recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Meidän kaupunkimme** (*Our Town*) on yhdysvaltalaisen Thornton Wilderin kolminäytöksinen näytelmä, joka sai kantaesityksensä 1938. Se sijoittuu kuvitteelliseen pikkukaupunkiin Yhdysvaltain New Hampshiren osavaltiossa. Ajallisesti se ulottuu vuodesta 1901 vuoteen 1913. Näytelmä on tarkoitettu esitettäväksi ilman perinteisiä lavasteita niin, että näyttelijät ilmaisevat elein kulloisenkin toimintansa. Esimerkiksi toisen kerroksen ikkunoista toisilleen yli kadun huutelevat hahmot seisovat kumpikin omilla korkeilla tikkaillaan. Thornton käyttää "metateatterin" keinoja kuten katsojia esittäviä roolihahmoja ja näyttämömestaria, joka kertojana vie tarinaa eteenpäin puhuen suoraan katsojille.

*Our Town* sai kantaesityksensä McCarter-teatterissa New Jerseyn Princetonissa 22. tammikuuta 1938. Sieltä se siirtyi Broadwaylle, menestyi loistavasti ja sai Pulitzer-palkinnon. Sitä esitetään yhä paljon.

Näytelmän ovat suomentaneet Reijo Lehtonen vuonna 1978 ja Teemu Kaskinen vuonna 2010.

Juoni
-----

Tarinan keskiössä kautta vuosien ovat tohtori Gibbsin poika George ja sanomalehtimies Webbin tytär Emily. He käyvät aluksi high schoolia yhdessä, ihastuvat toisiinsa limonadibaarissa, menevät naimisiin ja saavat lapsen. Perheen toista lasta synnyttäessään Emily kuolee, mutta aviopari tapaa vielä kolmannessa näytöksessä hautausmaalla, kun Emily nousee hetkeksi haudastaan. Tämän päätarinan lisäksi näytelmässä on useita sivuhahmoja ja heidän sivutarinoitaan.

Hal Holbrook näyttämömestarina vuoden 1977 tv-versiossa.

Sovituksia näytelmästä
----------------------

Sam Wood ohjasi näytelmästä samannimisen elokuvan *Meidän kaupunkimme* vuonna 1940, rooleissa muiden muassa William Holden ja Beulah Bondi.

*Meidän kaupunkimme* on Yhdysvalloissa ja muissa maissa sovitettu monet kerrat radiokuunnelmiksi ja televisionäytelmiksi. Vuonna 1955 siitä tehtiin televisiolle musikaaliversio, jossa näyttelivät muide muassa Frank Sinatra, Paul Newman ja Eva Marie Saint. Vuonna 2003 Paul Newman oli mukana näytelmän toisessa televisioversiossa. Säveltäjä Ned Rorem on tehnyt tarinasta oopperan ja vuonna 1994 Philip Jerry teki siitä balettikoreografian Aaron Coplandin musiikkiin. Tanssiteosta on esittänyt ainakin American Repertory Ballet.

Lähteet
-------

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.   
Alkuperäinen artikkeli: en:Our Town 

1. ↑  Pulitzer Prize Winners of 1938, The Pulitzer Board.
2. ↑  Meidän kaupunkimme, Näytelmäkulma. Viitattu 8.10.2014.
3. ↑  Shank, Theodore J. (toim.): *A Digest of 500 Plays*, s. 385. Macmillan, 5. painos 1977. ISBN 0-02-012690-5.
4. ↑  Meidän kaupunkimme Elonet.
5. ↑  Our Town (Arkistoitu – Internet Archive), American Repertory Ballet.

Aiheesta muualla
----------------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Meidän kaupunkimme**.
* Vuonna 1940 valmistunut elokuva *Our Town* vapaasti ladattavissa archive.org-palvelussa
* Juonitiivistelmä ja kriittinen arvio The Thornton Wilder Societyn sivustolla
* Dokumenttivideo teoksen merkityksestä The Thornton Wilder Societyn sivustolla
**Rakennegeologia** on geologian osa-alue, joka tutkii kallioperän rakenteita ja niiden kolmiulotteisia esiintymiä. Tutkimuskohteet vaihtelevat hyvin pienistä kristallien hilavirheistä maankuoressa oleviin siirros- ja poimurakennelmiin. Rakennegeologisessa tutkimuksessa voidaan selvittää geometriikan lisäksi myös kallioperän rakenne-evoluutiota. Näin monien alueiden tietoja yhdistämällä voidaan saada selville aineistoa maankuoren synnystä ja kehityksestä.

Rakennegeologian tutkimusmenetelmät ovat varsin monimuotoisia, ja esimerkiksi pieniä rakenteita voidaan tutkia petrografisella mikroskoopilla. Hyvin ohuita mikroskoopilla tutkittavia kivileikkeitä kutsutaan ohuthieiksi. Laajemman mittakaavan rakenteita tutkitaan kenttätutkimuksissa, jolloin monesti päämääränä on tulkita pinnanalla olevia rakentaita pinnalta saatavien tietojen perusteella. Tutkimuksessa käytetään hyväksi kuitnekin myös muun muassa karttoja, ilmakuvia, kairausnäytteiyä, geoyfysikaalisia aineistoja ja rakennemittauksia.

Rakennegeologian tuntemusta käytetään apuna muun muassa rakentamisessa ja luonnonvarojen hyödyntämisessä. Kalliorakentamisessa rakojen ja siirrosten tunteminen on oleellista, sillä kiven lujuusominaisuudet riippuvat rakojen määrästä ja tiheydestä. Voimakkaasti rakoilevassa kallioperässä pohjavesi puolestaan virtaa helpommin. Kallioperän rakenteet voivat antaa myös viitteitä öljy- ja malmiesiintymistä.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Carita Äärelä: Rakennegeologinen tutkimus ja rakenteiden kolmiulotteisuus *Geologia.fi*.  26.6.2018. Suomen Kansallinen Geologian Komitea. Viitattu 20.5.2021.
2. 1 2 3  Structural geology *Encyclopedia Britannica*.  25.10.2018. Viitattu 20.5.2021. (englanniksi)
3. ↑  Geologia:ohuthie *Tieteen termipankki*. Viitattu 20.5.2021.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **rakennegeologia** Wikimedia Commonsissa
*Tämä artikkeli kertoo materiaalitieteen käsitteestä. "Faasi" on myös jaksollisen funktion vaihe.*
Lasi, ilma, jää ja juoma muodostavat kukin oman faasinsa
**Faasi** eli **olomuotoalue** on systeemin homogeeninen osa-alue, jota erottaa rajapinta toisesta faasista. Homogeenisuus tarkoittaa että materiaalin fysikaaliset ominaisuudet, esimerkiksi tiheys, taitekerroin, magnetisaatio ja kemiallinen koostumus ovat samat koko faasissa. Esimerkiksi vesilasiin upotetut kiinteät jääpalat muodostavat yhden faasin ja nestemäinen vesi toisen. Lisäksi lasi sekä lasin ympärillä oleva kostea ilma muodostavat kumpikin oman faasinsa.

Termejä faasi ja olomuoto käytetään joissain yhteyksissä toistensa synonyymeinä. Usein olomuodolla tarkoitetaan perinteistä luokittelua kaasumaiseen, nestemäiseen sekä kiinteään olomuotoon. Samalla aineella voi kuitenkin olla esimerkiksi useampi kiinteän olomuodon faasi, joilla on eri kiderakenne, jolloin termi "faasi" edustaa hienosyisempää luokittelua kuin "olomuoto".

Ominaisuudet
------------

Faasille on tyypillistä tietty järjestäytyneisyyden aste ja tyyppi. Tämän vuoksi yhdellä aineella voi olla useita eri faaseja, joilla on sama olomuoto. Monilla kiinteillä aineilla on useita mahdollisia kiderakenteita, joista vain yksi on kussakin lämpötilassa ja paineessa stabiili. Esimerkiksi tinan kiderakenne muuttuu tetragonisesta kuutiolliseksi alle 13,2 °C:n lämpötiloissa pitkän ajan kuluessa. Tämä näkyy vanhoissa tinaesineissä epämiellyttävinä läikkinä. Myös hiilen kolme kiinteää muotoa, timantti, grafiitti ja fullereeni, ovat kaikki eri faaseja, joista vain grafiitti on stabiili normaaliolosuhteissa. Timantin muuttuminen grafiitiksi huoneenlämpötilassa ja ilmanpaineessa kestää kuitenkin mittaamattoman pitkän aikaa.

Homogeeniseltakin näyttävä aine voi olla mikrotasolla eri faasien seos. Tekniset metallit ovat tavallisesti metalliseoksia, jotka voivat sisältää eri kidemuotoa edustavia faaseja. Kolloidi on yleisnimi hienojakoisille seoksille, joissa on kahta eri faasia. Emulsiossa on kaksi eri nestefaasia ja suspensiossa tai geelissä neste ja kiinteä faasi.

Olomuodonmuutoksiin liittyy tiettyjä termodynaamisia ominaisuuksia, joita esiintyy myös muissa fysikaalisissa muutoksissa, esimerkiksi magnetoitumisessa. Ensimmäisen kertaluvun faasimuutoksessa aineen sisäenergia–lämpötila-käyrällä on epäjatkuvuuspiste. Toisen kertaluvun muutoksissa aineen lämpökapasiteetti–lämpötilakäyrä on epäjatkuva. Koska kaikkien tämäntapaisten muutosten laskennallinen käsittely on hyvin samankaltainen riippumatta mahdollisista olomuodonmuutoksista, tapana on kutsua näitä kaikkia faasimuutoksiksi ja eri tiloja faaseiksi. Termodynaamisella käsittelyllä on jopa pyritty mallintamaan maailmankaikkeuden perusrakenteen muutoksia sen varhaisvaiheissa.

Energiatekniikassa tutkitaan mahdollisuuksia hyödyntää erilaisia faasimuutosmateriaaleja energian varastoinnissa ja myöhemmässä hallitussa vapauttamisessa.

Katso myös
----------

* Faasimuutos
* Faasidiagrammi

Lähteet
-------

1. ↑  Heikki Lehto, Tapani Luoma, Raimo Havukainen, Janna Leskinen: *Fysiikka 2–3 – Lämpö – Aallot*, s. 88. Tammi, 2006. ISBN 951-26-5223-4.
**Frans Viktor Lindstedt** (13. toukokuuta 1865 – 6. kesäkuuta 1943) oli suomalainen Perniössä asunut maanviljelijä, asekeräilijä ja museo- ja kotiseututyön harrastaja.

Frans Lindstedt toimi maanviljelijänä Perniön Makarlan kylän Meritalossa. Hän aloitti vanhojen esineiden etenkin aseiden ja erilaisten ammusten keräilyn jo 1880-luvulla ja keräsi vanhoja käytöstä poistettuja esineitä perniöläisten talojen ullakoilta. Aseiden keräilyn Lindstedt aloitti ostettuaan 50 pennillä hyvin säilyneen piilukkoisen pyssyn. Hän kierteli aseiden keruumatkoilla myös Satakunnassa, Uudellamaalla ja Pohjanmaalla sekä osti niitä huutokaupoista ja asiamiesten kautta. Hän piti eläessään keräämiään esineitä näytteillä Lepola-nimisessä kotimuseossaan. Lindstedtin kokoelmiin kuului muun muassa kaksipiippuisia ratsuväen pistooleja kolmikymmenvuotisen sodan ajoilta, ranskalaisia kaksintaistelupistooleja, rullarevolvereita, automaattikivääreitä, signaalitykkejä, sapeleita, pistimiä ja miekkoja. Lindstedt keräsi myös pitkien ja lyhyiden aseiden panoksia sekä erisuuruisia tykin ammuksia, shrapnelleja ja kranaatteja.

Lindstedt lahjoitti keräämänsä kokoelmat Perniön museolle syyskuussa 1937 tekemällään testamentilla. Hän oli Perniö tunnetuksi ry:n ensimmäisen johtokunnan jäsenenä.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Frans Lindstedt, Perniönseudun Lehti 27.4.2009
2. 1 2  Sydänmaankylän sotamuseo, Hakkapeliitta, 01.11.1938, nro 44, s. 8, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Monumentin veistososa
**Étoile Rouge** (ransk.  *myös **L’étoile Rouge**, **Place de l'Étoile rouge***, suom. *Punainen tähti*) on Cotonoussa, Beninissä sijaitseva suuri aukio, joka toimii liikenneympyränä ja monumenttina.

Beninissä on useita kansantasavallan (1975–1990) aikaisia monumentteja, joista "Punatähti" on suurin. Monumentin suunnittelivat ja rakensivat neuvostoliittolaiset ja sen paljasti vuonna 1975 kenraali Mathieu Kérékou. Hän pyrki afrikkalaiseen marxilaisuuteen ja pystytti maahan useita muistomerkkejä. 

Punatähden aukio on suuri liikenneympyrä, jossa on viisisakarainen, punaiseksi maalattu paviljonkirakennelma. Keskeltä nousee ylös suippeneva pylväs, jonka huipulla on seisova, lihaksikas mies, joka on veistetty sosialistisen realismin tyylin sankariksi. Häntä kutsutaan nimellä "Jacob". Miehen selässä on AK-47 Kalašnikov, vasemmassa kädessä oksakimppu ja kuokka suoraan ylös kohotetussa oikeassa kädessä. Nämä muistuttavat aikansa beniniläisistä perusarvoista: ase asevelvollisuudesta, polttopuut, jotka olivat aikoinaan 90 prosenttisesti väestön energian lähde. Kuokka symboloi Beninin talouden perustaa, maataloutta.

Punatähden alueelle pääsy oli kielletty marxilaishallinnon aikana. Siellä järjestettiin tärkeimpiä valtiollisia juhlatilaisuuksia. Kun Beninin poliittinen järjestelmä alkoi muuttua 1990-luvulla viheralueeksi muutetusta Punatähdestä tuli nuorison suosima paikka, jossa taiteilijat esittelivät teoksiaan ja urheilijat, muun muassa nyrkkeilijät esiintyvät.

Kuvia teoksesta
---------------

* Étoile Rougen liikenneympyrän alueÉtoile Rougen liikenneympyrän alue
* Monumentin keskiosaMonumentin keskiosa
* Alaosan rakennelmiaAlaosan rakennelmia
* Alaosan rakennelmiaAlaosan rakennelmia

Lähteet
-------

1. ↑  La place de l’Etoile Rouge à Cotonou *Bénin.fm*.  Arkistoitu 30.10.2019. Viitattu 30.10.2019. (ranskaksi)
2. ↑  L’étoile Rouge De Cotonou : Quelle Histoire Cache Cette Place *Voyage au Bénin*. OYAGE-AU-BENIN.COM. Viitattu 30.10.2019. (ranskaksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Place de l'étoile rouge : symbole d'une époque[vanhentunut linkki], 2019 Office de Radiodiffusion et Télévision du Bénin (ORTB), (ranskaksi)
**Sasu Toikka** (s. 18.maaliskuuta. 1990 Hamina) on suomalainen pesäpalloilija, joka on edustanut kaudesta 2022 alkaen Superpesiksessä Imatran Pallo-Veikkoja. Kaudet 2012-2020 Toikka edusti Kouvolan Pallonlyöjiä. Kouvolan Pallonlyöjissä pelatessaan Toikka saavutti SM-hopean kausilla 2018 ja 2020 sekä SM-pronssin kaudella 2019. Ennen siirtymistään Kouvolaan Toikka pelasi Ykköspesistä kasvattajaseurassaan Haminan Palloilijoissa. Kaudella 2011 Toikka voitti A-poikien Suomen mestaruuden Kouvolan Pallonlyöjien A-poikajoukkueessa. Toikka on myös osallistunut A- ja B-poikien Itä-Länsi-otteluihin. Hänen ulkopelipaikkansa on etukentällä ja sisäpelissä hän toimii vaihtajana ja kotiuttajana. Toikka on pelannut keskikesään 2016 mennessä miesten Superpesiksessä 151 ottelua.

Toikka pääsi edustamaan KooKoota Liigan vuoden 2020 virtuaalisissa NHL 20 ePudotuspeleissä.

Saavutukset
-----------

### Pelaajana

* 2 SM-hopea: 2018, 2020
* 1 SM-pronssia: 2019
* 2 Itä–Länsi-ottelua: 2014, 2018

Lähteet
-------

* Sasu Toikka. Kouvolan Pallonlyöjät. Web Archive 2013.

### Viitteet

1. 1 2  Pelaajakortti Sasu Toikka. Pesiksenmaailma. Viitattu 4.7.2016.
2. ↑   Superpesismenestyjä Sasu Toikka palaa Haminaan. Haminan Palloilijat 8.10.2020.
3. ↑  Tähtipelaaja Sasu Toikka. Web Archive (Pesis.fi 2012).
4. ↑
5. ↑  Koplan Sasu Toikka KooKoon väreihin! *kookoo.fi*.  Arkistoitu 11.4.2020. Viitattu 11.4.2020. (englanniksi)
6. ↑  Itä-Länsi-pelaajat 2018 Superpesis . Viitattu 16.6.2018.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Sasu Toikka** Wikimedia Commonsissa
**Havaijin väestö** koostuu Havaijin asukkaista, joiden lukumäärä oli 1. heinäkuuta 2021 arviolta 1 441 553 henkeä.

Vuoden 2021 Yhdysvaltain väestönlaskennan arvion mukaan Havaijin asukkaista 26,8 % oli alle 18-vuotiaita ja 19,6 % vähintään 65-vuotiaita. 33,6 % yli 25-vuotiaista Havaijin asukkaista oli vähintään alempi korkeakoulututkinto. Havaijille muuttaa paljon maahanmuuttajia Aasiasta.

Havaijin väestö on vähentynyt vuosien 2017–2022 aikana joka vuosi. Ennen vuotta 2017 Havaijin väestö oli vuositasolla vähentynyt vuosina 1999 ja 1963. Kokonaisuudessaan väestö kasvoi 2010-luvulla, mutta kasvu oli vain puoliksi yhtä nopeaa kuin 2000-luvulla. Yksi syy väestön vähenemiselle on asukkaiden vanheneminen. Toisaalta 2020-luvulla myös koronapandemian aiheuttama kuolemien lisääntyminen saattoi vaikuttaa asiaan. Osaltaan väestön kehitykseen saattaa vaikuttaa myös asukkaiden muuttaminen mantereelle: vuonna 2019 tehdyssä kyselyssä 45 % vastaajista kertoi harkitsevansa osavaltiosta muuttoa. Heistä lähes puolet nimesi syyksi elämisen kulut. Mantereella on myös tarjolla eri tyyppisiä töitä kuin Havaijilla. Mantereelle muuttavista havaijilaisista suurin osa on 18–34-vuotiaita korkeakoulutettuja.

Havaijin viralliset kielet ovat englanti ja havaiji. Lisäksi osavaltiossa puhutaan paljon japania, kiinaa, koreaa ja filippiiniläiskieliä.

Ennen toisen maailmansodan loppua Havaijin väestö asui eri kokoisissa ja eri astein eristyneissä maaseutuyhteisöissä. 1950–1960-luvuilla osavaltioon rakennettiin paljon uusia asuntoja, hotelleja ja kauppoja, ja osa asuinalueista muuttui tiheiksi kaupungeiksi.

Lähteet
-------

1. ↑  Annual Estimates of the Resident Population by Single Year of Age and Sex for Hawaii: April 1, 2020 to July 1, 2021  Kesäkuu 2022. U.S. Census Bureau, Population Division.  Arkistoitu elokuu 9, 2022. Viitattu elokuu 22, 2022. (englanniksi)
2. ↑  QuickFacts Hawaii United States Census Bureau. Viitattu 22.8.2022. (englanniksi)
3. 1 2 3  Hawaii - People | Britannica *www.britannica.com*. Viitattu 22.8.2022. (englanniksi)
4. 1 2  Christine Hitt SFGATE: Why Hawaii’s population declined for the fifth year in a row *SFGATE*.  16.1.2022. Viitattu 22.8.2022. (englanniksi)
5. ↑  Pandemic didn’t stop Hawaii’s population decline as thousands more flock to mainland. Viitattu 22.8.2022. (englanniksi)
6. ↑  Where People from Hawaii Are Moving to the Most – 24/7 Wall St. *247wallst.com*. Viitattu 22.8.2022. (englanniksi)
**Matti Pitkänen** (22. marraskuuta 1885 Sortavalan mlk – 11. kesäkuuta 1958 Kitee) oli suomalainen poliitikko. Pitkänen toimi Maalaisliiton kansanedustaja vuosina 1922–1936 sekä 1939–1945 edustaen Viipurin läänin itäistä vaalipiiriä. Pitkänen toimi myös Sortavalan maalaiskunnan kunnanvaltuuston puheenjohtajana.

Pitkänen kävi seminaarin harjoituskoulun ja puusepän koulun ja oli siviiliammatiltaan maanviljelijä. Pitkänen toimi käsityöläisenä ja maataloustöissä sukutilallaan ja itsenäisenä maanviljelijänä Sortavalan maalaiskunnassa vuoteen 1939 ja 1941–1944, Tuusulassa 1939–1941 ja Pornaisissa 1945–1949. Pitkänen toimi presidentin valitsijamiehenä vuosina 1937, 1940 ja 1943.

Pitkäsen vanhemmat olivat maanviljelijä Pekka Pitkänen ja Anna Laapotti. Pitkäsen puoliso vuodesta 1905 oli Katri Helena Pitkänen.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  .aspx Matti Pitkänen *Suomen kansanedustajat*. Eduskunta.


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt Muokkaa Wikidatassa | 
* Eduskunta

 |

 |
Jerseyläinen savupiippu noidankivineen, joilla noidat kansantarinoiden mukaan lepäsivät.
Laivan savupiippu majakkalaiva Relandersgrundissa.
**Savupiippu** on tulisijoihin ja höyrykattiloihin liittyvä hormirakennelma, jonka kautta tulisijassa syntyvät palokaasut ja savu poistuvat. 

Omakotitaloissa voidaan käyttää perinteisen tiilestä muuratun savupiipun lisäksi myös metallista valmistettua teollista kevytpiippua tai kevytsoraharkoista koottavaa elementtipiippua, jonka sisällä on tyypillisesti eristekerroksen ympäröimä keraaminen sisäputki. 

Piipun ja hormien vaadittava koko riippuu syntyvien savukaasujen määrästä ja rakennuksen korkeudesta. Tulisijojen savupiipuissa on usein piipunhattu, joka suojaa piippua sateelta ja parantaa vetoa. 

Höyrykattiloiden savupiipuissa on yleensä kattilan tuottamalla höyryllä toimiva, ejektoriperiaatteeseen perustuva apulietsoin, jonka tehtävä on lisätä vetoa tarpeen vaatiessa; sitä käytetään, kun halutaan poistaa kattilan tulipesässä polttoaineesta kehittyvät palokaasut, jotka saattavat aiheuttaa leiskahduksen eli eräänlaisen kaasuräjähdyksen, kun tulipesän luukku avataan polttoaineen lisäämistä varten.

Vastaava koneisto on myös höyrylaivoissa, tosin mitoitus on huomattavasti suurempi. Höyrylaivojen savupiippujen vieressä on yleensä myös eteenpäin suunnatut ilmastointitorvet eli raakkitorvet. Ne hoitavat kahdenlaista tehtävää: paitsi kattilahuoneen ilmastointia, niiden kautta nostetaan erillisellä vinssillä kannelle myös kuonanpoistossa irrotettu tuhka ja kuona, joka sitten kaadetaan mereen partaalle asennetun tuhkakourun kautta. 

Höyryvetureiden koneistoon kuuluu erillinen, savupiipun kanssa yhteiseksi kokonaisuudeksi rakennettu poistohöyryllä toimiva vetopuhallin, joka säätelee tulipesän vetoa suurin piirtein automaattisesti höyrynkulutuksen mukaan.

Laivoissa savupiipun yhteyteen sijoitetaan usein myös höyryvihellin ja varoventtiili.

Höyryveturien savupiiput ovat joko puulämmitteisiin tarkoitettuja, kipinät sammuttavalla piippuosalla varustettuja halkopiippuja tai hiilipoltolle tarkoitettuja suoria hiilipiippuja, "saappaanvarsia".

Savupiippua käytetään myös lämmityskattiloissa. 

Tehtaissa ja höyryvoimaloissa käytetään jopa eräänlaiseksi tunnusmerkiksi muodostunutta korkeata savupiippua, joka antaa parhaan vedon ilman erityislaitteita. 

Ydinvoimaloiden korkeat yksittäiset savupiipun kaltaiset piippurakenteet ovat jäähdytystorneja.

Katso myös
----------

* Halkopiippu
* Kármánin pyörrerata

Lähteet
-------

* Mikko Ivalo: *Höyryveturit ja niiden hoito*
* K. V. Laurikainen: *Lukion fysiikka*
* Seppo Laurell: *Höyrymurtajien aika*
* Erkki Riimala: *Suomalaisia höyrylaivoja 150 vuotta*

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Savupiippu** Wikimedia Commonsissa



1. ↑  Tulisijan valinta ja käyttö – lataa ilmainen tietopaketti *Suomela - Jotta asuminen olisi mukavampaa*.  Arkistoitu 25.5.2022. Viitattu 11.3.2022.
**CIDOC CRM** (CIDOC Conceptual Reference Model) on johtava standardi kulttuuriperinnön tallennuksessa ja luokittelussa. Järjestelmää on laajennettu muun muassa MPEG-7-standardilla. Standardin kehittämisestä vastaa Center for Intercultural Documentation (CIDOC) -organisaatio.

CIDOC CRM:n päätarkoitus on mahdollistaa kulttuuriperintöön liittyvän tiedon siirtäminen eri muotoisistä lähteistä. Tähän pyritään tarjoamalla sisällön määritelmiä ja selvennyksiä, joiden avulla eri muotoiset tiedot voidaan muuttaa yleisesti ymmärrettävään muotoon. Tämä voidaan tehdä esimerkiksi yhden instituution sisällä erilaisista omista tietolähteistä tai eri tahojen muodostamasta tiedosta Internetissä.

CRM määrittelee kulttuuriperinnön ja museoiden dokumentaatiossa käytettyjen tietokantarakenteiden semantiikkaa ja dokumenttien rakennetta pyrkien selittämään yleisellä tasolla nykyisin dokumentoitavaa sisältöä. Se ei kuitenkaan määrittele terminologiaa, jota tietosisällössä käytetään, eikä ohjeista, mitä pitäisi dokumentoida. 

Erityisiä tavoitteita, joihin CRM pyrkii, ovat: 

1. Tuoda tietojärjestelmien kehittäjille tietoa käsitemallintamisesta, jonka avulla kulttuuriperintötieto voidaan tehokkaasti rakenteistaa ja luoda relaatioita.
2. Toimia yleisenä kielenä, jonka avulla kehittäjät voivat muotoilla kulttuuriperintöön liittyvän sisällön hallintaa tukevia vaatimuksia ja toiminnallisuutta.
3. Toimia muodollisena kielenä, jonka avulla yleiset tietosisällöt voidaan tunnistaa eri muotoisista lähteistä. Erityisesti niin, että voidaan tehdä automaattisia tiedonsiirtoja ilman tiedon merkityksen katoamista.
4. Helpottaa kyselyjä yhteen liitetyistä aineistoista perusluokkien yleisen mallin ja suhteiden avulla.
5. Auttaa muokkaamaan vapaasti kirjoitettua informaatiota rakenteiseen muotoon.

Katso myös
----------

* OWL (Web Ontology Language) – W3C:n standardoima tiedon kuvailukielien perhe.
* Tallennetuotanto

Aiheesta muualla
----------------

* The CIDOC CRM Website (Arkistoitu – Internet Archive)
**Matts (Matti) Paavilainen** (26. helmikuuta 1874 Räisälä – 5. toukokuuta 1957 Kiukainen) oli suomalainen poliitikko. Paavilainen toimi Maalaisliiton kansanedustajana vuosina 1927–1929. Hän toimi myös Rantasalmen kunnanvaltuutettuna. Paavilainen toimi Suomen presidentin valitsijamiehenä vuosina 1925 ja 1931.

Siviiliammatiltaan hän oli maanviljelijä ja hän toimi maataloustöissä kotitilalla vuoteen 1917, viljelijänä Rantasalmella 1917–1937, Räisälässä 1937–1940 ja 1942–1944 Joroisissa 1940–1942, Jalasjärvellä, Kurikassa ja Hinnerjoella 1944–1947 ja Kiukaisissa 1947–1953. Hän toimi myös kauppa-apulaisena vuoteen 1917. Paavilaisen vanhemmat olivat maanviljelijä, kauppias Pehr Paavilainen ja Elisabet Tikka. Paavilaisen puoliso vuosina 1898–1918 oli Ilmi Kristiina Vainio ja toinen puoliso vuodesta 1918 Tiina Hilma Tolvanen.

Lähteet
-------

1. 1 2  .aspx Matti Paavilainen *Suomen kansanedustajat*. Eduskunta.


|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Maalaisliiton kansanedustajat 1927–1929 |
| --- |
|  |
| Eduskuntaryhmä(52) | 
* Aaltio (1929)
* Alestalo
* Arffman
* Hahl
* Hannula
* Heikkinen
* Hurme
* Hänninen
* Ihamuotila (1927–1929†)
* Janhonen
* Junes
* Juutilainen
* Kallio
* Kalliokoski
* Kankkunen
* Kariniva
* Kauranen
* Kemppi
* Kirra
* Koivisto
* Koivuranta
* Kontio
* Kopsa
* Kuisma
* Kukkonen
* Lahdensuo
* Lautala
* Leppälä
* Lohi
* Luostarinen
* Mustakallio
* Mäkelä
* Niilekselä
* Niukkanen
* Nurmesniemi
* Paavilainen
* Pilppula
* Pitkänen
* Raatikainen
* Reinikka
* Ryynänen
* Saarelainen
* Saarinen
* Salo
* Tarkkanen
* Torppa
* Tukia
* Tuomivaara
* Vehkaoja
* Vertanen
* Vesterinen

 |

 |


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt Muokkaa Wikidatassa | 
* Eduskunta

 |

 |
**Anna-Maria Helsing** (s. 17. lokakuuta 1971 Södertälje, Ruotsi) on suomenruotsalainen kapellimestari. Hän on kotoisin Uudenkaarlepyyn Munsalasta. Helsing toimi Oulu Sinfonian taiteellisena johtajana 2010–2013. Hän on johtanut lähes kaikkia suuria suomalaisia orkestereita. Helsing on ensimmäinen suuren ammattisinfoniaorkesterin johdettavakseen saanut nainen Suomessa.

Helsing aloitti musiikkiopinnot Pietarsaaren konservatoriossa ja suoritti siellä 1992 viulunsoitonopettajan tutkinnon ja 1996 täydennystutkinnon. Hän suoritti diplomitutkinnon Puolassa Bydgoszczin musiikkiakatemiassa keväällä 2000 kunniamaininnalla. Syksystä 2004 hän opiskeli Sibelius-Akatemian kapellimestariluokalla ja suoritti syyskuussa 2007 Oulu Sinfonian vierailevana kapellimestarina orkesterijohdon A-tutkinnon erinomaisin arvosanoin. Hän on osallistunut kansainvälisiin viulukilpailuihin, ja 1999 hän voitti ensimmäisen palkinnon 1900-luvun musiikin kilpailussa nuorille muusikoille Varsovassa. Hän toimii viulunsoitonopettajana Svenska Yrkeshögskolassa (nykyisin Yrkeshögskolan Novia).

Helsing on nimitetty BBC Concert Orchestran ylikapellimestariksi kolmivuotiskaudeksi lokakuusta 2023 alkaen. Hän on toiminut orkesterin päävierailijana vuodesta 2020 alkaen.

Lähteet
-------

1. ↑  Vuori, Katariina: Huitoo hyvin ja lyö selkeästi.  *Kaleva*, 3.5.2009, s. 44.
2. ↑  Oulu Sinfonia sai naisjohtajan.  *Helsingin Sanomat*, 23.4.2009, s. C1. Artikkelin verkkoversio. Viitattu 23.4.2009.
3. ↑  Kaleva.fi viitattu 4.5.2009
4. ↑  Anna-Maria Helsing Suomen kansallisooppera. Viitattu 23.4.2009.
5. ↑  Tiikkaja, Samuli: Anna-Maria Helsing nimitettiin BBC Concert Orchestran ylikapellimestariksi *HS.fi*.  17.6.2023. Viitattu 17.6.2023.

Aiheesta muualla
----------------

* Anna-Maria Helsingin verkkosivut (englanniksi)

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Saksa
* Yhdysvallat

 |
|  |
| Taiteenala | 
* MusicBrainz

 |

 |
**Tarja Leena Teräsvuori** (s. 5. marraskuuta 1947) on suomalainen kuvataiteilija.

Teräsvuori opiskeli Vapaassa Taidekoulussa 1963–1964 ja Taideteollisessa korkeakoulussa 1965–1969. Hänen teoksiaan oli ensi kerran näyttelyssä Mikkelissä 1969. Teräsvuori toimi Keski-Suomen läänin grafiikan ohjaavana läänintaiteilijana 1988–1998. Taiteilijaryhmä Ad Artem jäsen.

Osallistunut kotimaisiin yhteisnäyttelyihin vuodesta 1969. Yksityisnäyttelyitä kotimaassa vuodesta 1975. Osallistunut Suomen taiteen yhteisnäyttelyihin ulkomailla vuodesta 1978, mm. Tanska, Ruotsi USA, Bulgaria, DDR, Ranska, Japani, Kanada, Kuuba, Skotlanti, Pietari.

Yksityisnäyttelyitä ulkomailla: Budapest, Unkari 1984, Kööpenhamina, Tanska 1998

Teoksia kokoelmissa: Nykytaiteen museo Kiasma, Suomen valtio, Eduskunta, Helsingin, Jyväskylän, Kokkolan, Keuruun, Mikkelin, Pieksämäen, Turun ja Tampereen kaupunkien kokoelmat.
Teoksia kokoelmissa ulkomailla: Bulgarian valtio, Södertäljen kaupunki, Ruotsi, Minneapolis, USA, 

Työskentelytavat: Grafiikka, maalaus, keramiikka, sekatekniikat

Lähteet
-------

* Suomen Kuvataiteilijat 2004

* Suomalaisen taideopas / Markku Lahti, Louna Lahti. Kustannusosakeyhtiö Tammi 1989. Painokaari Oy, Helsinki 1989 ISBN 951-30-9125-2

* Suomen kuvataiteen bibliografia.fi
**Segmentia** on seinäjokelainen vuonna 2019 perustettu Pop Metal -yhtye. Yhtyeeseen kuuluvat laulaja Kansana, kitaristi Arttu Vainiola, basisti Matti Siekkinen ja rumpali Jere Luokkamäki. 

  

Pop metal -yhtye Segmentia on useiden musiikkityylien ilotulitusta raskaiden ja popahtavien soundien perustuksilla. Bändi on luonut itselleen myös yksilöllisen soundin, jota kutsutaan "7egment" soundiksi.

Biisien tarinat ovat otteita yksilön ja ihmiskunnan elämästä tässä maailmassa – mitkä asiat ovat merkityksellisiä, mitä olemme täällä kokeneet, mitä meidän tulisi elämästä ymmärtää täällä ollessamme ja ennen kaikkea, mitä meidän tulisi arvostaa ja vaalia.

Segmentian esiaste muotoutui jo vuoden 2012 lopussa, cover-viritelmän raunioille. Segmentian ensimmäinen EP "Shanghai" julkaistiin syksyllä 2019. Sitä ennen bändin nimeä pyöriteltiin, basistit ja laulajat ovat vaihtuneet ja omaa soundia on etsitty, tutkittu - ja lopulta löydetty.

Bändin jäsenet ovat tuoneet oman erilaisen taustansa yhtyeen musiikkiin: Jere tunnetaan aikaisemmilta ajoiltaan power metal yhtye Celestyn musiikkitaiturina ja Matti on kunnostautunut oldschool-musiikin kentällä. Arttu on kasvanut klassisen rockin säestämässä musiikkikodissa, kuin myös Kansana ammentaa musiikin perimästään.Siksi myös Segmentian musiikissa rikotaan genrerajoja.

Bändin jäsenten välinen yhteys ja ystävyys on äärettömän tärkeää. Ihmisten kollektiivinen yhteys toisiinsa ja ympäröivään maailmaan piirtää meille musiikkimme askelmerkit. Segmentia tahtoo välittää tämän fiiliksen musiikkinsa kautta kuuntelijalleen, jolloin kuuntelijasta tulee osa tätä matkaa ja se musan aiheuttama, taivaallinen flow-tila tulee jaetuksi!

Musiikki
--------

Segmentia ottaa musiikkiinsa vaikutteita säveltäjä-sanoittaja Jere Luokkamäen mukaan Suomesta ja suomalaisuudesta. Musiikki on pääasiallisesti suomalaista rock-, pop- ja metallimusiikkia. Kappaleiden perusteella musiikkia voisi kuvailla seitsemän musiikkityylin/Segmentin (pop, rock, punk, metal, soul, disko, hip-hop) yhdistämiseksi, mutta lyhykäisyydessään se on sinfonista, vaihtoehtoista poprockia elektronisilla soundeilla maustettuna.

Julkaisut
---------

### EP:t

* Shanghai-EP (2019)
* Shanghai (Live 2021) (2022)
* Alone-EP (2023)

### Singlet

* Forget Me (2022)
* Alone (2022)
* Save Me (2022)

Lähteet
-------

1. ↑  Discography → Single *open.spotify.com*. Viitattu 20.11.2022.

Aiheesta muualla
----------------

* Viralliset nettisivut
* Inferno
* Kaaoszine
*
**Mieliala** on pitkäkestoinen tunnetila. Mielialaan viitataan esimerkiksi sanottaessa, että joku on "hyvällä tuulella", "huonolla tuulella", tai iloinen tai masentunut. Normaaliin mielialan vaihteluun kuuluvat iloisuus, hilpeys, aurinkoisuus, tyytyväisyys yhtä yleisesti kuin apeus, alakuloisuus, masentuneisuus ja toivottomuus. Normaalisti tunnetilojen vaihtelu on ominaista tasapainoiselle tunne-elämälle.

Mieliala kestää usein tunteja tai vuorokausia, joskus jopa kuukausia, toisin kuin tunne, joka voi vaihtua minuuttien sisällä. Mielialoilla ei myöskään aina ole tunnistettavaa syytä, kuten tunteilla usein on.

Henkilön mieliala vaikuttaa havaitsemiseen, muistiin, päättelyyn, oppimiseen, päätöksentekoon, houkutusten käsittelyyn, auttamiseen ja itsesäätelyyn.

Tutkimusten mukaan mielialan takana ovat usein biologiset tekijät, kuten terveys, uni, ravitsemus, fyysinen aktiivisuus, stressi ja vuorokaudenaika. Mieliala vaihtelee myös joskus jaksoittain päivän, kuukauden ja vuoden sisällä. Aivojen rooli mielialan säätelyssä on yhä huonosti tunnettu, mutta välittäjäaineilla, kuten serotoniinilla, norepinefriinilla ja dopamiinilla on arveltu olevan siihen vaikutusta. Myös lihasjännitys, verensokerin taso ja hormonit kuten adrenaliini ja kortisoli saattavat vaikuttaa mielialaan. Lisäksi perimän vaikutuksesta mielialoihin on löydetty näyttöä.

Mielialaa tutkittaessa käytetään lähes aina itsearviointiraportteja.

Mielialahäiriöt ovat psyykkisiä sairauksia, joille ominaista on pitempiaikainen muutos henkilön mielialassa. Tyypillisimpiä esimerkkejä ovat masennus ja kaksisuuntainen mielialahäiriö.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5  Thayer, Robert E. (päätoim. Kazdin, Alan E.): "Mood", *Encyclopedia of Psychology*, s. 294–295. American Psychological Association, 2000. ISBN 978-1-55798-187-5.
2. ↑  Mieliala Hoitonetti.  Arkistoitu 1.3.2013. Viitattu 14.10.2012.
**Matti Nikolai Miikki** (30. joulukuuta 1889 Ruokolahti – 9. heinäkuuta 1960 Imatra) oli suomalainen maanviljelijä, kunnallisneuvos ja Maalaisliiton kansanedustaja ja ministeri.

Miikin vanhemmat olivat talollinen Matti Heikinpoika Miikki ja Katri Mälkiä. Hän kävi kansakoulun ja toimi sitten maanviljelijänä ensin Ruokolahdella vuoteen 1948 saakka ja sitten Imatralla vuosina 1948–1960. Miikki teki opintomatkat Norjaan 1939 ja Puolaan 1956.

Miikki oli Maalaisliiton kansanedustajana vuosina 1930–1960 edustaen Viipurin läänin itäistä vaalipiiriä 1930–1945, Kymen läänin itäistä vaalipiiriä 1945–1948 ja Kymen läänin vaalipiiriä 1948–1960. Hän kuului myös valtiontilintarkastajiin ja oli toisena valtiovarainministerinä Kekkosen III hallituksessa 1951–1953. Miikki kuoli kesken vaalikauden ja hänen tilalleen eduskuntaan tuli Mikko Kaarna.

Miikki toimi presidentin valitsijamiehenä vuoden 1950 presidentinvaaleissa ja oli mukana kunnallispolitiikassa Imatran kauppalanvaltuuston jäsenenä ja Ruokolahden kunnanvaltuuston puheenjohtajana sekä kunnallislautakunnan esimiehenä ja rahastonhoitajana. Miikki sai kunnallisneuvoksen arvonimen vuonna 1954. Miikki oli myös muun muassa Maalaisliiton Karjalan piirin puheenjohtajana 1945–1960 ja puolueen Etelä-Karjalan piiritoimikunnan jäsenenä ja rahastonhoitajana.

Miikki oli naimisissa vuodesta 1912 Miina Joutosen kanssa. He saivat kuusi lasta. *lähde?*

Lähteet
-------

* .aspx Matti Miikki *Suomen kansanedustajat*. Eduskunta.
* Valtioneuvoston ministerikortisto (Arkistoitu – Internet Archive)
* Kuka kukin oli (Wikiaineisto)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt Muokkaa Wikidatassa | 
* Kansallisbiografia
* Eduskunta
* Valtioneuvosto
* Biografiasampo

 |

 |
**Filmnet** tai **FilmNet** oli Pohjoismaissa ja Keski-Euroopassa 1980-luvun puolestavälistä 1990-luvun puoleenväliin toiminut maksullinen kaapeli- ja satelliittikanava, jonka ohjelmisto koostui pääosin elokuvista. Se muuttui vuonna 1997 Canal+ -palveluksi. Vuosina 2012–2015 Filmnet oli Ruotsin TV4:n omistaman digitaalisen VOD-videotilauspalvelun nimenä. Molemmat olivat saatavissa myös Suomessa.

Historiaa
---------

Ruotsalaisen Esselten ja hollantilaisen ATN:n yhteisesti omistama Filmnet aloitti lähetyksensä vuosien 1984–1985 paikkeilla. Se oli Euroopan ensimmäisiä elokuvakanavia, ja sen omistajien joukkoon tulivat myöhemmin suuret Hollywood-studiot Paramount, Universal ja MGM. Ruotsissa kanava aloitti 1985 ja muuttui ympärivuorokautiseksi 1987.

Vuoden 1993 paikkeilla Filmnet toimi Suomessa satelliititse kahden kanavan voimin ja tarjosi elokuvien lisäksi lastenohjelmia (osion nimenä K-TV) ja sekalaista viihdettä. *Helsingin Sanomien* Pertti Avola valitti tuolloin, että ohjelmiston kiinnostavimmat osat, Hollywoodin klassikkoelokuvat, esitettiin arki-iltapäivisin ja aamuyön tunteina, kun taas paremmat katseluajat oli varattu uudemmalle amerikkalaispitoiselle tusinatuotannolle.

Lähteet
-------

1. ↑  Nu lanseras Filmnet - en ny tjänst för film- och tv-serier på nätet  18.9.2012. TV4. Viitattu 8.11.2017.
2. ↑  Avola, Pertti: FilmNet ei ole elokuvataivas.  *Helsingin Sanomat*, 22.4.1993, s. 47. Näköislehden aukeama (vain tilaajille).  Digilehden juttu (vain tilaajille).

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.   
Alkuperäinen artikkeli: sv:Filmnet
Imad Khamis, Syyrian pääministeri vuoden 2016 3. heinäkuusta lähtien.
**Imad Mohammad Deeb Khamis** (arab. عماد محمد ديب خميس‎, *‘Imād Muḥammad Dīb Ḫamīs*; s. 1. elokuuta 1961) on syyrialainen poliitikko, joka oli Syyrian pääministeri 2016–2020. Hän oli ennen sitä Syyrian sähkoministerinä vuosina 2011–2016.

Khamis syntyi Damaskoksen maaseudulla vuonna 1961. Hän valmistui sähköinsinööriksi Damaskuksen yliopistosta vuonna 1984. Khamis oli Damaskuksen sähkölaitoksen pääjohtajana vuosina 2005–2008, jonka jälkeen hän oli julkisessa sähkönsiirtoyhtiössä pääjohtajana vuosina 2008–2011. Syyrian sähköministerinä hän oli vuosina 2011–2016.

Vuonna 2016 3. heinäkuuta Syyrian presidentti Bašar al-Assad nimitti hänet pääministeriksi vuodesta 2012 tehtävässä olleen Wael al-Halkin tilalalle.

Hän on naimisissa ja hänellä on kolme lasta.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Prime Minister's Office *Syrian Arab News Agency (SANA)*. Viitattu 15.5.2018.
2. ↑  al-Frieh, Manar & Sabbagh, Hazem: President al-Assad issues Decree No. 203 on forming the new Syrian government *Syrian Arab News Agency (SANA)*.  3.7.2016. Viitattu 15.05.2018.
3. ↑  Syria appoints new prime minister, confirming Russian announcemen *The New Arab*.  22.7.2016. Viitattu 15.05.2018.
**Johan Axel Tammelander** (29. kesäkuuta 1865 Teisko – 13. maaliskuuta 1926 Tampere) oli suomalainen pankinjohtaja ja valtiopäivämies.

Tammelanderin vanhemmat olivat tilanomistaja Johan Fredrik Tammelander ja Aina Eva Elisabet Holmberg ja puolison vuodesta 1896 Florence Armias Campbell von Schoultz. Tammelander suoritti oikeustutkinnon 1891 ja sai varatuomarin arvon 1894. Hän oli Yhdyspankin Tampereen konttorin johtaja 1897–1912 ja Tampereen rahakamaritoimikunnan puheenjohtaja 1902–1916. Tammelander edusti Ruoveden tuomiokuntaa talonpoikaissäädyssä valtiopäivillä 1894 ja 1897. Tammelander asui vuodesta 1924 syntymäkunnassaan Teiskossa, hoitaen omistamaansa Teiskolan kartanoa.

Tammelander oli Tampereen VPK:n puheenjohtajana 1918–1925 ja oli mukana ajamassa Hämeen museon perustamista Tampereelle. Tammelander oli Tampereen Historiallisen seuran jäsen ja tamperelaisten harrastajavalokuvaajien yhdistyksen Fotografiamatörklubben i Tammerfors puheenjohtaja 1909–1913. Hän aloitti valokuvausharrastuksen 1889 ja jatkoi sitä kuolemaansa saakka. Tammelander kuvasi perhettään, Teiskolan kartanoelämää ja Teiskoa yleensä sekä Hatanpään kartanoa. Tammelander otti kuvia myös matkoilaan Suomessa ja ulkomailla. Museokeskus Vapriikin kuva-arkistossa on yli 2 000 Tammelanderin ottamaa lasinegatiivia.

Lähteet
-------

1. 1 2  Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899: Johan Axel Tammelander Viitattu 14.11.2020.
2. ↑  Kuolleita. *Helsingin Sanomat*, 16.3.1926, s. 4.
3. ↑  Viljo Hytönen: *Talonpoikaissäädyn historia. II Osa: Säädyn jäsenet, sihteerit ja tulkit*, s. 279. Helsinki: Otava, 1926.
4. ↑  Kartanon mailla. Axel Tammelanderin valokuvia Teiskolasta
5. ↑  Vapriikki kuva-arkiston tutkimuspankki : Harrastajavalokuvaajat : Tammelander, Axel (Arkistoitu – Internet Archive)

Aiheesta muualla
----------------

* Kartanon mailla. Axel Tammelanderin valokuvia Teiskolasta-verkkonäyttely
**Juho Eino Kaakinen** (20. heinäkuuta 1896 Lumijoki – 10. huhtikuuta 1938 Lumijoki) oli suomalainen maanviljelijä ja Maalaisliiton kansanedustaja.

Kaakisen vanhemmat olivat talollinen Kaarlo Kaakinen ja Kreeta Okkonen. Hän kävi kansakoulun ja kansanopiston ja toimi sitten maanviljelijänä Lumijoella. Kaakinen oli *Voima Oy Pöyryn* toimitusjohtajana 1923–1938, Lumijoen osuuskassan kirjanpitäjänä 1924–1932 sekä 10 vuoden ajan *Lumijoen sähköosuuskunnan* toimitusjohtajana.

Kaakinen oli kansanedustajana 1937–1938 edustaen Oulun läänin eteläistä vaalipiiriä. Hän tuli eduskuntaan 23. helmikuuta 1937 presidentiksi valitun Kyösti Kallion tilalle. Kaakinen kuoli kesken edustajakautensa ja hänen tilalleen eduskuntaan tuli Maalaisliiton Pentti Kiiskinen. Kaakinen oli presidentin valitsijamies vuoden 1937 presidentinvaaleissa ja hän oli myös Lumijoen kunnanvaltuuston puheenjohtajana.

Kaakinen oli Maalaisliiton piirijärjestön puheenjohtaja ja sanomalehti Liiton hallintoneuvoston ja johtokunnan puheenjohtaja.

Juho Kaakinen oli naimisissa vuodesta 1923 Lyyli Katariina Hiltulan kanssa.

Lähteet
-------

* .aspx Juho Kaakinen *Suomen kansanedustajat*. Eduskunta.

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Maalaisliiton kansanedustajat 1936–1939 |
| --- |
|  |
| Eduskuntaryhmä(53) | 
* Alestalo
* Annala
* Arhama
* Asikainen
* Brander
* Halonen
* Hannula
* Heikkinen
* Hirvensalo
* Huittinen
* Hänninen (1939†)
* Ikonen
* Janhonen
* Joukanen
* Junes
* Jutila
* Juho Kaakinen (1937–1938†)
* Kaasalainen
* Kaijalainen
* Kailio (1938–1939)
* Kallio (1936–1937)
* Kalliokoski
* Karvetti
* Kekkonen
* Kemppi
* Kiiskinen (1938–1939)
* Kirra
* Kivioja
* Koivisto
* Koivuranta
* Kukkonen
* Kämäräinen
* Lahdensuo (1936–1938)
* Lahtela
* Leinonen
* Leppälä
* Lohi
* Luostarinen
* Luukka
* Löthman-Koponen
* Miikki
* Niukkanen
* Nurmesniemi
* Pilppula
* Salo
* Sariola
* Soininen
* Takala
* Tarkkanen
* Tolppanen
* Tukia
* Vallas
* Vehkaoja
* Venho
* Vesterinen
* Vilhula

 |

 |


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt Muokkaa Wikidatassa | 
* Eduskunta

 |

 |
**2012 VP113** on vuonna 2012 löydetty punertavan värinen transneptuninen kohde, joka todennäköisesti on myös kääpiöplaneetta. Kappale tunnetaan toistaiseksi nimellä 2012 VP113, mutta tutkijat ovat käyttäneet siitä muun muassa lempinimeä "Biden", Yhdysvaltain silloisen varapresidentin Joe Bidenin mukaan. Kappaleen etäisyys Auringosta on 12 miljardia kilometriä (80 AU), ja sen kiertoaika Auringon ympäri on peräti 4 000 vuotta.

Kohde havaittiin ensimmäisenä National Optical Astronomy Observatoryn Chilessä sijaitsevalla teleskoopilla 5. marraskuuta 2012, minkä jälkeen Las Campanasin observatorion Magellan-teleskoopeilla mitattiin sen kiertorata ja tutkittiin sen pintaa. Tutkijat uskovat että vastaavia kääpiöplaneettoja on löytämättä vielä useita satoja.

Sekä 2012 VP113 että aiemmin löydetty Sedna ovat astronomisia anomalioita, sillä tällä erää yleisesti hyväksyttyjen teorioiden mukaan kummankaan planetoidin ei pitäisi olla siellä, missä ne ovat. Jos ja kun vastaavia kappaleita löydetään tulevaisuudessa lisää Kuiperin vyöhykkeen ulkoreunalta tai peräti sen takaa, joudutaan teorioita miettimään uudelleen. Joidenkin tutkijoiden hypoteesien mukaan Sednan ja 2012 VP113:n nykyiset radat selittyvät sillä, että jokin niitä paljon isompi kappale on painovoimallaan syössyt ne nykyisille radoilleen. Tällainen kappale voisi olla vielä toistaiseksi tuntematon planeetta.

Lähteet
-------

1. 1 2  Witze, Alexandra: Dwarf planet stretches Solar System's edge *Nature*.  26.3.2014. Viitattu 31.3.2014. (englanniksi)
2. 1 2  Jonathan Amos: Icy body found orbiting far from Sun  26.3.2014. BBC. Viitattu 31.3.2014. (englanniksi)
3. ↑  NASA Supported Research Helps Redefine Solar System's Edge *nasa.gov*.  26.3.2013. Viitattu 31.3.2014. (englanniksi)
4. ↑  2012 VP113: A New Furthest Known Orbit in the Solar System  31.3.2014. NASA. Viitattu 31.3.2014. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* 
* 
* 

  

Aurinkokunta

|  |
| --- |
| Aurinko ·  Merkurius ·  Venus ·  Maa ·  Mars ·  *Ceres* ·  Jupiter ·  Saturnus ·  Uranus ·  Neptunus ·  *Pluto* ·  *Haumea* ·  *Makemake* ·  *Eris* |

|  |  |
| --- | --- |
| Kuut | Maan ·  Marsin ·  Jupiterin ·  Saturnuksen ·  Uranuksen ·  Neptunuksen ·  Pluton ·  Haumean ·  Makemaken ·  Eriksen ·  Pikkuplaneettojen |
| Renkaat | Jupiterin ·  Saturnuksen (Rhean)  ·  Chariklon ·  Uranuksen ·  Neptunuksen |
| Pienkappaleet | Meteoroidit ·  Pikkuplaneetat ·  Asteroidit ·  NEA:t ·  Asteroidivyöhyke ·  Troijalaiset ·  Kentaurit ·  Damocloidit ·  Transneptuniset kohteet ·  Kuiperin vyöhyke ·  Hajanainen kiekko ·  Hillsin pilvi ·  Oortin pilvi ·  Komeetat |
**Wolmar Yrjö Wilhelmi Schildt** (31. heinäkuuta 1899 Jyväskylä – 5. helmikuuta 1961 Sysmä) oli suomalainen tilanomistaja, majuri evp. sekä IKL:n ja myöhemmin Maalaisliiton kansanedustaja.

Schildtin vanhemmat olivat maanviljelysneuvos Jalo Aatos Wiini Wilhelm Schildt ja Dagmar Helmine Maria Alexandra Streng. Hän pääsi ylioppilaaksi 1919 ja suoritti kadettikoulun 1922 ja tykistön ampumakoulun 1924. Schildt oli Puolustusvoimain palveluksessa 1922–1928 ja oli sen jälkeen tilanomistajana Sysmässä kuolemaansa saakka. Hän oli myös Oy P.H. Bökmanin toimitusjohtajana.

Schildt oli IKL:n kansanedustajana 1933–1936 ja Maalaisliiton kansanedustajana 1939–1945 edustaen Mikkelin läänin vaalipiiriä. Hän oli naimisissa vuodesta 1926 Jenny Alice Väänäsen kanssa.

Lähteet
-------

* .aspx Yrjö Schildt *Suomen kansanedustajat*. Eduskunta.

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Isänmaallisen kansanliikkeen kansanedustajat 1933–1936 |
| --- |
|  |
| Eduskuntaryhmä(14) | 
* Ala-Kulju
* Annala
* Honkala
* Kares
* Kivenoja
* Malmivaara (1935–1936)
* Nikkola
* Riipinen
* Schildt
* Simojoki
* Somersalo
* Sundström
* Tapaninen
* Tuomivaara (1933–1936)
* Wainio

 |

 |


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt Muokkaa Wikidatassa | 
* Eduskunta

 |

 |
**Lauri Laine** (20. syyskuuta 1895 Lieto – 22. syyskuuta 1976 Forssa) oli suomalainen poliitikko. Laine toimi kansanedustajana Hämeen läänin eteläisestä vaalipiiristä vuosina 1945–1951, 1954–1958 sekä 1962–1966 edustaen Maalaisliittoa, jonka nimi vaihtui Keskustapuolueeksi vuonna 1964. Kunnallispolitiikassa Laine toimi Jokioisten kunnanvaltuuston ja -hallituksen puheenjohtajana. Laine toimi presidentin valitsijamiehenä vuosina 1950, 1956, 1962 ja 1968.

Laine kävi kansakoulun, valmistui maamieskoulusta 1922 ja maamiesopistosta maatalousteknikoksi 1925. Politiikan ulkopuolella Laine toimi kirjanpitäjänä, maatalousaineiden opettajana ja tilanhoitajana Lepaan koulutilalla Tyrvännössä 1925–1926, Pienviljelijäin keskusliiton maatalousneuvojana 1927–1938, Turunmaa-lehden Forssan konttorin hoitajana 1938–1939, maanviljelijänä Jokioisissa 1927–1959 sekä kansalaiskoulun opettajana 1960–1962. Laineelle myönnettiin talousneuvoksen arvonimi vuonna 1962.

Lähteet
-------

1. 1 2  .aspx Lauri Laine *Suomen kansanedustajat*. Eduskunta.


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt Muokkaa Wikidatassa | 
* Eduskunta

 |

 |
**Varkauden lukio** on Varkauden Kuoppakankaan kaupunginosassa toimiva suomenkielinen lukio. Lukiota käy noin 330 oppilasta. Nuoriso-opiskeliojoille tarkoitetun lukion ohella Varkauden lukioon kuuluu aikuislinja. Lisäksi opiskelu on mahdollista itseopiskeluna etälukion puitteissa.

Historiaa
---------

Varkauden lukion historiaa voidaan tarkastella vuonna 1919 perustetun **Varkauden Suomalaisen Yhteiskoulun** toiminnan kautta. Tämän yhteiskoulun ensimmäiset opiskelijat saivat keskikoulun päästötodistuksen vuonna 1923. Vuonna 1927 koulun laajensi opetustaan yliopistoon johtavilla lisäluokilla, ja koulussa aloitti kuudes luokka. Koulun nimeksi tuli **Varkauden Yhteiskoulu**. Ensimmäiset ylioppilaat tästä kahdeksanluokkaista yhteiskoulusta valmistuivat keväällä 1930. Valtionkouluksi koulu muuttui syyskuun 1947 alusta ja nimeksi tuli **Varkauden Yhteislyseo**. Kun elokuussa 1975 Varkaus siirtyi peruskoulujärjestelmään, keskikoulut sulautettiin kunnallisiin peruskouluihin. Valtion ylläpitämä yhteislyseo muuttui Varkauden vastaamaksi **Päiviönsaaren lukioksi**. Oppilasmäärä oli syyskauden 1975 alussa 269. 

1960-luvulle tultaessa Varkauden kauppalaan perustettiin **Kuoppakankaan yhteiskoulu**, josta tuli myös yliopistoon valmistava oppilaitos. Sen ensimmäiset ylioppilaat valmistuivat keväällä 1964. Yhteiskouluun avattiin myös iltalinja. Peruskoulu-uudistusten myötä Kuoppakankaan yhteiskoulu jaettiin Kuoppakankaan yläasteeksi ja **Kuoppakankaan lukio**ksi; iltakoulusta tuli Kuoppakankaan lukion iltalinja.

Joulukuussa 1993 kaupunginvaltuusto päätti yhdistää kaupungin kaksi lukiota syyslukukauden 1995 alusta lähtien. Nimen **Varkauden lukio** saanut lukio sovitettiin Kuoppakankaan lukion rakennuksiin. Oppilaita uuteen lukioon tuli 477.

Lähteet
-------

1. 1 2  Varkauden lukioArkistoitu kopio Savon koulutuskuntayhtymä, sakky.fi.  Arkistoitu 19.6.2019. Viitattu 26.6.2019.
2. 1 2  Varkauden karttapalvelu: Varkauden lukio (Kartta kohdentuu lukioon, kun osoitehakuun kirjoittaa *Varkauden lukio*) Varkauden kaupunki, varkaus.fi. Viitattu 26.6.2019.
3. ↑  Varkauden lukion aikuislinja - Sinua vartenArkistoitu kopio Savon koulutuskuntayhtymä, sakky.fi.  Arkistoitu 19.6.2019. Viitattu 26.6.2019.
4. ↑  EtälukioArkistoitu kopio Savon koulutuskuntayhtymä, sakky.fi.  Arkistoitu 20.6.2019. Viitattu 26.6.2019.
5. 1 2 3  Tikanmäki Jyrki: Varkauden lukioiden historiaaArkistoitu kopio (pdf)  2009. Savon koulutuskuntayhtymä, sakky.fi.  Arkistoitu 19.6.2019. Viitattu 26.6.2019.