recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**The Wall Suomi** on suomalainen visailuohjelma. *The Wall* -formaatti on lähtöisin Yhdysvalloista, ja siellä ohjelmaa esitettiin ensi kerran syksyllä 2016. Ohjelmaa on esitetty 22 maassa. Formaatin kehittäjät ovat koripalloilija LeBron James, Maveric Carter ja Andrew Glassman. Ohjelmaa juontaa Heikki Paasonen. Ohjelmaa kuvattiin Puolassa vuosina 2018-2019,  ja Isossa-Britanniassa vuonna 2020.

Pelin kulku
-----------

### Ensimmäinen kierros: Vapaapudotus

Pelissä on kolme kierrosta. Ensimmäisellä kierroksella esitetään viisi kysymystä ja jokaiseen kysymykseen on kaksi vastausvaihtoehtoa. Jokaisen kysymyksen kohdalla vapautetaan kolme palloa. Jos vastaus on oikein, pelaajat saavat rahat, joihin pallot osuvat. Jos vastaus on väärin, eivät pelaajat saa mitään ja he menettävät yhtä paljon rahaa pankista. Jos pelaajat eivät saa tällä kierroksella rahaa, peli heidän osaltaan päättyy.

Kierroksella on mahdollisuus ansaita 1–2000 € per pallo.

### Toinen kierros

Toisen kierroksen alussa kilpailijat erotetaan toisistaan. Toinen pelaajista menee eristyksiin vastaamaan kysymyksiin, kun taas toinen on lavalla. Eristetyssä oleva pelaaja vastaa kysymyksiin ja lavalla oleva pelaaja päättää, mihin lokeroihin pallot sijoitetaan. Jos vastaus on oikein, pelaajat saavat rahaa, mutta jos vastaus on väärä, rahaa menetetään.

Kierroksella on mahdollisuus ansaita 1–12 500 € per pallo.

### Kolmas kierros

Kolmas kierros etenee samalla tavalla kuin toinen, mutta nyt pelaajalla on neljä vastausvaihtoehtoa kolmen sijaan. 

Kierroksella on mahdollisuus ansaita 1–50 000 € per pallo.

### Pelin päätös

Lopuksi eristyksissä oleva pelaaja saa valittavakseen sopimuksen. Pelaaja joko allekirjoittaa sopimuksen tai repii sen. Jos pelaaja valitsee sopimuksen, pari saa rahat, jotka ovat ensimmäisellä kierroksella ansaittu, lisättynä 2000 eurolla per oikea vastaus. Toinen vaihtoehto on repiä sopimus, jolloin pari saa seinällä olevan rahasumman. Pelaaja ei kuitenkaan tiedä, onko tämä vastannut kysymyksiin oikein tai paljonko rahaa on ansaittu.

Lähteet
-------

1. ↑  Kultainen Venla voittajat 2018 *Televisioakatemia*. Viitattu 17.3.2019.
2. ↑  Kultainen Venla voittajat 2019 *Iltalehti*. Viitattu 18.1.2019.
3. ↑  lähde *iltalehti.fi*.
4. ↑  lähde *endemolshine.fi*.  Arkistoitu 18.9.2018.
**Nipsinginoja** on eräs Limingan lakeuden metsien, soiden ja peltomaiden kautta virtaava, alultaan itsestään syntynyt luonnonoja. Sitä on kanavoitu ja perattu vastaamaan suurten peltoalueiden veto-ojan tarpeita.

Se yhtyy Ala-Temmeksellä noin 80 kilometrin mittaiseen Temmesjokeen, joka laskee vetensä Pohjanlahden Liminganlahteen. Siihen yhtyvät alempana ennen merta Tyrnävän- ja Ängeslevänjoet. Nipsinginoja matkaa Limingan, entisen Temmeksen sekä Tyrnävän kuntien alueilla. Alkuperäinen Nipsinginoja kulki latva-alueillaan esimerkiksi Tyrnävän Korvenkylässä, Sääskelän niityn takaa kohden Leppi- eli Järvinevaa. Nipsinginojassa sijaitsi pieniä lampeja, "poukamia", joissa eli haukea. Poukamat kuivuivat metsäojituksien ja Nipsinginojan kanavointien myötä. Latva-alueilla on nykyisin mahdotonta löytää alkuperäisen, luonnonvaraisen Nipsinginojan kulkureittejä.

Järvi- eli Leppinevalla sijaitsi pieni Leppijärvi. Se kuivattiin valtion työttömyystöinä vuosina 1953–1955 niin sanotulla Leppiojan kanavoinnilla. Osaltaan Leppijärveä tai oikeammin Leppinevaa kuivattanutta Nipsinginojankanavaa on kaivettu, etupäässä peltoalueiden kohdilta, kaivinkoneilla, ennen niin sanotuilla "Hullu–Jusseilla". Ala-Temmeksellä sijaitsevan Lakeuden kuntainliiton omistaman kunnalliskoti Marttilan kookkaan metsäsaran reunaan, Tyrnävän Korvenkylässä kanava kaivettiin työttömyystöinä vielä lapiopelillä.

Nipsinginojan seutua nelostien vieressä Ala-Temmeksellä on uudemmalle ajalle asutettu Limingan kunnan kunnallisena asuntoalueena. Sinne on kaavoitettu lisäalue asuntoja varten. Tyrnävän kirkonkylän ja Ala-Temmeksen välillä kulkeva seututie 827 kulkee Nipsingin kautta. Nipsinkiin on tehty kaavoitussuunnitelmia Tyrnävän kunnan teollisuuskylää varten.

Lähteet
-------

* 
* (Arkistoitu – Internet Archive)
* 
* 
* 
*
**Wilenius Båtvarv**, **Wileniuksen venetelakka**, on suomalainen veneveistämö. Sen perusti Porvoossa 1932 Ludwig Wilenius. Wilenius osti Porvoonjoen varrelta ne kaksi hallia joissa telakka edelleen toimii. Lisäksi Wilenius rakensi veistämörakennuksen, pajan ja kaksi liuskaa. Wilenius oli työskennellyt pitkään Borgå Båtvarfilla venemestarina ja työnjohtajana. Wileniuksen telakka sai mainetta laatuveneiden rakentajana. Etenkin Wileniuksen veistämät luokkaveneet keräsivät huomiota. Vuosien saatossa Wileniuksella rakennettiin viitisentoista kutosta ja toista kymmentä 5.5-luokan venettä. Telakalla rakennettiin muun muassa kolme kasia: Arvid Laurinin suunnittelema Andromedan, Birger Slotten Vågspel ja Gösta Kynzellin suunnittelema Katrina. Lisäksi Wileniuksella on veistetty muun muassa A- ja C-veneitä, Hai-veneitä, Louhia, salonkiveneitä sekä saaristo-, rannikko- ja meriristeilijöitä. Östersjökryssareista voidaan mainita Birger Slotten laivanvarustaja Edgar Eriksonille suunnittelema Ö8 Moshulu.

Wileniuksella rakennettu 430 venettä
------------------------------------

Moni Suomessa purjehtiva klassinen vene on Wileniuksen työnäyte. Veistämö nousi ykkössijalle huviveneiden valmistajana kun maineikkaan Turun Veneveistämön hidas hiipuminen alkoi 30-luvulla. Wileniuksen telakka on edelleen toiminnassa, keskittyen ensisijaisesti telakalla rekennettujen puuveneiden kunnostustöihin- ja ylläpitoon. Tähän päivään mennessä Wileniuksella on rakennettu noin 430 venettä: 40-jalkaisesta meriristeilijästä puolustusvoimille tehtyihin vaneriveneisiin. Museovirasto myönsi telakalle joulukuussa 2012 20 000 euron apurahan telakan koneiden kunnostukseen  Wileniuksen telakka oli suurimmillaan 40-luvun loppupuolella jolloin se työllisti vajaat 20 henkilöä. Palkkalistoilla oli veneenveistäjien lisäksi oma seppä, lakkaaja ja rikaaja. Veneiden arvitsemat helat tehtiin telakan omassa pajassa. Päärakennuksen yläkerrassa toimi konttori, tilat piirustusten uloslyöntiä varten sekä varastotilaa. Veneet rakennettiin alakerrassa, joka oli yhtenäistä avointa tilaa. veistämössä pystyi rakentamaan samanaikaisesti kahta isoa venettä. Tänään telakan toiminta rajoittuu korjausrakentamiseen- ja veneiden talvisäilytyspalveluihin.

Lähteet
-------

* Pirkka Leino ja Jarmo Saarinen - Åbo Båtvarf 1889-1954. Parhaat veneet tehtiin Turun veneveistämöllä

### Viitteet

1. ↑  Museovirasto myönsi tukea Wileniuksen telakalle - Itä-Uusimaa 18.12.2012 (Arkistoitu – Internet Archive)
2. ↑  Wilenius båtvarv - kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)

Aiheesta muualla
----------------

* Rekisteri Wileniuksella rakennetuista veneistä (Arkistoitu – Internet Archive)
* Moshulu kotisivut
**Dina Alekseevna Averina** (ven. Дина Алексеевна Аверина, s. 13. elokuuta 1998) on venäläinen rytminen voimistelija, joka vuonna 2017 voitti kolme maailmanmestaruutta. 

Averina on vuoden 2016 Grand Prixin finaalin neliottelun hopeamitalisti. Vuoden 2017 MM-kilpailuissa Italian Pesarossa hän voitti kultaa neliottelussa, vanteella ja keiloilla sekä saavutti hopeaa pallolla ja nauhalla. Vuoden 2018 MM-kilpailuissa Bulgarian Sofiassa hän voitti kultaa neliottelussa, vanteella, pallolla, keiloilla ja joukkuekilpailussa. Kansallisella tasolla Averina on voittanut vuoden 2017 Venäjän mestaruuden ja on vuoden 2013 Venäjän juniorimestaruuskisojen pronssimitalisti.

Dina Averinalla on identtinen kaksoissisko Arina Averina, joka on myös menestynyt rytminen voimistelija.

Lähteet
-------

1. ↑  Tikander, Vesa: *Urheilun vuosikirja 39*, s. 320. Urheilumuseo, 2018. ISBN 978-952-6644-12-7.
2. ↑  Tikander, Vesa: *Urheilun vuosikirja 40*, s. 322. Urheilumuseo, 2019. ISBN 978-952-6644-14-1.
3. ↑  Dina Averina takes 2017 Rhythmic World All-around title  2.9.2017. FIG. Viitattu 21.6.2018. (englanniksi)
William Lönnberg 1920-luvulla
**Otto William Lönnberg** (22. marraskuuta 1887 Helsinki – 11. toukokuuta 1949 Kööpenhamina) oli suomalainen ekpressionistinen, Marraskuun ryhmään kuulunut taidemaalari.

Hänen tuotantonsa koostui pääasiassa henkilö- ja muotokuvista, mutta hän maalasi myös maisemakuvia. Hänen töissään oli paljon laajoja, kirkkaita väripintoja, jotka oli sommiteltu huolellisesti keskenään. Lönnberg tunnettiin myös taitavana piirtäjänä.

Elämäkerta
----------

Lönnberg opiskeli Taideteollisessa keskuskoulussa 1903–1906 ja Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa 1906–1908. Hän vieraili Hampurissa Jalmari Ruokokosken toverina ja asettui sitten Tanskaan, jossa hän oleili kaikkiaan 14 vuotta. Italiassa ja Ranskassa hän vieraili 1920-luvulla. Palattuaan Suomeen Lönnberg toimi opettajana Vapaassa Taidekoulussa sekä Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa.

Taidemaalarina Lönnberg kuului Jalmari Ruokokosken ja Tyko Sallisen ohella tanskalaisen räätälimestari Niels-Peder Rydengin kokoamaan ekpressionististen taiteilijoiden ryhmään eli niin sanottuun Rydengin koloniaan. Lönnberg asui Rydengin luona Helsingørissä lähes kolme vuotta ja meni vuonna 1923 naimisiin Rydengin tyttären Alman kanssa.

*Kesäaurinko*
Lönnberg osallistui Suomen Taiteilijain näyttelyihin vuosien 1909 ja 1949 välillä. Hän toimi Suomen taiteilijaseuran varapuheenjohtajana, seuran kunniajäsen hänestä tuli vuonna 1948. Lönnberg kuoli Kööpenhaminan matkallaan vuonna 1949. Sinne hänet oli valittu pohjoismaisen taidenäyttelyn Suomen osaston komissaariksi.

Lönnbergin vanhemmat olivat työmies Otto Wilhelm Lönnberg ja Eva Kristina Karvonen.

Maalauksia
----------

* *Vihreäpukuinen tyttö*, 1914
* *Silittäjä*, 1922
* *Muuramen kirkon alttaritaulu*, 1930
* *Kulosaaren kirkon alttaritaulu*, 1937
* *HOK:n ravintolan eteisen kattomaalaukset*
* *Presidentti J. K. Paasikiven muotokuva*

Lähteet
-------

* Suomen kuvataiteilijat -matrikkeli
* Marraskuun ryhmän suomalainen ekspressionismi: William Lönnberg (Arkistoitu – Internet Archive)
* Heikinheimo, Ilmari: *Suomen elämäkerrasto*, s. 484. Helsinki: Werner Söderström Osakeyhtiö, 1955.

Aiheesta muualla
----------------

* William Lönnberg Valtion taidemuseon kokoelmissa.[vanhentunut linkki]
* Lönnberg, William hakuteoksessa *Uppslagsverket Finland* (2012). (ruotsiksi)

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Suomi (KANTO)
* Yhdysvallat

 |
|  |
| Taiteenala | 
* RKD Artists
* ULAN

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Uppslagsverket Finland

 |

 |
**Juli Borisovitš Hariton** (27. helmikuuta 1904 – 19. joulukuuta 1996, ven. Юлий Борисович Харитон) oli neuvostoliittolainen ydinfyysikko. Hän oli mukana kehittelemässä Neuvostoliiton varhaisia ydinaseita.

Hariton valmistui vuonna 1925 Leningradin polyteknisestä opistosta, missä Abram Ioffe oli hänen ohjaajansa. Hän jatkoi opintojaan vuosina 1926–1928 Cambridgessa Ernest Rutherfordin oppilaana.

Juli Hariton työskenteli Igor Kurtšatovin työryhmässä, Arzamas-16:ssa. Projekti käynnistyi arviolta vuonna 1942, eli Saksan käynnistämän massiivisen hyökkäyksen jälkeen. Aiemmin oli Abram Ioffe kieltäytynyt Neuvostoliiton ydinaseita kehittelevässä työryhmässä toimimiseen, korkeaan ikäänsä vedoten.

Hariton oli inventoimassa eli kehittelemässä monia ratkaisuja. Yksi näistä oli ainakin RDS-3:ssä sekä RDS-4:ssä käytetty *Levitoiva rakenne* (*Levitated Pit*), mikä lähes tuplasi varhaisen RDS-1:n tehon sekä oli tätä kevyempi. RDS-1:n jälkeen, Neuvostoliitto alkoi parannella ydinaseitaan, myös omia ratkaisujaan kehittäen. Valtio teki sitä jatkaen ydinasetuotantoaan ja monia erilaisia versioita saman aikaisesti kehittäen. Tuon kehittelyn vahvat vaikuttajat olivat Josif Stalinista NKVD:n ylipäällikkö Lavrenti Berijaan. Eräs atomiaseiden kehittelyn kohde oli kiihdytetty fissio (RDS-6), mihin Hariton osallistui. Juli Hariton oli syntynyt Pietarissa ja hän menehtyi Sarovissa. Häntä on kutsuttu nimellä *Neuvostoliiton Oppenheimer*, olihan hän etnisyydeltään juutalainen kuten myös äitinsä Mirra.

Juli B. Hariton palkittiin useilla valtionpalkinnoilla, kuten Leninin kunniamerkillä ja Neuvostoliiton valtionpalkinniolla kolme kertaa (1949, 1951, 1953).

Lähteet
-------

1. 1 2  Yuli Khariton *Nuclear Weapon Archive*. Viitattu 24.12.2023. (englanniksi)
2. 1 2  Yuli B. Khariton *Nuclear Museum*. Atomic Heritage Foundation. Viitattu 24.12.2023. (englanniksi)
3. ↑   Viitattu 30.12.2023.
4. 1 2  Julius Borisovich Khariton *Global Security*. Viitattu 24.12.2023. (englanniksi)
5. ↑  Obituary *The Independent*. Viitattu 24.12.2023.
6. ↑  Mirra Burovsky-Eitingon *Jewish Women's Archive*. Viitattu 25.12.2023.
7. ↑  Siegfried S. Hecker: A visit to Russia's secret nuclear labs *Center for International Security and Cooperation*.  2017. Freeman Spogli Institute for International Studies, Stanford University. Viitattu 24.12.2023.

Aiheesta muualla
----------------

* 

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Saksa
* Yhdysvallat
* Tšekki
* Alankomaat

 |

 |
Patrīcija Eiduka
**Patrīcija Eiduka** (s. 1. helmikuuta 2000) on latvialainen maastohiihtäjä.

Eiduka kilpaili maastohiihdon maailmancupissa ensimmäisen kerran Rukalla marraskuussa 2018. Ensimmäiset maailmancupin pisteensä hän saavutti Nové Městossa tammikuussa 2020 oltuaan 10 kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailussa 27:s. Kymmenen parhaan joukkoon hän sijoittui ensimmäisen kerran Davosin 10 kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailussa joulukuussa 2020 oltuaan kahdeksas. Parhaimmillaan hän on sijoittunut viidenneksi Tour de Skihin kuuluneessa 20 kilometrin vapaan hiihtotavan takaa-ajokilpailussa Oberstdorfissa tammikuussa 2023. Tourin kokonaiskilpailussa hän oli tuolloin neljästoista. Tour de Skillä 2021 Eiduka sijoittui kokonaistuloksissa 24:nneksi. Hänen paras tuloksensa siellä oli Val di Fiemmen loppunousun kymmenenneksi nopein aika. Hän oli viides myös kauden 2023–2024 Tour de Skin päätösetapilla, 10 kilometrin vapaan hiihtotavan yhteislähtökilpailussa Val di Fiemmessä. Kiertueen kokonaiskilpailussa hän oli kahdeksas.

Eiduka sijoittui nuorten MM-kilpailuissa neljänneksi 15 kilometrin vapaan hiihtotavan yhteislähtökilpailussa 2020. Hän on osallistunut aikuisten arvokilpailuihin Lahden MM-kilpailuista 2017 lähtien. Planican MM-kilpailuissa 2023 hän oli 15 kilometrin yhdistelmäkilpailussa yhdestoista, 30 kilometrin perinteisen hiihtotavan yhteislähtökilpailussa seitsemästoista ja 10 kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailussa yhdeksästoista. Olympialaisissa hän on parhaimmillaan sijoittunut 23:nneksi 10 kilometrin perinteisen hiihtotavan kilpailussa Pekingissä 2022.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Patrīcija Eiduka Kansainvälinen hiihtoliitto (FIS).  (englanniksi)


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa | 
* VIAF

 |

 |
**Ruotsin vapaussota** (myös **Ruotsin sisällissota** ja **Kalmarin sisällissota**) oli ruotsalaisten kansannousu Kalmarin unionin hallitsija Kristian II:ta vastaan. Sotaa käytiin vuosina 1520–1523 ja sen seurauksena Ruotsi irtautui kokonaan Kalmarin unionista.

Tapahtumat
----------

Vuonna 1520 Kalmarin unionin hallitsija Kristian II yritti palauttaa asemansa Ruotsin kuninkaana Tanskan armeijan avulla. Kristian hyökkäsi Ruotsiin ja valtasi maan, mukaan lukien Itämaan, eli Suomen. Kristianin haastaja, Ruotsin valtionhoitaja Sten Sture nuorempi kuoli Bogesundin taistelussa saamiinsa vammoihin. Sturen kuoleman jälkeen Ruotsin hallinto hajosi ja valtiopäivät joutuivat tunnustamaan Kristianin kuninkaaksi. Vastarinta loppui ja Kristian kruunattiin Ruotsin kuninkaaksi 5. marraskuuta 1520. Kolme päivää myöhemmin hän pani toimeen Tukholman verilöylyn, jossa teloitettiin suuri määrä Kristiania vastustaneita Ruotsin yläluokan jäseniä.

Ruotsissa alkoi kansannousu reaktiona Tukholman verilöylyyn. Kansannousun johtoon nousi tanskalaisten vankeudesta paennut Kustaa Vaasa, jonka isä ja lanko oli teloitettu. Hän johdatti Taalainmaan talonpojat tanskalaisten vastaiseen kapinaan. Kansannousu laajeni, kun Kustaa saavutti menestystä. Hän eteni Uppsalan kautta piirittämään Tukholmaa. Valtiopäivät julistivat Kustaan Ruotsin vapauttajaksi ja hallitsijaksi elokuussa 1521. Vuonna 1523 Kristian menetti asemansa Ruotsin ja Tanskan kuninkaana. Kustaa Vaasa nousi Ruotsin kuninkaaksi, julisti Suomen kuuluvan Ruotsiin ja Kalmarin unioni hajosi lopullisesti.

Vuonna 1524 Kustaa ja Tanskan kuningas Fredrik I tapasivat sopiakseen erimielisyydet. Blekinge palautettiin Tanskalle ja erillinen lautakunta asetettiin sovittelemaan muita erimielisyyksiä.

Lähteet
-------

* Childs Kohn, George: *Dictionary of Wars*, s. 254. Facts on File, 1999. ISBN 0-8160-4157-1. (englanniksi)

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
 Kalmarin unioni (1397–1523) |
| --- |
|  |
| 
* Tanska
* Ruotsi
* Norja

 |
|  |
| Hallitsijat | 
* Margareeta I
* Eerik XIII Pommerilainen
* Kristoffer Baijerilainen
* Kristian I
* Hannu
* Kristian II

 |  |
|  |
| Konfliktit | 
* Engelbrektin kapina (1434–1436)
* Puken kapina (1436)
* Davidin kapina (1438–1439)
* Brunkebergin taistelu (1471)
* Vanha viha (1495–1497)
* Juuttiviha (1501–1512)
* Ruotsin vapaussota (1520–1523)
	+ Tukholman verilöyly

 |
|  |
| Alueet | 
* Färsaaret
* Grönlanti
* Islanti
* Shetlandinsaaret
* Suomi
* Orkneysaaret

 |
|  |
| Tunnukset | 
* Kalmarin unionin lippu

 |

 |
**Birendra Bir Bikram Shah Dev** (विरेन्द्र वीर विक्रम शाह देव; 28. joulukuuta 1945 – 1. kesäkuuta 2001, Nepalin ajanlaskun mukaan 2002–2058) oli Nepalin kuningas vuodesta 1972 kuolemaansa saakka.

Elämäkerta
----------

Birendran vanhemmat olivat kuningas Mahendra ja kuningatar Indra. Birendra julistettiin kruununperijäksi vuonna 1955 (1. Chaitra 2011). Hän opiskeli parhaissa oppilaitoksissa Euroopassa, Aasiassa ja Amerikassa, kuten Eton Collegessa, Tokion yliopistossa ja Harvardin yliopistossa, ja hän matkusti paljon ennen valtaistuimelle nousuaan vuonna 1972 (Nepalin kalenterin mukaan vuonna 2031).

Birendra hallitsi yksinvaltaisesti 18 vuotta. Vuonna 1980 hän järjesti kansanäänestyksen ja 1990 otti kansanäänestyksen jälkeen käyttöön monipuoluejärjestelmän. Poliittiset levottomuudet ja sosiaaliset ongelmat aiheuttivat tyytymättömyyttä, ja vuonna 1996 maolainen puolue aloitti aseellisen vastarinnan monarkian päättämiseksi.

Birendra sai muun muassa brittiläisen sotamarsalkan arvon vuonna 1980 ja Suomen Valkoisen Ruusun suurristin ketjuineen vuonna 1989.

Vuonna 2001 huumeiden ja alkoholin vaikutuksen alaisena ollut kruununprinssi Dipendra surmasi Birendran ja kuningatar Aiswaryan sekä lukuisia muita hovin jäseniä. Dipendra julistettiin kuninkaaksi ennen kuolemaansa sairaalassa.

Nuoruus
-------

Kuningas Birendra syntyi Narayanhityn Kuninkaallisessa Palatsissa Katmandussa, Nepalissa, esikoisena silloiselle kruununprinssi Mahendralle ja tämän ensimmäiselle vaimolle, kruununprinsessa Indra Rajya Laxmille.

Kuningas Birendra opiskeli kahdeksan vuotta jesuiittakoulussa, St Joseph's Collegessa, Darjeelingissa. Birendrasta tuli kruununprinssi 13. maaliskuuta vuonna 1955, kun hänen isoisänsä kuningas Tribhuvan kuoli ja isänsä Mahendra nousi valtaistuimelle.

Aiheesta muualla
----------------

* Birendra Bir Bikram Shah Dev (2002-2058) (Arkistoitu – Internet Archive)
* King Birendra (Arkistoitu – Internet Archive)

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Israel
* Belgia
* Yhdysvallat
* Australia
* Alankomaat

 |
|  |
| Taiteenala | 
* ULAN

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Trove

 |
|  |
| Muut | 
* IdRef

 |

 |
Turun tuomiokapituli sijaitsee Turussa ja sen piispankirkko on Turun tuomiokirkko.
**Turun tuomiokapituli** on Turkuun vuonna 1276 perustettu tuomiokapituli. Sen tehtävänä on hoitaa Turun arkkihiippakunnan hallintoa ja toimintaa.

Turun arkkihiippakunnan tuomiokapituli on vanhin Suomessa edelleen toimiva virasto. 1400- ja 1500-luvuilla toimineen tuolloin Suomen ylimmän oikeusasteen Turun maaoikeuden jäsenistöön tuli kuulua Turun tuomiokapitulin edustaja.

Tuomiokapitulin jäseninä ovat pysyvästi Turun ja Suomen arkkipiispa sekä Turun arkkihiippakunnan piispa. Lisäksi tuomiokapituliin kuuluu tuomiorovasti, lakimiesasessori ja hiippakuntadekaani. Pappisasessorit valitaan kerrallaan kolmeksi vuodeksi. Lisäksi hiippakuntavaltuusto valitsee toimikaudekseen maallikkojäsenen tuomiokapituliin. Hiippakuntavaltuuston puheenjohtajalla on tuomiokapitulin istunnoissa puhe- ja läsnäolo-oikeus. 

Turun tuomiokapitulin istunnoissa piispa toimii puheenjohtajana silloin, kun asia koskee kummankin piispan vastuualueita ja silloin, kun on kysymys hänen ensisijaisen vastuualueensa 70 seurakunnasta. Arkkipiispan puheenjohdolla käsitellään hänen vastuualueensa 19 seurakuntaa koskevat asiat. Varapuheenjohtajana toimii tuomiorovasti.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Tietoa hiippakunnasta *Turun arkkihiippakunta*. Viitattu 24.1.2024.
*Tämä artikkeli kertoo konkreettisesta esineestä. Kirjanmerkki tarkoittaa myös verkkoselaimen sivuosoitteen tallennusominaisuutta, sovelluskirjanmerkkiä ja sosiaalista kirjanmerkkiä.*
Nahkanauhasta ja hopeakorusta tehty koristeellinen kirjanmerkki.
Post-it-lappuja arkisina kirjanmerkkeinä.
**Kirjanmerkki** on kirjan väliin laitettava ohut esine, joka näyttää aukeaman, mistä lukemista tulee seuraavalla lukukerralla jatkaa tai mihin kirjan kohtaan pitäisi muuten kiinnittää huomiota. Esimerkiksi virsikirjan kirjanmerkkiä siirretään hartaustilaisuudessa edellisen virren lopuksi seuraavaksi laulettavan virren alkukohtaan.

Monissa näyttävästi sidotuissa kirjoissa on selän sisään valmiiksi kiinnitetty kirjanmerkkinauha, jota voi helposti siirtää haluttujen sivujen väliin. Perinteinen irrallinen kirjanmerkki voi olla kaunis nauha tai kirjottu tai muuten koristeltu nahka- tai kangasliuska. Kirjanmerkkinä voi kuitenkin toimia muukin litteä ja ohut esine, kuten paperiliitin, Post-it-lappu, kirjan osto- tai lainauskuitti tai muu paperin tai kartonginpalanen. Erillisen kirjanmerkin sijaan kirjan sivun voi myös merkitä taittamalla sivun kulman niin sanotulle koirankorvalle eli hiirenkorvalle. Jos pitää kirjan paperipäällystä kirjan päällä lukiessaan, voi myös päällyksen etu- tai takaliepeen sujauttaa oikealle aukeamalle kirjanmerkiksi.

Jotkut kirjakaupat laittavat myymiensä kirjojen väliin liikkeen logolla ja tiedoilla varustetun kirjanmerkin. Kirjanmerkit ovat myös suosittuja lasten ja aikuisten askartelutöitä.

Vanhimmat säilyneet kirjanmerkit ovat peräisin 1500-luvun lopulta, muun muassa kuningatar Elisabet I:n kirjoista. Oma erillinen esinetyyppinsä, ja samalla keräilykohde, kirjanmerkistä alkoi tulla 1800-luvun puolivälissä, jolloin eräät kutomot Englannin Coventryssä alkoivat valmistaa niitä silkkinauhoistaan.

Kankainen beduiinien perinteisellä koristelulla kirjailtu kirjanmerkki.

Lähteet
-------

1. 1 2  Maija Suova (toim.): *Emännän tietokirja I–II, 4. uudistettu laitos*, s. 501–502. WSOY, 1958.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Kirjanmerkkejä** Wikimedia Commonsissa

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.   
Alkuperäinen artikkeli: en:Bookmark
**Ville Antero Kopra** (s. 1977) on Suomen suurimman mekaanisen puunjalostusyhtiö Versowood Groupin ja Versowood Oy:n toimitusjohtaja sekä omistaja.

### Sukutausta

Ville Kopran isä teollisuusneuvos Keijo Kopra on kotoisin Valkjärveltä, Karjalasta, josta hänen perheensä lähti evakkoon vuonna 1945. Jo Keijo Kopran isä Teodor Kopra oli elättänyt perheensä sahaamalla kenttäsirkkelillään puuta sodanjälkeisen rakentamisen tarpeisiin ja kasvattanut liiketoimintaa vähitellen. Keijo Kopra jatkoi sahaamista veljensä Tenhon kanssa ja hankki lopulta omistukseensa Vierumäen Teollisuus -yhtiön vuonna 1990, josta yritysostoin on kasvanut Suomen suurin yksityinen puuta jalostava konserni Versowood.

Ville Kopralla on yksi veli Pekka Kopra (s. 1973), joka omistaa Westas-nimisen sahayhtiön.

### Ura

Kopra on valmistunut kauppatieteiden maisteriksi Helsingin Kauppakorkeakoulusta pääaineenaan laskentatoimi. Jo opiskeluaikanaan hän työskenteli perheyrityksessä erilaisissa tehtävissä. Sukupolvenvaihdoksen myötä, vuonna 2006, Kopra siirtyi Versowood Groupin toimitusjohtajaksi.

Vuosina 1997–2006 Ville Kopra toimi Vierumäen Teollisuus -konsernin (myöhemmin Versowood) hallituksen puheenjohtajana. Hän on myös Metsäteollisuus ry:n hallituksen jäsen, Sahateollisuus ry.n hallituksen ja työvaliokunnan jäsen sekä Puutuoteteollisuus ry:n hallituksen puheenjohtaja.

### Yksityiselämä

Ville Kopra on kotoisin Juupajoelta, mutta vuodesta 1998 lähtien Helsingissä. Hänellä on kaksi poikaa, Eero ja Henri. Kopra on pelannut nuoruudessaan jääkiekkoa ja on edelleen innokas Tapparan kannattaja. Lisäksi hän harrastaa muun muassa metsästystä, juoksua, tennistä ja laskettelua.

### Kirjallisuutta

Siltala, Sakari & Keskisarja, Teemu: Kun niin perkeleesti sahaa. Helsinki. Siltala, 2021. ISBN 9789522348975.
**Kansalaispalvelus** on nuorille ikäluokille ehdotettu palvelusvelvoite, jonka voisi suorittaa asepalveluksena, siviilipalveluksena tai kriisinhallintataitoja opetellen.

Kannatus
--------

Kannattajien mukaan kaikkia nuoria velvoittava kansalaispalvelus korjaisi vain miehiä koskevan asevelvollisuuden tasa-arvo-ongelman. Kansalaispalvelusta jossain muodossa ovat esittäneet mm. Perussuomalaiset Nuoret, Keskustanuoret, SDP ja Reserviläisliitto. Kannatusta löytyy myös eduskunnan puolustusvaliokunnasta yli puoluerajojen.

Vastustus
---------

Aseistakieltäytyjäliiton mukaan kansalaispalvelus ei ole kustannuksiinsa nähden hyödyllinen, ja palveluksen tarkoitus on ensisijaisesti asevelvollisuuden pelastaminen. Liiton näkemyksen mukaan kansalaispalvelus rikkoisi Suomea sitovia pakkotyön kieltäviä ihmisoikeussopimuksia, jotka sallivat vaihtoehtoisen palvelusmuodon vain asepalveluksesta omantunnonsyistä kieltäytyville. Ohi on -kampanjan mukaan kansalaispalvelus ei korjaisi nykyisen asevelvollisuuden epätasa-arvoisuutta, sillä nuorille säädetty palvelusvelvollisuus olisi edelleen syrjintää iän perusteella.

Katso myös
----------

* Siviilipalvelus
* Täydennyspalvelus
* Asevelvollisuus Suomessa
* Maanpuolustusvelvollisuus
* Aseistakieltäytyminen Suomessa

Lähteet
-------

1. ↑  Kansalaispalvelus Suomeen vuoteen 2020 mennessä *Perussuomalaiset Nuoret*.  20.5.2013.  Arkistoitu 2017. Viitattu 8.1.2024.
2. ↑  Keskustanuoret haluaa sukupuolineutraalin kansalaispalveluksen: "Asevelvollisuuden rajoittaminen yhteen sukupuoleen aikansa elänyttä" *Suomenmaa*.  3.7.2017. Viitattu 8.1.2024.
3. ↑  SDP: Myös naisille pakollinen palvelusaika *Iltalehti*. Viitattu 14.11.2017.
4. ↑  Muhonen, Teemu: Reserviläisliitto velvoittaisi naiset "kansalaispalvelukseen" – tätä se tarkoittaisi *Ilta-Sanomat*.  5.6.2017. Viitattu 8.1.2024.
5. ↑  Ilkka Kanerva esittää naisille armeijan sijaan pakollista "kansalaisvelvollisuutta" *Yle Uutiset*.  11.7.2017. Viitattu 8.1.2024.
6. ↑  Kysymyksiä kansalaispalveluksesta *Aseistakieltäytyjäliitto*.  31.7.2014. Viitattu 8.1.2024.
7. ↑  Ohi on – kansalaisaloite asevelvollisuuden lakkauttamiseksi *ohion.fi*.  Arkistoitu 21.4.2017. Viitattu 17.11.2017. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* (Arkistoitu – Internet Archive)
*Tämä artikkeli käsittelee 1400-luvun kuningatarta. Varhaisempaa kuningatarta käsittelee Isabella Aragonialainen (Portugali, 1271–1336).*
Isabella Aragonialainen. Osa Fernando Gallegon maalauksesta 1490-luvulta.
**Isabella Aragonialainen** (2. lokakuuta 1470 – 23. elokuuta 1498) oli espanjalainen prinsessa, josta tuli Emanuel I:n puolisona Portugalin kuningatar.

Suku
----

Isabella oli Ferdinand Katolilaisen ja Isabella Katolilaisen vanhin tytär. Hän oli syntyessään kruununperijä, mutta pikkuveli Asturian ruhtinas Juhana (1478—1497) ohitti hänet kruununperimysjärjestyksessä, ja hänet kihlattiin Portugalin prinssille osana rauhansopimusta. Sopimuksen mukaan hänen piti muuttaa heti Portugalin hoviin takeeksi siitä, että vanhemmat noudattavat sopimusta muilta osin.

Avioliitot
----------

Avioliitto solmittiin vuonna 1490, ja se oli onnellinen mutta lyhyt: aviomies sai surmansa ratsastusonnettomuudessa seuraavana vuonna. Isabella palasi Espanjaan ja vuonna 1497 hänet naitettiin Portugalin kuninkaaksi nousseelle Emanuelille. Isabella pani avioliiton ehdoksi, että Emanuelin oli karkotettava juutalaiset Portugalista, ja näin tapahtui. Isabella kuoli vain tunti ainoan lapsensa synnytyksen jälkeen. Miguel de la Paz, Portugalin prinssi (23. elokuuta 1498 — 19. heinäkuuta 1500) eli alle kaksivuotiaaksi.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Donna Sue Berry: The Tragic Daughters of Isabella *Regina Magazine*. Viitattu 24.4.2018. (englanniksi)


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Katalonia
* Yhdysvallat
* Tšekki

 |
|  |
| Muut | 
* IdRef

 |

 |
**Minna Joenniemi** (s. 24. kesäkuuta 1971) on suomalainen kulttuuritoimittaja. Hän on toimittanut, ohjannut ja juontanut Yleisradiolle ohjelmia vuodesta 2001.

Joenniemi on ideoinut muun muassa *Runoraati*-ohjelman ja *Suojele minua!* -rakennussuojelusarjan. Myös *Taideraati*, *Taloraati* ja *Designraati* ovat Joenniemen ideoimia ohjelmia. Vuonna 2002 ensimmäisen kerran esitetty Runoraati on *Levyraadin* sovellus, jossa raatilaiset arvioivat tuoreita suomalaisia runoja. Raadissa vakituisena jäsenenä oli alusta asti Jukka Virtanen. *Taideraati* arvioi julkisia veistoksia, prosenttitaidetta ja työpaikoile sijoitettuja teoksia. *Taloraati* vieraili muun muassa Shanghain Expossa ja Virossa.

Joenniemi kehitti Kulttuurikuntokortin ja kampanjoi vuonna 2008 kampanjoi Yleisradion, Suomen Kulttuurirahaston ja Svenska kulturfondenin kulttuurikuntohankkeessa. Myös jalkapallon vuoden 2006 MM-kisojen vaihtoehtoinen selostus *Jalkataidepallo* Yle Teemalla syntyi Joenniemen alkuperäiseideasta.

Suomen Kirjasäätiö valitsi Joenniemen päättämään kirjallisuuden Finlandia-palkinnon saajan vuonna 2010. Hän valitsi voittajaksi Mikko Rimmisen romaanin *Nenäpäivä*. Joenniemi oli Mäntän kuvataideviikkojen kuraattori kesällä 2014.

Vuosina 1994–2000 Joenniemi oli Super-yhtyeen laulaja.

Joenniemen isä on rauhan ja politiikan tutkija Pertti Joenniemi.*lähde?*

Ohjelmia
--------

* *Runoraati* (2002–2012)
* *Taideraati*
* *Taloraati*
* *Designraati*
* *Suojele minua!* (2011)
* *Oi maamme* (2017)
* *Salatut museot* (2017)
* *Kohti tulevaisuuden museota* (2017)
* *Kohti tulevaisuuden kirjastoa* (2018)

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11  50-vuotias | Kun Runoraadin äiti Minna Joenniemi palasi varhaisen rakkautensa pariin, syntyi näyttely puuarkkitehtuurin historiasta ja tulevaisuudesta *Helsingin Sanomat*.  21.6.2021. Viitattu 21.6.2021.
2. 1 2 3  Minna Joenniemi on Mäntän ensi kesän kuraattori *Festivals.fi*.  2.10.2013. Viitattu 8.11.2018.
3. ↑  Juhani Mykkänen: Milloin maksoit tv-lupasi, Minna Joenniemi?.  *Nyt*, 2009, nro 34, s. 5.


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt Muokkaa Wikidatassa | 
* Yle

 |

 |
Frode Haltli, Oslo Jazzfestival 2016
**Frode Haltli** (s. 1975 Levanger, Norja) on norjalainen harmonikkataiteilija.

Frode Haltli aloitti harmonikansoiton 7-vuotiaana perheen muutettua Hedmarkin Våleriin. Hän on seitsenkertainen Norjan mestari solistisarjassa ja hän voitti NRK:n *Talentiaden*-ohjelman 1991. Samana vuonna hänelle myönnettiin Hedmarkin läänin kulttuuripalkinto. Vuonna 2001 Haltli valittiin Bergenin *Festspillene*-festivaalissa vuoden nuoreksi solistiksi ja hänen debyyttilevytyksensä *Looking on Darkness* voitti norjalaisen *Spellemannprisen*-palkinnon nykymusiikin sarjassa 2002.

Haltli konsertoi ahkerasti, muun muassa trio POINGissa yhdessä saksofonisti Rolf-Erik Nystrømin ja kontrabasisti Håkon Thelinin kanssa.

Levytyksiä
----------

* Frode Haltli: Passing Images (ECM New Series 1913, 2007)
* Frode Haltli: Looking on Darkness (ECM New Series 1794, 2002, julkaistu Yhdysvalloissa 2003)

Lähteet
-------

1. 1 2  Frode Haltli - (Musiker) *Kulturnett.no*. Viitattu 12. huhtikuuta 2008. (norjaksi)
2. ↑  03 Recordings *haltli.com*.  Arkistoitu 8.3.2005. Viitattu 12. huhtikuuta 2008. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Frode Haltlin sivusto

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Israel
* Yhdysvallat
* Tšekki
* Puola

 |
|  |
| Taiteenala | 
* MusicBrainz

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Deutsche Biographie

 |
|  |
| Muut | 
* Europeana

 |

 |
**Cadbury** on alkujaan brittiläinen makeisten valmistaja. Se on alallaan liikevaihdoltaan maailman toiseksi suurin Marsin jälkeen.

Yhtiön perustaja John Cadbury oli kveekari, joka avasi ruokakaupan Birminghamin keskustassa vuonna 1824. Kaupassa myytiin uusia muotituotteita kaakaota ja suklaata. Yksi innoittaja kaakaokauppaan oli ajatus, että se korvaisi paheellisen alkoholin. Vuonna 1879 Cadburyt rakennuttivat tehtaan Bournvilleen, Birminghamin keskustan ulkopuolelle. Tehtaan yhteyteen tuli myös työväen asuntoja.

Cadburyn pääsiäismunia.
Vuonna 1969 Cadbury yhdistyi virvoitusjuomayhtiö Schweppesin kanssa. Vuonna 2008 yhtiöt erosivat jälleen. Vuoden 2010 alussa yhtiö myytiin Kraft Foodsille.

Roald Dahlin lastenkirja *Jali ja suklaatehdas* perustuu löyhästi Cadburyn perheen tarinaan.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Factbox: British confectioner Cadbury Reuters 2010
2. ↑  Key Dates 1820-1860 Cadbury[vanhentunut linkki]
3. ↑  The Cadburys - Quaker Social Reformers Quaker Info
4. ↑  General Cinema buys 8.3% of Cadbury-Schweppes NY Times
5. ↑  Cadbury plans to split business BBC News
6. ↑  Cadbury agrees Kraft takeover bid BBC News 2010
7. ↑  Chocolate Wars - The inspiration for Charlie and the Chocolate Factory Slate

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Cadbury** Wikimedia Commonsissa
**Wschowan piirikunta** (puol. *powiat wschowski*) on Puolan piirikunta Lubuszin voivodikunnassa. Piirikunnan väkiluku oli vuoden 2019 lopussa 38 831. Se jakautuu kolmeen maalaiskuntaan, jotka ovat Sława, Szlichtyngowa ja Wschowa. Piirikunnan hallinnollinen keskus on Wschowan kaupunki.

Wschowan piirikunta perustettiin 1. tammikuuta 2002, mihin asti siihen kuuluvat kunnat olivat osa Nowa Sólin piirikuntaa.

Wschowan piirikunnan pinta-alasta 39,3 prosenttia oli metsän peitossa vuonna 2018.

Wschowan piirikunnan työttömyysaste oli vuoden 2018 lopussa 7,7 prosenttia.

Piirikunnan väestöpyramidi 2014.
Vuoden 2019 lopussa Wschowan piirikunnassa oli 38 831 asukasta, joista 50,7 prosenttia naispuolisia ja 49,3 prosenttia miespuolisia. Puolan väestönlaskennassa 2011 väkiluvun laskettiin olevan 39 349 ja sen ennakoidaan vuoteen 2050 mennessä pienenevän 35 421 asukkaaseen. Alle 18-vuotiaiden osuus piirikunnan väestöstä oli vuoden 2019 lopussa 19,2 prosenttia, työikäisten 60,6 prosenttia ja eläkeikäisten 20,2 prosenttia väestön keski-iän ollessa 40,6 vuotta. Vuonna 2019 piirikunnassa syntyi 354 lasta.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10  Powiat wschowski w liczbach *Polska w liczbach*. Viitattu 22.12.2020. (puolaksi)
2. ↑  Powiat Wschowski Association of Polish Counties. Viitattu 22.12.2020. (puolaksi)
3. 1 2  Territorial units (Territorial units layout -pudotusvalikosta valittaessa vaihtoehto "Administrative units", sitten alle avautuvasta luettelosta kohta "Lubuskie") Puolan tilastokeskus. Viitattu 22.12.2020. (puolaksi, englanniksi)
4. ↑  Powiat wschowski (PDF) Zielona Góran tilastokeskus. Viitattu 22.12.2020. (puolaksi)
5. ↑  Mniejszości narodowe i etniczne oraz społeczność posługująca się językiem kaszubskim wg powiatów w 2011 r. Puolan sisäministeriö.  Arkistoitu 19.6.2021. Viitattu 22.12.2020. (puolaksi)

Lubuszin voivodikunnan vaakunaLubuszin voivodikunta
**Pääkaupungit: Gorzów Wielkopolski** ja **Zielona Góra**   

**Oman kuntansa muodostavat kaupungit:**  

Nowa Sól | Żary | Żagań | Kostrzyn nad Odrą | Gubin | Gozdnica | Łęknica | Otyń

**Maalaiskunnissa sijaitsevat kaupungit:**   

Świebodzin | Międzyrzecz | Sulechów | Słubice | Lubsko | Wschowa | Szprotawa | Krosno Odrzańskie | Drezdenko | Sulęcin | Strzelce Krajeńskie | Skwierzyna | Kożuchów | Witnica | Rzepin | Nowogród Bobrzański | Zbąszynek | Sława | Jasień | Bytom Odrzański | Czerwieńsk | Ośno Lubuskie | Babimost | Iłowa | Kargowa | Małomice | Dobiegniew | Nowe Miasteczko | Cybinka | Torzym | Trzciel | Lubniewice | Szlichtyngowa

**Piirikuntatason kaupungit:**   

Gorzów Wielkopolski | Zielona Góra

**Piirikunnat:**   

Gorzów | Krosno Odrzańskie | Międzyrzecz | Nowa Sól | Słubice | Strzelce-Drezdenko | Sulęcin | Świebodzin | Wschowa | Żagań | Żary | Zielona Góra
**Aquiles** oli Espanjan laivaston vuonna 1754 vesille laskettu Firme-luokan kaksikantinen 68-tykkinen linjalaiva.

Valmistus
---------

*Pääartikkeli: Firme-luokka*
Alus tilattiin La Carracasta Cádizista, missä köli laskettiin 16. toukokuuta 1752. Alus laskettiin vesille 5. syyskuuta 1754.

Palvelus
--------

Alus lähti Cádizista Ferroliin päällikkönään Juan de Soto y Aquilar. Toukokuusta 1755 vuoteen 1762 se torjui Cádizin edustalla merirosvoja. Alus lähti 26. helmikuuta 1763 Cádizista *Áfrican*, *Héctorin*, *Princesan* ja kahden kauppalaivan kanssa Havannaan kuljettaen joukkoja ja tarvikkeita. Alus saapui 2. syyskuuta 1765 Cádiziin fregatti *Astrean*, postifregatti *Príncipen* ja kaksi miljoonaa pesoa kuljettavan rahtilaivan kanssa.

*Aquiles* poistettiin 7. elokuuta 1770 alusluettelosta heikon kunnon vuoksi, mutta käyttöä jatkettiin rahtilaivana nimellä *Santiago Apóstol*. Alus varustettiin 1780 sotaan, kunnes aseistetus riisuttiin 1783 Callaossa. Se palautettiin rahtilaivaksi. Ranskalaisen 22-tykkisen kaapparin *Général Dumourierin* miehistö valtasi 7. huhtikuuta 1793 aluksen viisituntisen taistelun jälkeen. Britannian kuninkaallisen laivaston fregatti *HMS Phaetonin* miehistö valtasi 17. huhtikuuta molemmat alukset, jotka vietiin sotasaaliina Portsmouthiin.

Lähteet
-------

* Winfield, Rif; Tredrea, John; Garcia-Torralba Pérez, Enrique & Blasco Felip, Manuel: *Spanish Warships in the Age of Sail 1700-1860: Design, Construction, Career and Fates*. Seaforth Publishing, 2023. ISBN 978-1-5267-9078-1. (englanniksi)

### Viitteet

1. 1 2 3  Winfield et al 2023 s. 133-135

*Firme*-luokan linjalaivat

|  |
| --- |
| *Firme* - *Aquilus* |
| Edeltäjä: *África* – Seuraaja: Eolo-luokka |
Haight- ja Ashbury-katujen risteys tienviittoineen, San Franciscossa.
**Haight-Ashbury** on alue San Franciscossa, Kaliforniassa. Se on saanut nimensä kahden kadun, Haight Streetin ja Ashbury Streetin risteyksestä.

Se on tunnettu paikkana jossa hippiliike syntyi noin vuosina 1965–1966.

Rakkauden kesä
--------------

*Pääartikkeli: Rakkauden kesä*
Rakkauden kesä (engl. *Summer of Love*) oli vuoden 1967 kesällä syntynyt liike, jossa noin satatuhatta hippiä saapui San Franciscoon, etenkin sen Haight-Ashburyn kaupunginosaan, pakoon vanhoillisia arvoja ja tavoittelemaan etenkin vapaata seksiä ja huumeita. Rakkauden kesään kuuluivat läheisesti psykedeelinen musiikki ja LSD.

Rakkauden kesää edelsi San Franciscossa beatnikkien vastakulttuuriliike, joka oli kuitenkin jo hiipumassa. Rakkauden kesän alkuna pidetään 14. tammikuuta 1967 pidettyä Human Be-In -katujuhlaa, johon beatnikit ja runoilijat tulivat puhumaan 1960-luvun vallankumouksellisista yhteiskunnallisista ajatuksista kuten kommuuniasumisesta, ympäristötietoisuudesta ja *drop-out*-elämäntavasta.

Lähteet
-------

1. ↑  Haight-Ashbury District *San Francisco tourism tips*. Viitattu 27.11.2018.
2. 1 2  [theguardian.com/travel/2007/may/27/escape What was the summer of love?], The Guardian 27.5.2007

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Haight-Ashbury** Wikimedia Commonsissa
**Familismi** tai **familialismi**, myös **perheasia**, on perheen korostamista. Tarkemmin sen on määritelty olevan ideologiaa, arkisia käytäntöä tai poliittista toimintaa, joka korostaa perhearvoja, perheen sosiaalista ja psyykkistä merkitystä ja vaikutusta sekä perheen vastuuta.

Familistisissa puheenvuoroissa perhe on usein nähty "hyvänä" yhteisöllisyytenä, ja yksilöllisyys pahana. Yhdysvalloissa 1970-luvulla kehittynyt fundamentalistinen familismi olikin vastaisku yksilöllisyydelle.

Suomessa perhettä koskeva yhteiskunnallinen keskustelu vilkastui 1990-luvun puolivälin jälkeen. Familistisen keskustelun kysymyksiin Suomessa ovat siitä alkaen kuuluneet muun muassa lasten kotihoito, päivähoito, iltapäivähoito, isyysloma, hyvä vanhemmuus sekä perheen ja työn yhteensovittaminen. Tämän keskustelun vaikutuksesta Suomessa suurennettiin vuoteen 2003 mennessä kotihoidon tukea, iltapäivähoitoa ja isyyslomaa.

Familismi-termin sijasta suomalaisessa keskustelussa on käytetty myös termiä "uusfamilismi", joka on yhdistetty erityisesti keskusteluihin työn ja perheen yhteensovittamisesta ja naisten asemasta työelämässä. Uusfamilismi-käsitteeseen liittyy myös pohjoismainen järjestelmä, jossa julkinen sektori rahoittaa kodin piirissä tehtävää hoivaa.

Katso myös
----------

* *Family and Civilization*

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Antto Luhtavaara: Lastenpsykiatrit vaikuttivat familismin nousuun *Mediuutiset*.  20.1.2006. Viitattu 5.2.2020.
2. ↑  familismi *YSA - Yleinen suomalainen asiasanasto*. Viitattu 5.2.2020.
3. 1 2 3  Laura Mankki: Familismi ideologiana ja yhteiskuntapoliittisena kysymyksenä *Peruste*.  03/2013. Docplayer. Viitattu 5.2.2020.
**Tanskan kuningaskunta** (tansk. *Rigsfællesskabet*, fäär. *Ríkisfelagsskapurin*, grön. *Naalagaaffeqatigiit*) tai **Tanskan valtakunta** on kolmesta autonomisesta osasta koostuva perustuslaillinen monarkia. Tanskan valtakuntaan kuuluvat Tanska, Färsaaret ja Grönlanti. Alueen hallinnollinen keskus sijaitsee Tanskassa. Osien suhteet on määritetty dokumentissa nimeltä *Rigsfællesskabet*. Kolmesta alueesta vain Tanska kuuluu Euroopan unioniin.

Hallinto ja politiikka
----------------------

Kuningaskunnan lainsäädännöllisenä elimenä toimii Folketinget, joka koostuu 179 jäsenestä. Pääosa kansanedustajista valitaan Tanskasta, Grönlannilla ja Färsaarilla on kummallakin kaksi edustajaa. Parlamenttivaalit järjestetään joka neljäs vuosi, mutta pääministeri voi halutessaan määrätä uudet vaalit.

Historia
--------

700-luvulta 1000-luvulle viikingit löysivät ja asuttivat Shetland-, Orkney- ja Färsaaret sekä Islannin ja Grönlannin. Lisäksi he yrittivät asuttaa Vinlandia. Viikingit valtasivat osia Englannista, Irlannista ja Normandiasta. He myös perustivat Kiovan Rusin.*selvennä* Viikingit kävivät kauppaa Grönlannista Konstantinopoliin ulottuvalla alueella. Tanska-Norja muodostettiin vuonna 1536*selvennä* ja se hallitsi vuonna 1814 solmittuun Kielin sopimukseen saakka*selvennä*. 

Islanti sai autonomian vuonna 1874 ja itsenäistyi vuonna 1918. Tanskan kuningas säilyi kuitenkin Islannin hallitsijana vuoteen 1944 saakka, jolloin Islannista tuli tasavalta. Tanskan kuningaskunta liittyi Euroopan talousyhteisöön (nyk. Euroopan unioni), ilman Färsaaria, vuonna 1973. Grönlanti erosi EEC:stä vuonna 1985. Grönlannissa järjestettiin kansanäänestys itsehallinnosta vuonna 2008 ja maa harkitsee itsenäistymistä, jos alueelta löydetään riittävästi luonnonvaroja valtion menojen turvaamiseksi.

Lähteet
-------

1. ↑  Sprog i fokus: Færøsk *tidsskrift.dk*.  1.1.2009.  (tanskaksi)
2. ↑  Inatsisartutlov nr. 7 af 19. maj 2010 om sprogpolitik Formandens Departement. Viitattu 6 .5.2020. (tanskaksi)

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.   
Alkuperäinen artikkeli: en:Kingdom of Denmark
**Megalochóri** (kreik. Μεγαλοχώρι; transl. myös *Megalohóri*) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Méthanan niemellä. Se kuuluu hallinnollisesti Troizinía-Méthanan kuntaan, Saarten alueyksikköön ja Attikan alueeseen. Kylän väkiluku on 115 (vuonna 2011).

Megalochórin kylä antiikin Methanan kaupungin akropoliilta nähtynä.
Megalochórin kylä, suomeksi "Suuri kylä", sijaitsee Méthanan länsiosassa noin kilometrin sisämaahan niemen länsirannikosta ja noin viisi kilometriä länsiluoteeseen Méthanan kylästä. Se on rakennettu Chelóna-, Panagíta- ja Tsoúka-kraattereiden rinteeseen. Antiikin aikana nykyisen kylän lähellä sijaitsi Methanan kaupunkivaltion kaupunkikeskus ja akropolis eli linnavuori. Nykyinen kylä on syntynyt noin vuonna 1830.

Megalochóri muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Μεγαλοχωρίου, *Topikí Koinótita Megalochoríou*), johon kuuluvat varsinaisen Megalochórin kylän lisäksi kylät Kaiméni Chóra, Megálo Potámi ja Vathý. Koko yhdyskunnan väkiluku on 290. Se kuului aiemmin Méthanan kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Troizinía-Méthanan kunnan Méthanan kunnallisyksikköön.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Απογραφή Πληθυσμού - Κατοικιών 2011. Väestönlaskennan tulokset (XLS)  2011. The Hellenic Statistical Authority (Kreikan tilastokeskus ELSTAT).  Arkistoitu 16.10.2015. Viitattu 1.9.2014. (kreikaksi)
2. 1 2  Megalohori village *Methana Volcano*. Viitattu 3.10.2022.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Megalochóri** Wikimedia Commonsissa
**Meiltä puuttuu kaikki** on rap-yhtye Kemmurun kolmas pitkäsoitto. Monsp Records julkaisi albumin 12. toukokuuta 2010.

*Meiltä puuttuu kaikki* nousi ilmestymisviikollaan (20/2010) Suomen virallisen listan sijalle 13. Albumi pysyi listalla yhteensä kaksi viikkoa.

Taustatietoa
------------

Albumilta julkaistiin kaksi näytekappaletta, "Humehii" (mukana Dxxxa D ja "Pittää se". Kappaleesta "Äiti äiti" on lisäksi kuvattu musiikkivideo. Kemmuru lisäsi albumin toukokuun lopulla ilmaisladattavaksi kotisivuilleen. Kun albumin lataa, arpoo generointi jokaiselle lataajalle oman version. Jodarok, yksi Kemmurun jäsenistä, kertoi asiasta seuraavasti:

> »Ajatuksena oli tuoda esiin elävän taltionnin vivahteikkuutta. Tahdomme, että kuuntelukokemus voisi olla kuten keikalla, eli jokainen kerta on hieman erilainen, eikä sitä oikeaa tulkintaa edes ole.» 
> 
> 

Kemmurun toinen MC ja tuottaja Aksim sanoi seuraavasti:

> »Waretuksen, seratodeejiiden ja paskojen mp3:sten aikakautena digitaalisuus nähdään liian usein vain välineenä, jolla kaikki on vähän helpompaa, mutta samalla huonompaa. Asiaa ei paranna se, että musiikkibisnes pyrkii käyttämään sitä vain vähentääkseen kuluja. Tahdomme osoittaa, että on lukuisia mahdollisuuksia joilla digitaalinen julkaiseminen voi olla muutakin kuin taiteen vihollinen.» 
> 
> 

Internetissä julkaistiin myös ilmaisladattavaksi "Lataa lataa" -niminen bonuskappale, jolla vierailee rap-artisti Opaali.

Albumista julkaistiin vinyyliversio 30. toukokuuta 2014.

Kappaleet
---------

1. Sika läävässään – 4.18
2. How 2 Survive – 5.46 (mukana Hannibal, Stepa & Säkä)
3. Mitä vaa voi tapahtuu – 3.04 (mukana Siriushu)
4. Pittää se – 5.04
5. Tikiksen Prince – 6.01 (mukana Ruudolf)
6. Kobehärkä – 4.58
7. Humehii – 5.40 (mukana Dxxxa D)
8. Korkki narisee – 3.07
9. Meya rahat – 6.12 (mukana Super Janne)
10. Äiti äiti – 3.47

Biitit
------

* Aksim & Super Janne: 1, 9
* Aksim: 2, 3, 4, 6, 8
* Koira & Rolf Santana: 5
* Aksim & Pianomies: 7

Samplet
-------

* "Tikiksen Prince" sisältää samplen The Isley Brothersin kappaleesta "Ballad For The Fallen Soldier"

Arvostelut
----------

* Helsingin Sanomat: 4/5 tähteä
* Rumba: 3/5 tähteä
* Soundi: 4/5 tähteä

Lähteet
-------

1. 1 2  Kemmuru: Meiltä Puuttuu Kaikki *Musiikkituottajat ry*. Viitattu 22.4.2014.
2. ↑  Meiltä puuttuu kaikki LP *Katin Tavara*.  Arkistoitu 24.4.2014. Viitattu 22.4.2014.
3. ↑  Nyt.fi
4. ↑  kemmuru-meilta-puuttuu-kaikki / Rumba
5. ↑  Soundi

Aiheesta muualla
----------------

* "Äiti äiti" -musiikkivideo YouTubessa
* Albumin arvostelu Desibeli -sivustolla (suomeksi)
* Albumin arvostelu Helsingin Sanomien sivustolla (suomeksi)
* Albumin arvostelu Redrum-187 -sivustolla (suomeksi)
* Albumin arvostelu Rumba -sivustolla (suomeksi)
* Albumin arvostelu Tuoreet Platat -sivustolla (suomeksi)