recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Tasapainohinnan määräytyminen: 
- P - hinta
- Q - hyödykkeen määrä

- S - tarjonta
- D - kysyntä

- P0 - tasapainohinta

- A - ylikysyntä - kun P<P0

- B - ylitarjonta - kun P>P0

 "Taloudellinen tasapainotilanne" voidaan saavuttaa millä tahansa D1 ja D2 yhdistelmällä. Todellinen taloudellinen tasapaino saavutetaan vain kun D1=D2
**Taloudellinen tasapaino** tarkoittaa taloustieteessä talouden tilaa, jossa eri tarkasteltavat tekijät ovat tasapainossa eivätkä niiden arvot muutu ilman ulkopuolista vaikutusta. Erityisesti sillä viitataan kysynnän ja tarjonnan tasapainoon eli tilaan, jossa kysynnän määrä vastaa tarjonnan määrää. Markkinatasapaino viittaa prosessiin, jossa markkinahinta määräytyy kilpailun kautta. Hyödykkeiden tuottajat tarjoavat tasapainossa markkinahinnalla juuri kysytyn määrän tuotetta eikä hinnalla ole painetta muuttua. Saavutettua hintaa kutsutaan usein tasapainohinnaksi, joka pysyy ennallaan kunnes kysyntä tai tarjonta muuttuu.

Katso myös
----------

* Hinta
* Kysyntä ja tarjonta
* Mikrotaloustiede
Hiittinen

|  |  |
| --- | --- |
| Sijainti | 
KemiönsaariVarsinais-SuomiSuomi |
| Saariryhmä | 
Turunmaan saaristo |
| Merialue | 
Itämeri |
| Pinta-ala | 
4 km² |

Väestö| Asukasluku | 
65 |
| Asutuskeskukset | 
Hiittinen |

Karttamuokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa WikidataaTietolaatikon dokumentaatioNäytä Wikidatasta tulevat arvot

**Hiittinen** (ruots. *Hitislandet*) on toinen Hiittisten pääsaarista ja samanniminen kylä saarella. Se sijaitsee Kemiönsaaren kunnassa ja kuului vuoteen 1968 Hiittisten kuntaan ja vuosina 1969–2008 Dragsfjärdin kuntaan. Hiittisten saareen on siltayhteys Rosalasta, jonne kulkee yhteysalus Kasnäsistä.

Neljän neliökilometrin kokoisella saarella asuu nykyisin vakituisesti 65 asukasta. Kesäasukkaita saarella on 280.

Hiittistä ja Rosalaa toisistaan erottava Kyrksundet oli merkittävä merireitti jo viikinkiaikana. Hiittisistä on tehty esinelöytöjä 800-luvulta. Vakituisen asutuksen ajoittaminen on hankalaa, mutta Kyrkön saarelle Kyrksundetin rannalle rakennettiin kappeli 1200-luvulla. Kappelipaikka hylättiin 1600-luvulla, jolloin rakennettiin uusi puukirkko Hiittisten kylän keskelle. Sittemmin matala Norrsundetin salmi Kyrkön ja Hiittisten pääsaaren välillä on umpeutunut ja Kyrkö on kasvanut kiinni Hiittisten saareen.

Saaren itälaidassa on Hiittisten kirkonkylä, joka on suojeltu valtakunnallisesti merkittävänä rakennettuna kulttuuriympäristönä. Kylässä on muun muassa paloasema, meripelastusasema, Hiittisten kirkko sekä alueen ainoa kauppa.

Lähteet
-------

1. ↑  Elina Auri: Ilman kiinteää tieyhteyttä olevat pysyvästi asutut saaret (pdf) (s. 80) Työ- ja elinkeinoministeriö. Viitattu 18.6.2014.
2. ↑  Viikinkisaaret - Historia Rosalan viikinkikeskus. Viitattu 18.6.2014.
3. ↑  Hiittisten kirkonkylä Museovirasto. Viitattu 18.6.2014.


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Dragsfjärd |
| --- |
|  |
| Taajamat | 
* Björkboda
* Dragsfjärdin kirkonkylä
* Taalintehdas

 |
|  |
| Rekisterikyliä Dragsfjärdissä | 
* Björkboda
* Genböle
* Dalen
* Hammarsboda
* Hertsböle
* Kivarnäs
* Kråkvik
* Kulla
* Kärra
* Labbnäs
* Lillfinhova
* Långnäs
* Nordanå
* Purunpää
* Rosendal
* Rövik
* Skinnarvik
* Smedskulla
* Storfallan
* Storfinhova
* Stusnäs
* Sunnanå
* Söderby
* Söderlångvik
* Söglö
* Tynglax
* Ölmos

 |
|  |
| Rekisterikyliä Hiittisissä | 
* Bergö
* Biskopsö
* Bolax
* Böle
* Hiittinen
* Holma
* Högsåra
* Kasnäs
* Kaxskäla
* Rosala
* Stubbnäs
* Tunhamn
* Vänoxa
* Vänö

 |

 |
**Taloudellisfilosofiset käsikirjoitukset 1844** eli **Pariisin-käsikirjoitukset** kuuluu Karl Marxin varhaisiin teoksiin. Hän kirjoitti tekstin jo 1844 Pariisissa, mutta se ilmestyi vasta 1932. Taloudellisfilosofiset käsikirjoitukset sisältää esimerkiksi Marxin sosiaalisen vieraantumisen teorian, jota pidetään teoksen tärkeimpänä antina, sekä kritiikkiä silloisia taloustieteilijöitä vastaan. Monien marxilaisten koulukuntien mukaan teos kuuluu Marxin tärkeimpiin teksteihin. Suomalainen filosofi Georg Henrik von Wright katsoo esimerkiksi, että käsikirjoitus yhdessä teosten *Grundrisse* (suom. nimellä *Vuosien 1857–1858 taloudelliset käsikirjoitukset*) ja *Pääoma* (1867) kanssa muodostaa Marxin teorianmuodostuksen selkärangan. Stalinin ajan Neuvostoliitossa julkaistua teosta käyttivät sittemmin Itä-Euroopan toisinajattelijat hyväkseen arvostellessaan neuvostojärjestelmän epädemokraattisia rakenteita.

Teosta on toisaalta myös pidetty Marxin kypsymättömän ja filosofisen vaiheen teoksena, ja siksi jotkut esimerkiksi Frankfurtin koulukunnan piirissä ovat pitäneet sitä Marxin tuotannossa vähemmän tärkeänä.

Käsikirjoitukset olivat pitkään kateissa. Ilman niiden löytymistä 1960-luvulla vieraantumisesta käyty keskustelu ei olisi ollut mahdollista.

*Taloudellis-filosofisten käsikirjoitusten* nuoren Marxin ja Pääoman "kypsän" Marxin painotuksilla katsotaan olevan hyvin selvä ero, sillä Marxin varhaisfilosofian poliittinen ontologia on antropologisella perustalla. Teoksesta on erityisesti saanut vaikutteita "humanistis-antropologinen" marxilaisuus.

Hannu Taanila on luonnehtinut Volter Kilven teoksen *Alastalon salissa* isännän ja Härkäniemen monologeja kuin kopioiduiksi tästä Marxin teoksesta.

Katso myös
----------

* Marxilainen humanismi

Lähteet
-------

1. ↑  Ernest Mandel, Marx' ekonomiska tänkande
2. ↑  Timo Andersson, Korporativismi, liberalismi ja fascismi/valtiokorporativismi[vanhentunut linkki]
3. ↑  Janne Hernesniemi, Tavaramuodon anatomia, pro gradu, Jyväskylän yliopisto, 2007
4. ↑  Jouni Peltonen, Kasvatusfilosofia, kurssin runko (Arkistoitu – Internet Archive)
5. ↑  Irmeli Haapanen, Se Volter Kilpi on niin fantastinen, Turun Sanomat, 22.7.200

Aiheesta muualla
----------------

* Ökonomisch-philosophische Manuskripte aus dem Jahre 1844, alkuteoksen käsikirjoitukset (saksaksi)
* Karl Marx, Ekonomisk-filosofiska manuskript (ruotsiksi)
**Hiisjärvi** on järvi Savonlinnan keskustan koillispuolella Etelä-Savossa. Sen pinta-ala on kolme neliökilometriä. Järven luoteispuolella sijaitsee Savonlinnan lentoasema.

Maantiede
---------

Hiisjärven pituus kaakosta luoteeseen on kolme kilometriä. Hiisniemi jakaa järven itäosan Sammallahteen ja Pitkälahteen. Sääsniemi jakaa järven länsiosaa, sen pohjoispuolella sijaitsee Hiislahti, josta työntyy koilliseen Soukanlahti. Etäisyys Hiisniemen kärjestä Sääsniemen kärkeen on noin 1,35 kilometriä. Väliin jää järvenselkä, jonka leveys on noin 1,3–1,4 kilometriä.

Hiisjärven saaret ovat melko pieniä. Hiisniemen läheisyydessä sijaitsee Sammakkosaari, Kuusisaari ja muutama nimetön saari. Järven pohjoisrannan lähellä sijaitsee Mikon Munasaari. Hiisjärven rannat ovat metsää ja suota, Hiisniemellä on peltomaata. Rannoilla on pientaloja.

Hiisjärveen virtaa tulouomia soiden halki. Soukanlahden länsikolkasta alkaa Hiisjoki, joka virtaa luoteeseen Pellosjärveen (83,4 metriä mpy). Hiisjärven ja Pellosjärven välinen etäisyys on noin 1,4 kilometriä.

Hiisjärvi (04.293.1.020) kuuluu Suurijoen valuma-alueeseen (04.293), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen päävesistössä (04). Toinen jakovaihe on Ylä-Enonveden valuma-alue (04.29) ja ensimmäinen on Haukiveden–Kallaveden alue (04.2). Hiisjärvi on kolmanneksi laajin Suurijoen valuma-alueen 25:stä vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Laajimmat ovat Kuhajärvi ja Seppäjärvi.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5  Hiisjärvi, vakavesi, Savonlinna
2. 1 2 3  Ympäristö.fi : Ympäristötiedon hallintajärjestelmä Hertta Ympäristötiedon hallintajärjestelmä Hertta. Viitattu 27.4.2022.
3. ↑  Hiisjärvi Järviwikissä. Viitattu 27.4.2022.
4. ↑  Suurijoen valuma-alue (04.293) Järviwiki. Viitattu 27.4.2022.
Davosin jäästadion.
**Jääpallon Euroopan-mestaruuskilpailut 2014** on 6. tammikuuta 2014 Sveitsin Davosissa järjestetty epävirallinen jääpallon EM-turnaus. Sen tarkoituksena oli juhlistaa 101 vuotta aikaisemmin Davosissa pidettyjä lajin ensimmäisiä ja toistaiseksi ainoita virallisia EM-kilpailuja sekä markkinoida lajia uudelle yleisölle.

Kansainvälisen jääpalloliiton järjestämä turnaus pelattiin kaupungin keskustassa sijaitsevalla vuonna 1894 valmistuneella Davosin jäästadionilla. Siihen osallistuivat Hollanti, Saksa, Tšekki ja Unkari. Turnauksen neljä ensimmäistä ottelua pelattiin 2×25 minuutin pituisina ja päätösottelut olivat 2×30 minuutin pituisia.

Sarjataulukko
-------------


| Joukkue | O | V | T | H | TM | PM | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  **Alankomaat** | 3 | 3 | 0 | 0 | 12 | 2 | **6** |
|  **Unkari** | 3 | 2 | 0 | 1 | 18 | 9 | **4** |
| **Tšekki Tšekki** | 3 | 1 | 0 | 2 | 14 | 18 | **2** |
| **Saksa Saksa** | 3 | 0 | 0 | 3 | 6 | 21 | **0** |

### Ottelut

| Joukkue | Alankomaat | Unkari | Tšekki | Saksa |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  Alankomaat |  | – | – | – |
|  Unkari | 1-3 |  | – | 7-2 |
| Tšekki Tšekki | 1-4 | 4-10 |  | – |
| Saksa Saksa | 0-5 | – | 4-9 |  |

Katso myös
----------

* Jääpallon Euroopan-mestaruuskilpailut 1913

Lähteet
-------

1. 1 2  Bandy is Back in Davos  5.1.2014. Federation of International Bandy.  Arkistoitu 6.1.2014. Viitattu 6.1.2014 (englanniksi).
2. ↑  Internationellt: Stor glädje i Davos  7.1.2014. svenskbandy.se. Viitattu 18.1.2014 (ruotsiksi).
**Tomi Rumpunen** (s. 11. huhtikuuta 1987) on suomalainen toisen polven maajoukkuelentopalloilija. Rumpunen on pelannut lentopalloliigassa niin kasvattajaseuransa Loimun riveissä kuin myös edustanut lukuisia muita eri seuroja, kuten Kokkolan Tiikereitä, jonka riveissä hän voitti Suomen mestaruuden vuonna 2013. Rumpunen on pelannut ulkomailla vakituisesti vuodesta 2015 alkaen. Ensiksi Romanian pääsarjassa, sitten Saksan Bundesliigassa ja seuraavaksi kaudelal 2016-2017 Ranskan Pro B -liigassa. Saksan Bundesliigaa sarjaporrasta alemmalla tasolla hän pelasi kauden 2011-2012.

Rumpunen valittiin miesten lentopallomaajoukkueeseen ensimmäisen kerran kauden 2014-15 päätteeksi. Hän pelasi uransa ensimmäisen A-maaottelun 14.5.2015 Irania vastaan. Rumpunen voitti SM-kultaa Kokkolan Tiikereissä kaudella 2012-13 ja toimi joukkueen kapteenina. Kaudella 2011-12 hän oli nostamassa saksalaisseura Wuppertal Titansia Saksan II Bundesliigasta maan pääsarjaan. Kaudella 2016-2017 Rumpunen voitti Durenin riveissä Saksan Bundesliigan pronssia.

Tomi Rumpunen on toisen polven lentopalloilija. Hänen Kai-isänsä pelasi aikoinaan menestyksekkään uran Raision Loimun riveissä ja keräsi tukun A-maaotteluita alleen. Rumpunen teki liigadebyyttinsä 17-vuotiaana Loimun paidassa kaudella 2003-04. Sittemmin Rumpunen on pelannut Loimun lisäksi Salon Piivolleyn, Hurrikaani Loimaan ja Kokkolan Tiikereiden riveissä lentopalloliigassa. Kaudella 2014-15 hän pelasi jälleen Loimun riveissä. Väliin mahtuu yksi kausi Saksan II Bundesliigassa Wuppertal Titansin riveissä. Rumpunen on toiminut useissa pelaamissaan joukkueissa kapteenina. Esimerkiksi Tiikereiden kapteeni hän oli kaudet 2012-2014.

Rumpunen palasi ulkomaan kentille kaudella 2015-16 esiintyen Romanian pääsarjassa C.S. Tricolorul LMV Ploeistin joukkueessa.

Saavutukset
-----------

* Suomen mestaruus 2013
* Suomen cupin voitto 2004
* Suomen cupin hopeaa 2005
* Raision Vuoden urheilija 2015

Lähteet
-------

* 
* (Arkistoitu – Internet Archive)

### Viitteet

1. 1 2 3  Rumpuset palaavat yhteen kasvattajaseuraansa *Mestaruusliiga*. Viitattu 5.5.2016.
2. 1 2  Volleyball Team Finland *www.facebook.com*. Viitattu 17.5.2017.
3. ↑  Suomalaisedusteinen Düren pronssille Saksan lentisliigassa - "Tappio vaikea käsitellä" - SuomiUrheilu *SuomiUrheilu*.  16.4.2017. Viitattu 17.5.2017.
4. ↑
5. ↑  Rumpunen jatkaa uraansa Romaniassa *ts.fi*. Viitattu 5.5.2016. fi-FI
**Sota näköpiirissä -kriisi** (saks. *Krieg-in-Sicht-Krise*, ransk. *crise Krieg-in-Sicht*) oli Saksan ja Ranskan välille vuonna 1875 syntynyt poliittinen kriisi, jonka Saksan valtakunnankansleri Otto von Bismarck synnytti vihjailemalla Saksan lehdistössä sodan mahdollisuudesta maiden välillä. Kriisi päättyi ulkovaltojen väliintulon myötä Bismarckin ja Saksan kannalta diplomaattisen tappioon.

Tapahtumien taustalla oli Bismarckin huolestuminen siitä, miten nopeasti Ranska oli toipunut vuosien 1870–1871 sodasta. Hän pelkäsi Ranskan tavoittelevan revanssia ennemmin tai myöhemmin. Ratkaiseva yllyke oli maaliskuussa 1875 Ranskan uusi armeijalaki, jolla upseeriston määrää lisättiin. Bismarck päätti estää Ranskan enemmän vahvistumisen ehkäisysodalla tai sellaisella uhkaamalla ja alkoi levittää vihjauksia sodasta Saksan lehdistön kautta.[1] Tunnetuin oli 8. huhtikuuta *Die Post* -sanomalehdessä ilmestynyt artikkeli *Ist Krieg in Sicht?* ("Onko sota näköpiirissä?").[2] Vastavetona Ranskan ulkoministeri Louis Decazes esiintyi toukokuun alussa Lontoossa ja vaati Britanniaa sekä Venäjää ryhtymään toimiin Saksan hyökkäysaikeita vastaan.[3] Pyynnön seurauksena Britannian pääministeri Benjamin Disraeli vaati Bismarckia rauhoittamaan tilanteen ja Venäjän tsaari Aleksanteri III matkusti ulkoministerinsä Aleksandr Gortšakovin kanssa Berliiniin vetoamaan henkilökohtaisesti Ranskan puolesta. Tämän jälkeen Bismarckin oli pakko taipua antamaan rauhoittavia lausuntoja ja kriisi laukesi. Tapaus osoitti Bismarckin epäonnistuneen pyrkimyksissään eristää Ranska poliittisesti kolmen keisarin liiton avulla.[1]

Lähteet
-------

1. 1 2  Kalervo Hovi: *Wienin kongressista ensimmäiseen maailmansotaan*, s. 677–678. Teoksessa *Maailmanhistorian pikkujättiläinen*. WSOY 1988.
2. ↑  Krieg-in-Sicht-Krise (saksaksi) Universal-Lexikon. Viitattu 24.6.2013.
3. ↑  *Ihmiskunnan kronikka 1861–1937*, s. 802. Gummerus 1988.
Lehdistökortti.
**Lehdistökortti** on toimittajan tai yleensä tiedotusvälineissä työskentelevän henkilön kortti, jonka tarkoitus on osoittaa, että kortin haltija työskentelee tiedotusvälineessä ja näin helpottaa hänen toimitustyötään. Lehdistökorttia näyttämällä toimittaja pääsee sisään moniin yleisötapahtumiin tai vaikkapa viranomaisten eristämälle onnettomuuspaikalle (ellei tätä painavasta syystä estetä).

Suomessa yleisin lehdistökortti on Suomen journalistiliiton (SJL) jäsenilleen myöntämä lehdistökortti. Tiedotusvälineillä on myös omia lehdistökortteja.

SJL:n lehdistökortissa on haltijan valokuva, joka on painettu korttiin. Kortin kääntöpuolella on suomeksi, ruotsiksi ja englanniksi teksti: "Tämän kortin haltija on Suomen Journalistiliiton jäsen. SJL on Kansainvälisen journalistiliiton (IFJ) jäsen."

Historiaa
---------

Kortissa on myös tilaa merkinnälle suoritetusta ammattiliiton jäsenmaksusta. Hyvin kauan käytettiin niin sanottua maksumerkkiä eli postimerkin kaltaista noin 2 × 2 cm kokoista hammastetuin reunoin varustettua liimamerkkiä, johon oli painettu ajanjakso jota se koski. Tällaisen merkin saattoi poistaa uuden tieltä, eikä kortti täyttynyt nopeasti kuten leimasinta käytettäessä. Nykyisin voimassaolomerkintänä käytetään vuositarraa.
Kortit uudistuvat vuonna 2013. Uusissa korteissa ei enää ole valokuvia, ja ne ovat voimassa kaksi vuotta.

Aiheesta muualla
----------------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Lehdistökortti**.
* Suomen Journalistiliitto.
* Aikakauslehtien Liiton lehdistökortti (Arkistoitu – Internet Archive)
**Lehavim** on kaupunki Israelin Eteläisellä hallintoalueella lähellä Beerseban kaupunkia. Sen asukasluku oli vuonna 2018 6 350.

Maantiede
---------

Paikallinen synagoga.
Lehavim sijaitsee Etelä-Israelissa Negevin autiomaan pohjoisosassa ja Juudean kukkuloiden eteläjuurella. Sen korkeus merenpinnasta on noin 300 metriä. Beerseba sijaitsee Lehavimista noin 15 kilometriä etelään.

Historia
--------

Lehavim perustettiin vuonna 1985. Tarkoituksena oli perustaa uusi hyvätuloisten asuinalue kohtuullisen matkan päähän, ja hyvien yhteyksien varrelle, Beersebaan nähden. Hankkeen rahoittivat Benei Shimonin aluehallinto ja Israel Land Authority. Oman kunnallisvaltuustonsa Lehavim sai vuonna 1989.

Väestö
------

Lehavimin asukasluku oli vuoden 2018 lopussa 6 350. Vuonna 2002 vastaava lukema oli 4 770.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Fred Skolnik ja Michael Berenbaum: *Encyclopaedia Judaica Volume 12 Kat-Lie*, s. 611. Thomson Gale, 2007. ISBN 978-0-02-865928-2. (englanniksi)
2. 1 2  List of localities, in Alphabetical order (pdf)  14.12.2019. Central Bureau of Statistics.  (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Lehavim** Wikimedia Commonsissa
**Mary Millar** (oik. **Irene Mary Wetton**; 26. heinäkuuta 1936 Doncaster, West Riding of Yorkshire – 10. marraskuuta 1998 Lontoo) oli englantilainen näyttelijä. Hänen tunnetuin roolinsa oli Rose televisiosarjassa *Pokka pitää*.

Nuoruus ja ura
--------------

Millar syntyi Doncasterissa vuonna 1936. Hänen vanhempansa Horace ja Irene Wetton olivat laulajia. Eläinrakas Millar aikoi alun perin ryhtyä talliapulaiseksi, mutta seurasi kuitenkin vanhempiensa jalanjälkiä viihdealalle. 16-vuotiaana Millar teki teatteriensiesiintymisensä pantomiiminäytelmässä *Babes in the Woods* Empire Theatressa Sheffieldissä, ja vuotta myöhemmin hän esiintyi ensimmäistä kertaa televisiossa sarjassa *Those Were the Days*. Taiteilijanimi Millar on muunnos hänen äitinsä tyttönimestä Mellorista.

Vuonna 1960 Millar valittiin sijaistamaan Julie Andrewsia *Camelot* -musikaaliin Majestic Theateriin New Yorkiin. Hän teki West End -ensiesiintymisensä näytelmässä *Lock Up Your Daughters* kaksi vuotta myöhemmin. Millar esiintyi neljän vuoden ajan Madame Giryn roolissa Andrew Lloyd Webberin musikaalissa *Oopperan kummitus* Her Majesty's Theatressa.

Vuonna 1991 Millar korvasi Shirley Stelfoxin Rosen roolissa komediasarjassa *Pokka pitää*. Rose oli Patricia Routledgen esittämän Hyacinthin sisko, jolla oli melkein joka jaksossa uusi mies. Millar esiintyi sarjassa sen päättymiseen asti. Rosen roolin jälkeen hän esiintyi rouva Pannun roolissa Disneyn *Kaunotar ja hirviö* -elokuvaan perustavassa näytelmässä vuonna 1997. Hän kuitenkin joutui jäämään pois näytelmästä seuraavan vuoden helmikuussa sairauden vuoksi.

Yksityiselämä
-------------

Millar oli naimisissa miehensä Rafaelin kanssa 36 vuotta kuolemaansa asti. Heillä oli yksi tytär, Lucy. Millar oli aktiivinen kristitty.

Millar kuoli munasarjasyöpään 62-vuotiaana Lontoossa 10. marraskuuta 1998.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Hayward, Anthony: Obituary: Mary Millar *The Independent*.  13.11.1998. Viitattu 20.6.2018.
2. 1 2  British Actress Mary Millar Dies *AP News*.  12.11.1998. The Associated Press. Viitattu 18.3.2019. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Mary Millar Internet Movie Databasessa. (englanniksi)

  


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Ranska
* BnF data

 |
|  |
| Taiteenala | 
* MusicBrainz

 |

 |
Vuoden keskilämpötila eri osissa maapalloa ajanjakson 1961–1990 tilastojen perusteella.
**Ilmastotiede** eli **klimatologia** on tieteenala, joka tutkii eri paikkojen ja alueiden ilmastoja eli keskimääräisiä säätiloja keskipitkien tai pitkien ajanjaksojen puitteissa. Ilmastotiede tutkii samoja ilmakehän prosesseja kuin ilmatiede, jonka ohella siihen kuuluvat lisäksi näihin hitaasti vaikuttavat ympäristötekijät kuten merivirtojen tai auringon säteilyn muutokset. Maantieteilijät tulkitsevat klimatologian usein maantieteen ja luonnonmaantieteen osa-alueeksi. 

Ilmastotiede voidaan jakaa osiin tarkasteltavien alueiden koon mukaan: puhutaan mikroilmastotieteestä eli mikroilmastotutkimuksesta, mesoklimatologiasta eli keskikokoisten alueiden tutkimuksesta jne. Voidaan myös erottaa fysikaalinen ilmastotiede, jossa pääpaino on ilmastoon vaikuttavien fysikaalisten prosessien tutkimuksessa.

Ilmastotieteellä on myös vahvat yhteydet maatalouteen, koska se selittää useiden viljelykasvien levinneisyysalueet.

Katso myös
----------

* Ilmastonmuutos

Lähteet
-------

1. ↑  Klimatologia (ilmastotiede) (3 op) Avoin yliopisto.  Arkistoitu 22.4.2014. Viitattu 5.5.2012.
2. ↑  Climate Glossary NWC Climate Prediction Center. Viitattu 5.5.2012.
3. 1 2  climatology Encyclopædia Britannica. Viitattu 5.5.2012.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Ilmastotiede** Wikimedia Commonsissa
**Videopelaaja** on henkilö, joka pelaa videopelejä. Pelaajan erottaa muista mediamuotojen käyttäjistä toimijuus, sillä pelaaja ei ole passiivinen vastaanottaja tai tulkitsija.

Videopelaajat
-------------

### Määrittely omistautumisen mukaan

#### Kasuaalipelaaja

Kasuaalipelaajalla viitataan pelaajiin, jotka pelaavat kasuaalipelejä, mutta sillä voidaan viitata myös pelaajiin, jotka pelaavat säännöllisesti mutta vain vähän kerrallaan. Kasuaalipelaaja ei välttämättä pidä pelaamista harrastuksenaan.

#### Peliharrastaja

Peliharrastaja pitää videopelien pelaamista harrastuksenaan.

#### Hardcorepelaaja

Hardcorepelaajat käyttävät paljon aikaa videopelien pelaamiseen.

### Ammattipelaaja

*Katso myös: Elektroninen urheilu*
Elektronisen urheilun harrastajat pelaavat videopelejä ammattillisesti, kun he ovat työsuhteessa tai osana jotain yhdistystä ja osallistuvat kansainvälisiin kilpailuihin tavoitteenaan menestyä.

### Retropelaaja

*Pääartikkeli: Retropelaaminen*

Katso myös
----------

* Videopeliriippuvuus

Lähteet
-------

1. ↑  Mustikkamäki, Mika: Pelilukutaidon lähteillä (PDF) *Pelitutkimuksen vuosikirja 2010*. Viitattu 22.11.2015.
2. ↑  Luhtala, Jouko: Miten sinä pelaat? *Turun ylioppilaslehti*.  13.11.2013.  Arkistoitu 23.11.2015. Viitattu 22.11.2015.
3. 1 2 3  Fager, Heidi & Soppi, Tiina: Videopelien vaikutus suomalaisten matkailuun (PDF) (opinnäytetyö)  28.5.2015. Haaga-Helia. Viitattu 22.11.2015.
4. ↑  Kultima, Annakaisa: Ongelmanratkaisua ja ajanvietettä: kasuaalipelien ja -pelaamisen piirteitä *Pelitieto*.  2009. Viitattu 22.11.2015.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Videopelaaja** Wikimedia Commonsissa
**Sulttaaniperhonen** (*Charaxes jasius*) on täpläperhosten (*Nymphalidae*) heimoon kuuluva suurikokoinen päiväperhonen.

Koko ja ulkonäkö
----------------

Sulttaaniperhosen siipien kärkiväli on noin 9 cm, naaras on koirasta kookkaampi. Siipien yläpinnan pääväri on tummanruskea ja siivissä on kellanruskea reunajuova. Siipien alapinnan tyviosa on ruskeiden valkoreunaisten juovien ja täplien kirjavoima.

* ♂♂
* ♂ △♂ △

Levinneisyys ja lentoaika
-------------------------

Sulttaaniperhosen levinneisyys rajoittuu Välimeren alueelle Kreikasta länteen. Italiassa se on yleinen länsirannikolla, mutta puuttuu Adrianmeren rannikolta. Adrianmeren itäpuolella se sen sijaan on yleinen. Esimerkiksi Kroatian Splitissä lomailija voi helposti löytää niitä Marjanin luonnonpuistosta.*lähde?* Ranskassa se esiintyy harvinaisena Provence-Alpit-Rivieralta Itä-Pyreneille ja Espanjassa ja Portugalissa sitä on paikallisena ja niukkana rannikoilla ja sisämaassa. Pohjois-Afrikassa se esiintyy Marokon, Algerian ja Tunisian rannikoilla. Sulttaaniperhonen lentää kahtena sukupolvena, ensimmäinen maaliskuusta kesäkuuhun ja toinen heinäkuusta lokakuuhun.

Elinympäristö ja elintavat
--------------------------

Sulttaaniperhosta tavataan merenpinnan tasolta noin 500 metrin korkeudelle.

Ravintokasvi
------------

Toukan ravintokasvi on mansikkapuu (*Arbutus unedo*).

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5  Lionel G. Higgins, Norman D. Riley, suom. Olavi Sotavalta: *Euroopan päiväperhoset*. Kustannusosakeyhtiö Tammi, 1973. ISBN 951-30-2311-7.


|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Taksonitunnisteet |
| --- |
|  |
| Charaxes jasius | 
* Wikidata: Q1320946
* Wikispecies: Charaxes jasius
* BioLib: 51630
* BOLD: 95000
* CoL: TN6G
* EoL: 165648
* EPPO: CHAXJA
* EUNIS: 90974
* Fauna Europaea: 441656
* Fauna Europaea (new): b2a858ce-be29-4c72-b065-55946b449c0b
* GBIF: 1896957
* iNaturalist: 123912
* IRMNG: 11231434
* LepIndex: 165146
* NBN: NHMSYS0000516270
* NCBI: 658804

 |
|  |
| Papilio jasius | 
* Wikidata: Q109585129
* CoL: 94CP4
* GBIF: 7349636

 |

 |
**Mary Miles Minter** (synt. **Juliet Reilly**, myöh. **Juliet Shelby**, 25. huhtikuuta 1902 Shreveport, Louisiana – 4. elokuuta 1984 Santa Monica, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen näyttelijä. Hän aloitti näyttelemisen kiertävässä näyttelijäseurueessa jo lapsena, myöhemmin kertomansa mukaan vastoin tahtoaan. Debyyttinsä New Yorkissa Shelby teki vuonna 1909 näytelmässä *A Fool There Was* ja varsinaisen läpimurtonsa hän teki kahta vuotta myöhemmin Dustin Farnumin vastanäyttelijänä sisällissotaan sijoittuvassa näytelmässä *The Littlest Rebel*.

Elokuvadebyyttinsä Shelby teki vuonna 1912 elokuvassa *The Nurse*. Shelby joutui ongelmiin alaikäisten teatterinäyttelijöiden käyttöä valvovan järjestön kanssa, joten hän äitinsä muutti tyttärensä nimen vanhemman kuolleen sukulaisen mukaan Mary Miles Minteriksi. Minter teki ennen elokuvauransa päättymistä 1923 yli 50 elokuvaa. Ura päättyi vuonna 1922 tapahtuneeseen yhä selvittämättä olevaan elokuvaohjaaja William Desmond Taylorin murhaan ja siihen liittyviin spekulointeihin. Minter sanoi myöhemmin rakastaneensa Tayloria koko elämänsä ajan ja yhtenä mahdollisena syyllisenä murhaan pidetään Minterin äitiä Charlotte Shelbya. Myöhempinä vuosinaan Minter avioitui kiinteistövälittäjän kanssa ja hän itsekin toimi samalla alalla. Minter on saanut tähden Hollywood Walk of Famelle.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Hans J. Wollstein: Mary Miles Minter Rovi. Viitattu 14.6.2011. (englanniksi)
2. 1 2  Burt A. Folkart: Mary Miles Minter  11.8.1984. Los Angeles Times. Viitattu 14.6.2011. (englanniksi)

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Mary Miles Minter**.

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Espanja
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Yhdysvallat

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Elonet

 |
|  |
| Muut | 
* SNAC

 |

 |
**Ilmatilan loukkaukset** ovat tekoja, missä luvatta tunkeudutaan tuottamuksellisesti tai tahallisesti toisen valtion ilmatilaan. Asianomaisen maan ilmavalvonta ja lennonjohto seuraavat ilmatilaansa ja ilmatilan loukkauksen jatkuessa loukkaaja pyritään tunnistamaan loukkaajamaahan diplomaattisesti vaikuttamiseksi. 

Ilmatilaloukkauksia tapahtuu Suomessa eniten yleis- ja harrasteilmailijoille. Vuonna 2009 ilmatilaloukkauksia oli Suomessa 113, vuonna 2010 niitä oli 141 ja seuraavana vuonna 133. Kunakin vuonna näistä noin 70 % oli harrasteilmailussa tapahtuneita.

Oleellista loukatun maan kannalta on se, millaisella lentokoneella on ilmatilaa loukattu, koska konetyypistä voi päätellä sen mahdollisen tehtävän sekä se, miten kauan ilmatilaa loukkaava ilma-alus on ilmatilassa ja kuinka syvälle asianomaisen maan ilmatilaan loukkaava ilma-alus tunkeutuu sekä se, millä alueella loukkaaminen tapahtuu. Asianomaisen maan kannalta herkkiä ilmatilan alueita ovat ilmapuolustuksen avainkohteista ja johtojärjestelmiä mahdollisesti vastaan suunnattavat lennot sekä muut kohteet, mistä satelliiteilla ei ole saatu riittävän tarkkoja kuvia.

Tilanteessa, missä ilmatilaa lähestyy uhkaavaksi koettu ilma-alus, saatetaan lähettää ilmatilan rajalle vastaan jo ennakkoon tunnistuskoneen sijasta torjuntahävittäjiä. Suurten väärinkäsitysten välttämiseksi vahinkotapauksissa ilmoittavat suuria lentoharjoituksia pitävät valtiot jo ennakkoon naapurimaille pitämästään harjoituksesta.

Ilmatilan loukkauksia, nopeita ilmatilan lähestymisiä tai lentämistä ilmatilan rajalla viivalehtona kuitenkaan ilmatilaa loukkaamatta voidaan käyttää asianomaisen maan lennonjohdon ja ilmavalvonnan kyvyn kokeilemiseksi.

Vähäisemmissä tapauksissa lennonjohto odottaa, että jo ilmatilaa lähestyttäessä lähestyvät kone ilmoittaisi tunnisteensa ja matkan päämääränsä, jolloin sitä voitaisiin tutkalla paremmin valvoa. Kansainvälisessä ilmatilassa lentäminen ei kuitenkaan edellytä pakollista ilmoittautumista. Jos yksityislennolla Suomessa tapahtuu onnettomuus, vaaratilanne tai poikkeama, on siitä tehtävä siitä ilmoitus Trafille.

Katso myös
----------

* Suomen ilmatilan loukkaukset

Lähteet
-------

1. 1 2  Ilmatilaloukkausten määrä Suomessa hälyttävän suuri (PDF)  2012. Liikenteen turvallisuusvirasto Trafi. Viitattu 26.7.2014.
VAUDE Logo with Claim
**VAUDE** (Vaude Sport GmbH & Co. KG) on saksalainen outdoor-tuotteiden valmistaja. Se on perheyritys jonka pääkonttori sijaitsee Tettnangissa Etelä-Saksassa. Yhtiön on perustanut Albrecht von Dewitz vuonna 1974. Nykyinen pääjohtaja on perustajan tytär Antje von Dewitz. Yhtiön nimi on johdettu perustajan nimestä (V, D).

Tuotteet
--------

Vauden tuotevalikoima kattaa kaiken retkeilyyn ja vuorikiipeilyyn liittyvän. Kiipeilytuotteet valmistaa Vauden tytäryhtiö Edelrid.
Yhtiön filosofiaan kuuluu, että tuotteet valmistetaan yhtä teknisinä sekä miehille, naisille että lapsille.
Lisäksi valikoimiin kuuluvat myös:

* retkeily-/vapaa-ajan jalkineet
* rinkat ja reput
* makuupussit ja -aluset
* teltat
* pyöräilytekstiilit/-varusteet
* päivä-/matka- ja tietokonelaukut
* retkikeittimet ja -kokkausvälineet (Edelrid)

Vaude on myös tunnettu yhtiön panostuksesta vihreisiin arvoihin. Yhtiölle on myönnetty ainoana outdoor-valmistjana ISPO Award – "The Most Sustainable Company! Vaude on myös Bluesign®-member. Bluesign® on Euroopan kattavin ympäristömerkki.

Suomessa merkkiä edustaa Vaude Finland. Yhtiön kotipaikka on Rovaniemi.

Aiheesta muualla
----------------

* Vaude (Arkistoitu – Internet Archive)
* Edelrid
* Bluesign  (Arkistoitu – Internet Archive)
**Vauhditon kolmiloikka** on aiemmin olympiaohjelmassa ollut yleisurheilulaji. Nykyään se on tavallisimmin käytössä yleisurheilun harjoitusliikkeenä. 

Vauhditon kolmiloikka oli olympialaji kahdesti, vuosina 1900 ja 1904. Ray Ewry voitti molemmilla kerroilla kultamitalin. Lajin jäädessä pois olympiaohjelmasta maailmanennätys oli Ray Ewryn 10,58 m.

Olympiasääntöjen mukaan jalat saivat olla ponnistuksessa missä asennossa tahansa, mutta ne saivat kohota maasta ainoastaan kerran. Toisin kuin tavallisessa kolmiloikassa, toinen ja kolmas ponnistus tehtiin samalla jalalla.

Suomen-mestaruuksista kilpailtiin 1911–1937. Eniten mestaruuksia, yhteensä viisi, saavutti Pekka Johansson. Erikoisuus oli kuulantyönnön olympiavoittajan Ville Pörhölän mestaruus vuonna 1922. Viimeiseksi viralliseksi Suomen ennätykseksi jäi Väinö Suvivuon vuonna 1937 hyppäämä 10,28 m. Pituushyppääjä Jarmo Kärnän tiedetään hypänneen 10,68 m.

Vuosina 1911–1914 Suomen-mestaruuksissa hypättiin kolme tasajalkaloikkaa peräkkäin. Vuodesta 1915 lähtien lajia hypättiin tavallisella kolmiloikkatyylillä.

Nykyaikaisena harjoitusliikkeenä vauhditon kolmiloikka tehdään yleisesti samoilla liikkeillä kuin tavallinen kolmiloikka, paitsi että vauhdinotto jää pois.

Lähteet
-------

1. ↑  Hannus, Matti: *Yleisurheilu: Tuhat tähteä*. WSOY, 1983. ISBN 951-0-11900-8.
2. ↑  Jukola, Martti: *Urheilun pikku jättiläinen*. WSOY, 1957.
3. ↑  Hannus, Matti: *Kultaiset kentät*. WSOY, 1999. ISBN 951-0-23703-5.
4. ↑  Vauhdittomien hyppyjen säännöt – Uudenmaan Yleisurheilu ry *uudy.fi*. Viitattu 10.10.2021.

  

Vauhdittomien hyppyjen olympiavoittajat

|  |
| --- |
| Vauhditon korkeushyppy:
1900: Ray Ewry |
1904: Ray Ewry |
1908: Ray Ewry |
1912: Platt Adams
Vauhditon pituushyppy:
1900: Ray Ewry |
1904: Ray Ewry |
1908: Ray Ewry |
1912: Konstantinos Tsiklitiras
Vauhditon kolmiloikka:
1900: Ray Ewry |
1904: Ray Ewry |

Yleisurheilun lajit

|  |
| --- |
| **Arvokisalajit:**
100 m •
200 m •
400 m •
800 m •
1 500 m •
5 000 m •
10 000 m •
maraton •
20 km kävely •
35 km kävely •
100 m aidat •
110 m aidat •
400 m aidat •
3 000 m esteet •
4 × 100 m •
4 × 400 m •
korkeushyppy •
seiväshyppy •
pituushyppy •
kolmiloikka •
kuulantyöntö •
kiekonheitto •
moukarinheitto •
keihäänheitto •
seitsenottelu •
kymmenottelu

---

**Muita lajeja:** 50 m •
60 m •
60 m aidat •
300 m •
1 000 m •
maili •
3 000 m •
puolimaraton •
tunnin juoksu •
ultrajuoksu •
ruotsalaisviesti •
4 × 800 m •
4 × 1 500 m •
50 km kävely •
painonheitto •
antiikkinen kiekonheitto •
vauhditon korkeushyppy •
vauhditon pituushyppy •
vauhditon kolmiloikka |
The Globe and Mail -lehden uusi toimitalo Torontossa (2017).
**The Globe and Mail** on Kanadassa ilmestyvä englannin kielellä julkaistava ja päivittäin ilmestyvä kansallinen sanomalehti. Lehden pääkonttori sijaitsee Torontossa, Ontariossa. Ilmestymispäivinään se on levikiltään keskimäärin Kanadan laajalevikkisin sanomalehti (päivittäin noin 323 000, 2016), mutta koska lehti ei julkaise sunnuntainumeroa, viikkolevikissä (2,02 milj. 2015) The Globe and Mail on ollut paikallisemmin uutisoivan Toronto Starin jäljessä (2,23 milj, 2015).

Broadsheet-koossa ilmestyvä lehti välittää kansainvälisiä politiikan ja talouselämän uutisia, ja käsittelee myös urheilua ja viihdettä. Lehteä on luonnehditu jopa Kanadan yläluokan äänitorveksi, koska lehti tuo esille Toronton liike-elämän, johtavien yliopistoälykköjen ja suuryritysten näkemyksiä. Lehti on tasapainoillut liberaalien ja konservatiivisten näkemysten välillä, joskin viime vuosina linja on noudatellut enemmän jälkimmäisiä näkemyksiä.  Lehdellä on paikallisia toimituksia useissa Kanadan kaupungeissa. Lisäksi sillä on toimipisteet Lontoossa, Moskovassa, Pekingissä, Roomassa, Jerusalemissa, Johannesburgissa, New Delhissä, New Yorkissa ja Washingtonissa.

Sanomalehti perustettiin vuonna 1936, jolloin George McCullagh yhdisti kaksi vaikutusvaltaista ja historiallisesti merkittävää sanomalehteä eli *The Globe* ja *The Mail and Empire* -lehdet. Alkuvaiheessa uusi lehti noudatti vuonna 1844 George Brownin perustaman, kansalliseksi sanomalehdeksi jo kehittyneen The Globe-lehden liberaalimpaa linjaa.

Vuonna 1980 Thomson Corporation osti taitavilla toimittajillaan mainetta saaneen lehden. Vuonna 2001 enemmistö lehtiyhtiöstä siirtyi BCE Inc.-konsernin (alkujaan Bell Canada Enterprises Inc.) hallintaan. Sittemmin, vuoteen 2005 mennessä 2005, BCE Inc:in omistusosuus oli kuitenkin pienentynyt 20 prosenttiin. Sittemmin Thomsonin perhe on hankkinut lehtitalosta 85 % hallintaansa holdingyhtiönsä The Woodbridge Companyn välityksellä.

Lähteet
-------

1. 1 2  Circulation. Daily Newspapers (pdf) (2015 levikki viikonpäivittäin ja viikoittain)  2016. nmc-mic.ca. Viitattu 5.7.2017. (englanniksi)
2. 1 2 3 4  Globe and Mail thecanadianencyclopedia.com. Viitattu 5.7.2017. (englanniksi)
3. ↑  Canadian News and Media thecanadaguide.com. Viitattu 5.7.2017. (englanniksi)
4. ↑  Melissa Meyer: Arkistoitu kopioCanada’s Top 20 Daily Newspapers  3.3.2017. cision.ca.  Arkistoitu 3.7.2017. Viitattu 5.7.2017. (englanniksi)
5. 1 2  Top Canadian Newspapers canadafaq.ca. Viitattu 5.7.2017. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **The Globe and Mail**.
* Lehden kotisivut. (englanniksi)
Maitoauto Valko-Venäjällä 2021.
Maitoauto Yhdysvalloissa 2014.
Maitoauto DDR:läisessä postimerkissä vuodelta 1982.
**Maitoauto** on kuorma-auto, joka keräilee elintarviketeollisuuden käyttämän maidon lypsykarjatiloilta meijeriin.

Maitoautot Suomessa
-------------------

Vanhimmat maitoautot Suomessa olivat avolavaisia kuorma-autoja. Niissä maito kuljetettiin maitotonkissa eli pystöissä, jotka koottiin tien varressa olleilta matolaitureilta kuorma-auton lavalle ja purettiin lavalta meijerin lastauslaiturilla. Ennen maitoautojen tuloa maitoa koottiin meijeriin vastaavasti hevosvetoisilla ajoneuvoilla.

Suomessa noin 1970-luvulta alkaen, kun tilasäiliöt lypsykarjatiloilla tulivat käyttöön, maitoautot muuttuivat säiliöautoiksi. Tyypillisesti on käytössä ajoneuvoneuvoyhdistelmä, jossa maitoa kerätään yhden vuoron aikana useita kuormia vetoauton tankkiin ja tyhjennetään kuormat perävaunun suurempaan tankkiin. Kullakin tilalla maitoauto käy Suomen nykyisessä järjestelmässä joka toinen päivä.

* Hevosvetoista maidonkuljetusta Helsingissä 1900-luvun alkupuolellaHevosvetoista maidonkuljetusta Helsingissä 1900-luvun alkupuolella
* Maitoauto Helsingissä 1920-30-luvullaMaitoauto Helsingissä 1920-30-luvulla
* Elannon Läyliäisten meijerin maitoauto 1957Elannon Läyliäisten meijerin maitoauto 1957
* Maitoauto Finströmissä Ahvenanmaalla noin 1968Maitoauto Finströmissä Ahvenanmaalla noin 1968
* Tyhjiä maitotonkkia lastataan maitoautoon meijerin laiturilla Jyväskylässä 1958Tyhjiä maitotonkkia lastataan maitoautoon meijerin laiturilla Jyväskylässä 1958
* Vanha maitoauto museoautona Inkeroisissa 2008Vanha maitoauto museoautona Inkeroisissa 2008
* Satamaidon maitoauto 2009
* Valion maitoauton perävaunu 2016Valion maitoauton perävaunu 2016

Maitoautoja muualla
-------------------

Historiallinen kehitys maidon keräilyssä ja jakelussa on ollut samansuuntaista muuallakin. Joissakin maissa autoja on Suomea enemmän käytetty vanhastaan myös maidon myynnissä ja jakelussa.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Sirén, Anna: Maitoauto kulkee yötä päivää, vain kuski vaihtuu  6.9.2017. Yle. Viitattu 18.6.2022.
2. 1 2  Lähdeniitty, Arimo: Viimeinen maitolaituri  27.9.2019. Paimion perinneyhdistys ry. Viitattu 18.6.2022.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Maitoauto** Wikimedia Commonsissa
**Maitohampaat** (lat. *dens deciduus*) edeltävät pysyviä hampaita niillä eläinlajeilla, joilla on kaksi hammaskertaa.

Maitohampaita on muiden muassa ihmisellä, hevosella, lihansyöjillä, lehmällä ja sialla. Maitohampaiden määrää vaihtelee eläinlajeittain ja niitä on yleensä vähemmän kuin pysyviä hampaita. Myös maitohampaiden puhkeaminen ja korvautuminen pysyvillä hampailla on lajikohtaista: joillakin lajeilla maitohampaat ovat jo syntyessä ja joillakin ne puhkeavat vasta syntymän jälkeen.

Ihmisellä ensimmäiset maitohampaat alkavat puhjeta noin puolen vuoden iässä. Tyypillisesti vauvan alaleuan ensimmäiset etuhampaat puhkeavat 4–10 kuukauden iässä ja ensimmäiset yläleuan etuhampaat 7–12 kuukauden ja yläleuan 2. etuhampaat 7–15 kuukauden iässä. Maitohampaista viimeisenä puhkeavat toiset poskihampaat, tyypillisesti 20–34 kuukauden ikäisellä lapsella. Useimmilla lapsilla kaikki 20 maitohammasta on puhjennut ennen 3-vuotissyntymäpäivää. Maitohampaiston korvautuminen pysyvillä hampailla alkaa keskimäärin kuuden–seitsemän vuoden iässä, jolloin pysyvien hampaiden alaleuan 1. etuhammas puhkeaa. 

* Lapsen alaleuan maitohampaat näkyvillä.Lapsen alaleuan maitohampaat näkyvillä.
* Yläleuan maitohammasrivistö.Yläleuan maitohammasrivistö.
* Maitohampaita (vaalealla) kehittyy vähemmän kuin pysyviä hampaita (tummemmalla).Maitohampaita (vaalealla) kehittyy vähemmän kuin pysyviä hampaita (tummemmalla).
* 7-vuotiaan maitohampaiden korvautuminen on meneillään; yläleuasta on irronnut maitohammas.7-vuotiaan maitohampaiden korvautuminen on meneillään; yläleuasta on irronnut maitohammas.
* 12-vuotiaan lapsen irronnut maitohammas (poskihammas).12-vuotiaan lapsen irronnut maitohammas (poskihammas).

Lähteet
-------

1. ↑  Sisko Honkala: Maitohampaiden puhkeamisjärjestys *Lääkärikirja Duodecim*.  15.9.2009. terveyskirjasto.fi.  Arkistoitu 4.3.2016. Viitattu 19.6.2014.
2. 1 2  Hannu Jalanko: Hampaiden puhkeaminen lapsella *Lääkärikirja Duodecim*.  19.11.2012. terveyskirjasto.fi. Viitattu 19.6.2014. [vanhentunut linkki]
3. ↑  Elina Hermanson: Hampaiston kehitys ja suun terveydenhuolto *Lääkärikirja Duodecim*.  1.7.2012. terveyskirjasto.fi.  Arkistoitu 4.3.2016. Viitattu 19.6.2014.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Maitohammas** Wikimedia Commonsissa

* Sisko Honkala: Hampaiden numerointi (15.9.2009) (Arkistoitu – Internet Archive) (terveyskirjasto.fi)
* Sisko Honkala: Hampaistot ja niiden kehittyminen (15.9.2009)[vanhentunut linkki] (terveyskirjasto.fi)
|  |
| --- |
| Keftaroliinifosamiili |
| Keftaroliinifosamiili |
| Keftaroliinifosamiili |
| **Systemaattinen (IUPAC) nimi** |
| (6R,7R)-7-[[(2Z)-2-etoksi-imino-2-[5-(fosfonoamino)-1,2,4-tiadiatsol-3-yyli]asetyyli]amino]-3-[[4-(1-metyylipyridin-1-ium-4-yyli)-1,3-tiatsol-2-yyli]sulfanyyli]-8-okso-5-tia-1-atsabisyklo[4.2.0]okt-2-eeni-2-karboksylaatti |
| **Tunnisteet** |
| CAS-numero | 229016‐73‐3 |
| ATC-koodi | J01DI02 |
| PubChem | 9852981 |
| DrugBank | DB06590 |
| **Kemialliset tiedot** |
| Kaava | C22H22N8O8PS4 |
| Moolimassa | 685,726 |
| SMILES | Etsi tietokannasta: eMolecules, PubChem |
| **Farmakokineettiset tiedot** |
| Hyötyosuus |  ? |
| Proteiinisitoutuminen | < 20 % |
| Metabolia |  ? |
| Puoliintumisaika | 1,6–2,6 tuntia |
| Ekskreetio | renaalinen |
| **Terapeuttiset näkökohdat** |
| Raskauskategoria | ? |
| Reseptiluokitus | 
 |
| Antotapa | intravenoosi |

**Keftaroliinifosamiili** (C22H22PS4N8O8) on kefalosporiineihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään lääketieteessä antibioottina useiden muille antibiooteille vastustuskykyisten bakteeri-infektioiden hoitamiseen.

Ominaisuudet ja käyttö
----------------------

Keftaroliinifosamiili on aihiolääke, joka metaboloituu ihmiselimistössä aktiiviseksi aineenvaihduntatuotteeksi keftaroliiniksi. Yhdiste kuuluu niin kutsuttuihin viidennen sukupolven kefalosporiineihin. Sen vaikutusmekanismi perustuu muiden saman lääkeaineryhmän molekyylien tavoin bakteerien soluseinän peptidoglykaanikerroksen biosynteesin estoon. Keftaroliini tehoaa useisiin grampositiivisiin bakteereihin esimerkiksi stafylokokkeihin ja streptokokkeihin. Sille ovat alttiita myös MRSA-kannat, jotka ovat resistenttejä useille muille antibiooteille. Gramnegatiivisesta bakteereista keftaroliinifosamiili tehoaa muun muassa *Neisseria*- ja *Haemophilus*-suvun bakteereihin. Keftaroliinia on tutkittu myös käytettäväksi yhdessä beetalaktamaasien inhibiittorin avibaktaamin kanssa mutta tutkimukset keskeytettiin kolmanteen vaiheeseen. Keftaroliinifosamiilia käytetään keuhkokuumeen ja ihon ja pehmytkudosten tulehdusten hoitoon.

Haittavaikutukset
-----------------

Tyypillisimmät keftaroliinin aiheuttamat haittavaikutukset ovat lieviä ja niitä ovat esimerkiksi oksentelu ja ripuli. Haittavaikutuksina on havaittu myös ihottumaa, neutropeniaa ja anemiaa.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  M. Lindsay Grayson (päätoim.): *Kucers' The Use of Antibiotics*, s. 603–616. CRC Press, 2017. ISBN 9781498747967. Kirja Googlen teoshaussa (viitattu 17.4.2019). (englanniksi)
2. ↑  Axel Kleemann: *Antiinfectives for Systemic Use, 1. Antibacterials, Ullmann's Encyclopedia of Industrial Chemistry*, John Wiley & Sons, New York, 2016. (englanniksi)
3. ↑  Sidhartha Ray (päätoim.): *Side Effects of Drugs Annual*, s. 220–222. Elsevier, 2017. ISBN 9780444639486. Kirja Googlen teoshaussa (viitattu 17.4.2019). (englanniksi)
**The Goldfinch** on John Crowleyn ohjaama yhdysvaltalainen draamaelokuva vuodelta 2019. Se perustuu Donna Tarttin samannimiseen, Pulitzer-palkittuun romaaniin vuodelta 2013, joka on julkaistu suomeksi nimellä *Tikli* (WSOY 2014, suom. Hilkka Pekkanen). 

Nuoren miehen kehityskertomuksessa pääosaa, äitinsä taidemuseoräjähdyksessä 13-vuotiaana menettävää poikaa näyttelevät Oakes Fegley ja Ansel Elgort ja tämän samanikäistä ystävää Borisia Finn Wolfhard ja Aneurin Barnard. Muita pääosia näyttelevät muun muassa Luke Wilson, Sarah Paulson ja Nicole Kidman.*lähde?*

Elokuvasta sai kehuja lähinnä Roger Deakins kuvauksestaan, mutta sitäkin enemmän tuli moitteita 800-sivuisen palkitun romaanin ulkokohtaisesta, poukkoilevasta ja mukaansa tempaamattomasta sovituksesta. *The Goldfinch* menestyi erittäin huonosti elokuvateattereissa: lähes 50 miljoonan dollarin budjetilla tuotettu ja yhtä suurella summalla markkinoitu elokuva oli Pohjois-Amerikassa yli 2 500 teatterin laajassa levityksessä, mutta keräsi lipputuloina vain kuutisen miljoonaa, maailmanlaajuisesti parikymmentä miljoonaa dollaria. Suomen teattereihin elokuvaa ei tuotu.*lähde?*

Lähteet
-------

1. ↑  Tikka, Juha-Pekka: Kolme katsojaa per teatteriesitys – suurelokuva floppasi *Verkkouutiset*.  24.9.2019. Viitattu 14.11.2022.
2. ↑  Brueggemann, Tom: ‘The Goldfinch’ Belly-Flop: What Went Wrong at the Box Office *IndieWire*.  18.9.2019. Viitattu 14.11.2022.
**Kefála** (kreik. Κεφάλα) on neoliittisen kauden aikaisen asutuksen ja hautausmaan arkeologinen kohde Kéan saarella Kreikassa. Se sijaitsee saaren pohjoisrannikolla olevalla samannimisellä niemellä, josta se on saanut nykyisen nimensä. Paikan muinaista nimeä ei tunneta.

Kefálan asutus on ajoitettu myöhäiselle neoliittiselle sekä kalkoliittiselle kaudelle noin 3300 eaa. Se on merkittävä, koska se tarjoaa tietoa Egeanmeren alueen siirtymävaiheesta kivikaudelta pronssikaudelle. Kefálan kulttuurilla on paljon yhtäläisyyksiä Attikan saman ajan asutusten kanssa, ja siksi niitä kutsutaan joskus yhdessä Attika-Kefála-kulttuuriksi. Asutus on hylätty yht'äkkisesti tuntemattomasta syystä.

Asutuksen koko on ollut arviolta vain noin 45–80 henkeä. Asutuksen talot olivat pohjakaavaltaan suorakulmaisia ja tehty kivestä. Ne oli rakennettu hyvin tiiviisti. Elinkeinoina olivat maanviljelys, karjankasvatus, kalastus, kutominen ja keramiikan valmistus; kauppamerenkulku, kuten Mílokselta tuodun obsidiaanin kauppa; sekä ainakin loppuvaiheessa myös kuparin työstäminen. Kuparin uskotaan tulleen Attikan alueelta Laureionista.

Kefálan hautausmaa on ollut rakennettu pengerrykselle kahteen tasoon. Hautausmaalta on löydetty yhteensä 40 suorakulmaista tai pyöreää hautaa, joista osa on yksilöhautoja ja osa useammalle hengelle tarkoitettuja. Yhteensä vainajia on ollut 65 noin 60–150 vuoden aikana.

Kefálan arkeologiset kaivaukset suoritettiin vuosina 1960–1966 sekä 1973.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  The neolithic settlement of Kefala *Aegean Islands*.  Arkistoitu 5.9.2017. Viitattu 21.8.2017.
2. 1 2 3 4 5  Kephala on Kea *Foundation of the Hellenic World*. Viitattu 21.8.2017.
3. ↑  Archaeological Site of Kephala *Greek Travel Pages*. Viitattu 21.8.2017.
**The Gods of Earth and Heaven** on Army of Loversin toukokuussa vuonna 1993 julkaisema pop-albumi. Levyltä julkaistiin singleinä kappaleet "Israelism", "La plage de Saint-Tropez" ja "I am", joista suurimmaksi hitiksi muodostui "Israelism", joka valloitti listat Skandinaviassa ja Israelissa keväällä 1993, vaikka esimerkiksi Israelissa se sai paljon kritiikkiä osakseen. Israelissa single pysyi listaykkösenä kolme kuukautta putkeen.*lähde?*

*The Gods of Earth and Heaven* albumia pidetään yleisesti fanien keskuudessa Army of Loversin parhaana levynä ja se olikin musiikillisesti ryhmän kunnianhimoisin tuotos. Monen kriitikon mielestä se oli kaupallinen itsemurha ja levy myikin huomattavasti vähemmän kuin edeltäjänsä. Albumi jäi täysin ilman julkaisua muun muassa Yhdysvalloissa. Suomessa levy nousi albumilistalla korkeimmillaan sijalle 8, pysyen listalla 20 viikkoa. Vuoteen 2005 mennessä albumia oli myyty Suomessa 22 367 kappaletta, mikä on reilusti nykyistä kultalevyrajaa (10 000) suurempi määrä.

Kappaleet
---------

1. Chihuahuas on Parade – 0.41
2. We Are the Universe – 3.41
3. La Plage De Saint-Tropez – 3.32
4. I Am – 3.54
5. Le Portrait De Jean-Pierre – 0.44
6. Israelism – 3.20
7. The Grand Fatigue – 3.32
8. Carry My Urn to Ukraine – 4.04
9. Sebastien – 3.33
10. La Storia Di O – 0.45
11. Blood in the Chapel – 3.16
12. The Ballad of Marie Curie – 3.48
13. Heterosexuality – 4.10
14. Sons of Lucy – 3.02
15. Also Sprach Alexander – 0.35
16. The Day the Gods Help Us All – 3.45

Arvostelut
----------

* Allmusic: 4.5/5 tähteä

Lähteet
-------

1. 1 2  Allmusic: The Gods of Earth and Heaven
2. 1 2  Listalevyt: Army of Lovers
3. ↑   (Arkistoitu – Internet Archive)

Aiheesta muualla
----------------

* iTunes