Rooman keisari Augustus. Keisari on esitetty paljasjalkaisena kuin jumalat. Rintapanssarissa on kuvattu hänen urotöitään. Vasemmalla alhaalla Cupido ratsastaa delfiinillä.
**Rooman keisari** on Rooman tasavallan jälkeisen ajan Rooman valtakunnan hallitsijoista käytetty nimi. Varsinaista Rooman keisarin virkaa ei ollut, vaan kyse oli useiden virkojen ja valtuuksien yhdistelmästä, joka muuttui vuosisatojen kuluessa.

Keisarikunnan alkuaikoina aiemmat tasavaltalaiset muodot suurelta osin säilyivät. Tätä vaihetta keisariuden historiassa kutsutaan *prinsipaatiksi* keisari Augustuksen Rooman valtiolle vuonna 27 eaa. antaman valtiosäännön ja sanan *princeps* perusteella. Rooman hallitsija oli valtiosäännössä ensimmäinen kansalainen eli *princeps civium*. Myöhemmin 300-luvulla keisarius muuttui yksinvaltiuden suuntaan, josta käytetään nimitystä *dominaatti*, mutta keisariudesta ei silti muodostunut monarkiaa sen nykyisessä merkityksessä. Keisari oli virallisesti *primus inter pares*, ensimmäinen vertaistensa joukosta, eikä hänellä ollut rajatonta *de jure* -valtaa. Monet keisarit eivät olleet hallitsijoita myöskään *de facto*, sillä aikojen saatossa todellista valtaa käyttivät usein esimerkiksi byrokraatit ja sotilaat, joille keisari oli kätevä nukkehallitsija.

Keisarin auktoriteetti pohjautui tasavaltalaisiin virkoihin. Yleensä keisari valitutti itsensä sekä konsuliksi että kensoriksi. Hän johti myös senaattia princeps senatuksen (senaatin pään) viran haltijana ja pontifex-pappien kollegiota pontifex maximuksen viran haltijana. Näiden virkojen haltijana hänellä oli suuri henkilökohtainen arvovalta (*dignitas* ja *auctoritas*). Henkilökohtaisesti keisarilla oli myös *imperium maius* (suurempi imperium) ja tribuuninoikeudet. Tämän yhdistelmän johdosta keisarilla oli ylin tuomiovalta, veto-oikeus kaikkiin päätöksiin ja täydellinen koskemattomuus.

Keisarin tavallisia titteleitä olivat imperaattori, *caesar* ja *augustus*, joista ensimmäinen on tasavaltalainen sotapäällikön kunnianimi ja kaksi viimeistä on johdettu henkilönimistä. Alkuaikoina keisareilla ei ollut varsinaista univormua, myöhemmin he käyttivät purppuraviittaa ja diadeemia.

Suomen kielen *keisari*-sana juontuu Gaius Julius Caesarin nimestä. Caesarin on joskus tulkittu olleen ensimmäinen keisari, mutta periaatteessa hän toimi diktaattorina vanhan tasavaltalaisen järjestelmän rajoissa. Nykykäsityksen mukaan vasta Augustus vei tämän pitkään kestäneen valtionmuutoksen niin pitkälle, että voidaan puhua varsinaisesta keisariudesta.

Katso myös
----------

* Luettelo Rooman keisareista
* Bysantin keisari
* Historia Augusta
* Damnatio memoriae
* Pretoriaanikaarti
* Usurpaattori

Lähteet
-------

1. ↑  Grimberg, Carl: *Kansojen historia. Osa 6. Rooma*, s. 2-4. WSOY, 1980. ISBN 951-0-09734-9.

Kirjallisuutta
--------------

* Kivimäki, Arto & Tuomisto, Pekka: *Rooman keisarit*. 3. laajennettu painos. Hämeenlinna: Karisto, 2005. ISBN 951-23-4546-3.

Aiheesta muualla
----------------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Rooman keisari**.
* *De Imperatoribus Romanis*: An Online Encyclopedia of Roman Rulers and their Families

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.