**Kustaa Emil Levälahti** (e. **Gustaf Emil Mulli**, lempinimeltään **Levä**; 6. kesäkuuta 1882 Rantasalmi – 11. marraskuuta 1963 Helsinki) oli suomalainen urheiluvaikuttaja, Suomen Voimistelu- ja Urheiluliiton (SVUL) puheenjohtaja vuosina 1925-1927, Suomen Olympiakomitean puheenjohtaja vuosina 1934–1937. Hän toimi Olympiakomiteassa vuosina 1919–1946. Levälahti oli mukana hankkimassa vuoden 1940 (lopulta vuonna 1952 pidettyjä) olympialaisia Suomeen.

Voimistelunopettajana Lahdessa ja Joensuussa
--------------------------------------------

Levälahden vanhemmat olivat suutari David (Taavetti) Kämäräinen (1827-1884) ja Klaara Maria Mulli. Hän pääsi ylioppilaaksi 1903 Savonlinnan reaalilyseosta ja suoritti 1906 Helsingin yliopistossa voimistelunopettajan tutkinnon. Levälahti oli voimistelunopettajana Kajaanissa 1906–1907, Lahdessa 1907–1912 ja Joensuussa 1912–1919. Näissä kaupungeissa ollessaan hän oli perustamassa muun muassa urheiluseuroja kuten Lahden Ahkeraa ja Joensuun Kalevaisia. Voimistelunopettajan ammatti oli esteenä hänen osallistumiselleen vuoden 1908 Lontoon olympiakisoihin, koska katsottiin voimistelunopettajien olevan ammattilaisia eikä sen vuoksi olympiaurheilijoiksi kelvollisia. Aktiivisena voimistelun harrastajana ja valmentajana Levälahti kehitti suomalaisen voimistelun arvosteluperusteita jo vuonna 1910 ja loi myös voimistelun laajaa kurssitoimintaa.

Suojeluskuntaliikkeen palveluksessa
-----------------------------------

Vuonna 1919 Levälahti siirtyi suojeluskuntaliikkeen palvelukseen, ensin Joensuun piirin päälliköksi ja seuraavana vuonna yleisesikunnan osastopäälliköksi vastuualueenaan voimistelu- ja urheilutoiminta reservin kapteenin arvoisena. Tässä tehtävässä hän toimi ensin reserviupseerina mutta kävi vuosina 1926–1927 yhden vuoden mittaisen muuntokoulutuksen aktiiviupseeriksi. Kesällä 1920 Levälahti muutti perheineen Helsinkiin. Tällöin hän otti johtaakseen Helsingin Voimistelijat -seuraa.

Kansallinen urheilujohtaja
--------------------------

Kansallisena urheilujohtajana Levälahti osallistui Suomen Voimistelu- ja Urheiluliiton (SVUL) toimintaan. Hän oli jo 1920-luvun alussa erikoisliittoajatusten kehittelijä, johon järjestelyyn päädyttiin seuraavan vuosikymmen alkupuolella vuoden 1932 alusta lähtien. Silloinen res. kapteeni K.E. Levälahti valittiin SVUL:n puheenjohtajaksi vuoden 1926 alusta lähtien, mutta tässä tehtävässä ura jäi lyhyeksi, sillä Lauri "Tahko" Pihkalan ehdottaman päätöksen olla osallistumatta Amsterdamin olympialaisiin hän koki epäluottamuslauseeksi, joten hän erosi tehtävästä. Hän toimi vielä vuosina 1936–1946 lempilajinsa voimistelun valtakunnallisen lajiliiton Suomen Voimisteluliiton puheenjohtajana.

Levälahden ura kansallisessa olympialiikkeessä alkoi vuonna 1919. Seuraavana vuonna hänet valittiin Suomen olympiajoukkueen johtajaksi Antverpenin kisoihin. Samassa tehtävässä hän oli Chamonix'n talviolympialaisissa tammi-helmikuussa 1924, jolloin hän toimi Suomen edustajana Kansainvälisen Hiihtoliiton FIS:n perustamiskokouksissa. Seuraavissa talviolympialaisissa St. Moritzissa 1928 Levälahti oli suojeluskuntajärjestön opintomatkalla ja samalla lehtimiehenä. Levälahti toimi seuraavan kerran Suomen olympiajoukkueen johtotehtävissä Amsterdamin kesäkisoissa 1928, jolloin hän toimi voimistelujoukkueen johtajana. Levälahti toimi jälleen Suomen olympiajoukkueen johtajana lähes kaksi kuukautta kestäneellä matkalla Los Angelesin kisoissa 1932. Samassa tehtävässä oli myös Berliinin kisoissa 1936. Berliinin kisojen aikaan everstiluutnantti Levälahti toimi Suomen Olympiakomitean puheenjohtajana.

Vuonna 1939 everstiluutnantti K. E. Levälahdesta tuli Vierumäellä toimivan Suomen Urheiluopiston johtaja seuraten tehtävässä Akseli Kaskelaa.

Sota-ajan yhteysupseeri
-----------------------

Sodan aikana Levälahti toimi muun muassa puolustusministeriön määräämänä ulkoministeriön edustajana eli yhteysupseerina Suomalaisessa Waffen-SS-vapaaehtoispataljoonassa sen alkuvaiheen koulutusvaiheessa kolmen kuukauden ajan kesän 1941 jälkeen sijoituspaikkoinaan Stralsund ja Gross-Born.

Sodanjälkeinen aika
-------------------

Levälahti toimi vielä vuoden 1956 SVUL:n II Suurkisojen järjestelytoimikunnassa.

Levälahti sai SVUL:n anomana Suomen Liikuntakulttuurin ja urheilun suuren ansioristin vuonna 1949.

Kirjallinen tuotanto
--------------------

* Voimistelusanasto sanoin ja kuvin I. Järjestys-, vapaa- ja sauvaliikkeet, 1925
* Voimistelusanasto selityksin ja kuvin II. Telineliikkeet, 1926
* Jokamiehen voimistelu, 1929
* Poikakirja, 1930
* Pojkarnas bok, 1930
* Suomen puolustusvoimat (Tuompo–Levälahti–Luukkonen), 1931
* Helsingin voimistelijat r.y 1931–1935, 1935
* Helsingin voimistelijat r.y. 1936–1940, 1940
* Levä kertoo urheilumuistojaan, 1944
* Levä jatkaa urheilusta, 1950
* Liikuntalaitteet, 1951
* Poikien ja tyttöjen liikennekirja, 1955

Lähteet
-------

1. ↑  Paikkala, Jarmo: "Taulu 6787-6786 Taavetti s.1.2.1827", *Kämäräisten suku II: Kämäräiset Savossa, Karjalassa, Kainuussa ja Koillismaalla*, s. 343-344. Kiuruvesi: Kämäräisten sukuseura r.y. 2000. ISBN 952-91-2540-2.
2. ↑  Ylioppilasmatrikkeli 1903, sivu 84

Aiheesta muualla
----------------

* Kulha, Keijo K.: / Levälahti, Kustaa Eemil (1882–1963). *Kansallisbiografia-verkkojulkaisu (maksullinen)*.  6.3.2008. Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura.

 

SVUL:n puheenjohtajat
Ivar Wilskman |
Kaarle Majantie |
Aksel Ek |
Kustaa Levälahti |
Aksel Ek |
Väinö Niiniluoto  

Jukka Rangell | 
Väinö Karikoski | 
Jukka Rangell |
Kauno Kleemola |
Akseli Kaskela | 
Jukka Uunila



|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Suomen Olympiakomitean puheenjohtajat |
| --- |
|  |
| Puheenjohtajat | 
* Reinhold Felix von Willebrand (1907–1919)
* Ernst Krogius (1919–1929)
* Kustaa Levälahti (1929–1937)
* Urho Kekkonen (1937–1946)
* William Lehtinen (1946–1951)
* Väinö Karikoski (1951–1956)
* Yrjö Valkama (1956–1961)
* Jukka Rangell (1961-1963)
* Akseli Kaskela (1963–1969)
* Jukka Uunila (1969-1984)
* Carl-Olaf Homén (1984–1988)
* Tapani Ilkka (1988–2004)
* Roger Talermo (2004–2012)
* Risto Nieminen (2012–2016)
* Timo Ritakallio (2016–2020)
* Jan Vapaavuori (2020–)

 |  |

 |

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Suomen liikuntakulttuurin ja urheilun suuren ansioristin saajat |
| --- |
|  |
| Nykyiset haltijat | 
* 1994 Carl-Olaf Homén
* 2003 Pirjo-Liisa Vilenius
* 2009 Veikko Puputti
* 2010 Marja-Liisa Kirvesniemi
* 2010 Lasse Virén
* 2015 Pertti Karppinen
* 2016 Kalervo Kummola
* 2022 Marie Lundmark

 |
|  |
| Aikaisemmat saajat | 
* 1947 Elli Björkstén
* 1947 Hannes Kolehmainen
* 1947 Paavo Nurmi
* 1948 Anni Collan
* 1948 Erik von Frenckell
* 1948 Lauri Pihkala
* 1948 Viktor Smeds
* 1948 Arvo Vartia
* 1949 Kustaa Levälahti
* 1949 Eino Pekkala
* 1950 Urho Kekkonen
* 1951 Jukka Rangell
* 1954 Kaarina Kari
* 1957 Toivo Aro
* 1958 Akseli Kaskela
* 1963 Hilma Jalkanen
* 1963 Bruno Nyberg
* 1964 Kauno Kleemola
* 1964 Väinö Lahtinen
* 1965 Liisa Orko
* 1966 Heikki Savolainen
* 1966 Yrjö Valkama
* 1967 Clas Thunberg
* 1974 J. O. Söderhjelm
* 1976 Veikko Hakulinen
* 1978 Väinö Soininen
* 1979 Lennart Kivi
* 1980 Kalle Kaihari
* 1982 Erkki Kivelä
* 1983 Sulo Kolkka
* 1983 Jukka Uunila
* 1987 Hannu Koskivuori
* 1987 Unto Siivonen
* 1988 Impi Jokinen
* 1988 Martti Karvonen
* 1989 Sulo Hostila
* 1989 Nils-Erik Nyman
* 1989 Paavo Pekkanen
* 1990 Osmo Niemelä
* 1995 Matti Ahde
* 1997 Peter Tallberg
* 1998 Pentti Linnosvuo
* 2001 Tapani Ilkka
* 2003 Kalevi Tuominen
* 2009 Siiri Rantanen
* 2022 Ilkka Kanerva

 |

 |

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Suomi (KANTO)

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Kansallisbiografia
* Biografiasampo

 |

 |