Kolkanlahden kappeli
Saarijärven metsäkoulun (POKE) rakennuksia Kolkanlahdessa
**Kolkanlahti** on kylä Saarijärvellä, kuusi kilometriä kaupungin keskustasta luoteeseen Kokkolan suuntaan valtatietä 13 pitkin. Saarijärvi-nimisen järven pohjoisrannalla Kolkanlahden pohjukassa sijaitsevassa kylässä on noin 400 asukasta. Kylä tunnetaan kansallisrunoilija Johan Ludvig Runebergin asuinpaikkana 1820-luvulla; hän toimi opiskelurahoja ansaitakseen Kolkanlahden talossa kotiopettajana. Kylän matkailukohteita ovat J.L. Runebergin lähde ja polku, Kolkanlahden tilan säätyläiskotimuseo, Julmat lammet, Puuhapuisto Veijari ja Ahvenlammen leirintäalue. Kolkanlahdessa 1900-luvun alkuun asti toiminut Kolkanniemen pappila on yksi Suomen valtakunnallisesti merkittävistä rakennetuista kulttuuriympäristöistä.

Kylässä on 1980-luvulta alkaen toiminut kyläyhdistys Kolkanlahti ry. Pienviljelijäyhdistys toimi Kolkanlahdessa aktiivisesti vuosina 1925–1945.

Kolkanlahden koulussa oli 2010-luvun lopulla kolmisenkymmentä alakoulun oppilasta. Kyläkoulun historia juontui sata vuotta varhaisemmaksi: Kolkanlahden kansakoulu perustettiin 1914. Vuonna 2017 Saarijärven kaupunki päätti sulkea Kolkanlahden kyläkoulun vuonna 2020 Saarijärven yhtenäiskoulun perustamisen johdosta.

Historiaa
---------

Kolkanlahden kylä on syntynyt kahden säätyläistilan, Kolkanniemen ja Kolkanlahden maille. Ensimmäinen alueen maatila, sukujuuriltaan hämäläisen Erkki Kantalaisen Kantala näkyy maakirjoissa vuonna 1564. Tila jaettiin 1600-luvun alussa Riekon ja Kolkanniemen tiloiksi. Kruunun lampuotitalo Kolkanniemi myytiin 1639 kirkkoherran virkataloksi, ja se toimi pappilana 1900-luvun alkupuolelle asti. Vuonna 1680 Kantalan tila jaettiin Kantalaksi ja Mannilaksi.

Kolkanniemen pappilaan perustettiin 1700-luvun puolivälissä yksi ensimmäisistä pappilapuutarhoista Suomessa. Vanhimmat pappilan torpat ovat peräisin 1700-luvun alusta: Parkatti, Honkala, Kolkanlahti, Lintulahti, Saunaniemi, Kuortunniemi, Lukkarilehto ja Pajuharju. 1900-luvun alussa torppia oli jo 33 ja mäkitupia kuusi. Torppariasutus loi pohjan myöhemmille pientiloille. Alueen nykyinen rakennuskanta koostuukin lähinnä pientilojen pihapiireistä, uudemmista omakotitaloista ja loma-asunnoista. Pappila siirtyi Tarvaalaan vuonna 1945, ja Kolkanniemi myytiin puoliksi yksityiselle ja puoliksi Saarijärven kunnalle, joka piti siellä lastenkotia vuosina 1954–1984. Teatteri Eurooppa Neljä toimi Kolkanniemen pappilassa 1989–1998*lähde?*. Nykyisin Kolkanniemi on yksityisomistuksessa.

Kolkanlahden kylä on rakentunut 1940-luvulta lähtien pääasiassa Kolkanlahden pohjukan ja Kokkolaan johtavan valtatie 13:n väliselle alueelle. Kokkolantien länsipuolinen osa on enimmäkseen teollisuusaluetta.

Kolkanlahden säätyläistila
--------------------------

*Pääartikkeli: Kolkanlahden tila*
Kolkanlahden maatila oli 1700- ja 1800-luvulla säätyläisten omistuksessa ja toimi edistyksellisenä viljelystilana. Sen päärakennus on peräisin 1780-luvulta, ja siinä toimii nyt Saarijärven museon Säätyläiskotimuseo. Talon yläkerran teemana on J. L. Runeberg, joka toimi 1820-luvulla Kolkanlahden talossa kotiopettajana. Vuodesta 1900 tila toimi vaivaistalona ja vanhainkotina, joita varten rakennettiin erilliset rakennukset vuosina 1901 ja 1940.

1880-luvulla Kolkanlahden tilasta erotettiin alue Saarijärven tarkk’ampujapataljoonan kasarmin ja harjoitusalueen tarpeisiin. Siellä toimi vuosina 1883-1889 Hämeen pataljoonan reservipiiriin kuulunut Saarijärven reservikomppania. 1940-luvulta alkaen kiinteistössä toimi metsäoppilaitos, nykyisin Pohjoisen Keski-Suomen ammattiopiston luonnonvara-alan koulutusyksikkö.

Ahvenlammen leirintäalue
------------------------

Ahvenlammen leirintäalue perustettiin vuonna 1958 kasvavan automatkailun tarpeisiin. 1960-luvun keskivaiheilta alkaen sinne on rakennettu yli 40 hirsistä "moottorimajaa" eli lomamökkiä.

Ahvenlammen ympäristössä järjestettiin 1970-luvun keskivaiheilta 1990-luvulle suosittuja juhannusfestivaaleja Suvirock ja Ahvenlampi-rock.

Lähteet
-------

1. ↑  Tervetuloa Kolkanlahteen *Kolkanlahti-sivusto*. Viitattu 24.8.2018.
2. 1 2 3 4 5  Historiaa *Kolkanlahti-sivusto*. Viitattu 24.8.2018.
3. ↑  Palvelut *Kolkanlahti-sivusto*. Viitattu 24.8.2018.
4. 1 2  Kolkanniemen pappila *Valtakunnallisesti merkittävät rakennetut kulttuuriympäristöt RKY*. Museovirasto.
5. ↑  Kyläyhdistys Kolkanlahti ry *Kolkanlahti-sivusto*. Viitattu 24.8.2018.
6. ↑  Koulu *Kolkanlahti-sivusto*.  Arkistoitu 25.8.2018. Viitattu 24.8.2018.
7. ↑  Pynnönen, Risto: Kiertokoulusta kansakouluun ja sieltä peruskouluun.  *Saarijärven Suvi, Saarijärvi-Seura r.y:n kesälehti 2015*, 2015, s. 3. Saarijärvi:  Saarijärvi-Seura. Artikkelin verkkoversio (pdf). Viitattu 25.8.2018.  (Arkistoitu – Internet Archive)
8. ↑  Saarijärvelle uusi iso koulu – kolme kyläkoulua lakkautetaan  7.3.2017. Yleisradio, yle.fi. Viitattu 20.8.2023.
9. 1 2 3 4 5  Koskinen, Mervi: "Kolkanlahti - Lintupohja", *Paavon portilta Palavasalmelle. Saarijärven kulttuuriympäristöohjelma*, s. 32–33. Jyväskylä: Pohjoisen Keski-Suomen Toiminnallinen Kulttuuriympäristö (POTKU-) hanke, Keski-Suomen ympäristökeskus, 2007. Teoksen verkkoversio (viitattu 4.6.2018).
10. ↑  Saarijärven Ahvenlammen leirintäalue laajenee.  *Helsingin Sanomat*, 1.7.1966, s. 10. Näköislehden aukeama (tilaajille).
11. ↑  Ei kaljabaarien mies, - vaan Tähti *Yle Satumaa -sivusto, Yle Vintti*.  8.11.2010. Viitattu 2.9.2018.
12. ↑  Vaajakallio, Maire: Saarijärven Suvirock soi poliisivoimin.  *Helsingin Sanomat*, 27.6.1977, s. 14. Näköislehden aukeama (tilaajille).