recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Blindside** on ruotsalainen post-hardcore -yhtye. Se perustettiin vuonna 1994 nimellä "Underfree". Nykyisen nimensä yhtye sai vuonna 1996.

Historia
--------

**Alkutaival**

Heidän ensimmäinen albumi *"Blindside"* julkaistiin vuonna 1997. Se oli suunnattu yhdysvaltalaisille ja keräsikin ansiokkaasti yhdysvaltalaisen rock / metal -yhtye P.O.D.:n kannattajia puoleensa. Tämän ensimmäisen albumin punk-rock-tyyli poikkeaa hyvin paljon heidän myöhemmän tuotantonsa genrestä. *"Blindside"* on kokonaan englanninkielinen lukuun ottamatta ruotsinkielistä "Nära"-kappaletta.

Vuonna 2000 he julkaisivat debyyttialbumia paljon räväkämmän hard-rock tyylisen albumin *"A Thought Crushed My Mind"*. Se keräsi *"Blindsiden"* tavoin paljon faneja Yhdysvalloista, mutta todellinen läpimurto jäi vielä odottamaan aikaansa.

**Läpimurto**

Blindside julkaisi vuonna 2002 seuraavan albuminsa *"Silence"*, joka sisälsi muutaman todella kuuman hitin, joita oli mm. "Sleepwalking", "Caught A Glimpse" ja ehkä heidän tunnetuin kappaleensa "Pitiful".

Seuraava albumi *"About a Burning Fire"* (2004) jatkoi menestystarinaa, vaikka se ei aivan yltänytkään edeltäjänsä suosiomäärään. Albumi toi ilmi yhtyeen monipuolisuutta: "Where the Sun Never Dies" -kappaleen pitkälle toista minuuttia kestävä tekno-osuus ja "Shekinan" ruotsalais-englantilais sanoitus toivat uusia piirteitä ilmi, kuitenkin alkuperäisestä tyyliä menettämättä.

2005 he uudelleenjulkaisivat kaksi ensimmäistä albumiaan *"Blindsiden"* ja *"A Thought Crushed My Mind'n"*. Lisäksi DVD nimeltä *"Ten Years Running Blind"* julkaistiin samana vuonna.

*"The Great Depression"* 2005 on toistaiseksi Blindsiden viimeisin albumi, jonka lippulaivakappaleiksi ovat muodostuneet "Fell in Love With the Game" ja "When I Remember". *"The Great Depression"* sisältää *"About a Burning Firen"* tapaan uusia piirteitä heidän musiikistaan. "My Alibi", "This Time" ja "City Lights" poikkeaa hitaammalla tempollaan heidän tavallisesta tyylistään.

Vuonna 2007 yhtye julkaisi *"The Black Rose"* nimisen EP:n. Heinäkuussa 2009 Blindside kertoi Myspace-sivustollaan, että bändi julkaisee uuden albumin vuoden 2010 alkupuolella.

Jäsenet
-------

* Christian Lindskog − laulu
* Simon Grenehed − kitara
* Tomas Näslund − basso
* Marcus Dahlström − rummut

Tuotanto
--------

| Nimi | Vuosi | Levy-yhtiö | Tuottaja |
| --- | --- | --- | --- |
| *Empty Box EP* | 1996 |  | Lasse Marten |
| *Blindside* | 1997 |  | Lasse Marten |
| *A Thought Crushed My Mind* | 2000 |  | Andre Jacobsson |
| *Silence* | 2002 | Elektra | Howard Benson |
| *About a Burning Fire* | 2004 | Elektra | Howard Benson |
| *Blindside (re-released)* | 2005 | DRT |  |
| *A Thought Crushed My Mind (re-released)* | 2005 | DRT |  |
| *The Great Depression* | 2005 | DRT | Lasse Marten |
| *The Black Rose Ep* | 2007 | DRT |  ?? |
| *With Shivering Hearts We Wait* | 2011 | INO Records / Red Ink |  ?? |

Aiheesta muualla
----------------

* Blindsiden kotisivut
* Blindside Myspacessa (englanniksi)
MCA-näytönohjain IBM XGA-2.
MCA-verkkokortti IBM 83X9648.
**Micro Channel Architecture** (**MCA**) on IBM:n kehittämä väylätyyppi, jota julkaistiin vuonna 1987 IBM PS/2-tyyppisissä työasemissa. Väylä oli suljettu, kaupallinen ja IBM:n hallitsema, jonka käytöstä IBM vaati lisenssimaksuja. Väylän kehitys alkoi vuonna 1983.

MCA-väylän liitin on pienempi kuin aiemmin laajasti käytössä olleessa ISA-väylässä. Muun muassa tästä syystä MCA-väylä ei ole yhteensopiva aikaisempien laajennuskorttien kanssa.

MCA:ssa oli aikanaan etuja muihin väyliin verrattuna, mutta se ei yleistynyt, osaksi koska IBM vaati väylän käytöstä lisenssimaksuja. Arkkitehtuuri vaati kokonaan uudet laajennuskortit, eikä se ollut taaksepäin yhteensopiva koneen muiden osien kanssa. Vanhat ISA-väyläiset kortit eivät käyneet MCA-kanavaan, joten muut valmistajat eivät mielellään ottaneet MCA:ta kokoonpanoihinsa mukaan. MCA:n katsotaan olleen IBM:n yritys hidastaa IBM-yhteensopivien kloonikoneiden valmistusta. Lopulta kloonikoneiden menestys kuitenkin johti IBM:n itsensä poistumiseen PC-markkinoilta.

MCA on huonosta menestyksestään huolimatta vaikuttanut merkittävästi uusien väylätyyppien suunnitteluun.

MCA oli edistyksellinen verrattuna ISA:an muun muassa 32-bittisyyden vuoksi, ja myös siksi että sovittimissa saattoi olla oma suoritin (esimerkiksi ohjainkortti), joka osasi kommunikoida suoraan muistin kanssa niin, ettei emolevyllä olevan suorittimen tarvinnut osallistua prosessiin. Myös PnP (Plug and Play) on alun perin MCA-väylän ominaisuus, kuten myös "IRQ sharing", jolla keskeytysnumerot voitiin jakaa usean laitteen kesken. Samat ominaisuudet ovat nykyisin PCI-väylässä.

Väylä oli käytössä myös eräissä ES/9370- ja IBM RS/6000 -sarjan tietokoneissa.

Katso myös
----------

* EISA
* PCI

Lähteet
-------

1. 1 2  Lloyd Borrett: Definition of Micro Channel Architecture *pcmag.com*.  1989. Viitattu 27.7.2018.
2. ↑  Dave Winer: The Micro Channel Architecture *scripting.com*.  6.7.2001. Viitattu 27.7.2018.
3. ↑  Braden Cox: Open Standards vs. IBM – Remembering the MicroChannel Architecture *techliberation.com*.  9.12.2004. Viitattu 27.7.2018.
4. ↑  Charles M. Kozierok: Micro Channel Architecture (MCA) Bus *pcguide.com*.  17.4.2001. Viitattu 27.7.2018.
5. ↑  Definition of: Micro Channel PC Magazine. Viitattu 27.7.2018.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Micro Channel Architecture** Wikimedia Commonsissa
**Matkalampi** on sokkeloinen järvi Liperin koillisosassa Pohjois-Karjalassa. Sen pinta-ala on 1,4 neliökilometriä. Etäisyys Joensuusta on 13 kilometriä länsiluoteeseen.

Maantiede
---------

Matkalammen ulottuvuus kaakosta luoteeseen on 3,5 kilometriä. Järveä jakavat Vihurinniemi, Pitkäniemi, Kukkoniemi ja Itkevänniemi. Matkalammessa on useita vähintään kymmenen metriä syviä alueita, yhteensä niiden pinta-ala kattaa noin seitsemäsosan järven pinta-alasta. Syvin kohta, 21 metriä, sijaitsee järven luoteiskolkan Myllylammessa, jonne kuljetaan järven keskiosasta noin 750 metriä pitkän Kaitasalmen kautta.

Matkalammen saariluku on kolme. Saarten yhteenlaskettu pinta-ala on noin 40 aaria. Järven rannoilla on runsaasti pientaloja. Läheisyydessä on useita pieniä järviä, kuten Harinjärvi (89,8 metriä mpy) koillisessa. Matkalammen ja Harinjärven välisellä kannaksella sijaitsee Kalikkalampi (88,0 metriä mpy). Matkalammen eteläpuolitse kulkee rautatie ja valtatie 9. Rautatie viistää paikoin järven eteläistä rantaa.

Matkalampi laskee Myllylahden länsirannalta alkavaa Myllypuroa luoteeseen Viinijärven (78,8 metriä mpy) Venepohjaan.

Matkalammen vesitilavuus on 7 201 000 kuutiometriä.

Matkalampi (04.359.1.001) kuuluu Myllypuron valuma-alueeseen (04.359), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen vesistössä (04). Toinen jakovaihe on Viinijärven valuma-alue (04.35) ja ensimmäinen jakovaihe on Oriveden–Pyhäselän alue (04.3). Matkalampi on laajin Myllypuron valuma-alueen neljästätoista vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Seuraavaksi laajimmat ovat Leinonen ja Harinjärvi.

Suomessa on noin 30 vähintään hehtaarin laajuista Matkalampea. Liperin Matkalampi on niistä toiseksi laajin. Liperissä on myös toinen Matkalampi (04.352.1.004). Se sijaitsee noin 16 kilometriä Myllypuron valuma-alueen Matkalammelta länteen.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5  Matkalampi, vakavesi, Liperi
2. 1 2 3 4 5 6 7 8 9  Ympäristö.fi : Ympäristötiedon hallintajärjestelmä Hertta Ympäristötiedon hallintajärjestelmä Hertta. Viitattu 7.10.2022.
3. ↑  Matkalampi. Järviwiki. Viitattu 7.10.2022.
4. ↑  Myllypuron valuma-alue (04.359). Järviwiki. Viitattu 7.10.2022.
5. ↑  Matkalampi. Järviwiki. Viitattu 7.10.2022.
**Micke Silén** (s. 1953) on suomalainen copywriter ja yksi mainostoimisto Taivaan perustajista. Hänet palkittiin elämäntyöstään Platinahuipulla Grafia ry:n Vuoden Huiput 2014 -kilpailussa.

1970-luvun lopulla Silén piti Malmössä Ruotsin armeijan ylijäämätuotteita myyvää kauppaa ja kiinnostui mainosalasta Lundin yliopiston iltakurssilla. Hän pääsi harjoittelijaksi erään luennoitsijan mainostoimistoon, mutta palasi kuitenkin kotimaahansa Suomeen.

Silén työskenteli muun muassa mainostoimistoissa AKT/BBDO ja Brindfors, josta pian irtautui Hasan & Partners. Silénin tunnetuin työ Hasanin ajoilta on ruotsalaisen meijerikonserni Arlan tuotteiden lanseeraus Suomeen 1995 teemalla "Kohta meissä kaikissa asuu pieni lehmä", jota pidetään yhtenä kaikkien aikojen parhaista suomalaisista iskulauseista. Silénin ja Oski Granströmin suunnittelemaan kampanjaan kuuluivat myös Roy Anderssonin ohjaamat vähäeleiset mainoselokuvat saidasta ruotsalaisesta maitotilallisesta.

Vuonna 1996 Silén perusti viiden muun osakkaan kanssa Taivas-mainostoimiston, joka teki kampanjoita muun muassa Radiolinjalle. Taivas kasvoi Jussi Nurmion johtamana monialakonserniksi, joka perusti Habbosta tunnetuksi tulleen Sulake Corporation Oy:n ja kiinteistönvälitysalaa mullistamaan pyrkineen Igglon. Taivas-konserni laajentui Viroon, Latviaan, Liettuaan, Venäjälle ja Lontooseen, kunnes vuonna 2008 alkanut matalasuhdanne alkoi murentaa yrityksen menestystä. Taivas Group teki konkurssin 2012, mutta alkuperäinen mainostoimisto jatkaa toimintaansa.

Silén on yhä mukana toimistossa, mutta keskittyy yhä enemmän maatilansa hoitoon Kerimäellä. Vuonna 2013 hän voitti Vuoden Huippujen printtimainontasarjassa Kultahuipun Ateneumin taidemuseolle suunnitellulla *52 sielua* -näyttelyn ilmoituksella.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5 6  Valtteri Väkevä: *Micke Silén keksi pienen lehmän. Micke Silén keksi, miten suomalaisille myydään ruotsalaista juustoa ja jugurttia.* Helsingin Sanomat 3.5.2014. Viitattu 3.5.2014.
2. ↑  Vuoden huiput – parasta suomalaista mainontaa ja graafista suunnittelua 1985, Grafia ry 1986.
3. ↑  Pia Hyvönen: *Arlan iskulause on paras*, Taloussanomat 12.4.2000. Viitattu 3.5.2014.
4. ↑  Anna Juvonen: *Ex-Taivas Group konkurssiin, Taivas jatkaa*, Markkinointi & Mainonta 20.8.2012. Viitattu 3.5.2014.
5. ↑  Vuoden Huiput Grand Prix -palkinto Nissan Nismo Watchille (Arkistoitu – Internet Archive), Julkaisija-lehti 14.4.2014. Viitattu 3.5.2014.

Aiheesta muualla
----------------

* Silénin suunnittelemaa mainontaa Aadeevee-sivustolla (Arkistoitu – Internet Archive)
Gianna Terribili-Gonzales elokuvassa *Alì Babà*.**Gianna Terribili-Gonzales** (oikealta nimeltään *Giovanna Terribili*, 5. maaliskuuta 1882 Marino – 10. joulukuuta 1940 Rooma) oli italialainen näyttelijä.

Terribili-Gonzales oli varhaisen italialaisen mykkäelokuvan suurin diiva. Hän aloitti näyttelijänuransa vuonna 1908 ja sai kansainvälistä mainetta rooleistaan Enrico Guazzonin Cinesillä ohjaamissa elokuvissa *Marcantonio e Cleopatra* ja *La Gerusalemme liberata* (molemmat 1913). *Scuola d’eroin* (1914) jälkeen Terribili-Gonzales riitautui Guazzonin kanssa ja perusti oman tuotantoyhtiön, joka ei menestynyt. Tyyliltään yliampuva näyttelijä vetäytyi alalta italialaisen elokuvan lamavuosina 1920-luvun alussa. Hän meni naimisiin ja sai viisi lasta.

Elokuvia
--------

* *Alì Babà*, 1911
* *Messalina*, 1923

Lähteet
-------

1. ↑  Mymovies.it *mymovies.it*. Viitattu 7.7.2017.

Aiheesta muualla
----------------

* Internet Movie Database: Gianna Terribili-Gonzales (englanniksi)

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Yhdysvallat

 |

 |
**Matkaaja Ky** oli suomalainen vuonna 1967 perustettu matkailuvaunujen ja -autojen valmistaja. Vuosina 1967–1992 se rakensi yhteensä noin 6 000 matkailuvaunua ja 1 500 matkailuautoa tuotemerkeillä *Matkaaja, Resenär* ja *Pallas*.

Historiaa
---------

Reijo Jokirannan toiminimi R. Jokiranta alkoi valmistaa matkailuvaunuja tuotemerkillä *SF-Matkaaja* vuonna 1967. Ensimmäiset niistä syntyivät perheen autotallissa Vantaan Rekolassa, seuraavat läheisessä navetassa. Jo alkuvaiheessa Jokiranta sai Karjakunnalta tilauksen kahdestatoista nakkikioskeiksi varustellusta vaunusta. Toden teolla toiminta lähti käyntiin ruotsalaisen Wixenius-vaunuyrityksen tilattua sata Matkaaja-vaunua.

Vuonna 1972 valmistus siirrettiin Rekolasta Järvenpäähän, jonne valmistuivat omat tehdastilat 1975. Vuonna 1978 Matkaajan rinnalle tuotiin niukemmin varustellut Pallas-vaunut. 1970-luvun lopulla yritykseen palkattiin myös perheen ulkopuolisia osaajia, kuten kokenut vaunumyyjä Ralf Lönnfors ja muotoilija Marja-Leena Willberg.

Vuonna 1984 ryhdyttiin valmistamaan vaunujen lisäksi myös matkailuautoja Volkswagen LT-, Fiat Ducato- ja Ford Transit -alustoille. Kuuden tuhannen matkailuvaunun lisäksi Matkaaja valmisti noin 1 500 matkailuautoa.

Matkaaja Ky:n perustaneet Jokirannat myivät yrityksensä vuonna 1985 Rapala Oy:lle. Vuonna 1990 omistus siirtyi Starckjohann-Telko Oy:lle ja jo puolta vuotta myöhemmin edelleen Oy Lohja Caravans Ab:lle, joka siirsi tuotannon omistamaansa Kafi-tehtaaseen Teuvalle ja käytännössä lopetti Matkaajan ja muut ostamansa merkit.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5  Siukosaari, Anssi: *Matkailuajoneuvot 50 vuotta Suomessa, Mukavasti matkalla*, s. 95–97. Alfamer, 2015. ISBN 978-952-472-225-4.
Suomen Sahanterätehdas vuonna 1953. Kuva: Ensio Kauppila, Vapriikin kuva-arkisto.
**Suomen Sahanterätehdas** perustettiin Tampereella vuonna 1889. Perustajina olivat Sandbergin rautakaupan hankintajohtaja Rudolf Winter, tehtailija J. W. Enqvist ja Åminneforsin tehtaan johtaja A. H. L. Gyllenberg. Ruotsalaislähtöinen Gyllenberg toimi aluksi sahanterätehtaan toimitusjohtajana, mutta hänen palattuaan Ruotsiin siirtyi tehtaan johto pankinjohtaja Albert Snellmanin käsiin.

Sahanterätehdas aloitti toimintansa Pispalassa, mutta vuonna 1895 se siirrettiin Onkiniemeen. Tehdas kärsi vahinkoja tulipalossa kesällä 1901. Sahanterätehdas hyötyi alkuvuosinaan Tampereen asemasta vapaakaupunkina, sillä se mahdollisti raaka-aineiden tullittoman maahantuonnin. Yhtiö kuitenkin menestyi myös vapaakaupunkiaseman lakattua vuonna 1905. Sahanterätehtaalla oli 46 työntekijää vuonna 1913, ja sen päätuotteita olivat sirkkelin ja konehöylän terät. Yhtiön tuotantotoiminta päättyi 1971 ja yhtiö lakkautettiin kolme vuotta myöhemmin.

Lähteet
-------

1. 1 2  Sami Suodenjoki: *Rudolf Winter: tehdaskaupungin liikevoima ja hänen perintönsä*, s. 33-35. A. R. Winterin Muistosäätiö, 2012.
2. ↑  *Kotimaisen teollisuuden albumi I*, s. 54-55, 105. Helsingin Kustannusosakeyhtiö, 1913.
3. ↑  Finska Sågbladsfabriks Ab *porssitieto.fi*. Viitattu 25.7.2021.
**Matkailualan asiantuntija** on matkailualan perustutkinnon myynti- ja neuvontapalvelujen koulutusohjelman suorittaneen ammattinimike.

Opiskelu
--------

Matkailuvirkailijoita koulutetaan ammattikouluissa. Koulutus kestää peruskoulupohjaisilta opiskelijalta yleensä 3 vuotta ja ylioppilaspohjaiselta opiskelijalta 2 vuotta. Peruskoulupohjaisen opiskelijan on useissa oppilaitoksissa mahdollista suorittaa ylioppilastutkinto ammatillisten opintojen ohessa. Koulutuksen suorittanut on matka- ja kuljetuspalvelujen ja kotimaanmatkailun informaatio-, neuvonta- ja myyntitehtäviin erikoistuva matkailualan ammattilainen.

Opiskeluun sisältyy työssäoppimisjaksoja erilaisissa matkailualan yrityksissä kotimaassa tai ulkomailla.

Työ
---

Matkailuvirkailija voi työllistyä esimerkiksi matkatoimistoihin, hotelleihin, matkailukeskuksiin, liikenneyrityksiin, erilaisiin valtakunnallisiin tai paikallisiin matkailualan organisaatioihin ja yrityksiin. Päivittäisiin työtehtäviin kuuluu esittelyä, myyntiä yksityisille henkilöille ja ryhmille, sekä asiakkaille tehtäviä varauksia erilaisiin koti- ja ulkomaanmatkakokonaisuuksiin kuten valmismatkoja oheispalveluineen. Varauksia tehdään puhelimitse, sähköpostitse tai telefaxin välityksellä ja matkailuvirkailija kirjaa saadut tilaukset atk-laitteille.

Alalle soveltuminen
-------------------

Matkailualalla vaaditaan halua ja taitoa palvella eri kulttuureista tulevia asiakkaita, kielitaitoa, viestintätaitoja, liiketaloudellista ajattelua ja kiinnostusta erilaisia varaus- ja informaatiojärjestelmiä kohtaan. Työ vaatii joustavuutta ja tilanneherkkyyttä sekä kykyä työskennellä kiireessä ja kohtuullisen paineen alaisena. Lisäksi matkailualalla työskennellään useimmiten silloin kun muut ovat vapaalla: työpaikasta ja toimenkuvasta riippuen myös iltaisin, viikonloppuisin, lomasesonkeina ja juhlapäivinä.
**Suomen Saksofoniseura ry** on vuonna 1995 toimintansa aloittanut suomalainen soitinyhdistys, joka edustaa sekä klassista musiikkia että jazzia esittäviä ammattimaisia saksofonisteja ja saksofoninsoiton harrastajia.

Suomen Saksofoniseuran perustava kokous järjestettiin 4. helmikuuta 1995 Jumo Jazz Clubilla. Tapahtumaan osallistui sekä klassisen musiikin että jazzin parissa toimineita saksofonisteja. Suomen Saksofoniseuran ensimmäisenä puheenjohtajana toimi Seppo "Paroni" Paakkunainen ja varapuheenjohtajana Pekka Savijoki. Kymmenen vuoden ajan seuraa johti Olli Jaakkola. Vuonna 2010 puheenjohtajana toimimisen aloitti Olli-Pekka Tuomisalo.

Suomen Saksofoniseura on järjestänyt perinteisesti kevätkonsertteja, jotka käynnistyivät 23. helmikuuta 1995 Kanneltalossa pidetyn konsertin myötä. Konsertissa esitettiin sekä jazzia että klassista musiikkia erilaisilla saksofonistien kokoonpanoilla. Suomen Saksofoniseura alkoi vuonna 1995 julkaista *Saksofani*-lehteä, joka ilmestyy noin kaksi kertaa vuodessa. Lehden päätoimittajia ovat olleet Olli Jaakkola (1996–2007), Saara Koskipää (2007–2011) ja Jari Eskola (2011–2018). Vuoden 2019 alussa päätoimittajan tehtävässä toimimisen aloitti Jaakko Martikainen. Saksofoniseura on myös julkaissut useita levytyksiä, joiden joukossa on ollut historiallisia äänityksiä.

Josef Kaartinen -palkinto
-------------------------

Suomen Saksofoniseura aloitti Josef Kaartisen mukaan nimetyn palkinnon myöntämisen saksofonisteille vuonna 1996. Sen saajia ovat olleet seuraavat soittajat:

* Kai Ruskeepää, 1996
* Jouni Järvelä, 1997
* Hannu Lehtonen, 1998
* Joonatan Rautio, 1999
* Juha Keikkonen, 2000
* Jussi Kannaste, 2001
* Olli-Pekka Tuomisalo, 2002
* Olli Ojajärvi, 2003
* Jaakko Nurila, 2004
* Teemu Takanen, 2005
* Joonatan Rautiola, 2006
* William Suvanne, 2007
* Saara Koskipää, 2008
* Ville Vannemaa, 2009
* Timo Rantanen, 2010
* Linda Fredriksson, 2011
* Unto Haapa-aho, 2012
* Sami Katainen, 2013
* Sampo Kasurinen, 2014
* Olli Jaakkola, 2015
* Pekka Savijoki, 2016

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Yhdistys Suomen Saksofoniseura ry
2. ↑  Saksofani-lehti Suomen Saksofoniseura ry
3. ↑  Julkaisut Suomen Saksofoniseura ry
4. ↑  Josef Kaartinen -palkitut Suomen Saksofoniseura ry
**Matkalaskujärjestelmä** tai *matkahallintajärjestelmä* on tietokoneohjelmisto, jolla yritykset hallinnoivat matkalaskuja.

Järjestelmään talletetaan mm. verottajan hyväksymät päivärahat sekä tuodaan sähköisesti matkatili- ja yritysluottokorttitapahtumat. Järjestelmät laskevat valuuttakursseja ja ALV:n automaattisesti sekä ehdottavat oikeita tiliöintejä. Näin matkalaskun teko nopeutuu ja tiedot ovat oikeellisempia.

Matkalaskujärjestelmän avulla matkalaskun kierrätys- ja hyväksymisprosessi voidaan hoitaa sähköisesti, mikä edelleen tehostaa yrityksen toimintoja.

Usein matkalaskujärjestelmässä on mahdollista tehdä myös matkan suunnittelu ja ennakkohyväksyminen.

Matkalaskujärjestelmää voidaan mainiosti käyttää myös kululaskujen eli ns. pienhankintojen käsittelyyn. Käyttämällä yritysluottokorttia pienhankintoihin ja tuomalla automaattisesti tiliöintiehdotuksella varustetut korttitapahtumat matkalaskujärjestelmään yritys välttyy pienlaskutuslisiltä sekä toimittajarekisterien ylläpidosta.

Yrityksen etuna prosessien nopeutumisen tuoman säästön lisäksi on myös kattava raportointi matkustus- ja edustuskuluista sekä pienhankinnoista.

Matkalaskujärjestelmä voidaan ostaa yrityksen omaan käyttöön tai se voidaan myös hankkia ulkoisena palveluna. Jotkut matkalaskujärjestelmät toimivat selainpohjaisena, jolloin matkalaskun teko mistä päin maailmaa tahansa on vaivatonta.

Matkalaskujärjestelmiä
----------------------

Matkalaskujärjestelmiä ovat esimerkiksi:

* CGI HR matkat (osana CGI HR-kokonaisratkaisua), CGI
* Visma M2, Visma
* Visma.net Expense, Visma
* Etasku, eTasku Solutions Oy

Lähteet
-------

1. ↑  CGI HR Matkojen hallinta CGI. Viitattu 06.07.2020.
2. 1 2  Matkalaskuohjelmat Vismalta Visma. Viitattu 06.07.2020.
3. ↑  Matkalasku - eTasku etasku.fi. Viitattu 06.07.2020.
**Advanced Persistent Threat** (APT, *edistynyt jatkuva uhka*) on tietoturvassa väljä termi, joka tarkoittaa hyökkääjän tai hyökkääjäryhmän pitkäaikaista kampanjaa jalansijan saavuttamiseksi tietoverkossa. Hyökkäyksen tavoitteena on kerätä arkaluontoista tietoa ja pysyä verkossa pitkäaikaisesti mahdollisesti tuhoisilla seurauksilla. APT käyttää jatkuvia, salakähmäisiä ja kehittyneitä hyökkäysmenetelmiä ja niiden kohteina ovat tyypillisesti korkea-arvoiset kohteet kuten valtiot ja suuryritykset. APT hyökkäykset voivat kohdistua myös pienempiin yrityksiin, jotka ovat osa toimitusketjua askeleen korkea-arvoiseen kohteeseen.

APT-hyökkäys vaatii paljon resursseja ja voi hyödyntää tietoteknisen hyökkäyksen lisäksi fyysisiä keinoja ja petoksia.

Hyökkäyksiä suorittavia ryhmiä on useita, joihin usein viitataan APT-osalla ja numerolla.

Lähteet
-------

1. 1 2  Advanced persistent threat (APT) *imperva.com*. Viitattu 31.7.2021. (englanniksi)
2. 1 2 3  What Is an Advanced Persistent Threat (APT)? *kaspersky.com*. Viitattu 31.7.2021. (englanniksi)
3. ↑
4. ↑  Advanced Persistent Threat Groups *fireeye.com*. Viitattu 31.7.2021. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

*
Jalkapallon **naisten SM-sarjakausi 2004** pelattiin 10 joukkueen kaksinkertaisena sarjana. Mestaruuden voitti FC United. Viimeiseksi sijoittunut FC Kontu putosi suoraan Ykköseen ja toiseksi viimeinen joukkue Tikkurilan Palloseura karsi sarjapaikasta Ykkösen AC Kirkkonummen kanssa. TiPS säilytti SM-sarjapaikkansa.

Sarjanousija kaudeksi 2004 oli TiPS. Kauden 2003 jälkeen HJK:n juniorit luopui sarjapaikasta ja tilalle nostettiin FC Kontu.

Sarjataulukko
-------------

| Sijoitus | Joukkue | Ottelut | Voitot | Tasapelit | Häviöt | Maalisuhde | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | FC United, Pietarsaari | 18 | 15 | 2 | 1 | 63–10 | 47 |
| 2. | HJK, Helsinki | 18 | 13 | 1 | 4 | 59–18 | 40 |
| 3. | FC Espoo, Espoo | 18 | 12 | 1 | 5 | 41–21 | 37 |
| 4. | SCR, Raisio | 18 | 9 | 2 | 7 | 35–26 | 29 |
| 5. | FC Honka, Espoo | 18 | 8 | 5 | 5 | 33–29 | 29 |
| 6. | Ilves, Tampere | 18 | 8 | 0 | 10 | 26–29 | 24 |
| 7. | MPS, Helsinki | 18 | 7 | 2 | 9 | 20–33 | 23 |
| 8. | KMF, Kuopio | 18 | 5 | 2 | 11 | 21–33 | 17 |
| 9. | TiPS, Vantaa | 18 | 5 | 0 | 13 | 24–40 | 15 |
| 10. | FC Kontu, Helsinki | 18 | 0 | 1 | 17 | 7–90 | 1 |

SM-nousukarsinta
----------------

* AC Kirkkonummi – TiPS Vantaa 0–3
* TiPS Vantaa – AC Kirkkonummi 10–0

TiPS säilytti SM-sarjapaikkansa yhteismaalein 13–0

Lähteet
-------

* http://www.rsssf.com - List of Women League First Level Tables

  

Kansallinen Liiga -kaudet
1971 | 1972 | 1973 | 1974 | 1975 | 1976 | 1977 | 1978 | 1979   
 1980 | 1981 | 1982 | 1983 | 1984 | 1985 | 1986 | 1987 | 1988 | 1989   
 1990 | 1991 | 1992 | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999   
 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009   
 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019  
2020 | 2021 | 2022 | 2023

*(1971–1973 epävirallinen naisten SM-kilpailu, 1974–2006 Naisten SM-sarja, 2007–2019 Naisten Liiga)*
**Mike Colter** (s. 26. elokuuta 1976 Columbia, Etelä-Carolina) on yhdysvaltalainen näyttelijä.

Colter kasvoi St. Matthewsin pikkukaupungissa Etelä-Carolinassa ja päätti ryhtyä näyttelijäksi jo kahdeksanvuotiaana nähtyään elokuvan *Sotilaan tarina* (1984). High schoolin jälkeen hän opiskeli ensin vuoden Benedict Collegessa Columbiassa ja siirtyi sitten Etelä-Carolinan yliopistoon, josta hän sai alemman korkeakoulututkinnon teatterin alalta. Maisterintutkintonsa hän suoritti Rutgersin yliopistossa.

Opintojen jälkeen Colter muutti Los Angelesiin ja esiintyi yhden jakson rooleissa televisiosarjoissa *Teho-osasto* ja *The Parkers*. Muutettuaan Los Angelesista New Yorkiin hän sai ensimmäisen elokuvaroolinsa indie-elokuvasta *Brooklyn Lobster*, jonka roolittajana työskenteli Phyllis Huffman. Tämän kautta Colter sai roolin Clint Eastwoodin elokuvasta *Million Dollar Baby* (2004).

*Million Dollar Babyn* jälkeen Colter on näytellyt muun muassa elokuvissa *Taking Chance* (2009), *Men in Black III* (2012) ja *Zero Dark Thirty* (2012) sekä televisiosarjoissa *Good Wife* (2010–) ja *Ringer* (2011–2012).

Joulukuussa 2014 ilmoitettiin, että Colter on valittu näyttelemään Marvelin sarjakuviin perustuvaa supersankaria nimeltä Luke Cage. Hahmo teki ensiesiintymisen vuonna 2015 Netflixin televisiosarjassa *Jessica Jones* ja sai vuonna 2016 oman nimikkosarjansa *Luke Cage*. Vuonna 2017 hän esiintyi *The Defenders* -sarjassa.

Lähteet
-------

1. ↑  Mike Colter *Allmovie.com*. Viitattu 11.6.2015. (englanniksi)
2. 1 2 3  Gleaton, Dionne: Following a dream: St. Matthews native navigating acting world *The Times and Democrat*.  22.7.2012. Viitattu 11.6.2015. (englanniksi)
3. ↑  Strom, Marc: Mike Colter to Star as Luke Cage in Marvel's Jessica Jones *Marvel.com*.  22.12.2014 (päivitetty 3.6.2015). Viitattu 11.6.2015. (englanniksi)
4. ↑  Spangler, Todd: Netflix, Marvel Pick ‘Luke Cage’ Showrunner, Cheo Hodari Coker  31.3.2015. Variety. Viitattu 1.4.2015. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Mike Colter Internet Movie Databasessa. (englanniksi)

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Saksa
* Israel
* Yhdysvallat
* Tšekki
* Alankomaat

 |

 |
**MPS Records** oli saksalainen vuonna 1968 perustettu äänilevymerkki, joka erikoistui ensimmäisenä Saksassa jazzmusiikkiin. Nimi MPS tulee sanoista *Musik Produktion Schwarzwald*. Levymerkin perustivat tuottaja Hans Georg Brunner-Schwer, jazzkriitikko Joachim-Ernst Berendt sekä tuottajat Willy Fruth ja Achim Hebgen. Brunner-Schwerin äiti oli SABA-elektroniikkayhtiön perijätär, ja MPS jatkoi SABA-levymerkin toimintaa uudella nimellä.

MPS-merkille levyttäneitä artisteja olivat muiden muassa Oscar Peterson, Hans Koller, Horst Jankowski, George Duke, Erwin Lehn, Volker Kriegel, Albert Mangelsdorff, The Singers Unlimited, Wolfgang Dauner, Kenny Clarke / Francy Boland Big Band, Jean-Luc Ponty, Lee Konitz, Charlie Mariano, Alphonse Mouzon, Monty Alexander ja Dave Pike. 

Monet MPS:n äänityksistä tehtiin perustajan Hans Georg Brunner-Schwerin (1927–2004) omassa olohuoneessa Saksan Villingenissä. Huolellisesta tuotannostaan tunnettujen studioalbumien lisäksi MPS Records äänitti ja julkaisi live-tallenteita saksalaisilta jazzfestivaaleilta.

MPS:n äänilevyjen jakelusta huolehti BASF vuodesta 1971 alkaen ja sitten Metronome Music GmbH Hamburg vuodesta 1974. Vuonna 1983 Brunner-Schwer myi oikeudet MPS-merkkiin Philipsille, joka siirsi ne edelleen Polydorille. Vuonna 1993 Polydorin tytäryhtiö Motor Music alkoi julkaista MPS:n materiaalia uudelleen CD-levyillä. Vuodesta 2000 levymerkki Speakers Corner Records on julkaissut uudelleen MPS:n vinyylialbumeja alkuperäisellä kansitaiteella varustettuina. 

Vuonna 2012 Universal Music Group myi MPS-levymerkin pois, ja vuoden 2014 alusta sen on omistanut Edel AG.

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.   
Alkuperäinen artikkeli: en:MPS Records
**Jarl Albin Rafael Lundström** (5. toukokuuta 1905 Helsinki – 24. toukokuuta 1983 Helsinki) oli suomalainen yritysjohtaja, joka sai kauppaneuvoksen arvonimen.

Lundströmin vanhemmat olivat faktori Jarl Johan Lundström ja Xenia (Senja) Kiialainen ja puoliso vuodesta 1930 Elsa Fransiska Tallroth. Lundström kävi keskikoulun ja Helsingin yksityistä kauppakoulua 1920. Hän teki useita opintomatkoja Pohjoismaihin, Eurooppaan ja Yhdysvaltoihin 1936. Lundström oli Wilh. Dahm Oy:n myyntimies, Hermes Oy:n kotimyyjä 1922–1928, Talous-Osakekaupan paahtimon edustaja 1929–1934, John Nylund Oy:n tavaratalo Tempon myymälänhoitaja, elintarvikeosaston hoitaja ja siirtomaatavarain tukkuosaston hoitaja Tampereella 1934–1938, Maakauppiaitten Oy:n hedelmä- ja herkkuosaston hoitaja 1938–1940 ja Keskon hedelmä- ja herkkuosaston johtaja 1941–1946, elintarvikeosaston johtaja ja johtokunnan jäsen 1946–1968 ja pääjohtaja Ilmo Nurmelan varamies 1957–1968.

Keskossa Lundströmillä oli tärkeä rooli myös puheenjohtajana K-kauppiaitten Keskustoimikunnassa, K-kauppiaiden yhteisen markkinatoiminnan kehittämisessä. Hän oli *Handelsnyttin* päätoimittaja 1958–1968 ja hänellä oli lukuisia asiantuntija- ja luottamustehtäviä. Lundström oli aktiivinen metodisti, teki Kauniaisten lastenkodin hyväksi taloudenhoitajana työtä parikymmentä vuotta ja toimi Helsingin Konkordia-sairaalan hallituksen puheenjohtajana. Sotilasarvoltaan Lundström oli reservin korpraali (1925). Hän sai kauppaneuvoksen arvonimen 1961.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Albin Lundström *Biografiasampo*. Viitattu 29.9.2022.
2. ↑  Kuolleet. Kauppaneuvos Albin Lundström.  *Uusi Suomi*, 29.5.1983, nro 142, s. 24. Kansalliskirjasto. Viitattu 29.9.2022.
**Suomen Silmälääkäriyhdistys ry - Finlands Ögonläkarförening rf** on vuonna 1911 perustettu suomen vanhin erikoislääkäriyhdistys, jolla on noin 700 jäsentä. Yhdistys on suomen- ja ruotsinkielinen. Sen kotipaikka on Helsinki.

Toiminta
--------

Yhdistyksen tarkoitus on sääntöjensä mukaan edistää tieteellisen toiminnan avulla silmälääketieteen kehitystä ja sen käytännöllistä soveltamista Suomessa sekä vaalia hyvää yhteisymmärrystä silmälääkärien keskuudessa.

Yhdistyksen keskeisinä toimintamuotoina ovat kokoukset ja kaksi kertaa vuodessa toistuvat täydennyskoulutupäivät silmälääketieteen alalla. Lisäksi yhdistys on yhteydessä vastaaviin ulkomaisiin yhdistyksiin ja järjestöihin. Yhdistyksen toimintaa johtaa hallitus, johon kuuluu vähintään viisi ja enintään seitsemän jäsentä.

Yhdistyksen jäseneksi voidaan ottaa laillistettu lääkäri, jonka jäsenyyttä kaksi yhdistyksen jäsentä on kirjallisesti puoltanut. Kunniajäseneksi voidaan kutsua koti- tai ulkomainen henkilö, joka on tehokkaasti edistänyt yhdistyksen tarkoitusperiä.

Historia
--------

Helsingissä 18. joulukuuta 1910 pidetyssä kokouksessa, jonka varsinainen tarkoitus oli valmistella Helsingissä seuraavana vuonna pidettävää 4. pohjoismaista silmälääkärikokousta, joukko suomalaisia silmälääkäreitä ja sellaiseksi kouluttautuvia päätti samalla ryhtyä perustamaan erikoislääkäriyhdistystä silmälääketieteen alalle.

Perustava kokous järjestettiin kuukautta myöhemmin 22. tammikuuta 1911 tieteellisten yhdistysten talossa, joka siihen aikaan sijaitsi Kasarmikatu 24:ssä. Tämä vuonna 1899 valmistunut rakennus on yksi Helsingin kummallisuuksia, sillä se on oikeastaan yhä keskeneräinen. Siitä valmistui vain keskiosa, jonka juhlallinen portaikko täyttää rakennuksesta kolmanneksen. Nykyisin rakennuksessa toimii Suomen arkkitehtuurimuseo.

Perustajajäsenet
----------------

* lääketieteen lisensiaatti Werner Eliel Grénman
* lääketieteen lisensiaatti Artur Herman Saladin Grúner
* professori Väinö Grönholm
* lääketieteen lisensiaatti Emil Wilhelm Jusélius
* dosentti Ernst Viktor Knape
* lääketieteen lisensiaatti Elis Gustaf Ferdinand Kuhlefelt
* lääketieteen lisensiaatti Osmo Lauri Neovius
* dosentti Gustaf Albert Nordman
* dosentti Johannes Silfvast
* lääketieteen lisensiaatti Arvi Kustaa Aleksanteri Wartiovaara
* lääketieteen lisensiaatti Paul Styrbjörn Wirzenius
* professori Karl Reinhold Wahlfors

Perustajajäsenistä Grunér oli se, joka ensimmäisenä lausui ääneen, että pääkaupungin silmälääkärit ryhtyisivät toimeen yhdistyksen aikaansaamiseksi, koska harrastusta asiaan olisi kyllä myös maaseudun silmälääkäreissä. Ehkä tämän vuoksi yhdistyksen ensimmäinen toimintakertomus viittaa tähän turkulaiskollegaan sanoin "eräs maaseutulääkäri".

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Suomen Silmälääkäriyhdistyksen kotisivut *silmalaakariyhdistys.fi*. Viitattu 1.2.2014.
2. ↑  Henrik Forsius ja Aino Nikupaavo: *Suomen Silmälääkäriyhdistyksen historia 1911–1989*. Helsinki: Suomen Silmälääkäriyhdistys, 1990. ISBN 951-95270-4-4.

Aiheesta muualla
----------------

* Kotisivut.
**Jalkapallon naisten SM-sarjakausi 1995** oli Suomen naisten jalkapallon korkeimman sarjatason kausi. Mestaruuden voitti Helsingin Jalkapalloklubi, hopeaa FC Kontu ja pronssia Malmin Palloseura.

Kausi pelattiin 10 joukkueen kaksinkertaisena runkosarjana, jonka jälkeen kuusi parasta joukkuetta pelasivat yksinkertaisen ylemmän loppusarjan, missä runkosarjan tulokset otettiin huomioon. Runkosarjan sijoille 7–9 sijoittuneet joukkueet pelasivat yksinkertaisen karsintasarjan I divisioonan kolmen lohkovoittajan kanssa, mistä neljä parasta joukkuetta selvisivät SM-sarjaan. Runkosarjan viimeinen joukkue putosi suoraan I divisioonaan.

Runkosarja
----------

| S | Joukkue | O | V | T | H | TM | PM | ME | Pist |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Helsingin Jalkapalloklubi | 18 | 14 | 2 | 2 | 68 | 16 | +52 | **44** |
| 2 | FC Kontu | 18 | 10 | 4 | 4 | 42 | 14 | +28 | **34** |
| 3 | Porrassalmen Urheilijat -62 | 18 | 10 | 2 | 6 | 34 | 32 | +2 | **32** |
| 4 | Malmin Palloseura | 18 | 9 | 3 | 6 | 45 | 20 | +25 | **30** |
| 5 | Puistolan Urheilijat | 18 | 7 | 6 | 5 | 43 | 33 | +10 | **27** |
| 6 | Tampereen Ilves | 18 | 6 | 6 | 6 | 21 | 18 | +3 | **24** |
| 7 | Turun Pyrkivä | 18 | 7 | 2 | 9 | 34 | 47 | −13 | **23** |
| 8 | FC United | 18 | 3 | 7 | 8 | 15 | 29 | −14 | **16** |
| 9 | Tikkurilan Palloseura | 18 | 3 | 2 | 13 | 17 | 61 | −44 | **11** |
| 10 | Kyrkslätt IF | 18 | 3 | 2 | 13 | 17 | 66 | −49 | **11** |

Loppusarja
----------

| S | Joukkue | O | V | T | H | TM | PM | ME | Pist |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Helsingin Jalkapalloklubi | 23 | 19 | 2 | 2 | 85 | 22 | +63 | **59** |
| 2 | FC Kontu | 23 | 12 | 5 | 6 | 50 | 23 | +27 | **41** |
| 3 | Malmin Palloseura | 23 | 12 | 4 | 7 | 53 | 24 | +29 | **40** |
| 4 | Porrassalmen Urheilijat -62 | 23 | 11 | 3 | 9 | 43 | 48 | −5 | **36** |
| 5 | Puistolan Urheilijat | 23 | 8 | 6 | 9 | 54 | 46 | +8 | **30** |
| 6 | Tampereen Ilves | 23 | 6 | 9 | 8 | 25 | 27 | −2 | **27** |

Karsintasarja
-------------

| S | Joukkue | O | V | T | H | TM | PM | ME | Pist |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Turun Pyrkivä | 5 | 3 | 2 | 0 | 14 | 1 | +13 | **11** |
| 2 | FC United | 5 | 3 | 1 | 1 | 11 | 6 | +5 | **10** |
| 3 | Seinäjoen Mimmiliiga | 5 | 3 | 0 | 2 | 8 | 4 | +4 | **9** |
| 4 | Tikkurilan Palloseura | 5 | 2 | 1 | 2 | 16 | 10 | +6 | **7** |
| 5 | FC Kuusysi | 5 | 2 | 0 | 3 | 11 | 17 | −6 | **6** |
| 6 | Loviisan Riento | 5 | 0 | 0 | 5 | 3 | 25 | −22 | **0** |

Lähteet
-------

1. ↑  Finland - List of Women League First Level Tables *rsssf.com*. Viitattu 22.8.2013.

  

Kansallinen Liiga -kaudet
1971 | 1972 | 1973 | 1974 | 1975 | 1976 | 1977 | 1978 | 1979   
 1980 | 1981 | 1982 | 1983 | 1984 | 1985 | 1986 | 1987 | 1988 | 1989   
 1990 | 1991 | 1992 | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999   
 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009   
 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019  
2020 | 2021 | 2022 | 2023

*(1971–1973 epävirallinen naisten SM-kilpailu, 1974–2006 Naisten SM-sarja, 2007–2019 Naisten Liiga)*
K-Citymarket Itäkeskus, Helsinki.
Sepon kauppa -kyläkauppa Köyliön Yttilässä.
**Kaupan ala** on tavaroiden ostoon ja myyntiin keskittynyt toimiala, joka koostuu vähittäis- ja tukkukaupasta.

Tukkukaupan asiakkaana ovat yritykset, kun taas vähittäiskaupan kohderyhmänä ovat kuluttajat. Tukkukaupat myyvät tuotteita sekä vähittäiskaupalle edelleen välitettäväksi, mutta myös tuotteen loppukäyttäjille kuten teollisuudelle ja muille yrityksille.

Päivittäistavaroiden vähittäiskaupan arvo Suomessa vuonna 2014 oli noin 16,7 miljardia euroa. Suomalaiselle päivittäistavarakaupalle on ominaista ketjuuntuminen sekä hankinnan ja logistiikan keskittyminen. Vuonna 2015 S-ryhmän markkinaosuus oli 45,9 %, K-ryhmän 32,7 %ja Lidlin 9,0 % Päivittäistavaroiden myynti on keskittynyt suuriin myymälöihin. Yli tuhatneliöisten myymälöiden markkinaosuus on yli 60 %.

Kauppa on elinkeinoelämän suurin työllistäjä. Vuonna 2013 alalla oli noin 123 000 suomalaista, tosin sittemmin alan työllisyys on vähentynyt selvästi. Työttömyys ja varsinkin nuorten työttömyys ovat kaupan alalla viime vuosina kasvaneet selvästi. Kauppa on suurin alle 25-vuotiaiden nuorten työllistäjä, ja kaupan heikko työllisyyskehitys osuu kipeimmin juuri nuoriin. Alalle tyypillistä on sesongit ja ruuhkahuiput, jolloin palkataan tilapäistä työvoimaa.

Katso myös
----------

* Kaupan alan koulutus Suomessa

Lähteet
-------

1. ↑  Tuomas Santasalo & Katja Koskela: Tukkukauppa Suomessa 2009 *pam.fi*.  Arkistoitu 1.4.2016. Viitattu 13.4.2016.
2. ↑  Suomen päivittäistavaramarkkinat *Päivittäistavarakauppa ry.*.  Arkistoitu 2.4.2016. Viitattu 13.4.2016.
3. ↑  Päivittäistavarakaupan tilastot *Päivittäistavarakauppa ry.*.  Arkistoitu 9.3.2017. Viitattu 13.4.2016.
4. ↑  Kaupan rakennemuutos *Päivittäistavarakauppa ry.*.  Arkistoitu 28.4.2016. Viitattu 13.4.2016.
5. ↑  Kansanedustajat huolissaan kauppiaiden jaksamisesta *Yle*.  2013. Viitattu 13.4.2016.
6. ↑  Talouspolitiikka ei saa kuristaa kotimarkkinoita (Arkistoitu – Internet Archive) Kaupan liitto
7. ↑  Kaupan ala (Arkistoitu – Internet Archive) Keski-Suomen elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus
**Mouez Hassen** (arab. معز حسن‎, s. 5. maaliskuuta 1995 Fréjus) on tunisialainen jalkapallomaalivahti. Hän edustaa Tunisian pääsarjassa pelaavaa Club Africainia.

Seurajoukkueura
---------------

Hassen siirtyi Nicen nuorten seurasta kakkosjoukkueeseen, jossa hän pelasi kaksi kautta. Avauskaudella Hassen pelasi 21 sarjaottelua ja oli nostamassa Nicea vitosdivarista nelosdivariin. Hassen ehti pelata kaudella 2013–2014 kuusi ottelua, kunnes hänet nostettiin Nicen edustusjoukkueeseen. Samaisella kaudella Hassen pelasi viisi ottelua Ranskan pääsarjassa. Kaudella 2014–2015 Hassen oli joukkueensa ykkösmaalivahti pelaten 30 sarjaottelua.

Maajoukkueura
-------------

Hassen pelasi Ranskan alle 16–21-vuotiaiden maajoukkueissa vuosina 2011–2015. Hänen ensimmäinen maaottelu Tunisian paidassa oli 27. maaliskuuta 2018 Costa Ricaa vastaan. Tunisia voitti ottelun 1–0.

Kesäkuussa 2018 Hassen valittiin Tunisian maajoukkueeseen 2018 MM-kilpailuihin Venäjälle. Hän pelasi avausottelun Englantia vastaan, mutta loukkaantui ottelun alkuminuuteilla. Ottelu oli tuona hetkenä 0–1 Englannille.

Lähteet
-------

1. ↑  Tunisia World Cup squad: Leicester City’s Benalouane in 23-man squad *bbc.co.uk* Viitattu 18.6.2018 (englanniksi)

Tunisian joukkue – Jalkapallon MM-kilpailut 2018
1 Ben Mustapha |
2 S. Ben Youssef |
3 Benalouane |
4 Meriah |
5 Haddadi |
6 Bedoui |
7 Khaoui |
8 F. Ben Youssef |
9 Badri |
10 Khazri |
11 Bronn |
12 Maâloul |
13 Sassi |
14 Ben Amor |
15 Khalil |
16 Mathlouthi |
17 Skhiri |
18 Srarfi |
19 Khalifa |
20 Chaalali |
21 Nagguez |
22 Hassen |
23 Sliti |
Valmentaja Maâloul

Tunisian joukkue – Jalkapallon MM-kilpailut 2022
1 Mathlouthi |
2 Ifa |
3 Talbi |
4 Meriah |
5 Ghandri |
6 Bronn |
7 Msakni |
8 Mejbri |
9 Jebali |
10 Khazri |
11 Khenissi |
12 Maâloul |
13 Sassi |
14 Laïdouni |
15 Ben Romdhane |
16 Dahmen |
17 Skhiri |
18 Chaalali |
19 Jaziri |
20 Dräger |
21 Kechrida |
22 Ben Saïd |
23 Sliti |
24 Abdi |
25 Ben Slimane |
26 Hassen |
Valmentaja Kadri
**Haimon** (m.kreik. Αἵμων, *Haimōn*, lat. *Haemon*) oli kreikkalaisessa mytologiassa Theban kuninkaan Kreonin ja Eurydiken poika.

Oidipuksen luovuttua Theban kuninkuudesta, hänen poikansa Eteokles ja Polyneikes jakoivat valtaistuimen ja sopivat, että he hallitsisivat vuorovuosin. Ensimmäisen vuoden jälkeen Eteokles kuitenkin kieltäytyi luopumasta vallasta, jolloin Polyneikes hyökkäsi liittolaisineen kaupunkia vastaan. Taistelussa, joka tunnetaan nimellä seitsemän Thebaa vastaan, molemmat pojat saivat surmansa. Theba voitti yhteenoton ja luovutti kuninkuuden jälleen kerran Kreonille, joka palveli nyt sijaishallitsijana Eteokleen pojan Laodamaan puolesta.

Kreon myönsi Eteokleelle täydelliset ja kunnialliset hautajaiset mutta määräsi kuolemanrangaistuksen uhalla jättämään Polyneikeen ruumiin mätänemään taistelukentälle rangaistukseksi petturuudesta. Kuitenkin Antigone, Oidipuksen ja Iokasten tytär, joka oli kihlautunut Haimonin kanssa, uhmasi Kreonia ja hautasi veljensä, ja rangaistukseksi Kreon määräsi hänet suljettavaksi hautaan elävältä. Kreon lopulta leppyi ennustaja Teiresiaan neuvosta, mutta Antigone oli tällä välin jo hirttäytynyt ja Haimon puolestaan tavattuaan kihlattunsa kuolleena heittäytyi surusta miekkaansa. Uutisen kuultuaan myös Kreonin puoliso Eurydike tappoi itsensä miekalla menetettyään molemmat poikansa – Menoikeuksen taistelun alussa ja Haimonin taistelun jälkeen.

Hyginuksen versiossa Antigone jäi kiinni Polyneikeen ruumiin viemisestä samaan hautarovioon Eteokleen ruumiin kanssa, jolloin hänet tuodaan Kreonin eteen. Tämä antoi Antigonen poikansa Haimonin surmattavaksi, mutta Haimon antoi rakkaudesta Antigonen paimenten huostaan ja väitti isälleen surmanneensa tämän. Antigone sai tänä aikana pojan, joka vartuttuaan osallistui Theban kisoihin. Kreon kuitenkin tunnisti hänet spartien jälkeläisten merkistä, jolloin valheesta kiinni jäänyt Haimon tappoi itsensä ja Antigonen.

Apollodoros kertoo Haimonin kohtalosta täysin poikkeavan version. Siinä Haimonin surmaa Thebaa piinannut sfinksi jo ennen kuin Oidipus tietää vastauksen sen esittämään arvoitukseen ja nousee kaupungin kuninkaaksi.

Haimon, Thoaan poika
--------------------

Haimon oli myös Thoaan pojan nimi. Hänen poikansa Oksylos johti herakleidit voitokkaasti takaisin Peloponnesokselle ja sai palkkioksi avustaan Eliin.

Lähteet
-------

1. ↑  Apollodoros: *Kirjasto* 3.6.1–8 (engl. käännös)
2. ↑  Sofokles: *Antigone* 1301–1305 (engl. käännös)
3. ↑  Hyginus: *Fabulae* lxxii (engl. käännös)
4. ↑  Apollodoros: *Kirjasto* 3.5.8 (engl. käännös).
5. ↑  Pausanias, *Periegesis tes Hellados* ('Kreikan kuvaus') 5.3.6 (engl. käännös)
**Kaupanvahvistaja** on virkamies tai Maanmittauslaitoksen määräämä henkilö, jolla on oikeus vahvistaa kiinteistön omistusoikeuden siirtoa koskeva oikeustoimi, esimerkiksi kauppa tai lahja. Kiinteistön luovutus on tehtävä kirjallisesti. Myyjän ja ostajan tai heidän asiamiehensä on maakaaren mukaan allekirjoitettava kauppakirja olemalla läsnä samaan aikaan kaupanvahvistajan kanssa, koska muutoin ei kaupan laillisuudelle välttämätön muotovaatimus toteudu.

Kaupanvahvistajan on vahvistettava luovutus kaikkien kauppakirjan allekirjoittajien läsnä ollessa. Kaupanvahvistamisen tarkoituksena on estää sopimaton painostus tai muu epäasiallinen menettely kiinteistökaupassa. Kaupanvahvistajan ilmoituksen perusteella kiinteistön sijaintikunta voi käyttää sillä olevaa etuosto-oikeutta eli oikeutta lunastaa kiinteistön kunnalle. Kunnat voivat lunastaa vähintään 3 000 neliömetriä laajan kiinteistön Espoossa, Helsingissä, Kauniaisissa ja Vantaalla tai lunastaa suunnittelutarvealuetta varten muissa Suomen kunnissa yli 5 000 neliömetriä laajan alueen (etuostolaki 5 §).

Julkisia kaupanvahvistajia
--------------------------

Kaupanvahvistajia ovat kaupanvahvistajista annetun lain (573/2009) perusteella:

* henkikirjoittajat, julkiset notaarit, poliisipäälliköt, apulaispoliisipäälliköt, johtavat kihlakunnanvoudit, kihlakunnanvoudit ja maakunnanvouti sekä elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskuksen maanmittausinsinöörit; (29.11.2019/1143)
* Maanmittauslaitoksen virkamiehet ja kunnan viranhaltijat, jotka voivat kiinteistönmuodostamislain (554/1995) 5 §:n mukaan toimia toimitusinsinööreinä;
* konsulipalvelulain (498/1999) 33 §:ssä tarkoitetut ulkomaanedustustossa palvelevat virkamiehet ja työntekijät.

Jos kaupanvahvistajan palveluiden saatavuus sitä edellyttää, muu kuin edellä mainittu henkilö voidaan hakemuksesta määrätä toimimaan kaupanvahvistajana.

Kaupanvahvistajan on ennen kiinteistön luovutuksen vahvistamista tarkistettava luovutuskirjan allekirjoittajien henkilöllisyys ja se, että luovutuskirja on tehty maakaaressa säädetyllä tavalla. Luovutusta ei saa vahvistaa, jos on perusteltua aihetta epäillä luovutuksen pätevyyttä. Kaupanvahvistaja vahvistaa kiinteistön luovutuksen merkitsemällä todistuksen luovutuskirjaan. Todistuksesta tulee käydä ilmi luovutuskirjan allekirjoittajien nimet sekä luovutuskirjan vahvistamispaikka ja -aika. Kaupanvahvistajan on allekirjoitettava todistus ja merkittävä siihen kaupanvahvistajan tunnus. Kaupanvahvistajan on kahden työpäivän kuluessa luovutuksen vahvistamisesta ilmoitettava luovutuksesta sähköisesti kiinteistönluovutusilmoituksella.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Ajantasainen lainsäädäntö: Laki kaupanvahvistajista 573/2009 *finlex.fi*. Edita. Viitattu 12.7.2021.

Aiheesta muualla
----------------

* Oikeustiede: kaupanvahvistaja (Tieteen termipankki)
**Kaunoviikunakaija** (*Psittaculirostris desmarestii*) on Papua-Uudessa-Guineassa elävä kaijalaji.

Koko ja ulkonäkö
----------------

Kaunoviikunakaija on noin 18 cm pitkä ja painaa 108–126 g. Lajista tunnetaan kuusi alalajia ja muotojen välillä on värieroja. Sen höyhenpuku on pääosin vihreä, vatsapuolelta vaaleampi. Otsa on oranssinpunainen, päälaki oranssinkeltainen, silmän alla ja rinnassa on sinistä, poski on vihreä, siiven alapeitinhöyhenet ovat sinivihreät ja siipisulkien alapinnassa on keltainen vyö. Nokka on tummanharmaa, iiris tummanruskea ja koivet vihertävänharmaat. Nuoren linnun päälaki on himmeän keltainen.

Esiintyminen
------------

Kaunoviikunakaija elää Papua-Uusi-Guinean etelä-, itä- ja länsiosissa sekä Salawatin ja Batantan saarilla. Sen populaatio on kooltaan noin 150 000 yksilöä ja elinympäristön laajuus on 50 000–100 000 neliökilometriä.

Elinympäristö
-------------

Laji elää alavien maiden sademetsissä ja myös muunlaisissa metsäympäristöissä alle 1 600 m korkeudella merenpinnasta.

Lisääntyminen
-------------

Lajin pesintä tunnetaan enimmäkseen vain vankeudessa elävien lintujen osalta. Luonnossa pesä on puussa olevassa kolossa. Munia on kaksi ja haudonta-aika on 25 päivää. Poikaset jättävät pesän kahdeksan viikon ikäisinä.

Ravinto
-------

Kaunoviikunakaija syö hedelmiä, ennen kaikkea viikunoiden siemeniä, sekä kukkien mettä ja mahdollisesti hyönteisten toukkia.

Lähteet
-------

* Forshaw, Joseph M. & Cooper, William T. 1977: Parrots of the World. – T.F.H. Publications, Inc. New Jersey. ISBN 0-87666-959-3
* World Parrot Trust

### Viitteet

1. ↑  BirdLife International: *Psittaculirostris desmarestii* *IUCN Red List of Threatened Species. Version 2014.3*.  2014. International Union for Conservation of Nature, IUCN, Iucnredlist.org. Viitattu 29.1.2015. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Avianweb (kuva) (englanniksi)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Taksonitunnisteet | 
* Wikidata: Q904326
* Wikispecies: Psittaculirostris desmarestii
* ADW: Psittaculirostris\_desmarestii
* Avibase: 11AAE644C20D5125
* BirdLife: 22725599
* CoL: 4PKCR
* BOW: lafpar1
* eBird: lafpar1
* GBIF: 2480054
* iNaturalist: 19258
* IRMNG: 11343956
* ITIS: 177513
* IUCN: 22725599
* NCBI: 274070
* Species+: 6174
* Xeno-canto: Psittaculirostris-desmarestii

 |

 |
**Brad Ira Fiedel** (s. 10. maaliskuuta 1951 New York, New York) on yhdysvaltalainen säveltäjä, joka tunnetaan erityisesti toiminta- ja jännityselokuvien musiikista.

Fiedel aloitti uransa televisioelokuvien parissa 1970-luvun lopulla, ja 1980-luvun alkupuolella ohjaaja James Cameron palkkasi hänet säveltämään musiikin tieteiselokuvaan *Terminator – tuhoaja* (1984). Tämä elokuva vauhditti hänen uraansa 1980–1990-luvulla, ja suurimmiksi menestyksiksi nousivat muiden muassa *Syytetty* (1988), *Terminator 2 – Tuomion päivä* (1991) ja *Tosi valheita* (1994). Kauhuelokuvista voidaan mainita *Kauhun yö* (1985) ja *Käärme ja sateenkaari* (1988). Fiedel on säveltänyt sekä syntetisaattoreille että orkesterille. Hänen viimeiset elokuvasävellyksensä ovat 1990-luvulta.*lähde?*

Lähteet
-------

1. ↑  Broxton, Jonathan: Brad Fiedel. *Movie Music UK*.  Arkistoitu 18.5.2016. Viitattu 13.5.2022. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* *Brad Fiedel* Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
* *Brad Fiedel* Elonetissä.

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Espanja
* Ranska
* BnF data
* Katalonia
* Saksa
* Israel
* Yhdysvallat
* Tšekki
* Alankomaat
* Puola

 |
|  |
| Taiteenala | 
* MusicBrainz

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Elonet

 |
|  |
| Muut | 
* Europeana
* SNAC
* IdRef

 |

 |