboloi aurinkoa. Usein käytettiin hedelmäpuun halkoja, mikä takasi hyvän sadon seuraavaksi vuodeksi. Katolinen kirkko ei tukahduttanut traditiota, ja keskiajalla halon polttamisen perinne monipuolistui. Runkoa saatettiin koristella, se sytytettiin juhlavin menoin ja polttamisen jälkeen tuhka kerättiin talteen seuraavaksi vuodeksi, minkä uskottiin tuottavan onnea ja varjelevan onnettomuuksilta.

Kaupunkiasutuksen myötä puun polttamisen perinne kävi mahdottomaksi, ja suuri halko korvattiin pienemmällä oksalla, joka asetettiin keskelle pöytää ja ympäröitiin erilaisilla herkuilla. Tämä oksa muuttui vähitellen leivokseksi pariisilaisleipureiden ansiosta 1800-luvun lopulla.

New Yorkissa eräs kaapelitelevisiokanava lähetti jouluna 1966 oehjlmanaan kuvaa rauhallisesti palavasta jouluuhalosta joululaulujen sodessa taustalla. Ohjelmasta tuli suosittu, ja monet muut kanavat ovat ottaneet sen ohjelmistoonsa.

Katso myös
----------

* Yule

Lähteet
-------

1. ↑  How the Yule log tradition evolved from an ancient Viking ritual *Fox Weather*. Viitattu 29.12.2022.
2. ↑  Sam Abrahamson: What's a Yule Log? *How Stuff Works*.  2007 / 2020. Viitattu 29.12.2022.
**Bolbai** (m.kreik. Βόλβαι, lat. *Bolbae*) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (*polis*) Kaariassa Vähässä-Aasiassa nykyisen Turkin alueella. Sen tarkkaa sijaintia ei tunneta.

Myöskään Bolbain historiasta ei tiedetä juuri mitään. Vaikka kaupunki on luetteloitu polikseksi eli itsenäiseksi kaupunkivaltioksi, sen todellinen asema tunnetaan kuitenkin huonosti. Tulkinta perustuu lähinnä siihen, että Bolbai kuului klassisella kaudella 400-luvulla eaa. Ateenan johtamaan Deloksen meriliittoon. Se esiintyy liiton verotusluetteloissa vuosina 453/452 ja 446/445 eaa.

Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymiä *Bolbaieus* (Βολβαιεύς).

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Hansen, Mogens Herman & Nielsen, Thomas Heine: "880 Bolbai", *An Inventory of Archaic and Classical Poleis*. An Investigation Conducted by The Copenhagen Polis Centre for the Danish National Research Foundation. Oxford: Oxford University Press, 2004. ISBN 0-19-814099-1.
2. ↑  Bolbai *Pleiades*. Viitattu 2.11.2020.
**Bolarskogin kartano** (ruots. *Bolarskog gård*) sijaitsee Latokasken kaakkoisosassa eteläisessä Espoossa.

Bolarskog oli vuonna 1540 kolmen talon maalaiskylä. 1600-luvun alussa jäljellä oli kaksi taloa: Malmbacka eli Lillbolå ja Västergård eli Storbolå, joka on nykyisen Bolarskogin kantatila. Storbolå kohotettiin ratsutilaksi 1600-luvun alkuvuosina; Lillbolåsta tehtiin sen augmentti. Storbolå ja Lillbolå liitettiin toisiinsa 1849.

Storbolån varhaisin nimeltä tunnettu omistaja on Anders Knutsson 1540-luvulta.

Bolarskogin harjakattoisen, puurakenteisen päärakennuksen runko on 1800-luvun alusta. Se oli alkuaan vanhan, vuonna 1905 tuhoutuneen päärakennuksen syytinkihuvila. Nykyilmeensä rakennus sai vuosina 1908 ja 1921. Rakennusta ympäröivät 1900-luvun jälkipuoliskon rivi- ja omakotitalot, joten vanhoja kulttuurikerroksia, kuten viljamakasiini, on säilynyt vain aivan pihapiirissä.

Lähteet
-------

* Härö, Erkki: *Espoon rakennuskulttuuri ja kulttuurimaisemat : Byggnadskulturen och kulturlandskapet i Esbo*. Toinen, tarkistettu painos. Helsinki: Espoon kaupunginmuseo/Esbo stadsmuseum, 1991. ISBN 951-857-182-1.

### Viitteet

1. ↑  Bolarskogin kartano Espoon opaskartalla
2. 1 2  ESPOON ETELÄOSIEN HISTORIALLISEN AJAN KYLÄNPAIKKOJEN YLEISKAAVAINVENTOINTI 2005 *Kyppi.fi*. Museovirasto, rakennushistorian osasto. Viitattu 21.10.2020.
3. 1 2 3 4  Härö, s. 143 ja 145

Aiheesta muualla
----------------

* Puolarmaari.fi: Puolarmaarin ryhmäpuutarha

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Perustiedot Wikidatassa: Bolarskogin kartano (Q100942910)ohje |
| --- |
|  |
| esiintymä kohteesta | kartanon päärakennus |
|  |
| valtio | Suomi |
|  |
| sijaitsee hallinnollisessa yksikössä | Espoo |
|  |
| koordinaatit | 60°10′30″N 24°41′24″E﻿ / ﻿60.1751°N 24.69°E﻿ / 60.1751; 24.69 |
|  |
|  |

 |