recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Kyrenianvuoret  
ΠενταδάκτυλοςVuoristolle sen toisen nimen antanut "viisisorminen" Pentadáktylos-huippu (740 m).

|  |  |
| --- | --- |
| Tyyppi | 
vuoristoView and modify data on Wikidata  |
| Sijainti | 
Kypros |
| Korkeus merenpinnasta | 
1 024 m |

|  |  |
| --- | --- |
| Koordinaatit | 
35° 16′ 59″ P, 33° 32′ 02″ IView and modify data on Wikidata  |

muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa WikidataaTietolaatikon dokumentaatioNäytä Wikidatasta tulevat arvot

**Kyrenianvuoret** (*Kerýneianvuoret*, kreik. Bουνά της Κερύνειας, *Vouná tis Kerýneias*, turk. *Girne Dağları*) eli **Pentadáktylos** (kreik. Πενταδάκτυλος, turk. *Beşparmak*, "Viisisorminen") on vuorijono Kyproksen saaren pohjoisosassa. Sen korkeimman huipun Kyparissóvounoksen eli Selvili Tepen korkeus on 1 024 metriä.

Maantiede
---------

Kyrenianvuoria.
Kyrenianvuoret kulkee Kyproksen pohjoisrannikkoa itä-länsisuunnassa, ja sen pituus on noin 160 kilometriä. Vuoriston merkittävimmät huiput ovat lännestä itään Kórnos (Κόρνος, 946 m), Kyparissóvounos eli Selvili Tepe (Κυπαρισσόβουνος, 1 024 m), Profítis Ilías (Προφήτης Ηλίας , 888 m), Ágios Ilaríonas (Άγιος Ιλαρίωνας, 725 m), Alonágra (Αλωνάγρα, 935 m), Voufavénto (Βουφαβέντο, 954 m), Pentadáktylos (Πενταδάκτυλος, 740 m), Giailás (Γιαηλάς, 935 m), Palaiá Vrýsi (Παλαιά Βρύση, 819 m), Ólympos (Όλυμπος, 740 m) ja Kantára (Καντάρα, 724 m).

Nähtävyydet
-----------

Kyrenianvuorilla sijaitsevat muun muassa Bellapáisin luostari ja Pyhän Hilarionin linna. Vuorijonon eteläpuolella sijaitsee Mesaorían tasanko ja sen eteläpuolella Tróodos-vuoristo.

Pohjois-Kyproksen lippu vuorten rinteellä.
Vuorten etelärinteessä on suurikokoinen Pohjois-Kyproksen lippu. Se on tehty 1980-luvulla kivistä. Lippu on 425 metriä leveä ja 250 metriä korkea ja valaistu yöllä. Sen vasemmalla puolella on nyky-Turkin perustajan Kemal Atatürkin iskulause: ‘Ne mutlu türk'üm diyene!’ ("Kuinka onnellinen on hän, joka sanoo olevansa turkkilainen!"). Lippu sijaitsee Pohjois-Kyproksen puolella, mutta näkyy kauaksi rajan toiselle puolelle, mikä aiheuttaa ärtymystä.

Lähteet
-------

1. ↑  Hakulinen & Paikkala: Kyrenianvuoret *Eksonyymit. Suomenkieliset ulkomaiden paikannimet ja niiden vieraskieliset vastineet*.  18.2.2020. Helsinki:  Kotimaisten kielten keskus. Viitattu 22.7.2020.
2. 1 2  Micuła, Grzegorz & Micuła, Magdalena: *Cyprus*, s. 13, 103, 125. Eyewitness Travel. London, New York, Melbourne, Munich and Delhi: DK. ISBN 987-1-40535-324-3.
3. ↑  Turkish flag on Mount Pentadaktylos *www.europarl.europa.eu*. Viitattu 2.3.2021. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Kyrenianvuoret eli Pentadáktylos** Wikimedia Commonsissa
Amerikkalainen Republic F-105D ampuu alas vietnamilaisen MiG-17:n kesäkuun alussa 1967.
**Kaartotaistelu** (engl. *dogfight* ja saks. *Kurvenkampf*) on eräs sotilasilmailuun sekä ilmataisteluihin liittyvä taisteluliike, jossa tavanomaisimmin kaksi eri osapuolta olevaa hävittäjäkonetta pyrkii tiukasti kaartamalla, eli ns. "tynnyrin" omaisilla liikkeillä, pääsemään vastustajan taakse parempiin ampuma-asemiin sekä tulittamaan tätä. Kaartotaisteluiden käymiseen voidaan liittää erilaisia taistelutaktiikoita, kuten esimerkiksi Thach Weave tai nk. suomalaisten toisessa maailmansodassa suosima: heiluritaktiikka taikka venäläisten ja itäblokin käyttämä Kubanin portaat sekä Espanjalainen kehä.

Lähteet
-------

* Appelsin, Ulla toim.: *Ilta-Sanomat Erikoislehti - IS Historia, Sodan Lentäjät*, Sanoma News Oy, 2011.

### Viitteet

1. ↑  IS Historia - Sodan Lentäjät, 2011: s. 31

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Kaartotaistelu** Wikimedia Commonsissa

* 

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.   
Alkuperäinen artikkeli: en:Dogfight
*Ei tule sekoittaa Unix-aikaan, jota kutsutaan myös Epoch time.*

**The Epoch Times** (kiin.: 大紀元時報; pinyin: *dàjìyuán shíbào*) on Falun Gongiin kytkeytynyt, monilla kielillä julkaistava lehti. Se vastustaa Kiinan kommunistista puoluetta. Lehden poliittinen linja on äärioikeistolainen ja se muun muassa kieltää ilmastonmuutoksen ja on tukenut Donald Trumpia sekä levittänyt QAnon-salaliittoteoriaa ja rokotevastaista propagandaa.

*The Epoch Timesin* perusti vuonna 2000 Falun Gong -liike. Alussa lehden tavoitteena oli vastustaa Kiinan propagandaa ja kertoa Kiinan hallinnon vainosta Falun Gongia kohtaan. Lehden lukijamäärät nousivat paljon vuonna 2016 Facebookin algoritmia ja äärioikeistolaista materiaalia hyödyntämällä. Vuonna 2020 *The Epoch Timesia* seurasi eri sosiaalisen median alustoilla kymmenet miljoonat ihmiset.

Lehteä on saatavana myös Suomessa. Suomessa se ilmestyy kiinan kielellä ja kerran viikossa. Se on ilmaisjakelulehti ja sitä jakavat Falun Gongin harjoittajat.

Katso myös
----------

* New Tang Dynasty Television, Falun Gongiin liittyvä TV-kanava

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Trump, QAnon and an impending judgment day: Behind the Facebook-fueled rise of The Epoch Times NBC News. 2019.
2. ↑  Falun Gong-aligned media push fake news about Democrats and Chinese communists The Guardian. 2021.
3. 1 2  Facebook steps up fight against climate misinformation – but critics say effort falls short The Guardian. 2021
4. 1 2 3 4 5  Puomisto, Heidi: Suomessa jaettavan kiinan­kielisen ilmais­jakelulehden sivuilla levitetään äärioikeistolaista materiaalia – mistä on kyse? *hs.fi*. Viitattu 23.6.2023.
5. ↑  Roose, Kevin: How The Epoch Times Created a Giant Influence Machine *nytimes.com*. Viitattu 23.6.2023. (englanniksi)
Kyran piiri Taka-Baikalian aluepiirin kartalla.
**Kyran piiri** (ven. Кыринский район, *Kyrinski raion*) on kunnallinen itsehallintoalue Taka-Baikalian aluepiirissä Venäjällä. Vuonna 1926 perustetun piirin pinta-ala on 16 200 neliökilometriä. Asukkaita on 15 700 henkeä (vuonna 2009).

Kyran piiri sijaitsee Taka-Baikalian lounaisosassa. Luoteessa se rajoittuu Krasnyi Tšikoin, pohjoisessa Uljotyn ja koillisessa Akšan piireihin sekä etelässä Mongoliaan.

Piiriin kuuluu 14 maalaiskuntaa: Altan, Biljutui, Gavan, Haptšeranga, Kyra, Ljubov, Mangut, Mihailo-Pavlovsk, Mordoi, Nadjožnyi, Šumunda, Tarbaldžei, Ulhun-Partija ja Verhni Ulhun. Hallinnollinen keskus on Kyran kylä. Asutuskeskuksia on yhteensä 21.

Kyrasta on maantieyhteys aluepiirin pääkaupunkiin Tšitaan, jonne on matkaa 445 kilometriä.

Seudulla asuu venäläisiä, burjaatteja, tataareja, ukrainalaisia ym.

Talous perustui aikaisemmin kaivosteollisuuteen. Nykyään harjoitetaan metsänhankintaa ja pienimuotoista elintarviketeollisuutta. Maatalous on erikoistunut lampaiden ja nautakarjan kasvatukseen sekä viljanviljelyyn.

Piirissä toimii kaksi kotiseutumuseota. Paikallislehtenä ilmestyy *Ononskaja pravda* ("Ononin totuus"). Bylyrassa on kivennäisvesilähteitä, joiden yhteydessä toiminut kylpylä suljettiin vuonna 2003. Seudulla sijaitsee Sohondon luonnonsuojelualue.

Lähteet
-------

1. ↑  Federalnaja služba gosudarstvennoi statistiki: Tšislennost naselenija Rossijskoi Federatsii po gorodam, posjolkam gorodskogo tipa i raionam na 1 janvarja 2009 g. *gks.ru*.  Arkistoitu 21.10.2011. Viitattu 24.12.2009. (venäjäksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kyran piiri Taka-Baikalian aluepiirin sivustolla (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi)
* Kyran piiri Taka-Baikalian tietosanakirjassa (venäjäksi)

Taka-Baikalian piirit ja *kaupunkipiirit*
Aginskoje¹ • 
*Aginskoje*¹ • 
Akša • 
Aleksandrovski Zavod • 
Balei • 
Borzja • 
Duldurga¹ • 
Gazimurski Zavod • 
*Gornyi* • 
Hilok • 
Kalar • 
Kalga • 
Karymskoje • 
Krasnokamensk • 
Krasnyi Tšikoi • 
Kyra • 
Mogoitui¹ • 
Mogotša • 
Nertšinsk • 
Nertšinski Zavod • 
Olovjannaja • 
Onon • 
Petrovsk-Zabaikalski • 
*Petrovsk-Zabaikalski* • 
Priargunsk • 
Šelopugino • 
Šilka • 
Sretensk • 
Tšernyševsk • 
Tšita • 
*Tšita* • 
Tungir–Oljokma • 
Tungokotšen • 
Uljoty • 
Zabaikalsk

¹= kuuluu Agan Burjatian piirikuntaan
**Hurrikaani Arthur** oli vuoden 2014 Atlantin hurrikaanikauden ensimmäinen hurrikaani. Se raivosi 1.–7. heinäkuuta 2014. Saffirin–Simpsonin hurrikaaniasteikolla se luokiteltiin 2. luokan hurrikaaniksi. 

Arthur oli vuoden 2014 ainoa Yhdysvaltojen manneralueelle rantautunut hurrikaani ja voimakkain sellainen kuuteen vuoteen. Se ei aiheuttanut kuolemantapauksia Yhdysvalloissa, mutta yksi ihminen kuoli Kanadassa epäsuorasti sen vaikutuksesta. Arthurin aiheuttamat aineelliset tuhot olivat vähäiset tuon suuruusluokan myrskyksi.

Arthur sai alkunsa matalapaineena, joka pantiin merkille 25. kesäkuuta Yhdysvaltojen kaakkoisrannikolla. Se sai nimensä 1. heinäkuuta, jolloin se oli luokiteltavissa trooppiseksi myrskyksi. Heinäkuun 3. päivänä satelliitti- ja lentokonehavainnot viittasivat siihen, että Arthur oli saavuttanut hurrikaanin voimakkuuden. Myrsky rantautui Pohjois-Carolinassa Yhdysvaltain itsenäisyyspäivänä 4. heinäkuuta klo 23:15 paikallista aikaa.
Siitä se jatkoi matkaansa pohjoiseen ja heikkeni kulkiessaan Cape Codin ja Nantucketin yli. Heinäkuun 5. päivänä se kehittyi keskileveysasteiden matalapaineeksi. Nova Scotian alueella raportoitiin laajoja sähkökatkoja. Myrskyvuoksi nostatti merivettä noin 1,5 metriä normaalia korkeammalle.

Lähteet
-------

1. ↑  2014 Hurricane Season in Review: Eight Things We'll Remember  1.12.2014. weather.com. Viitattu 14.1.2015.
2. ↑  TROPICAL WEATHER OUTLOOK  25.6.2014. National Hurricane Center NHC. Viitattu 14.1.2015.
3. ↑  Tropical Storm ARTHUR  1.7.2014. National Hurricane Center NHC. Viitattu 14.1.2015.
4. ↑  Hurricane ARTHUR  3.7.2014. National Hurricane Center NHC. Viitattu 14.1.2015.
5. ↑  Hurricane Arthur makes landfall in North Carolina as Category 2 storm CNN. Viitattu 14.1.2015.
6. ↑  Hurricane Arthur, July 3-4, 2014 National Weather Service Newport/Morehead, NC. Viitattu 14.1.2015.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Hurrikaani Arthur** Wikimedia Commonsissa
**Kypärävanga** (*Euryceros prevostii*) on suurinokkainen vangojen heimoon kuuluva varpuslintu.

Koko ja ulkonäkö
----------------

Linnun pituus on 27–31 cm. Sen puku on pääosin musta, selän, siipien yläpeitinhöyhenten ja keskimmäisten pyrstösulkien ollessa punaruskeat. Silmä on keltainen ja valtava, korkea nokka on sinertävä, mustakärkinen. Sen ääni on pitkä, värisevä vihellys, jota kuulee etenkin iltahämärissä. Kypärävangat liikkuvat pienissä parvissa, usein muiden lajien sekaparvissa. Nuoret linnut ovat ruskeita puvultaan ja myös niiden nokka on ruskea. Kypärävanga on sukunsa ainoa edustaja.

Lajin nimesi ja kuvaili René-Primevère Lesson 1831, ranskalaisen taiteilijan Florent Prévostin kunniaksi.

Esiintyminen
------------

Kypärävanga on endeeminen laji Madagaskarin koillisosissa. Lajin voi löytää ainakin Marojejyn luonnonpuistosta sekä Masoalan ja Mantadian kansallispuistoista. Metsien raivaaminen pelloiksi ja hakkuut ovat vähentäneet lajille sopivia metsiä ja se on nykyään erittäin uhanalainen.

Laji on paikkalintu eikä sitä ole tavattu Suomessa.

Elinympäristö
-------------

Alavien seutujen ainavihannat vanhat metsät.

Lisääntyminen
-------------

Rakentaa pesän kasveista puun oksanhaaraan.

Ravinto
-------

Aikuiset syövät enimmäkseen suurikokoisia hyönteisiä puiden oksistosta. Poikasia ruokitaan myös mm. liskoilla, sammakoilla, käärmeillä, ravuilla ja selkärangattomilla.

Lähteet
-------

* Perrins, Christopher M. (päätoim.) 1992: Otavan lintutieto - Maailman linnut. Otava. Italia. ISBN 951-1-12001-8

### Viitteet

1. ↑  *Euryceros prevostii* *IUCN Red List of Threatened Species*. International Union for Conservation of Nature, IUCN, Iucnredlist.org.  (englanniksi)
2. ↑  BirdLife International: Euryceros prevostii *The IUCN Red List of Threatened Species*.  2018. IUCN. Viitattu 2.1.2019. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* ARKive (Arkistoitu – Internet Archive)
* Kuva kypärävangasta pesällään

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Taksonitunnisteet | 
* Wikidata: Q1194048
* Wikispecies: Euryceros prevostii
* ARKive: euryceros-prevostii
* BirdLife: 22708058
* BOLD: 119396
* CoL: 3D3KN
* BOW: helvan1
* eBird: helvan1
* GBIF: 5231781
* iNaturalist: 8444
* IRMNG: 10593361
* ITIS: 560056
* IUCN: 22708058
* NCBI: 125303
* Xeno-canto: Euryceros-prevostii

 |

 |
**Seližarovo** (ven. Селижа́рово) on kaupunkimainen taajama Tverin alueella Venäjällä. Se sijaitsee Volgan rannalla 189 kilometriä Tveristä länteen. Taajama on Seližarovon piirin keskus. Sen kautta kulkee Toržokin ja Velikije Lukin välinen rautatie (Seližarovon asema). Asukkaita on 7 000 henkeä (vuonna 2009).

Seližarovon kylä mainitaan ensimmäisen kerran vuonna 1504. 1800-luvulla se oli huomattava kaupan ja metsänhankinnan keskus. Vuonna 1916 Seližarovon kautta rakennettiin rautatie. Kaupunkimaisen taajaman statuksen se sai vuonna 1937. Nykyään siellä on mm. elintarvike- ja puunjalostusteollisuutta.

Lähteet
-------

1. ↑  Federalnaja služba gosudarstvennoi statistiki: Tšislennost naselenija Rossijskoi Federatsii po gorodam, posjolkam gorodskogo tipa i raionam na 1 janvarja 2009 g. *gks.ru*.  Arkistoitu 21.10.2011. Viitattu 24.12.2009. (venäjäksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Seližarovo Tverin alue -tietosanakirjassa[vanhentunut linkki] (venäjäksi)
* Seližarovon piirin sivusto (venäjäksi)
Bundeswehrin ylikorpraalin sotilasarvomerkki
Saksan laivaston ylikorpraalin sotilasarvomerkki
**Ylikorpraali** on pääasiassa saksalainen sotilasarvo. *Obergefreiter* eli ylikorpraali (vanh. suom. *ylijefreitteri*) on käytössä Bundeswehrissä ja Sveitsin armeijassa. Lisäksi se on käytössä Ranskan armeijassa nimellä *caporal-chef* ("päällikkökorpraali"). Sen korkeampi muoto on *caporal-chef de première classe* eli 1. luokan ylikorpraali.. Ylikorpraalin arvon historia ulottuu 1800-luvulle.

Saksan armeijassa ylikopraalia alempi arvo on korpraali (*Gefreiter*) ja ylempi *Hauptgefreiter* ("päällikkökorpraali"). Sveitsissä ylikorpraalia alempi arvo on myös korpraali (*Gefreiter*), mutta ylempi on alikersantti (*Korporal*). Nato-vastaavuusluokituksessa ylikorpraali on OR-3. Suomen puolustusvoimien alikersantin arvo on Nato-vastaavuudeltaan OR-4. Ranskan *caporal-chef* on OR-4 ja *caporal-chef de première classe* on OR-4 tai OR-5. Näin ollen saksalainen ylikorpraali on selvästikin ylemmän miehistön jäsen, kun taas Ranskassa sen asema vastaa aliupseeria.

* *Caporal-chef de première classe*. Erottelu tehtiin vuonna 1999.
* *Caporal-chef* (jalkaväki) tai *Brigadier-chef* (ratsuväki): ylikorpraali toimii yleensä ryhmänjohtajana.

Lähteet
-------

1. ↑  German Army rank insignia (Arkistoitu – Internet Archive)
2. ↑  German Navy rank insignia (Arkistoitu – Internet Archive)
3. ↑   (Arkistoitu – Internet Archive) Legioonassa palvelleet suomalaiset suomentavat *caporal-chef*in arvon ylikorpraaliksi. Kyösti Pietiläinen nimittää itseään ylikorpraaliksi elämäkerrassaan *Legioonalainen Peters : Suomalaisen palkkasoturin muistelmat. Helsinki : Tammi, 2003. ISBN 951-31-2833-4.*.
4. ↑   (Arkistoitu – Internet Archive)
**Hurrikaani Camille** oli 5. luokan hurrikaani, joka iski Mississippin osavaltioon Yhdysvalloissa 17.–18. elokuuta 1969. Se aiheutti 256 ihmisen kuoleman Yhdysvalloissa sekä 7,5 miljardin dollarin aineelliset vahingot (vuoden 2005 dollareissa.)

Meteorologia
------------

Camillen keskuksen ilmanpaine oli viidenneksi alin koskaan Atlantilla mitattu, 905 hPa. Iskiessään maihin sen ilmanpaine oli 909 hPa, ja tuulten on arvioitu puhaltaneen 85 m/s (305 km/h), puuskissa jopa 94 m/s (340 km/h). Camillen aiheuttamat aallot kohosivat 7,3 metriin, joka oli suurin hurrikaanin aiheuttama aalto Yhdysvalloissa vuoden 2005 hurrikaani Katrinan iskemiseen saakka.

Camille kääntyi itään sen iskettyä maihin Mississippin osavaltiossa aiheuttaen 790 mm rankkasateita Virginiassa saakka trooppisena matalapaineena. Camille vahvistui jälleen trooppiseksi myrskyksi siirryttyään Atlantille Virginian itärannikolta.

Vaikutukset
-----------

Camille tappoi yhteensä 143 ihmistä Alabamassa, Mississippissä ja Louisianassa. Lisäksi 113 ihmistä kuoli Virginiassa tulvien vuoksi, joten kaikkiaan Camille surmasi 256 ihmistä Yhdysvalloissa. Kaikkiaan hurrikaani vahingoitti 8 931 ihmistä, tuhosi 5 662 kotia ja vahingoitti 13 915 kotia. Kaikkiaan Camille aiheutti 1,42 miljardin dollarin tuhot vuoden 1969 dollareissa (7,5 miljardia vuoden 2005 dollareissa), mikä oli järkyttävää noihin aikoihin. 26 miljardin dollarin tuhot aiheuttanut hurrikaani Andrew ohitti sen aiheuttamat tuhot, ja myös hurrikaani Katrina, joka iski samoille alueille, ohitti Camillen. Monet Camillen kokeneet ovat kuvanneet Katrinaa "paljon pahemmaksi", johtuen sen huomattavasti suuremmasta koosta (Camille oli hyvin pieni hurrikaani.)

Nimeäminen
----------

Vuonna 1969 hurrikaanien nimeämistavat eivät olleet yhtä tarkasti määritellyt kuin nykyään, vuosittain pomittiin naisten nimiä aakkosjärjestyksessä. John Hopella, Yhdysvaltojen kansallisen hurrikaanikeskuksen meteorologilla oli Camille-niminen tytär, joka oli juuri valmistunut lukiosta.Työkaverin ehdotuksesta nimi Camille lisättiin vuoden myrskyjen nimien listalle tietämättä, että Camilleksi nimetystä myrskystä tulisi pahamaineinen.

Nimi vedettiin myöhemmin listoilta sen aiheuttamien tuhojen vuoksi.

Lähteet
-------

1. ↑  Governor: Worse than Camille CNN. Viitattu 30.7.2013.
2. ↑  John Hope, 83; Popular Expert on Hurricanes at Weather Channel  2002. LA Times. Viitattu 30.7.2013.
3. ↑  Tropical Cyclone Naming History and Retired Names NOAA NHS. Viitattu 30.7.2013.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Hurrikaani Camille** Wikimedia Commonsissa
**Mae Carol Jemison** (s. 17. lokakuuta 1956) on yhdysvaltalainen astronautti, joka on opiskellut sekä tekniikkaa että lääketiedettä. Hän väitteli lääketieteestä vuonna 1981 Cornellin yliopistossa. Vuosina 1983–1985 hän toimi rauhanturvajoukkojen lääkärinä Sierra Leonessa ja Liberiassa.

Jemison valittiin NASAn astronauttiohjelmaan vuonna 1987. Hän toimi tiedeasiantuntijana Japanin ja Yhdusvaltojen yhteisellä missiolla STS-47 vuonna 1992. Jemison erosi NASAsta vuonna 1993.

Vuonna 1994 hän perusti nuorten kansainvälisen tiedeleirin *The Earth We Share*. Hän opetti luonnontieteitä Dartmouth Collegessa vuosina 1995–2002, ja sai professuurin Cornellin yliopistosta.

Lähteet
-------

1. 1 2  Jemison, M. C. *NASA*. Viitattu 10.3.2018.
2. ↑  Dr Mae C. Jemison *Changing the Face of Medicine*. Viitattu 10.3.2018.


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Norja
* Israel
* Yhdysvallat
* Puola

 |
|  |
| Tieteilijät | 
* CiNii

 |
|  |
| Muut | 
* SNAC
	+ 2

 |

 |
Marcus Hahnemann.
**Marcus Hahnemann** (s. 15. kesäkuuta 1972 Seattle, Washington, Yhdysvallat) on uransa lopettanut yhdysvaltalainen jalkapallomaalivahti.

Hahnemann aloitti ammattilaisuransa vuonna 1994 Seattle Soundersin joukkueessa. Kolme vuotta myöhemmin hän siirtyi Major League Soccer -liigan Colorado Rapidsiin. Vuonna 1999 hän teki sopimuksen Englannin 1. divisioonassa pelanneen Fulhamin kanssa. Fulhamissa Hahnemann ei saanut peliaikaa, vaan lainattiin vuonna 2000 ensin Rochdaleen ja sitten Readingiin, jonne hän myöhemmin siirtyi pysyvästi. Hahnemann on ollut Readingin ykkösmaalivahti siitä lähtien. Hän on noussut Readingin kannattajien suosioon muun muassa heittämällä pelipaitansa joka ottelun jälkeen katsojille. Kun joukkueen johto kielsi Hahnemannia tekemästä tätä säästösyihin vedoten, hän alkoi ostaa paitansa omilla rahoillaan ja jatkoi tapaansa. Vuonna 2006 kauden päätteeksi hänet valittiin Mestaruussarjan tähdistökentälliseen Readingin noustessa Valioliigaan.

Kesällä 2009 Hahnemann siirtyi ilmaiseksi Readingista Mestaruussarjan kaudella 2008-09 voittaneeseen Wolverhampton Wanderersiin, joka myös nousi Englannin Valioliigaan kaudeksi 2009-10. Hahnemanin on tarkoitus toimia ohjaajana Wolvesin nuoremmille maalivahdeille Wayne Hennesseylle ja Carl Ikemelle. Aikaisemmin Wolves oli hankkinut kokeneen 26-vuotiaan serbialaisen Nenad Milijašin keskikentälle Belgradin Punaisesta Tähdestä. Hahnemann teki Wolvesin kanssa vuoden mittaisen sopimuksen.

Hahnemann pelasi Yhdysvaltain maajoukkueessa ensimmäisen kerran vuonna 1994. Hänet nimettiin maajoukkueeseen Saksan MM-kisoihin 2006.

Lähteet
-------

1. ↑  Wolves sign keeper Hahnemann *independent.co.uk*.  17.6.2009. Viitattu 6.7.2009. (englanniksi)

Yhdysvaltain joukkue – Jalkapallon MM-kilpailut 2006
1 Howard |
2 Albright |
3 Bocanegra |
4 Mastroeni |
5 O'Brien |
6 Cherundolo |
7 Lewis |
8 Dempsey |
9 Johnson |
10 Reyna |
11 Ching |
12 Berhalter |
13 Conrad |
14 Olsen |
15 Convey |
16 Wolff |
17 Beasley |
18 Keller |
19 Hahnemann |
20 McBride |
21 Donovan |
22 Onyewu |
23 Pope |
Valmentaja Arena

Yhdysvaltain joukkue – Jalkapallon MM-kilpailut 2010
1 Howard |
2 Spector |
3 Bocanegra |
4 Bradley |
5 Onyewu |
6 Cherundolo |
7 Beasley |
8 Dempsey |
9 Gómez |
10 Donovan |
11 Holden |
12 Bornstein |
13 Clark |
14 Buddle |
15 DeMerit |
16 Torres |
17 Altidore |
18 Guzan |
19 Edu |
20 Findley |
21 Goodson |
22 Feilhaber |
23 Hahnemann |
Valmentaja Bob Bradley



|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Saksa
* Yhdysvallat

 |

 |
**Guy A. Sansaricq** (6. lokakuuta 1934 Jérémie – 21. elokuuta 2021) oli syntyjään haitilainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi haitilaiseen Les Cayesin hiippakuntaan 29. kesäkuuta 1960 ja inkardinoitiin Brooklynin hiippakuntaan Yhdysvaltoihin 9. tammikuuta 1991. Hänet nimitettiin Brooklynin vihkipiispaksi ja Glenndálochan titulaaripiispaksi 6. kesäkuuta 2006. Piispaksi konsekroinnin suoritti 22. elokuuta Nicholas Anthony DiMarzio, jota avustivat Thomas Vose Daily ja Ignatius Anthony Catanello.

Sansaricq jäi eläkkeelle 6. lokakuuta 2010.

Lähteet
-------

1. ↑  Tinner-Williams, Nate: Bishop Guy Sansaricq dead at 86 *Black Catholic Messenger*.  22.8.2021. Viitattu 23.8.2021. (englanniksi)
2. 1 2  Catholic-Hierarchy.org: Bishop Guy A. Sansaricq


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Yhdysvallat

 |
|  |
| Muut | 
* SNAC

 |

 |
**Hurrikaani Elena** oli vuoden 1985 viides nimetty trooppinen myrsky Atlantin hurrikaanikaudella, ja tuon kauden neljäs trooppinen hirmumyrsky. Saffirin-Simpsonin hurrikaaniasteikolla se luokiteltiin tasolle kolme, kun se iskeytyi maihin. Myrsky aiheutti tuhoja Yhdysvaltojen Meksikonlahden rannikolla, etenkin eroosiota ja osteriviljelmien tuhoa Floridassa. Elenan reitti oli poikkeuksellinen, sillä se pyörähti silmukan rannikolla ja lähestyi samoja alueita kahdesti. Lähes miljoona floridalaista lähti evakkoon Louisianaan.

Hurrikaanin kehitys
-------------------

Ensimmäiset merkit säähäiriöstä, joka myöhemmin kehittyi hurrikaaniksi, nähtiin Cap Verden pohjoispuolella 23. elokuuta 1985. Se kehittyi trooppiseksi myrkyksi ja lähestyi Kuubaa 27. elokuuta. Se sai nimen Elena 28. päivänä, kun sen keskus oli Kuuban yllä ja lentokoneilla mitattiin 26 m/s tuulia. Hurrikaanin voiman se saavutti 29. elokuuta. Hurrikaanin virtausta ohjaavat ylemmän ilmakehän virtaukset muuttivat suuntaansa kahdesti, ja niin Elena pyörähti Floridan rannikolla ennen kuin se iskeutyi maihin lähellä Biloxia Mississippin osavaltiossa.

Hurrikaanin voimakkuus
----------------------

Ilmanpaine kävi alilmmillaan 951 hPa:ssa. Suurin mitattu keskituuli oli 47 m/s, puuskat 61 m/s. Rankimmat sateet saatiin Floridan niemimaan pohjoisosassa, 290.6 mm. Hyökyaallot merellä kasvoivat kolmimetrisiksi.

Lähteet
-------

1. ↑  Susan DeFord: One-two punch of Kate and Elena have beaches on the ropes  Marraskuu 1983. Tallahassee Democrat.  Arkistoitu 26.9.2007. Viitattu 10.9.2007.
2. ↑  Robert A. Case: Annual summary of Atlantic hurricane season 1985 Monthly Weather Review.
**Keijo Antero Rantala** (3. helmikuuta 1931 Karjalohja – 13. elokuuta 1992 Helsinki) oli suomalainen ammattiyhdistysjohtaja. Rantalan ura ammattiyhdistystoiminnassa alkoi vuonna 1962 Liikennevirkamiesyhdistyksen johtokunnassa ja hänestä tuli sen puheenjohtaja vuonna 1970. Samana vuonna hänestä tuli Rautatievirkamiesliiton puheenjohtaja. Vuonna 1979 hänestä tuli Virkamiesliiton puheenjohtaja. Virkamiesliitto alkoi hajota vuonna 1989 ja se lakkautettiin marraskuussa 1991 ja tämä oli Rantalalle raskas prosessi. Rantala liittyi SDP:n jäseneksi vuonna 1989. Hänelle myönnettiin kanslianeuvoksen arvonimi kesäkuussa 1991. Rantala syntyi autoilija Aimo Kaarlo Rantalan ja Ingrid Matilda Helanderin perheeseen. Hän oli vuosina 1954–1975 naimisissa Kyllikki Kaarina Mäkisen kanssa. Liitto päättyi puolison kuolemaan. Vuodesta 1976 Rantala oli naimisissa toimistopäällikkö Anna-Liisa Sairasen kanssa. Rantalalle syntyi näistä liitoista neljä lasta.

Lähteet
-------

1. ↑


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt Muokkaa Wikidatassa | 
* Kansallisbiografia
* Biografiasampo

 |

 |
**Nils Madsen** (27. helmikuuta 1879 Langaa, Tanska - 8. joulukuuta 1958 Aaborg, Tanska) oli tanskalainen apteekkari ja virsirunoilija.

Nilsen oli maanviljelijän poika. Hän opiskeli farmaseutiksi ja toimi apteekkarina eri puolilla Tanskaa. Hän julkaisi ensimmäisen kirjansa "Vej og Sti" 1910. Hän on julkaissut useita runokokoelmia, proosateoksia ja 1956 muistelmansa "Den gamle Apoteker fortæller". Hänen kirjojaan sävyttävät tanskalainen luonto, kansalliset ja kristilliset ajatukset. 

Hän on kirjoittanut joitakin virsiä. Ne ovat ilmestyneet yleensä kristillisten nuorisoliikkeiden laulukirjoissa. Yksi hänen virtensä "Hver dag er en sjælden gave" on käännetty myös suomeksi. Se on vuodelta 1917 ja se ilmestyi "De Ungas Lommebog"-kirjassa. Vuonna 1925 ilmestyneessä runokokoelmassa "Dagene" virsi ilmestyi muodossa "Hver dag er endu en gave". Se on julkasitu myös Madesnin 1949 ilmestyneessä runokirjassa "Vi gaar gennem verden-Udvalgte digte". 

VIrsi on käännetty ruotsiksi 1921 ja se on Ruotsin kirkon vuoden 1986 virsikirjassa virsi 180 "Var dag är en sällsam gåva". Suomenkielisessä virsikirjassa se on Anna-Maija Raittilan käännöksenä "Saat lahjaksi uuden päivän". Virren sävelmän tekijä Oscar Bandberg oli Norjassa syntynyt ja Kööpenhaminassa Pelastusarmeijan parissa vaikuttanut muusikko.

Lähteet
-------

1. 1 2  Oscar Lövgren: *Psalm- och sånglexikon*, s. 452. Gummesons bokförlag, Stockholm, 1964. (ruotsiksi)
2. 1 2  Mads Nielsen (1879-1958) *danskforfatterleksikon.dk*. Viitattu 22.2.2022. (tanskaksi)
3. ↑  Mads Nielsen *biografiskleksikon.lex.dk*. Viitattu 22.2.2022. (tanskaksi)
4. ↑  Per Olof Nisser, Inger Selander, Hans Bernskiöld: *Psalmernas väg Kommentaren till text och musik i Den svenska psalmboken*
Band 1 Psalmerna 1- 204 av den ekumeniska psalmboksdelen.*, s. 473. Wessmans musikförlag AB Visby, 2014. ISBN 978-91-8771-034-6. (ruotsiksi)*


|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Saksa
* Israel
* Yhdysvallat

 |

 |
**Pyöreän pöydän ritarit** (*Lancelot du Lac*) on Robert Bressonin ohjaama ranskalainen vuoden 1974 elokuva. Se perustuu taruun kuningas Arthurista ja pyöreän pöydän ritareista. Se käsittelee Graalin maljan etsintää sekä Lancelotin ja Guineveren rakkaustarinaa.

Tuotanto
--------

*Pyöreän pöydän ritareiden* piti olla Bressonin seuraava elokuva 1950-luvulla *Papin päiväkirjan* jälkeen, mutta sen tuotantoa siirrettiin useaan kertaan taloudellisten syiden takia. Tuottajat eivät olleet valmiita antamaan Bressonin tapaisen epäkaupallisen ohjaajan tehdä elokuvaa aiheesta, joka näytti paperilla toiminnan täyteiseltä. Lopulta vuonna 1974 Bresson sai mahdollisuutensa tuottaa projekti, josta hän oli unelmoinut jo pitkään. Hänen tuekseen tulivat valtion omistama viestintäyhtiö ORTF, näyttelijä-ohjaaja Jean Yanne ja tuottaja Jean-Pierre Rassam.

Aihe oli Bressonille tärkeä ja jossain vaiheessa hän täysin periaatteidensa vastaisesta harkitsi päärooleihin jopa Hollywood-näyttelijöitä. Bresson kävi 1950-luvulla kirjeenvaihtoa yhdysvaltalaisen tuottaja George Cukorin kanssa ja pyysi tätä tiedustelemaan Burt Lancasteria ja Natalie Woodia pääosiin. Wood osoittikin kiinnostusta, mutta Lancaster ilmoitti, ettei pysty osallistumaan projektiin aikataulukiireiden vuoksi. Lancaster oli lupautunut jo John Frankenheimerin elokuvaan *Juna*. Libération-lehden tietojen mukaan Bresson olisi harkinnut Lancelotin rooliin myös Richard Burtonia seurattuaan *Kuuma ranta* -elokuvan kuvauksia Pariisissa. Lopulta vuoden 1974 tuotanto tehtiin kuitenkin Bressonille tuttuun tapaan. Elokuvan pääosissa olivat amatöörinäyttelijät Luc Simon Lancelotina, Laura Duke Condominas Guineverena ja Humbert Balsan Arthurina.

Elokuva kuvattiin lähellä Noirmoutier'tä Vendéen departementissa. Se sai ensi-iltansa Cannesin elokuvajuhlilla toukokuussa 1974 ja Pariisissa 26. syyskuuta.

Lähteet
-------

* Braad Thomsen, Christian: *Leppymättömät: Elokuvataiteen kohtaloita ja kerrontamuotoja*. Suomentanut Tamminen, Arvi. Helsinki: Like, 1990. ISBN 951-8929-29-7.
* Cunneen, Joseph E.: *Robert Bresson: A Spiritual Style in Film*. New York: Continuum International Publishing Group, 2003. ISBN 0-8264-1471-0. Google-kirjat (viitattu 9.4.2011). (englanniksi)
* Pönni, Antti: *Robert Bresson elokuvateoreetikkona*. Lisensiaatintutkielma. Turun yliopisto, 2005. Teoksen verkkoversio (viitattu 9.4.2011). [vanhentunut linkki]
* Reader, Keith: *Robert Bresson*. Manchester: Manchester University Press, 2000. ISBN 0-7190-5365-x. Google-kirjat (viitattu 9.4.2011). (englanniksi)

### Viitteet

1. 1 2  Reader, s. 116.
2. ↑  Braad Thomsen, s. 197.
3. 1 2  Pönni, s. 31.
4. 1 2  Reader, s. 117.
5. ↑  Cunneen, s. 146.
6. ↑  Pönni, s. 215.

Kirjallisuutta
--------------

* Hiltunen, Taneli: "Nuo synkistelevät ritarit kolisevissa sotisovissaan: Bresson, Rohmer ja Boorman kuningas Arthurin hovissa". *Filmihullu* 3/2020.
**Keijo Koistinen** (10. elokuuta 1941 Nilsiä – 22. heinäkuuta 1968 Vehmersalmi) oli suomalainen jalkapalloilija ja jääkiekkoilija.

Jääkiekko
---------

Jääkiekkoilijana Koistinen tunnettiin taitavana hyökkääjänä. Vuonna 1959 hän voitti Vierumäellä järjestetyn Jääkiekkoliiton tekniikkamestaruuskilpailun.  KalPan edustusjoukkueeseen Koistinen nousi jo 16-vuotiaana vuonna 1958. Ennen siirtymistään Porin Karhuihin hän pelasi neljä kautta KalPassa, joista vuodet 1958–1959 sekä 1961–1962 Mestaruussarjassa. 

Porin Karhuja Koistinen edusti pääsarjassa viiden kauden ajan, voittaen Suomen mestaruuden vuonna 1965. Kausi 1964–1965 oli myös henkilökohtaisesti hänen parhaansa, Koistinen sijoittui pistepörssissä kuudenneksi. Jääkiekkouransa hän lopetti kauden 1966–1967 jälkeen. Koistinen pelasi Mestaruussarjassa 110 ottelua tehopistein 47+32=79 ja istui 30 jäähyminuuttia.

Jalkapallo
----------

Jalkapalloa Koistinen pelasi Mestaruussarjassa vuosina 1960–1966 Kuopion Palloseuran riveissä. Suomen mestaruuden hän voitti 1966. Mestaruuden jälkeen Koistinen siirtyi pelaamaan Karhuihin myös jalkapalloa. Seura oli tuolloin toiseksi korkeimmalla sarjatasolla Suomensarjassa. Karhujen yhdistyttyä RU-38:n kanssa Porin Ässiksi 1967, hän jatkoi uuden seuran riveissä Mestaruussarjassa vielä seuraavana kautena. Yhteensä Koistinen pelasi urallaan jalkapallon pääsarjassa 41 ottelua.

Kuolema
-------

Koistinen kuoli hukkumisonnettomuudessa Vehmersalmella heinäkuussa 1968. Hän oli veneilemässä viiden hengen seurueessa Kallaveden Janissalon edustalla ja horjahti veteen vajoten välittömästi pinnan alle.

Saavutukset
-----------

* Jääkiekon Suomen mestaruus 1965
* Jalkapallon Suomen mestaruus 1966

Lähteet
-------

* Urheilusuomi.com/Pelaajakortti – Keijo Koistinen
* Niiralanmonttu.com
* Porilaista jalkapallohistoriaa 1960–1979
* Banzai/KuPSin pääsarjapelaajat 1947/48–1989[vanhentunut linkki]

### Viitteet

1. 1 2  Keijo Koistinen hukkui Kallavedellä.  *Helsingin Sanomat*, 23.7.1968, s. 14. HS Aikakone (vain tilaajille). Viitattu 25.8.2018.
2. ↑  Leijonat.fi/Pohjola-leirin historiikki (Arkistoitu – Internet Archive)
3. ↑  *Jääkiekkokirja*, s. 498. Jääkiekkoliitto, 2019.
Kesäinen tienvarsinäkymä lähellä Vaivion risteystä
**Käsämä** on kylä Liperissä. Käsämästä on matkaa Joensuuhun noin 25 kilometriä, Liperin kirkonkylälle 13 kilometriä ja Viinijärvelle 10 kilometriä. Asukkaita kylässä on noin 650.

Käsämän koulu oli 3-opettajainen alakoulu, jossa oli 65–70 oppilasta. Koulu lakkautettiin vuonna 2014.

Kylällä on entinen Kaprakan kuntoutuskeskus ja Liperin Ammattioppilaitos, sittemmin Verven kuntoutuskeskus, jonka omisti hengitysliitto. Nykyisin sen tiloissa toimii Ammattiopisto Luovin Liperin yksikkö. Veljesharju on rakennettu 1948 ja sen suunnittelija on Viljo Revell. Käsämässä oli kyläkauppa, joka lopetti elokuussa 2014. Teboil-huoltoasema jatkaa toimintaansa edelleen.

Joensuusta Kuopion suuntaan lähtevä valtatie 9 ja Varkauden suuntaan lähtevä valtatie 23 sekä Pieksämäki–Joensuu-rata kulkevat Käsämän kautta. Lisäksi Liperin suunnasta tuleva seututie 482 kulkee Käsämän kautta ja jatkuu yhdystienä 5031 Polvijärven Sotkumaan. Vuoteen 1988 asti Sotkumaan johtavalla tiellä oli Käsämän lossi; sen paikalle valmistui silta, joka ylittää Viinijärven. Lähellä Käsämän kyläkeskusta sijaitsi myös Liperin rautatieasema.

Aiheesta muualla
----------------

* Käsämän kyläsivut (Arkistoitu – Internet Archive)

Liperi

|  |  |
| --- | --- |
| Taajamat | Kirkonkylä | Viinijärvi | Ylämylly |
| Kylät | Ahonkylä | Kaatamo | Kompero | Korpivaara | Käsämä | Leppälahti | Liperin kylä | Liperinsalo | Mattisenlahti | Risti | Ristinsalmi | Roukalahti | Salokylä | Taipale | Tutjunniemi | Vaivio | Ylämylly |
**Pirjo Helena Mäki** (31. toukokuuta 1962 Oulu – 11. marraskuuta 2018 Oulu) oli suomalainen psykiatri, psykoterapeutti ja Oulun yliopiston psykiatrian professori. Hänet tunnettiin erityisesti nuorisopsykiatrian ja nuorille kohdennettujen mielenterveyspalvelujen puolestapuhujana.

Mäki opiskeli Oulun yliopistossa, josta valmistui lääkäriksi, lastenpsykiatrian erikoislääkäriksi ja tohtoriksi (LkT). Hänen englanninkielinen väitöskirjansa (2003) käsitteli äidin raskausaikaisen masennuksen (Pohjois-Suomen 1966 syntymäkohorttitutkimus) ja varhaisen huoltajista eroamisen (niin sanottu Joulumerkkikotitutkimus) merkityksestä skitsofrenian ja rikollisuuden synnylle. Työ oli otsikoitu *Parental separation at birth and maternal depressed mood in pregnancy : associations with schizophrenia and criminality in the offspring*. Hän pätevöityi myös psykoterapeutiksi niin yksilö- (2002) kuin perheterapiasta (1999, VET 2005).

Sittemmin Mäki oli psykiatrian ja nuorisopsykiatrian dosentti, joka nimitettiin vuoden 2016 alusta psykiatrian professoriksi Oulun yliopistoon ja Oulun yliopistolliseen sairaalaan. Hän oli Oulun yliopiston lääketieteellisen tiedekunnan psykoterapeuttikoulutuksen vastuuhenkilö.

Hän oli Oulun yliopiston psykiatrian professori Juha Veijolan puoliso.

Lähteet
-------

1. ↑  Kuolinilmoitus, Kaleva 25.11.2018, s. 36
2. 1 2 3 4  Arkistoitu kopioPirjo Mäki  päivitetty: 6.3.2017. oulu.fi.  Arkistoitu 9.1.2019. Viitattu 9.1.2018.
3. 1 2 3  Juha Veijola, Heidi Pirnes-Lappi, Mauri Marttunen: Pirjo Mäki 1962–2018. Professori  17.12.2018. Helsingin Sanomat, hs.fi. Viitattu 9.1.2018.
4. ↑  Pirjo Mäki: Parental separation at birth and maternal depressed mood in pregnancy : associations with schizophrenia and criminality in the offspring (ISBN 951-42-7079-7; verkkoaineisto: ISBN 9514270800; PhD thesis; julkaistu sarjassa Acta Universitatis Ouluensis, D, Medica, ISSN 0355-3221; 740)  2003. Oulun yliopisto (teostiedot via kansalliskirjasto.finna.fi).  Arkistoitu 9.1.2019. Viitattu 9.1.2018.
5. ↑  Arkistoitu kopioJuha Veijola, MD, PhD oulu.fi.  Arkistoitu 24.10.2018. Viitattu 9.1.2018.

Aiheesta muualla
----------------

* Pirjo Mäki (Google Scholar -profiili) (englanniksi) (google.com)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Tieteilijät Muokkaa Wikidatassa | 
* Google Scholar
* ORCID

 |

 |
**Pirjo Marjatta Seppä** (s. 8. helmikuuta 1946 Virolahti) on entinen suomalainen suunnistaja.

Pirjo Seppä osallistui kolme kertaa suunnistuksen MM-kisoihin. Jo Linköpingissä 1968 hän sai viestissä pronssia. Friedrichrodan 1970 kisoissa koko Suomen joukkue jäi ilman mitaleita. Stare Splavyn 1972 kisoissa Pirjo Seppä oli Suomen ainoa mitalisti henkilökohtaisilla matkoilla. Naisten viestin toisella osuudella Seppä joutui päästämään Ruotsin suunnistajan edelleen, mutta vaihdossa aikaeroa oli vain 11 sekuntia. Ankkuriosuudella Liisa Veijalainen toi Suomen voittajana maaliin 10 sekunnin erolla Ruotsiin. Suomen avausosuuden suunnisti Sinikka Kukkonen.

Kotimaassa Pirjo Seppä edusti Virolahden Sampoa. Hän voitti Venlojen juoksun kolmasti, mutta ei voittanut yhtään Suomen mestaruutta.

Opetus- ja kulttuuriministeriö myönsi Sepälle Pro urheilu -tunnustuspalkinnon vuonna 2012.

Saavutukset
-----------

* MM-kultaa viestissä 1972
* MM-hopeaa henkilökohtaisella matkalla 1972
* MM-pronssia viestissä 1968
* MM-kisoissa neljäs henkilökohtaisella matkalla 1968 ja 1970 sekä viestissä 1970
* Venlojen juoksun voitto 1968, 1970 ja 1972

Lähteet
-------

1. 1 2 3  World Orienteering Championships 1968 International Orienteering Federation. Viitattu 1.2.2017. (englanniksi)
2. 1 2  World Orienteering Championships 1970 International Orienteering Federation. Viitattu 1.2.2017. (englanniksi)
3. 1 2 3 4 5  World Orienteering Championships 1972 International Orienteering Federation. Viitattu 1.2.2017. (englanniksi)
4. 1 2 3  Venlojen juoksun voittajat 1951-1977 Kaukametsäläiset Ry.. Viitattu 1.2.2017.
5. ↑  Pirjo Sepälle Pro Urheilu -tunnustus | *www.suunnistusliitto.fi*.  19.12.2012. Viitattu 20.6.2023.
Kaldmaa vuonna 2012.
**Kätlin Kaldmaa** (30. elokuuta 1970) on virolainen kirjailija, kriitikko ja kääntäjä. Hän on opiskellut Tarton yliopistossa virolaista filologiaa ja Tallinnan yliopistossa englantilaista filologiaa.

Kaldmaa oli 2006–2010 Eesti Päevalehdessä kulttuuritoimituksen esimies, kirjallisuusliite Arkaadian toimittaja ja julkaisija. Hän oli 2009–2011 kirjallisuuslehti Lugun päätoimittaja. Kun Viron PEN perustettiin uudelleen 3. helmikuuta 2010, hänet valittiin sen hallitukseen, ja hän on ollut siitä lähtien Viron PENin puheenjohtaja. Vuosina 2010–2016 hän työskenteli Viron lastenkirjallisuuden keskuksen ulkosuhteiden johtajana. Vuodesta 2016 hän on ollut vapaa kirjoittaja ja kääntäjä.

Palkinnot ja tunnustukset
-------------------------

* Friedebert Tuglas -palkinto 2012

Teokset
-------

#### Runoteokset

* *Larii-laree* (luuletused, 1996)
* *Üks pole ühtegi* (runoja viroksi, englanniksi, venäjäksi ja suomeksi, 2008)
* *Nägemata ilmad* (runoja viroksi ja englanniksi, 2009)
* *Armastuse tähestik* (runoja viroksi ja englanniksi, 2012) suom. *Rakkauden aakkoset*; suomennos ja jälkisanat: Anniina Ljokkoi. Savukeidas, 2015

#### Proosa

* *Islandil ei ole liblikaid* (romaani, 2013) suom. *Islannissa ei ole perhosia*, suomennos Outi Hytönen. Fabriikki Kustannus, 2017
* *Väike terav nuga* (novellikokoelma, 2014)

#### Lastenkirjat

* *Neli last ja Murka* (2010)
* *Lugu Keegi Eikellegitütre isast" (2012)*
* *Halb tüdruk on jumala hea olla* (2016)

#### Esseet

* *Kolmteist Eesti kirja* (kogumik; Eda Ahi, Kärt Hellerma, Kätlin Kaldmaa jt, 2016)

#### Omaelämäkerrallinen teos

* *Õnn on otsuse küsimus* (2013)

Lähteet
-------

1. ↑  Päring inforegister.ee andmebaasis
2. ↑  Nädala autor Kätlin Kaldmaa
3. ↑  Virolaisen kirjallisuuden keskus

Aiheesta muualla
----------------

* Mitä hyllystä löytyi, Tuglas-Seura (Arkistoitu – Internet Archive)

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.   
Alkuperäinen artikkeli: et:Kätlin Kaldmaa 

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Saksa
* Yhdysvallat

 |

 |
**Rahutu Tuhkatriinu** (suom. *Levoton Tuhkimo*) on virolaisen laulajan Mari-Leenin ensimmäinen albumi, joka julkaistiin joulukuussa 2006. Albumin nimikappale ja ensimmäinen single on viroksi laulettu versio suomalaisen Dingon vuoden 1984 tunnetusta hitistä *Levoton Tuhkimo*. Se valmistui jo maaliskuussa 2006, mutta lupaa säveltäjä Neumannilta jouduttiin odottelemaan jonkin aikaa. Ilmestyttyään kappaleesta tuli Virossa suuri kesähitti ja myöhemmin koko vuoden eniten myyty kännykän soittoääni. Syyskuussa julkaistiin toinen single *Suure linna inglid*, josta myös tuli radio- ja klubihitti. Marraskuussa 2006 Mari-Leen esiintyi virolaisessa yökerhossa lavalla yhdessä vierailulla olleen Dingon kanssa. Yhteensä albumilta on julkaistu neljä singleä.

Levynjulkaisutilaisuudessa Mari-Leen oli pukeutuneena Tuhkimon prinsessanvaatteisiin. Joulua edeltävällä viikolla albumi nousi Viron listan kärkipaikalle ja on myynyt kultalevyyn oikeuttavan määrän. Musiikki levyllä on Sven Lõhmusin käsialaa lukuun ottamatta nimikappaletta ja *Õpetajaa*, jonka on kirjoittanut Henri Laks ja alun perin esittänyt 1980-luvulla Seitsmes Meel.

Kappaleet
---------

1. Ausamad valed
2. Suure linna inglid
3. Ei tunne mind
4. Rahutu Tuhkatriinu
5. Õpetaja
6. 13 ja reede
7. Kiirteel
8. Roosa Pantri Diskoteek
9. Tulnukad mu rõdul
10. Sirutan tiivad
11. Outro
12. Suure linna inglid (remix)
13. Rahutu Tuhkatriinu (remix)

Arvostelut
----------

* Findance.com: 10/10*lähde?*

Lähteet
-------

* u-pop.ee.

### Viitteet

1. ↑

Aiheesta muualla
----------------

* cdmarket.eu, ääninäytteitä
* postimees.ee[vanhentunut linkki], artikkeli (viroksi)
* u-pop.ee, artikkeli (viroksi)
Pankkiholvi vuodelta 1901.
**Pankkiholvi** on suuri kassakaappi, joka sijaitsee pankin sisällä. Holviin tallennetaan pankissa olevat arvotavarat kuten rahat, velkakirjat ja sopimukset. Nykyaikaiset pankkiholvit sisältävät yleensä tallelokeroita sekä paikan, jonne voidaan tallentaa kassakoneiden rahasäilöjä sekä muita asiakkaiden ja pankin arvotavaroita. Tallelokeroiden määrä on lisääntynyt ja vastaavasti rahan säilyttämisen tarve on vähentynyt. Pankkiholveissa kuitenkin säilytetään myös rahaa, mutta paljon vähemmän kuin ennen.

Yksi tärkeimmistä pankkiholvin tarkoituksista on antaa asiakkaille tuntu, että heidän tavaransa todella ovat turvassa pankissa. Yksi suurimmista pankkiholveista sijaitsee Cleveland Ohio Fourth District Federal Reserve District -pankissa. Sen ovi on 5,47 m paksu ja se painaa kokonaisuudessaan yli 47 tonnia. Oven kuori painaa yksinään jo 20 tonnia. Ovi sisältää suurimman saranan mitä on koskaan rakennettu. Nykyään pankit painivat sähköisten murtojen kanssa ja yrittävät osoittaa pystyvänsä tarjoamaan samanlaista turvallisuutta kuin suurien pankkiholvien ja rakennusten aikana.

Pankkiholvit rakennetaan nykyään lähinnä paksusta teräsbetonista, joskin seiniin, lattiaan ja kattoon lisätään joskus suuria teräslaattoja estämään mahdollisia kassakaappiin murtautujia jotka yrittäisivät kaivaa tunnelia holviin. Värähtelyn ja äänien tunnistimet keräävät ääniä, ja jos useiden tuntien kuluessa tietty äänikynnys ylittyy, laukeaa hälytys. Täten pystytään karkottamaan useimmat murtautujat, jotka yrittäisivät kaivautua seinien tai lattian läpi.

Nykyään lähes kaikki holvit lukitaan aikalukolla, jotta pystyttäisiin estämään pankinjohtajan ottaminen panttivangiksi. Se estää myös pankkiryöstäjiä sulkemasta ihmisiä pankkiholviin ryöstön jälkeen. Nykyään kuitenkin holveissa on yleensä ilmastointiaukot hapen loppumisen estämiseksi, jos joku vahingossa tulisi lukituksi sinne.

Teikoku-pankissa Hiroshimassa Japanissa oli neljä kappaletta Mosler Safe Companyn valmistamaa pankkiholvia siihen aikaan, kun sinne pudotettiin atomipommi toisen maailmansodan aikaan. Ne sijaitsivat alle kolmenkymmenen metrin päässä räjähdyksen keskuksesta, ja kaikkien neljän sisältö säilyi vahingoitta. Näiden holvien selviytymisellä oli Mosler-yhtiölle valtaisa mainosarvo, ja myöhemmin he saivatkin toimittaa näitä "atomipommin kestäviä" holvejaan USA:n itsenäisyysjulistuksen säilyttämistä varten Washington DC:hen. Mosler toimitti holvien ovia myös Washingtonin ulkopuolella sijaitsevaan Greenbrierin ydinlaskeumasuojaan.

Katso myös
----------

* Kassakaappi
* Lukkoseppä
* Kassakaapin murtaminen

Lähteet
-------

1. ↑  Pankkiholvin salaisuudet säilyvät ikuisesti – "Ei ole olemassa mitään vanhentumisaikoja" *YLE*.  22.12.2016. Viitattu 9.7.2020.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Pankkiholvi** Wikimedia Commonsissa
**Rahul Shewale** (s. 14. huhtikuuta 1973 Mumbai) on intialainen Shiv Senaa edustava poliitikko. Hän on toiminut parlamentaarikkona Lok Sabhassa kaksi kautta vuodesta 2014 alkaen. Aikaisemmin hän vaikutti Mumbain paikallispolitiikassa toimien Suur-Mumbain kuntayhtymän pysyvän komitean puheenjohtajana neljä kautta.

Hänet äänestettiin Lok Sabhaan ensimmäisen kerran vuoden 2014 parlamenttivaaleissa, jolloin hän voitti istuvan kongressipuoluetta edustaneen parlamentaarikko Eknath Gaikwadin. Vuonna 2019 hänet äänestettiin toiselle kaudelle, kun hän voitti Eknath Gaikwadin toisen kerran. Politiikassaan hän on korostanut Dharavin uudelleensuunnittelua ja luvannut saavansa sen valmiiksi vuoteen 2026 mennessä. Hänen mukaansa kokemus Suur-Mumbain kuntayhtymän pysyvän komitean johdossa on auttanut häntä ymmärtämään kaupunkisuunnittelun tärkeitä kysymyksiä. Ensimmäisen kautensa Lok Sabhassa (2014–2019) hän istui kaupunkisuunnittelusta vastaavassa ja kemikaali- ja lannoiteministeriötä konsultoivissa komiteoissa. Toisella kaudellaan hän on jatkanut samoissa komiteoissa.

Lähteet
-------

1. 1 2  Seventeenth Lok Sabha: Members Bioprofile: Shri Rahul Ramesh Shewale *Lok Sabha*. Viitattu 14.7.2020.
2. ↑  Civic standing committee polls: Rahul Shewale nominated again *Hindustan Times*.  2.4.2013. Viitattu 14.7.2020.
3. ↑  Unnikrishnan, S.: Elections 2014: Shiv Sena's Rahul Shewale takes Mumbai South Central from Congress *Times of India*.  16.5.2014. Viitattu 14.7.2020.
4. ↑  Mumbai South Central Results 2019: 'Victory 2.0', Shiv Sena's leader Rahul Shewale defeats Congress'Eknath Gaikwad *Mumbai Mirror*.  23.5.2019. Viitattu 14.7.2020.
5. ↑  Dhaigal, Sonam: ‘Dharavi will be redeveloped within seven years’ *The Hindu*.  6.4.2019. Viitattu 14.7.2020.