Franzéninkatu on suurelta osin väljään rakennettua. Katu mutkittelee maastossa kuten muutkin Torkkelinmäen osa-alueen kadut.
1920-luvulla rakennetut autotallit sijaitsevat Franzéninkadun ja Aadolfinkadun risteyksessä. Aadolfinkatu on hiljainen puistokatu Helsinginkadun ja Franzéninkadun välissä.
**Franzéninkatu** (ruots. *Franzénsgatan*) on asuntokatu Helsingissä Kallion kaupunginosassa. Itä–länsisuuntainen katu kulkee mutkitellen Torkkelinmäen osa-alueen halki Pengerkadulta Kaarlenkadulle. Katu sai nimensä runoilija Frans Mikael Franzénin mukaan vuonna 1901.

Profiili ja arkkitehtuuri
-------------------------

Franzéninkadun poikkikadut idästä alkaen ovat 

* Pengerkatu
* Harjutorinkatu
* Franzéninkuja
* Aadolfinkatu
* Agricolankuja
* Fleminginkatu
* Kaarlenkatu

Franzéninkadun itäisimmät kerrostalot on rakennettu 1928–1937. Harjutorinkadun ja Fleminginkadun välisellä osuudella Franzéninkatu on kapea puistokatu, joka kulkee Franzéninpuistikon ja 1920-luvulla rakennettujen, toisistaan ja katulinjasta erilleen sijoitettujen kerrostalojen välistä. Talot ovat Jalmari Peltosen käsialaa.

Franzéninpuistikossa sijaitsee entinen Yhteiskunnallisen korkeakoulun talo, jota kutsutaan nimellä Franzénia. Väinö Vähäkallion piirtämä rakennus valmistui 1930. Franzéninpuistikon ja Fleminginkadun välissä sijaitsee 1920-luvun puolivälissä rakennettu pitkä ja matala autotallien rivi. Vielä tuolloin talleille ei ollut riittävästi kysyntää, joten niihin sijoittui vanhojen vaatteiden puoteja. Sittemmin talleissa on toiminut muun muassa verstaita ja korjaamoja.

Fleminginkadun kohdalla Franzéninkatu levenee Franzéninaukioksi. Fleminginkadun ja Kaarlenkadun välinen viimeinen kortteli on molemmin puolin tiiviisti rakennettu ja poikkeaa ilmeeltään muusta Franzéninkadusta. Tällä katuosuudella on pari 1910-luvulla valmistunutta kerrostaloa. Kaarlenkadun risteyksessä sijaitsee Franzéninkadun muuta rakennuskantaa huomattavasti uudempi, 1971 valmistunut toimistotalo. Risteyksen toisella puolen oli Martin af Schultenin piirtämä kivitalo vuodelta 1925. Talo oli alun perin Helsingfors Autofabrik Oy:n omistama, myöhemmin siinä oli muun muassa asuntola. Talo purettiin 1986 ja sen paikalle rakennettu hotelli valmistui 1989. Hotelli Fennon sulkemisen jälkeen rakennuksessa toimi vuodesta 2009 turvapaikanhakijoiden vastaanottokeskus. Fennon talo purettiin 2020-luvun vaihteessa, ja tilalle rakennettiin ympäristöön paremmin sopiva Kallion Kaarle -niminen asuinkerrostalo.

Lähteet
-------

* Nenonen, Katri & Toppari, Kirsi: *Herrasväen ja työläisten kaupunki – Helsingin vanhoja kortteleita 2*, Sanoma Osakeyhtiö 1983, ISBN 951-9135-03-0

### Viitteet

1. ↑  Sjöblom, Tomas: 375 humanistia / NUORI LAHJAKKUUS.  28.4.2015. Viitattu 16.5.2016.
2. ↑  Nenonen & Toppari 1983, s. 274
3. ↑  Nenonen & Toppari 1983, s. 242, 266
4. ↑  Nenonen & Toppari 1983, s. 274–275
5. ↑  Nenonen & Toppari 1983, s. 246, 249
6. ↑  Kinnunen, Aleksi: Yksi Kallion legendaarisimmista kaduista elää nyt ennennäkemätöntä renessanssia: "Muutos on dramaattinen" (Digilehti, maksullinen) *Helsingin Sanomat*.  22.2.2021. Viitattu 22.2.2021.
7. ↑  Nenonen & Toppari 1983, s. 239, 254, 255
8. ↑  Nenonen & Toppari 1983, s. 238, 240
9. ↑  Palmgren, Tomas: Albumit.lasipalatsi.fi *Hel.fi*.  2007. Viitattu 16.5.2016.
10. ↑  Juha Salonen: Uusien vastaanottokeskusten perustaminen varmistui Helsingin Sanomat 13.3.2009.
11. ↑  Aada Färding: Kallioon noussut uusi talo uhmaa nykyarkkitehtuurin valtavirtaa.  *Helsingin sanomat*, 15.10.2022. Artikkelin verkkoversio.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Franzéninkatu** Wikimedia Commonsissa