**NASAMS** on yhdysvaltalais-norjalainen ilmatorjuntaohjusjärjestelmä. Nimi on lyhennelmä sanoista "Norwegian Advanced Surface-to-Air Missile System" eli "Norjalainen kehittynyt maasta-ilmaan ohjusjärjestelmä". Sen valmistaja on norjalainen Kongsberg. Järjestelmä tuli operatiiviseen käyttöön vuonna 1998.

Tausta
------

Ohjus perustuu useissa länsimaiden hävittäjälentokoneissa käytettyyn AIM-120 AMRAAM-ohjukseen. NASAMS on ensimmäinen länsimainen aktiivisella tutkalla varustettu maasta laukaistava ilmatorjuntaohjus. 
AMRAAM-ohjus on maasta laukaistavaksi varsin kevyt – n. 150 kg – ohjus, kun sitä vertaa esim. BUK-M1-ohjukseen, joka painaa 690 kg. Siksi sen ampumaetäisyys jää pienemmäksi.
Ampumaetäisyyttä ei ole ilmoitettu, mutta on arvioitu, että ilman booster-raketteja se on 15–17 km.

Yhdysvalloissa alettiin kehittämään samankaltaista pinnasta laukaistavaan AMRAAM-ohjukseen perustuvaa SLAMRAAM-järjestelmää kun norjalaiset saivat omansa valmiiksi.
Yhdysvaltain merijalkaväen SLAMRAAM-järjestelmän nimi oli CLAWS (Complementary Low Altitude Weapons System).
SLAMRAAM oli suunniteltu täydentämään olkapäältä ammuttavien Stinger-ilmatorjuntaohjusten torjuntakykyä ja toimimaan VSHORAD ("Very Short Range Air Defence") -ympäristössä.
Järjestelmien pystyulottuvuus on noin 13 000 jalkaa (4 kilometriä).

Myös Yhdysvaltain armeija aloitti vastaavan järjestelmän kehittämisen kaksi vuotta merijalkaväen jälkeen. Tämä oli tarkoitus asentaa HMMWV-maastoautoon ja tunnettiin myös nimellä HUMRAAM.
Myös merijalkaväki harkitsi tätä järjestelmää luovuttuaan omansa kehittämisestä.
Pääongelmana oli järjestelmän tulenjohdon integrointi ilmapuolustuksen tutkajärjestelmiin. Norjalaiset ratkaisivat tämän käyttämällä vanhan MIM-23 Hawk -järjestelmän tekniikkaa.
Yhdysvalloissa järjestelmän kehittäminen maksoi kolme miljardia dollaria ja se oli valmiina viisi vuotta ilman tilauksia ennen kuin se peruttiin 2011.

Vuonna 2015 Raytheon uutisoi kehittäneensä pidemmän kantaman ohjuksen nimeltä AMRAAM-ER, jonka kantama olisi yli 40 kilometriä lentokoneesta laukaistuna. Ohjusta on tarkoitus käyttää NASAMS-laukaisimissa.

Käyttökohteita
--------------

Norjan kuninkaallisten ilmavoimien lisäksi järjestelmää ovat ostaneet Suomi, Espanja ja Alankomaat. Espanjan neljän NASAMS - laukaisualustan hankinta oli Norjan Espanjasta hankkiman laivan vastakauppa. Hollanti päätti hankkia alueilmatorjuntaan Patriot -järjestelmän PAC3 -päivityksellä vuonna 2005. Vuonna 2006 Hollanti päätti hankkia matalan kantaman ilmatorjuntaohjusjärjestelmäksi NASAMS -järjestelmän. Syyskuussa 2022 Yhdysvallat toimitti NASAMS-järjestelmiä Ukrainan käyttöön sodassa Venäjää vastaan.

NASAMS ei vuoteen 2009 mennessä ole ollut käytössä sotatoimissa eikä alueilmatorjuntakäytössä Norjaa lukuun ottamatta.
Norjassa järjestelmä korvasi 40 mm ilmatorjuntatykit ja RBS 70 -ohjukset vuonna 2000.
Norjalainen talouslehti *Økonomisk Rapport* uutisoi vuonna 2006, että NASAMS olisi valittu Valkoista taloa suojaavaksi ilmatorjuntajärjestelmäksi. Norjalainen valmistaja ei ole vahvistanut lehden väitettä, mutta myöntää tekevänsä yhteistyötä yhdysvaltalaisen Raytheon-yhtiön kanssa, jonka ohjukseen NASAMS perustuu.

Suomen vuoden 2009 ilmatorjuntaohjushankinta
--------------------------------------------

Kongsbergin ja Raytheonin NASAMS II  kilpaili EADSin SAMP/T:n (jonka ohjus on MBDA Aster 30) Suomen tilauksesta, jossa haettiin Suomelle uutta ilmatorjuntaohjusta korvaamaan venäläisiä BUK M1-ohjuksia. Nasams II valittiin ja kauppa julkistettiin 29. huhtikuuta 2009. NASAMS ohjuksen puolesta puhui mm. ohjuksen samankaltaisuus ilmavoimien AMRAAM-ohjusten kanssa. Suomessa ohjuksesta käytetään lyhennettä **ITO 12**. Ohjuslavettien ja niiden huoltokaluston lavetteina käytetään Sisun valmistamia maastokuorma-autoja.

Hankinta-aikana esitettiin kritiikkiä mm. siitä että alun perin lentokoneesta laukaistavaksi suunnitellun AMRAAM-ohjuksen kantomatka on oleellisesti edeltävää BUK-ohjusta lyhyempi.*lähde?*

Suomessa on käytetty Hornet-hävittäjiä korkeatorjuntakykyyn, jonka lisäksi ITSUKO-hankkeessa on ehdolla Israel Aerospace Industriesin ja Rafael Advanced Defense Systemsin järjestelmät.

Lähteet
-------

1. ↑  Lappi, Ahti: Ilmatorjunnan tulevaisuus? Ilmatorjuntaupseeri. Viitattu 29.4.2009.
2. 1 2  Cook, Nick: Air defence market on the road to recovery *findarticles.com*.  Arkistoitu. Viitattu 24.8.2019. (englanniksi)
3. ↑  Air Defense: No Risk, No Rush, No Respect StrategyPage. Viitattu 9.10.2016. (englanniksi)
4. ↑  Air Defense: SLAMRAAM Dies From Loneliness StrategyPage. Viitattu 9.10.2016. (englanniksi)
5. ↑  Robin Hughes: Raytheon set to integrate AMRAAM-ER with NASAMS launcher *IHS Jane's Missiles & Rockets*. Viitattu 12.6.2015. (englanniksi)
6. ↑  AMRAAM Missile *raytheon.com*.  (englanniksi)
7. ↑  Spanish Army Conducts Successful NASAMS Live-Fire Exercise *spacewar.com*.  18.11.2008.  (englanniksi)
8. ↑  Patriot PAC-3 *deagel.com*.  (englanniksi)
9. ↑  Dutch Order NASAMS-SLAMRAAM Air Defense Systems *Defense Industry Daily*.  8.12.2006.  (englanniksi)
10. ↑  Reuters: Ukraine receives U.S. air defense system *Reuters*.  25.9.2022. Viitattu 26.9.2022. (englanniksi)
11. ↑  Finland selects KONGSBERG/Raytheon air defence system *kongsberg.com*.  29.4.2009.  Arkistoitu 31.7.2018. Viitattu 24.8.2019. (englanniksi)
12. ↑  Ilmatorjuntaohjus 12 (ITO12), NASAMS II FIN *maavoimat.fi*.  Arkistoitu 13.8.2020. Viitattu 21.6.2019.
13. ↑  Suomi jatkaa ITSUKO-neuvotteluja Israel Aerospace Industriesin ja Rafael Advanced Systemsin kanssa *lentoposti.fi*.  5.3.2022. Viitattu 10.3.2022.

Aiheesta muualla
----------------

* NASAMS-järjestelmä Kongsbergin internetsivuilla