Puhuttua liettuaa
**Liettua** (omakielinen nimi: *lietuvių kalba*) on balttilainen kieli, ja se kuuluu indoeurooppalaiseen kielikuntaan. Sen sukukieliä ovat latvia ja sammunut muinaispreussi.

Liettuassa kielen puhujia on noin 3 miljoonaa (80 % väestöstä), Liettuan ulkopuolella noin miljoona (merkittäviä vähemmistöjä mm. Norjassa, Saksassa, Yhdysvalloissa ja Venäjällä). Se on Liettuan virallinen kieli. Puolassa liettualla on virallinen vähemmistökielen asema. Lisäksi se on yksi Euroopan unionin virallisista kielistä.

Kielessä on kaksi päämurretta, yläliettualainen murre (*aukštaičių tarmė*) ja alaliettualainen murre (*žemaičių tarmė*). Murre-ero saattaa vaikeuttaa keskinäistä ymmärtämistä.

Fonologia
---------

### Konsonantit

|  | Bilabiaali | Dentaali | Palatoalveolaari | Palataali | Velaari |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| **Nasaali** | m | n |  |  |  |
| **Klusiili** | p | b | t | d |  |  | k | g |
| **Affrikaatta** |  | ts | dz | tʃ | dʒ |  |  |
| **Frikatiivi** | f | s | z | ʃ | ʒ |  | x | ɣ |
| **Lateraali** |  | l |  |  |  |
| **Tremulantti** |  | r |  |  |  |
| **Approksimantti** |  | ʋ |  | j |  |

Kaikki konsonantit lukuun ottamatta [j] voivat esiintyä myös palatalisoituneina.

Lähde:

### Vokaalit

|  | Etinen | Keskinen | Takainen |
| --- | --- | --- | --- |
| **Suppea** | iː |  | uː |
| **Lähes suppea** | ɪ |  | ʊ |
| **Puolisuppea** | eː |  | oː |
| **Puoliavoin** | ɛ |  | (ɔ) |
| **Avoin** | æː | a | ɑː |

Lähde:

Ortografia
----------

Liettuaa kirjoitetaan latinalaisin aakkosin, eräitä erikoismerkkejä käyttäen. Aakkosia on 32 kappaletta:

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A | Ą | B | C | Č | D | E | Ę | Ė | F | G | H | I | Į | Y | J | K | L | M | N | O | P | R | S | Š | T | U | Ų | Ū | V | Z | Ž |
| a | ą | b | c | č | d | e | ę | ė | f | g | h | i | į | y | j | k | l | m | n | o | p | r | s | š | t | u | ų | ū | v | z | ž |

Vanhin painettu liettuankielinen kirja on katekismuksen käännös vuodelta 1547. Raamattu käännettiin kokonaisuudessaan liettuaksi vuonna 1735.

Kielioppi
---------

Liettua on inflektoiva kieli, eli verbien ja nominien taivutusmuodot ovat tärkeitä ilmausten muodostamisessa. Nominien sijamuotoja on 7, sukuja kaksi, lukuja kaksi (mutta murteissa esiintyy myös duaali eli kaksikko). Verbeillä on neljä yksinkertaista aikamuotoa sekä niitä vastaavat yhdistetyt aikamuodot ja neljä tapaluokkaa; lisäksi verbien nominaalitaivutus on hyvin rikas. Liettua on SVO-kieli kuten suomi: lauseenjäsenten tavanomainen järjestys on subjekti–predikaatti–objekti.

Liettuassa ääntämyksessä ja kieliopissa on paljon arkaaisia piirteitä, toisin sanoen kielessä on säilynyt indoeurooppalaisen kantakielen ominaisuuksia, jotka muista kielistä ovat hävinneet. Se onkin kaikkein vanhakantaisin kaikista nykyään puhutuista indoeurooppalaisista kielistä. Tämän tähden sillä on poikkeuksellisen merkittävä sija indoeurooppalaisessa vertailevassa kielentutkimuksessa.

Liettuan kielessä ja suomen kielessä on yhteisiä lainasanoja, kuten: *aikštė (aukio), kirvis (kirves), kalakutiėna (kalkkuna), žirnis (herne), laivas (laiva), sirgti (särkeä, tuntea kipua, olla sairas), abejoti (epäillä).**selvennä*. 

Liettuan kielessä Suomi maana kirjoitetaan *Suomija*, suomen kieli *suomių kalba* ja suomalainen *suomis*. *-škai-* pääte vastaa kysymykseen *millä kielellä*.

Kielinäyte
----------

»Visi žmonės gimsta laisvi ir lygūs savo orumu ir teisėmis. Jiems suteiktas protas ir sąžinė ir jie turi elgtis vienas kito atžvilgiu kaip broliai.»

Suomeksi:  
»Kaikki ihmiset syntyvät vapaina ja tasavertaisina arvoltaan ja oikeuksiltaan. Heille on annettu järki ja omatunto, ja heidän on toimittava toisiaan kohtaan veljeyden hengessä.»

(YK:n ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen 1. artikla)

Lähteet
-------

1. 1 2  Lithuanian - A language of Lithuania *Ethnologue*. Viitattu 5.10.2010. (englanniksi)
2. ↑  vlkk.lt Valstybinė lietuvių kalbos komisija.  Arkistoitu 20.4.2021. Viitattu 3.3.2012.
3. 1 2  Glottolog 4.6 - Lithuanian *glottolog.org*. Viitattu 18.6.2022.
4. ↑  Lithuanian language, alphabet and pronunciation *omniglot.com*. Viitattu 18.6.2022.
5. 1 2  Lithuanian language  2022. Encyclopædia Britannica. Viitattu 18.6.2022. (englanniksi)
6. ↑  Which Languages Are Spoken in Poland? *WorldAtlas*.  18.7.2018. Viitattu 18.6.2022. (englanniksi)
7. 1 2  Languages  2022. European Union. Viitattu 18.6.2022. (englanniksi)
8. 1 2  Lithuanian  2022. Languages Gulper. Viitattu 18.6.2022. (englanniksi)
9. ↑  ScriptSource - Lithuanian written with Latin script *scriptsource.org*. Viitattu 18.6.2022.
10. ↑  7 facts about the Lithuanian language  2022. Eurotradus. Viitattu 18.6.2022. (englanniksi)
11. ↑  Lithuanian in Lithuania  2022. Joshua Project. Viitattu 18.6.2022. (englanniksi)
12. ↑  Lithuanian Language - Structure, Writing & Alphabet - MustGo  2022. MustGo. Viitattu 18.6.2022. (englanniksi)
13. ↑  Yhdistyneiden kansakuntien ihmisoikeusvaltuutetun toimisto

Aiheesta muualla
----------------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Liettuan kieli**.

WikipediaWikipedia
***Liettuankielinen*** Wikipedia, vapaa tietosanakirja

* Lithuanian (lietuvių kalba)
* 
* Liettualais-ranskalainen sanakirja

Balttilaiset kielet

* galindi
* kuuri
* latvia
* liettua
* muinaispreussi
* semgalli
* seloni
* skalvi
* sudoovi


Euroopan unionin lippuEuroopan unionin viralliset kielet
bulgaria · englanti · espanja · hollanti · iiri · italia · kreikka · kroatia · latvia · liettua · malta · portugali · puola · ranska · romania · ruotsi · saksa · slovakki · sloveeni · suomi · tanska · tšekki · unkari · viro