Alkoholijuomia: punaviiniä, viskiä, olutta, kuohuviiniä, likööriä.
**Alkoholijuoma** eli **väkijuoma** on etanolia sisältävä juoma. Alkoholijuomat jaetaan yleisesti mietoihin ja väkeviin alkoholijuomiin, joista edelliset tuotetaan yleensä käymismenetelmällä ja jälkimmäiset tislaamalla. Yleisiä mietoja alkoholijuomia ovat olut, siideri ja viini, väkeviä ovat esimerkiksi viinat, konjakit, viskit ja liköörit. Drinkit eli cocktailit ovat alkoholipohjaisia juomasekoituksia.

Alkoholijuomien etanoli toimii päihteenä, jolla on keskushermostoa lamaava vaikutus. Alkoholijuoman nauttiminen suurena annoksena tuottaa humalatilan. Alkoholi on ihmiskeholle suurina määrinä erittäin haitallista. Sen juonnilla on merkittäviä terveysriskejä, kuten riippuvuus eli alkoholismi. Alkoholinkulutus on yhteydessä ainakin 200 sairauteen, kuten syöpään, maksakirroosiin ja haimatulehdukseen. Lisäksi alkoholi voi aiheuttaa ylipainoa ja unihäiriöitä ja pahentaa mielenterveysongelmia kuten masennusta ja ahdistusta. Yli miljardin ihmisen arvioidaan kuluttavan haitallisia määriä alkoholia. Alkoholin on arveltu olevan kaikista päihteistä selvästi haitallisin.

Alkoholipolitiikalla pyritään hillitsemään alkoholin aiheuttamia haittoja. Maailman terveysjärjestö WHO:n keskeiset suositukset alkoholihaittojen vähentämiseksi ovat hintasäätely, saatavuuden rajoittaminen ja alkoholimainonnan rajoittaminen. Suomessa alkoholi on laillinen päihde, mutta sen käyttö alle 18-vuotiailta on kiellettyä. Väkevien juomien käyttö on kielletty alle 20-vuotiailta. Suomalaisten sairauksista alkoholijuomat aiheuttavat arviolta kuusi prosenttia. Vuosittain alkoholi aiheuttaa Suomessa noin miljardin euron haittakustannukset. Lisäksi työnantajille koituu noin puolen miljardin euron menetykset alkoholin vuoksi menetetystä työpanoksesta. Alkoholin kustannukset ovat suurempia verrattuna kaikkien laittomien päihteiden aiheuttamiin kustannuksiin, jotka ovat noin puoli miljardia.

Alkoholijuomatyyppejä
---------------------

Olut on mieto alkoholijuoma.
Perinteisiä käymisteitse valmistettuja alkoholijuomia ovat sahti, olut, viini ja sima. Niistä on kirjallisia merkintöjä tuhansien vuosien takaa.

Perinteisiä suomalaisia kotitekoisia alkoholijuomia ovat pontikka, kotiviini ja kilju. Pontikan valmistus on Suomen laissa kielletty, mutta kiljua saa valmistaa.

Väkevistä alkoholijuomista tunnetuimpia ovat kirkkaat viinat, tequilat, rommit, konjakit, brandyt, viskit ja liköörit. Niiden valmistus edellyttää tislausta. Alkoholin tislaaminen keksittiin ilmeisesti Etelä-Italiassa 1000–1100-luvuilla.

Cocktailit tai drinkit ovat alkoholipohjaisia juomasekoituksia. Juomavalmiina myytäviä juomasekoituksia ovat erilaiset lonkerot ja ready to drink -juomat.

Alkoholin vaikutus juomaan
--------------------------

Alkoholijuoman sisältämä etanoli tekee juomasta päihdyttävän, eli juoja saa humalatilan. Alkoholilla on pitoisuuden mukaisesti vaihtelevaa vaikutusta myös juoman makuun, aromiin ja suutuntumaan. Etanoli aiheuttaa 8–16 prosentin pitoisuutena, kuten oluessa ja viinissä, pääsääntöisesti karvaan makuaistimuksen, mutta 32–48-prosenttisissa tislatuissa viinoissa ja likööreissä pääasiassa polttavan aistimuksen. Etanoli vaimentaa juoman makeuden kokemusta. Etanoli lisää myös monien aromiaineiden liukoisuutta nesteeseen. Tämä heikentää aromien haihtuvuutta liuoksesta, minkä vuoksi väkevämmissä viineissä on vähemmän hedelmäisiä, kukkaisia ja karamellisia aromeja kuin miedoissa. Toisaalta väkevämmissä viineissä on enemmän kemiallisia, puumaisia ja mausteisia aromeja kuin miedoissa viineissä.

Käyttö
------

*Pääartikkeli: Alkoholijuomien käyttö*
*Katso myös: Alkoholinkäytön terveysvaikutukset*
Alkoholijuomien käyttötapoja ovat esimerkiksi juhlissa ja vapaa-ajalla seurustelu- ja ruokajuomana ja ruoanvalmistuksessa muun muassa liekitettäessä. Alkoholijuomia käytetään myös mielenterveyden häiriöiden itsehoitona. Noin 62 prosenttia maailman aikuisväestöstä ei ole käyttänyt alkoholia viimeisen vuoden aikana. Eniten alkoholia kulutetaan länsimaissa. Suomessa vuoden 2020 tutkimuksen mukaan 18–24-vuotiaista 29 prosenttia kertoi, ettei käytä alkoholia lainkaan.

Islamilaisessa kulttuurissa alkoholin juominen on kiellettyä, minkä takia monissa islamistisissa valtioissa on edelleen alkoholin kieltolaki. Esimerkiksi Saudi-Arabiassa, jossa alkoholi on täysin kielletty, sen maahantuonnista, hallussapidosta tai nauttimisesta seuraa vankilatuomio tai julkinen raipparangaistus.

Alkoholijuomien etanoli toimii päihteenä, jolla on keskushermostoa lamaava vaikutus. Alkoholijuoman nauttiminen suurena annoksena tuottaa humalatilan. Alkoholijuomien sisältämän etanolin nauttiminen voi aiheuttaa terveyshaittoja. Alkoholin käyttö tuottaa riskin riippuvuuteen eli alkoholismiin. Alkoholinkulutus on yhteydessä ainakin 200 sairauteen, kuten syöpään, maksakirroosiin ja haimatulehdukseen. Lisäksi alkoholi voi aiheuttaa ylipainoa ja unihäiriöitä ja pahentaa mielenterveysongelmia kuten masennusta ja ahdistusta. Yli miljardin ihmisen arvioidaan kuluttavan haitallisia määriä alkoholia. Alkoholin on arveltu olevan kaikista päihteistä selvästi haitallisin.

Alkoholipolitiikalla pyritään hillitsemään alkoholin aiheuttamia haittoja. Maailman terveysjärjestö WHO:n keskeiset suositukset alkoholihaittojen vähentämiseksi ovat hintasäätely, saatavuuden rajoittaminen ja alkoholimainonnan rajoittaminen. Suomessa alkoholi on laillinen päihde, mutta sen käyttö alle 18-vuotiailta on kiellettyä. Väkevien juomien käyttö on kielletty alle 20-vuotiailta. Vuosittain alkoholi aiheuttaa Suomessa noin miljardin euron haittakustannukset. Lisäksi työnantajille koituu noin puolen miljardin euron menetykset alkoholin vuoksi menetetystä työpanoksesta. Alkoholin kustannukset ovat suurempia verrattuna kaikkien laittomien päihteiden aiheuttamiin kustannuksiin, jotka ovat noin puoli miljardia.

Suomalaisten alkoholinkäyttö on vuodesta 2007 alkaen jatkuvasti laskenut. Vuonna 2020 keskimääräinen suomalainen joi vuodessa 9,2 litraa alkoholia. Muihin Euroopan maihin verrattuna suomalaisten alkoholinkulutus on keskitasoa. Moni suomalainen juo silti edelleen liikaa alkoholia. Suomessa on arviolta 200 000 alkoholiriippuvaista ja 560 000 riskikäyttäjää. Arvioiden mukaan alkoholi aiheuttaa kuusi prosenttia suomalaisten sairauksista. Alkoholikuolemat eivät ole Suomessa vieläkään laskeneet eurooppalaiselle tasolle. Suomessa noin kuusi prosenttia äideistä on päihderiippuvaisia ja vuosittain syntyy satoja alkoholin vaurioittamia lapsia. Alkoholi voi aiheuttaa lapselle vakavan vammaisuuden. Lievempiä alkoholivaurioita arvioidaan olevan sadoilla syntyneillä vuosittain.

Suomen lainsäädäntö
-------------------

Siideriä lasissa ja tölkissä.
* Alkoholipitoisella aineella Suomen lainsäädännössä tarkoitetaan yli 1,2 tilavuusprosenttia alkoholia sisältävää ainetta. Alkoholijuomalla tarkoitetaan juotavaksi tarkoitettua alkoholipitoista ainetta, joka sisältää enintään 80 tilavuusprosenttia etyylialkoholia. Miedolla alkoholijuomalla tarkoitetaan alkoholijuomaa, joka sisältää enintään 22 tilavuusprosenttia etyylialkoholia, ja väkevällä alkoholijuomalla tarkoitetaan alkoholijuomaa, joka sisältää enemmän kuin 22 tilavuusprosenttia etyylialkoholia.

* Yli 2,8-prosenttisia alkoholijuomia ei saa myydä kello 21–09 välisenä aikana.

* Ruokakaupoissa ja kioskeissa saadaan myydä vain enintään 5,5-prosenttisia alkoholijuomia; sitä vahvempien alkoholijuomien vähittäismyynnin monopoli on Alkolla.

* Mietojen alkoholijuomien hallussapito, myyminen tai välittäminen alle 18-vuotiaalle on kielletty, ja väkevien alkoholijuomien hallussapito, myyminen tai välittäminen alle 20-vuotiaalle on kielletty. Ravintolassa tai anniskelualueella kaikkien alkoholijuomien ikäraja on 18 vuotta.

* Alkoholijuomien tarjoaminen alaikäiselle niin, että hän siitä juopuu, on rangaistavaa.

* Alkoholijuomia ei saa myydä eikä anniskella selvästi päihtyneelle tai häiritsevästi käyttäytyvälle.

* Väkiviinaa (yli 80 %) saa hallussapitää tai myydä ainoastaan erikoisluvalla.

* Moottoriajoneuvon kuljettaminen veren alkoholipitoisuuden ollessa yli 0,5 promillea on rikos, jota kutsutaan rattijuopumukseksi. Yli 1,2 promillen humalassa kuljettaminen on törkeä rattijuopumus.

Alkoholittomat vaihtoehdot
--------------------------

Vaihtoehtoja alkoholijuomille ovat esimerkiksi alkoholittomat oluet, siiderit ja viinit sekä alkoholittomat drinkit eli mocktailit.

Katso myös
----------

* Alkoholilainsäädäntö maittain
* Alkoholirikos
* Korvikealkoholi
* Krapula
* Suomalainen alkoholikulttuuri

Lähteet
-------

1. ↑  *alkoholijuoma.* *Kielitoimiston sanakirja*. Helsinki: Kotimaisten kielten keskus, 2024.
2. 1 2 3 4 5 6  Uusi maailmalaajuinen selvitys: Alle 40-vuotiaiden ei pitäisi juoda alkoholia ollenkaan *Yrittäjä-lehti Varsinais-Suomi*.  15.7.2022. Viitattu 26.2.2023.
3. 1 2 3 4 5  Alkoholi Ehkäisevä päihdetyö EHYT ry. Viitattu 25.3.2024.
4. 1 2 3  Kleemola, Jenni: Vettä vai viiniä? *Pirkka*.  5.3.2019. Kesko Oyj. Viitattu 25.3.2024.
5. 1 2 3 4 5 6 7 8  Alkoholi *Päihdelinkki*. A-klinikkasäätiö. Viitattu 25.3.2024.
6. 1 2  Päivänen, Pinja: Suomalaisessa alkoholikulttuurissa on sokea piste, sanoo asiantuntija (tilaajille) *Helsingin Sanomat*.  21.6.2020. Viitattu 26.2.2023.
7. ↑  Siljamäki, Emmi: Lakimuutos tuo päivystyksiin yhä pahemmat ruuhkat, pelkää ylilääkäri – "Ilman alkoholia ei olisi lääkäripulaa" *Yle uutiset*.  25.3.2024. Viitattu 25.3.2024.
8. ↑  Alkoholilaki Finlex – Ajantasainen lainsäädäntö.
9. ↑  Liebmann, A. J.: History of Distillation.  *Journal of Chemical Education*, 1956. Artikkelin verkkoversio (PDF).  (englanniksi)
10. ↑  Hudson, John: *Suurin tiede. Kemian historia*, s. 49–50. (The History of Chemistry, 1993.) Suomentanut Kimmo Pietiläinen. Helsinki: Art House, 1995. ISBN 951-884-171-3.
11. ↑  Hopia, Anu & Lehtonen, Pekka: *Kuplivaa kemiaa. Kiehtovat juomat kotikaljasta kombuchaan*, s. 211–213. Helsinki: Gaudeamus, 2021. ISBN 978-952-345-104-9.
12. ↑  Rajamäki, Tiina: Näin suomalaiset kuolevat nuorena: Joukosta erottuu kaksi ryhmää, joiden elintavat enteilevät pahaa *Helsingin Sanomat*.  22.3.2023. Viitattu 24.3.2023.
13. ↑  Kangas, Nitta: Alkoholin käyttö on vähentynyt, mutta juomista romantisoidaan edelleen *Jyväskylän ylioppilaslehti*.  1/2023. Viitattu 25.3.2024.
14. ↑  Alcohol in Saudi Arabia *Alcoholrehab.com*. Alcohol Rehab. Viitattu 5.1.2015. (englanniksi)[vanhentunut linkki]
15. ↑  Kerkelä, Lasse: Suomalaisten alkoholin­käyttö muuttui merkittävästi 15 vuodessa *Helsingin Sanomat*.  17.4.2022. Viitattu 18.4.2022.
16. ↑  Paulavaara, Päivi: "Työttömyys, viina, kirves ja perhe" – asiantuntija kertoo, mihin Suomessa hukataan elinvuosia ja mitä nyt pitäisi tehdä *Yle uutiset*.  30.12.2022. Viitattu 30.12.2022.
17. ↑  Pekkarinen, Elina & Kannussaari, Kim: Alkoholin vapauttamisesta on lapsille pelkkää haittaa *Helsingin Sanomat*.  25.3.2024. Viitattu 25.3.2024.
18. 1 2  Alkoholilaki: Määritelmät.
19. ↑  Kauppinen, Ina: Laki oluen "jonovarasta" hämmentää: Olutta saa kaupasta kello 21 jälkeen – mutta ei aina *Ilta-Sanomat*.  2.8.2014. Viitattu 11.10.2023.
20. ↑  Alkoholilaki, Luku 8, 50 a §. Finlex – Ajantasainen lainsäädäntö.
21. ↑  Alkoholilaki. Finlex – Ajantasainen lainsäädäntö.
22. ↑  Tammela, Linda: Näin Suomi juo tänä kesänä: alkoholi ei ole itsestäänselvyys eikä lonkero aina harmaata *Yle uutiset*.  28.7.2023. Viitattu 28.7.2023.

Kirjallisuutta
--------------

* Kellomäki, Ani: *Tiedostavan siemailun taito*. Jyväskylä: Atena, 2019. ISBN 978-952-300-484-9.
* Mäkelä, Pia & Mustonen, Heli & Tigerstedt, Christoffer: *Suomi juo. Suomalaisten alkoholinkäyttö ja sen muutokset 1968–2008*. Helsinki: Terveyden ja hyvinvoinnin laitos, 2010. ISBN 978-952-245-268-9. Teoksen verkkoversio (PDF).

Aiheesta muualla
----------------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Alkoholijuoma**.
* Alkoholi ja terveys. Duodecimin terveyskirjasto.
* Toksisuus kemikaalina. (englanniksi)
* Alko: Lisä- ja vierasaineet alkoholijuomissa sekä yliherkkyys. (PDF)

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Ruoan ja juoman tarjoilu |
| --- |
|  |
| 
* Aamiainen
* Brunssi
* Lounas
* Välipala
* Päivällinen
* Illallinen
* Iltapala

 |
|  |
| Juomat | 

|  |  |
| --- | --- |
| Astioita | 
* Kannu (Karahvi)
* Juomalasi
* Muki
* Kuksa

 |
|  |
| Kahvi | 
* Kahvikuppi
* Kahvipannu
* Kahvinkeitin (Moccamaster, Perkolaattori)
* Pressopannu
* Suodatinpussi
* Termospullo

 |
|  |
| Tee | 
* Teekuppi
* Teekannu
* Teesiivilä
* Teepallo
* Teepussi
* Samovaari

 |
|  |
| Alkoholijuomat | 
* Baarimestarin välineet
* Aperitiivi
* Digestiivi
* Viinilasi
* Shamppanjalasi
* Aromilasi (konjakkilasi)
* Olutlasi
* Snapsilasi
* Korkkiruuvi
* Pullonavaaja

 |

 |
|  |
| Ruoat | 

|  |  |
| --- | --- |
| Ruokailuvälineet | 
* Haarukka
* Lusikka (Teelusikka)
* Veitsi
* Syömäpuikot
* Pilli
* Käsinsyöminen (lasten sormiruokailu)
* Servietti

 |
|  |
| Astiat | 
* Kulho
* Lautanen
* Kertakäyttöastiat
* Munakuppi

 |
|  |
| Annostelu | 
* Kauha
* Gastronorm-mitoitus

 |

 |
|  |
| Ruokailupaikat | 

|  |  |
| --- | --- |
| Ruokailu | 
* Ravintola (pizzeria, ravintolavaunu, ravintolalaiva)
* Pikaruokala (grillikioski, jäätelöbaari)
* Kansankeittiö
* Muonituskeskus
* Seisova pöytä (Smörgåsbord)

 |
|  |
| Juomien nauttiminen | 
* Kahvila
* Baari
* Pub
* Bistro
* Yökerho (tanssiravintola)

 |

 |
|  |
| 
* **Aiheeseen liittyvää:** Ruokakulttuuri
* Etiketti
* Ruokavalio
* Päivän ateriat
* Hygieniaosaamistodistus
* Anniskelupassi

 |

 |