recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Pastis** on suomalainen indierock-yhtye, joka perustettiin Helsingissä 2017. Yhtye on julkaissut Stupido Recordsin kautta EP:n ja kaksi albumia.

Historia
--------

Yhtye perustettiin, kun jalkapallokatsomossa tutustuneet Markus Nymalm ja Emil Inberg ryhtyivät soittamaan Inbergin säveltämiä kappaleita. Tuolloin Pariisissa asunut basisti Henrik Vuoksenmaa pyydettiin mukaan yhtyeeseen, ja kitaristi Sakari Palmroos ja rumpali Kalle Valkama liittyivät täydentämään kokoonpanon pian tämän jälkeen. Yhtye sai nimensä ranskalaisesta pastis-anisviinasta, johon basisti Vuoksenmaa oli Pariisissa asuessaan ihastunut. Yhtye julkaisi heti perustamisvuotenaan 2017 lopulla neljä kappaletta sisältäneen EP:n *Four Stories*, joka huomioitiin muun muassa *Soundissa*, *Rumbassa* ja YleX:llä, jonka uuden musiikin ohjelmien toimittajat Anne Lainto ja Ida Karimaa valitsivat Pastiksen viikon Nosteessa-artistiksi.

Yhtye julkaisi Lauri Elorannan tuottaman debyyttialbuminsa *Circles* helmikuussa 2019. Albumin singlet saivat radiosoittoa niin Suomessa kuin ulkomaillakin, ja muun muassa brittiläisen BBC Radio 6 -kanavan toimittaja Steve Lamacq soitti yhtyettä ohjelmassaan. Niin ikään Lauri Elorannan tuottama seuraava albumi *Pastis* julkaistiin helmikuussa 2023.

Jäsenet
-------

* Markus Nymalm – kitara, laulu
* Emil Inberg – kitara
* Sakari Palmroos – kitara
* Henrik Vuoksenmaa – basso
* Kalle Valkama – rummut

Julkaisut
---------

### Albumit

*Circles* (Stupido Records, 2019)

*Pastis* (Stupido Records, 2023)

### EP:t

*Four Stories* (Stupido Records, 2018)

### Singlet

*Who Left You Standing by the Seashore?* (Stupido Records, 2019)

*Love is a Gun* (Stupido Records, 2019)

*Stars and Marmalade* (Stupido records, 2020)

Lähteet
-------

1. 1 2  Tarkkailuluokka | Pastis – Brittipopia, anisviinaa ja ekspressionismia *Soundi.fi*.  31.1.2018. Viitattu 19.4.2023.
2. ↑  Pastis *Stupido Records & Booking*. Viitattu 19.4.2023.
3. ↑  YleX Nosteessa: Esittelyssä Pastis, jonka tavoitteena on järjestää Saimaa-ilmiön jalanjäljissä laivamatka muiden nuorten nousevien bändien kanssa *yle.fi*. Viitattu 19.4.2023.
4. ↑  Brittipop ei todellakaan ole kuollut – siitä pitää huolen tämä anisviinan mukaan nimetty helsinkiläisyhtye, joka sai alkunsa (tietenkin!) futismatsissa *Rumba.fi*.  8.1.2018. Viitattu 19.4.2023.
5. ↑  Jopa BBC Radio 6:n Steve Lamacq diggailee tätä suomalaista indieyhtyettä *Rumba.fi*.  27.9.2019. Viitattu 19.4.2023.
6. ↑  Pastis - Pop Finland *Europavox*. Viitattu 19.4.2023. (englanniksi)
7. ↑  Vaikutteita punkista, gospelista, hip hopista ja slaavilaisesta perinteestä – Pastis-helsinkiläisyhtyeen uutukainen ennakossa *Rumba.fi*.  31.1.2023. Viitattu 19.4.2023.
**Jeon So-yeon** ( koreaksi :  전소연 ; syntynyt 26. elokuuta 1998), joka tunnetaan nimellä **Soyeon** , on eteläkorealainen räppäri, laulaja, lauluntekijä ja levytuottaja Cube Entertainmentilla. Jeon on tyttöryhmän (G)I-dlen johtaja ja räppäri, jolle hän on kirjoittanut ja tuottanut eniten kappaleita. Hän on myös osa SM Station X -tyttöryhmäprojektia Station Young ja on esittänyt *League of Legends* -hahmoa Akalia virtuaalisissa musiikkiryhmissä K/DA ja True Damage.

Jeon varttui Soulissa ja tanssi peruskoulussa balettia. Hänen nähtyään Big Bangin esiintymässä, hän vaihtoi tanssimisen musiikkiin. Vuonna 2014 Jeon pääsi Cube Entertainmentille harjoittelijaksi, ja vuonna 2016 hän sai huomiota kilpaillessaan yhtiön televisio-ohjelmissa *Produce 101* ja *Unpretty Rapstar*. Tammikuussa 2018 hänet valittiin uuden tyttöryhmän, (G)I-dlen, johtajaksi.

Lähteet
-------

1. ↑  Crone, David: Jeon So-yeon Biography *allmusic.com*. Viitattu 25.10.2023. (englanniksi)


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Korea

 |
|  |
| Taiteenala | 
* MusicBrainz

 |

 |
**Krim** on osallistunut **Turkvision laulukilpailuun** kahdesti, vuosina 2013 ja 2014.

Historia
--------

### 2013

Krim osallistui kaikkien aikojen ensimmäiseen Turkvision laulukilpailuun Turkin Eskişehirissä vuonna 2013. Edustajaksi valittiin laulaja Elvira Sarihalil kappaleella "Dağlarin Ellari". Turkvision laulukilpailun semifinaalissa Sarihalil ei päässyt jatkoon.

### 2014

Vuonna 2014 Krim osallistui uudestaan Turkvision laulukilpailuun, joka järjestettiin Kazanissa, Tatarstanissa. Edustajaksi valittiin laulaja Darina Siniçkina kappaleella "Gider isen". Kilpailun semifinaalissa Siniçkina sai 178 pistettä, sijoittui kahdeksanneksi ja pääsi finaaliin. Finaalissa hän sijoittui kuudenneksi 186 pisteellä.

### 2017

Krim osallistui uudelleen vuoden 2017 kilpailuun, joka olisi järjestetty Astanassa, Kazakstanissa. Edustajaksi oli valittu Alseda Seydaliyeva kappaleella "Feleğimsin".

Kilpailijat
-----------

Värien selitykset
  Voitto
  Toinen
  Kolmas
  Viimeinen

| Vuosi | Artisti(t) | Kieli | Kappale | Sija | Pisteet | Semif. | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2013 | Elvira Sarihalil | Krimintataari | "Dağlarin Ellari" | Ei päässyt jatkoon |
| 2014 | Darina Siniçkina | Krimintataari | "Gider isen" | 6 | 186 | 8 | 178 |
| 2015 | Ei osallistunut kilpailuun |
| 2016 | Alseda Seydaliyeva | Krimintataari | "Feleğimsin" | Kilpailu peruttu |
| 2017 | Alseda Seydaliyeva | Krimintataari | "Feleğimsin" | Kilpailu peruttu |

Lähteet
-------

1. ↑  Granger, Anthony: Türkvizyon 2013: Participating Countries Revealed  19.10.2013. Eurovoix.com. Viitattu 6.12.2015. (englanniksi)
2. ↑  Granger, Anthony: Turkvizyon’14: Kazakhstan Wins! *News*.  21.11.2014. Eurovoix.  Arkistoitu 29.11.2014. Viitattu 17.2.2020. (englanniksi)
**Sotilaskoti** (armeijaslangilla *sotku* tai *sode*) on varuskunta-alueella toimiva kahvila, jossa on myös kioskitoimintaa. Sotilaskotien asiakkaat ovat pääasiassa varusmiehet ja heidän läheisensä, kantahenkilöstöön kuuluvat upseerit, aliupseerit, sotilasammattihenkilöt, siviilit sekä kertausharjoituksiin osallistuvat reserviläiset.

Sotilaskotien toimintaa ylläpitää 4 800 vapaaehtoista ja 170 palkattua työntekijää. Kattojärjestö Sotilaskotiliiton alla toimii 36 paikallisyhdistystä.

Toiminta
--------

Sotilaskoteja pyörittävät sotilaskotiyhdistykset suurimmaksi osaksi vapaaehtoisvoimin. Vapaaehtoisten *"vihreiden sisarten"* ansiosta sotilaskotien hinnat ovat edullisia. Sotilaskodit ovat kuuluisia munkeistaan ja muista leivonnaisista. Sotilaskodeissa on televisio, tietokoneita internetyhteyksineen ja kirjasto. Kodeissa ei ole ostopakkoa, vaan sen tarkoitus on tarjota varusmiehille kodinomainen ympäristö, missä viettää vapaa-aikaansa. Puolustusvoimat ja Rajavartiolaitos tukevat toimintaa tarjoamalla sotilaskotikiinteistöt yhdistyksen käyttöön perimättä tilavuokraa.

Sotilaskodin auto puolustusvoimien lippujuhlapäivänä Tammisaaressa vuonna 2013.
Reserviupseerikoulun sotilaskoti Haminassa
Sotaharjoituksissa ja maastoleireillä kiertävät sotilaskotiautot, joista myydään kahvia, makeisia ja leivonnaisia. Autot ovat usein mukana myös messuilla, joissa Puolustusvoimilla on osasto. Sotilaskotiyhdistykset pitävät myös leirisotilaskoteja isoilla harjoitusalueilla, kuten Pahkajärven, Pohjankankaan ja Rovajärven ampuma-alueilla.

Sotilaskotiyhdistykset ja niiden kattojärjestö Sotilaskotiliitto tukevat varusmiesten urheiluharrastuksia esimerkiksi lahjoittamalla liikuntavarusteita tai järjestämällä liikunnallisia tapahtumia.

Yleisen käytännön mukaan sotilaskodeissa ylempiarvoisia ei tarvitse puhutella.

Historia
--------

Inkerinpesän sotilaskotisisaria jatkosodan aikana 30. kesäkuuta 1943.Suomen ensimmäisen sotilaskodin avasi Helsingin NMKY 15. huhtikuuta 1918. Helsingin NMKY:n Sotilaskotityö päättyi vuonna 2004 Santahaminassa. Myös Pelastusarmeija kuuluu sotilaskotityön historiaan. Sen ensimmäinen sotilaskoti aloitti toimintansa vuonna 1919 Terijoen Rajavartiopataljoonassa Tyrisevällä. Sisällissodassa joukkojen mukana olleet naiset aloittivat sotilaskotityön myös syksyllä 1918.

Sotilaskotiliitto perustettiin 1921 (aluksi nimenä oli Suomen Sotilaskotiliitto) ja sen ensimmäisenä puheenjohtajana toimi Katri Bergholm. Liiton nykyinen puheenjohtaja on Kirsi Patrikainen.

Katso myös
----------

* Kanttiini

Lähteet
-------

1. 1 2  Huhtanen, Jarmo: Munkit eivät enää erotu sotkussa varusmiesten ykkösherkkuna, energiajuomia sen sijaan kuluu – Perjantaina vietettiin Suomen sotilaskotijärjestön perinnepäivää *Helsingin Sanomat*.  7.5.2021. Viitattu 7.5.2021.
2. ↑  valokuvaaja Sot. virk. J. Taube: Inkerinpesän sotilaskotisisaret Maija Myyryläinen ja Raili Kilpeläinen. *www.finna.fi*. Viitattu 31.1.2020.

Aiheesta muualla
----------------

* Sotilaskoti
Elatiá  
ΕλατιάElatiá-vuoren metsiä.

|  |  |
| --- | --- |
| Sijainti | 
Dráma, Itä-Makedonia ja Traakia, Kreikka |
| Vuoristo | 
Rodópi |
| Korkeus merenpinnasta | 
1 826 m |

Kartta

|  |  |
| --- | --- |
| Koordinaatit | 
40° 51′ P, 24° 06′ IView and modify data on Wikidata  |

muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa WikidataaTietolaatikon dokumentaatioNäytä Wikidatasta tulevat arvot

**Elatiá** (kreik. Ελατιά) eli **Karántere** (Καράντερε, myös *Kará Nteré*, Καρά Ντερέ) on vuori keskisessä Rodópi-vuoristossa Makedoniassa Pohjois-Kreikassa. Sen korkeus on 1 826 metriä. Vuori sijaitsee Dráman alueyksikössä Itä-Makedonian ja Traakian alueella linnuntietä noin 45 kilometriä pohjoiseen Dráman kaupungista.

Vuoren korkeimman huipun nimi on Tsákalos (Τσάκαλος). Muita huippuja ovat Oxiés (Οξιές, 1 811 m), Elatiá (Ελατιά, 1 647 m), Bouzála (Μπουζάλα, 1 631 m), Pyramída Koútra (Πυραμίδα Κούτρα, 1 628 m), Zervó (Ζερβό, 1 578 m) ja Kalývia Graváni (Καλύβια Γραβάνη, 1 556 m). Vuori tunnetaan Elatián metsästä, joka on kasvistoltaan ja eläimistöltään monipuolinen, ja josta on tunnistettu 1 800 eri kasvilajia, 40 nisäkäslajia ja 130 lintulajia. Vuori on Natura 2000 -aluetta.

Elatiá-vuoren metsiä.

Lähteet
-------

1. ↑  Τα Βουνά της Ελλάδας *Πατριδογνωσία*. Viitattu 1.9.2022.
2. 1 2  Καρά-ντερέ : Ενα «αυθεντικό και ανεπανάληπτο μουσείο της φύσης» ! *iHunt*. Viitattu 1.9.2022.
3. ↑  GR1140003 Periochi Elatia, Pyramis Koutra *Natura 2000*. Viitattu 1.9.2022.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Elatiá** Wikimedia Commonsissa
**Maija Inkeri Savutie-Myrsky** (27. helmikuuta 1910 Lahti – 31. joulukuuta 1988) oli suomalainen kirjallisuus- ja teatterikriitikko sekä kustannustoimittaja. Hän kirjoitti teatteriarvosteluja eri vasemmistojulkaisuihin.

Elämä ja ura
------------

Maija Savutien vanhemmat olivat työnjohtaja Väinö Edvard Savutie (alkuaan Savander) ja Laina Alfiina Viitanen. Väinö Savutie kuului lahtelaisten sosiaalidemokraattien voimahahmoihin. Maija Savutie kirjoitti ylioppilaaksi vuonna 1931, jonka jälkeen hän opiskeli Helsingin yliopistossa estetiikkaa ja nykyiskansain kirjallisuutta ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1935. Opiskeluaikanaan Savutie imi vaikutteita vasemmistoradikaali Mauri Ryömältä ja etääntyi sosiaalidemokraattisesta aatteesta. Toisen maailmansodan jälkeen Savutie liittyi kansandemokraatteihin. Ensimmäiset teatteriarvostelunsa hän kirjoitti tamperelaiseen Kansan Lehteen vuosina 1937–1941. Sen jälkeen hän työskenteli Suomen Sosialidemokraatille 1943–1944. Vuosina 1945–1947 Savutie oli kustannusvirkailijana Kansankulttuuri-kustantamossa. Sieltä hän siirtyi Vapaan Sanan kulttuuritoimittajaksi 1948–1956. Savutie palasi Kansankulttuuriin vuonna 1960 ja työskenteli yhtiön kirjallisena johtajana vuoteen 1974. Hän toimi 1950-luvun loppupuolelta kuolemaansa asti Kansan Uutisten teatterikriitikkona.

Kriitikkona Savutie saavutti luotettavan ja asiantuntevan maineen. Hän asetti arvostelemansa näytelmät laajempaan yhteiskunnalliseen viitekehykseen, mutta vältti poliittista julistuksellisuutta kirjoituksissaan.

Maija Savutien aviopuoliso oli vuodesta 1936 lähtien diplomi-insinööri Ahti Myrsky, joka lukeutui sosialidemokraattien vasemmistolaiseen siipeen. Liitto päättyi Myrskyn kuolemaan Neuvostoliiton sotavankina vuonna 1942.

Savutielle myönnettiin Ida Aalberg -mitali vuonna 1983.

Savutie on haudattu Levon hautausmaalle Lahteen.

Lähteet ja viitteet
-------------------

1. 1 2  Levon kappeli ja hautausmaa *BillionGraves*. Viitattu 7.12.2023.
2. 1 2 3 4 5  Kalevi Kalemaa: "Savutie-Myrsky, Maija (1910–1988)", *Suomen kansallisbiografia, osa 8*. Helsinki: Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2006. ISBN 951-746-449-5. / Teoksen verkkoversio.
3. ↑  Yle (arkistoitu linkki)
4. ↑  Palkitut – Ida Aalberg -säätiö *ida-aalberg-saatio.fi*. Viitattu 22.7.2022.


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Norja
* Suomi (KANTO)
* Yhdysvallat
* Alankomaat

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Kansallisbiografia
* Uppslagsverket Finland

 |

 |
*Tämä artikkeli käsittelee vuorta. Grámos on myös kylä ja entinen kunta Kreikassa.*
Grámmos  
ΓράμμοςGrámmos-vuori ja Aetomilítsan kylä.

|  |  |
| --- | --- |
| Tyyppi | 
vuoristoView and modify data on Wikidata  |
| Sijainti | 
Ioánnina ja Kastoriá, Epeiros,Kreikka KreikkaAlbania AlbaniaKreikka ja Albania |
| Vuoristo | 
Píndos |
| Korkeus merenpinnasta | 
2 520 m |

Kartta

|  |  |
| --- | --- |
| Koordinaatit | 
40° 20′ P, 20° 45′ IView and modify data on Wikidata  |

muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa WikidataaTietolaatikon dokumentaatioNäytä Wikidatasta tulevat arvot

**Grámmos** (kreik. Γράμμος, myös *Grámos*, Γράμος) on vuori pohjoisessa Píndos-vuoristossa Kreikan ja Albanian rajalla. Sen korkeimman huipun korkeus on 2 520 metriä. Grámmos on Kreikan kaikista vuorista neljänneksi korkein.

Grámmoksen korkein huippu.
Kreikan puolella Grámmos sijaitsee maan luoteisosassa sijaitsevan Epeiroksen Ioánninan ja Kastorián alueyksiöiden alueella ja Albaniassa maan kaakkoisrajalla. Grámmoksen korkeimman huipun nimi on Tsoúka Pétsik (Τσούκα Πέτσικ). Vuoren muita korkeita huippuja ovat Perífano eli Skírtsi (Περήφανο/Σκίρτση, 2 444 m), Sakoúli (Σακούλι, 2 412 m), Kiáfa eli Diáselo (Κιάφα/Διάσελο, 2 393 m), Moutséli (Μουτσέλι, 2 334 m), Epáno Ar(r)éna (Επάνω Αρ(ρ)ένα, 2 192 m), Káto Ar(r)éna (Κάτω Αρ(ρ)ένα, 2 075 m), Mávri Pétra (Μαύρη Πέτρα, 2 169 m) ja Bantarós (Μπανταρός, 2 036 m).

Vuorella on kaksi vuoristojärveä, Gkístova ja Moutsália (1 740 m). Aliákmonas- ja Sarantáporos-joet saavat alkunsa vuorelta. Aetomilítsan kylä sijaitsee Grámmoksen rinteellä noin 1 450 metrin korkeudessa. Se on Kreikan korkeimmalla sijaitsevia kyliä. Vuoristossa sijaitseva Grámoksen kylä on saanut nimensä vuoresta.

Grámmoksen ympäristössä käytiin Kreikan sisällissodan viimeisiä taisteluita vuonna 1949. Nykyisin vuori ja sen ympäristö on Natura 2000 -aluetta.

Lähteet
-------

1. 1 2  Γράμος *Hellaspath*. Viitattu 15.8.2016.
2. ↑  Ο Ορειβατικός Όμιλος Πύλης στον Γράμμο! *Ορειβατικού Περιηγητικού Ομίλου Πύλης*. Viitattu 15.8.2016.
3. ↑  Ανάβαση στο Γράμμο Trikala Sport.  Arkistoitu 11.9.2016. Viitattu 15.8.2016.
4. 1 2  Mount Grammos *Mountains Greece*.  Arkistoitu 15.9.2016. Viitattu 15.8.2016.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Grámmos** Wikimedia Commonsissa

Kreikan vuoret ja vuoristot

|  |  |
| --- | --- |
| Korkeimmat vuoret(yli 2 000 m) | 
* Ólympos
* Smólikas
* Vóras
* Grámmos
* Gkióna
* Týmfi
* Vardoúsia
* Parnassós
* Ída eli Psiloreítis
* Páchnes
* Kakardítsa
* Taÿ́getos
* Kyllíni
* Aroánia
* Varnoúntas
* Tymfristós
* Lákmos
* Katarachiás
* Vasilítsa
* Falakró
* Erýmanthos
* Órvilos
* Tringía
* Doúsko
* Piéria
* Karáva
* Tzéna
* Lýgkos
* Kakoplévri
* Mavrovoúni
* Pínovo
* Oíti
* Díkti
* Avgó
* Aféntis Christós
* Vérno
* Áskio
* Kaliakoúda
* Vérmio
* Chatzí
* Áthos
* Bélles
* Trapezítsa

 |
| Vuoristot | 
* Ágrafa
* Akarnaniká
* Asteroúsia
* Athamaniká
* Bélles
* Koúla
* Kroússia
* Lasíthi
* Lefká Óri
* Óri Kyparissías
* Píndos
* Rodópi
* Thryptí

 |
**Ernest Solvay** (16. huhtikuuta 1838 – 26. toukokuuta 1922) oli belgialainen kemisti. Hänet tunnetaan etenkin Solvayn menetelmästä, jossa tuotetaan kalsinoitua soodaa, ja Solvay-konferenssin perustajana. Kemian lisäksi hän oli hyvin kiinnostunut fysiikasta. Solvay oli hyväntekeväisyyden harrastaja ja teollisuusmagnaatti.

Elämä
-----

Rebecq’n kunnassa syntynyt Solvay oli kaivosmestarin poika. Hän osoitti hyvin nuorena mielenkiintoa kemiaa ja fysiikkaa kohtaan, mutta ei päässyt sairauden takia yliopistoon.*selvennä* Solvay työskenteli setänsä tehtaassa 21-vuotiaasta lähtien. 

Solvay kehitti veljensä Alfredin kanssa uuden tavan tuottaa soodaa teollisesti. He perustivat jouluaattona vuonna 1863 yhtiön nimeltä Solvay & Cie. Yhtiö laajeni ulkomaille, muun muassa Ranskaan, Saksaan, Isoon-Britanniaan ja Yhdysvaltoihin. Noin 70 Solvayn perustamaa tehdasta on edelleen maailmanlaajuisesti toiminnassa.

Solvayn tehtaissa vallitsi edistyksellinen sosiaalipolitiikka. Niissä oli käytössä laaja sosiaaliturvajärjestelmä, vaikkei laki sitä edellyttänyt. Vuonna 1897 tehtaissa tuli käyttöön kahdeksantuntinen työpäivä. Solvay alkoi maksaa myös eläkettä vuodesta 1913 lähtien.

Solvay oli merkittävä vaikuttaja belgialaisessa yhteiskunnassa. Hän perusti 1900-luvun alussa monia järjestöjä.

Solvayn konferenssi
-------------------

*Pääartikkeli: Solvay-konferenssi*
Ernest Solvay järjesti vuonna 1911 Brysselissä tapaamisen aikakauden merkittävimpien kemistien ja fyysikoiden kesken. Tapaamiseen tulivat muun muassa Marie Curie, Albert Einstein, Max Planck, Ernest Rutherford, Henri Poincaré ja Maurice de Broglie. Tämä oli alkusysäys niin sanotulle Solvay-konferenssille, joka on sittemmin kokoontunut yli 20 kertaa.

Lähteet
-------

1. ↑  britannica.com: Ernest Solvay
2. ↑


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Ranska
* BnF data
* Katalonia
* Saksa
* Israel
* Belgia
* Yhdysvallat
* Tšekki
* Alankomaat
* Vatikaani

 |
|  |
| Tieteilijät | 
* zbMATH

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Deutsche Biographie

 |
|  |
| Muut | 
* SNAC
* IdRef

 |

 |
Ithómi  
ἸθώμηIthómi-vuori.

|  |  |
| --- | --- |
| Tyyppi | 
arkeologinen kohde (en)View and modify data on Wikidata  |
| Sijainti | 
Messenia, Peloponnesos,Kreikka Kreikka |
| Korkeus merenpinnasta | 
800 m |
| Prominenssi | 
760 m |

Kartta

|  |  |
| --- | --- |
| Koordinaatit | 
37° 11′ 10″ P, 21° 55′ 30″ IView and modify data on Wikidata  |

muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa WikidataaTietolaatikon dokumentaatioNäytä Wikidatasta tulevat arvot

**Ithómi** (kreik. Ιθώμη), antiikin **Ithome** (m.kreik. Ἰθώμη), on vuori Messeniassa Peloponnesoksen niemimaan lounaisosassa Kreikassa. Sen korkeus on 800 metriä.

Ithómivuori antiikin Messenestä nähtynä.
Ithómivuoren luostari vuonna 1882 (Wordsworth Christopher).
Ithomevuori toimi alun perin heloottien turvapaikkana näiden kapinoidessa Spartaa vastaan vuonna 464 eaa. Myöhemmin se oli antiikin Messenen kaupungin akropolis eli linnavuori. Vuorella sijaitsi Zeus Ithomataksen temppeli. Messenen kaupunki sijaitsi ja sen arkeologinen alue edelleen sijaitsee aivan vuoren juurella.

Nykyisin vuorella sijaitsee Voulkánoksen luostari (*Moní Voulkánou*). Aiemmin vuoren huipulla on toiminut myös Vuorenhuipun Neitsyt Marian luostari (*Moní Panagías Koryfís*), joka perustettiin perimätiedon mukaan vuonna 725 ja toisen tiedon mukaan 1200-luvulla, ja hylättiin vuonna 1625. Uusi luostari perustettiin hieman alemmaksi vuonna 1701.

Lähteet
-------

1. ↑  Ancient Ithome / Ancient Messene *Picturesque Peloponnese*.  Arkistoitu 11.9.2016. Viitattu 15.8.2016.
2. ↑  Mount Ithome *Cities and Locations of Ancient Greece*. Viitattu 15.8.2016.
3. ↑  Holy Monastery of Voulkanos Saint George Greek Orthodox Cathedral.  Arkistoitu 8.3.2015. Viitattu 15.8.2016.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Ithómi** Wikimedia Commonsissa
*Tämä artikkeli käsittelee vuorta. Kamvoúnia on myös entinen kunta Kreikassa.*
Kamvoúnia  
ΚαμβούνιαKamvoúnia-vuorta.

|  |  |
| --- | --- |
| Sijainti | 
Lárisa, Thessalia sekäGrevená ja Kozáni, Länsi-MakedoniaKreikka Kreikka |
| Korkeus merenpinnasta | 
1 615 m |

|  |  |
| --- | --- |
| Koordinaatit | 
39° 58′ 59″ P, 22° 04′ 59″ IView and modify data on Wikidata  |

muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa WikidataaTietolaatikon dokumentaatioNäytä Wikidatasta tulevat arvot

**Kamvoúnia** (kreik. Καμβούνια) on vuori Thessalian ja Makedonian rajalla pohjoisessa Kreikassa. Sen korkeus on 1 615 metriä.

Vuosi sijaitsee osin Lárisan alueyksikössä Thessalian alueella ja osin Kozánin alueyksikössä Länsi-Makedonian alueella muodostaen näiden välisen rajan. Osa vuoresta on myös Länsi-Makedonian Grevenán alueyksikön puolella. Kamvoúnian länsipuolella sijaitsee Ólympos-vuori.

Sérvia-Velventóksen kunnan osa Kamvoúnian kunnallisyksikkö, entinen itsenäinen kunta, on saanut nimensä vuoresta.

Lähteet
-------

1. ↑  Kamvounia, Mountain, Grevena *Greek Travel Pages*. Viitattu 20.2.2017.
**Nikolai Vladimirovitš Zatejev** (ven. Николай Владимирович Затеев, 30. kesäkuuta 1926 Nižni Novgorod — 28. elokuuta 1998 Moskova) oli Neuvostoliiton laivaston sukellusveneupseeri.

Kapteeni Zatejev oli 1960-luvulla ydinsukellusvene K-19:n päällikkö. Hän vastusti sitä, ettei alukseen asennettu varajärjestelmää sen ydinkäyttöisten turbiinien jäähdytykseen, kuten esimerkiksi hätätilanteita silmällä pitäen.

Viimeinen Neuvostoliiton presidentti Mihail Gorbatšov yritti esittää Zatejeville ja hänen miehistölleen Nobelin rauhanpalkintoa, mutta sitä ei heille kuitenkaan myönnetty.

Katso myös
----------

* Vasili A. Arhipov

Lähteet
-------

1. ↑  Ydinsukellusvene K-19 kuoleman sukellusvene. Viitattu 21.2.2014.


|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Puola

 |

 |

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
**Sivar Ahlrud** on kirjailijoideb Ivar Ahlstedt ja Sid Roland Rommerud yhteiskäytössä oleva taiteilijanimi. Sivar Ahlrud on yhdistelmä kummankin etu- ja sukunimistä. Sivar Ahlrudina he kirjoittivat nuorisokirjoja, kuten *Etsiväkaksoset*-sarjaa (*Tvillingdetektiverna*) vuosina 1944–1974, sekä muutamia muita teoksia. Etsiväkaksoset-sarjaa ilmestyi ruotsiksi 38 osaa. Samaa taiteilijanimeä käyttivät 1980-luvulla myös Börje Isakson, George Johansson ja Dag E. Hogsten jatkaessaan *Etsiväkaksosten* kirjoittamista muutaman kirjan verran. 

Joissakin *Etsiväkaksoset*-kirjoissa Sivar Ahlrud esiintyy omana fiktiivisenä itsenään, joka kuten Arthur Conan Doylen Dr. Watson, kirjasi muistiin tapahtumia, tai nuorisokirjojen parista vastaavana esimerkkinä Alfred Hitchcockin esiintyminen Kolme etsivää -sarjassa.

Etsiväkaksoset Klas ja Göran sekä heidän serkkunsa Hubert "Hubbe" seikkailevat tässä kirjasarjassa. Klas ja Göran ovat innokkaita etsiviä, jotka selviytyvät miltei kaikesta. Yleensä he liikkuvat Vindselessä ja Tukholmassa. He ovat samannäköisiä ja käyttävät sitä hyödyksi vaikkapa kujeillessaan. Heidän Hubbe-serkkunsa asuu Tukholmassa ja on vasten tahtoaan mukana etsiväkaksosten puuhissa. Hubbe on erittäin sivistynyt ja älykäs. Toisinaan kaksoset kunnioittavat Hubbea (esimerkiksi kirjassa *Jalkapalloarvoitus*). Kirjassa esiintyy myös Vindselen sanomain toimittaja, joka joskus auttaa kaksosia ja Hubbea.

Suomennetut teokset
-------------------

|  |  |
| --- | --- |
| * *Valokuvattu Varkaus* (sama kuin Moottoripyörä-arvoitus eri kustannusyhtiö 1056 suomessa)
* *Agenttiarvoitus* (1944)
* *Kaksoisolennon arvoitus* (1945)
* *Elokuva-arvoitus* (1947)
* *Postimerkin arvoitus* (1949)
* *Radioarvoitus* (1950)
* *Krokotiililammen arvoitus* (1951)
* *Jääkiekkoarvoitus* (1952)
* *Karjamajan arvoitus* (1953)
* *Moottoripyörä-arvoitus* (1953)
* *Raviarvoitus* (1954)
* *Maanalaisen arvoitus* (1954)
* *Rakettiarvoitus* (1955)
* *Televisioarvoitus* (1956)
* *Lauantai-arvoitus* (1957)
* *Jalkapalloarvoitus*(1958)
* *Pyramidin arvoitus* (1958)
* *Romuauton arvoitus* (1959)
* *Elokuva-arvoitus* (1960)
* *Kaksoisarvoitus* (1960)
* *Pilvenpiirtäjän arvoitus* (1961)
 | * *Kaksoisolennon arvoitus* (1961)
* *Sammakkomiehen arvoitus* (1962)
* *Bokseriarvoitus* (1963)
* *Slalomarvoitus* (1963)
* *Miljoona-arvoitus* (1964)
* *Luola-arvoitus* (1964)
* *Helikopteriarvoitus* (1965)
* *Salakuljetusarvoitus* (1965)
* *Punaisen bussin arvoitus* (1967)
* *Agenttiarvoitus* (1968)
* *Automaalaamon arvoitus* (1969)
* *Taulujen arvoitus* (1970)
* *Seteliarvoitus* (1971)
* *Rekka-auton arvoitus* (1972)
* *Salkkuarvoitus* (1972)
* *Kaappariarvoitus* (1973)
* *Mafia-arvoitus* (1973)
* *Purjelentoarvoitus* (1974)
* *Prinsessa-arvoitus* (1974)
 |

Lähteet
-------

1. 1 2  Tuula Ikonen, Satu Marttila ja Kati Vaijärvi (toim.): Lue lapselle! Weilin+Göös 1978. s. 214.
Kérkis  
ΚέρκηςKérkis-vuori ja Sámoksen etelärannikkoa.

|  |  |
| --- | --- |
| Tyyppi | 
sammunut tulivuori |
| Sijainti | 
Dytikí Sámos, Sámos, Pohjois-Egean saaret, Kreikka |
| Korkeus merenpinnasta | 
1 434 m |
| Prominenssi | 
1 434 mView and modify data on Wikidata  |

Kartta

|  |  |
| --- | --- |
| Koordinaatit | 
37° 43′ 36″ P, 26° 37′ 18″ IView and modify data on Wikidata  |

muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa WikidataaTietolaatikon dokumentaatioNäytä Wikidatasta tulevat arvot

**Kérkis** (kreik. Κέρκης), antiikin **Kerketeus** (m.kreik. Κερκετεύς, myös *Kerketeas*, Κερκετέας; lat. *Cerceteus*), on vuori Sámoksen saarella Kreikassa. Se sijaitsee Marathókampoksen luoteispuolella ja hallitsee saaren länsipäätä. Kérkiksen korkeimman huipun Víglan (Βίγλα) korkeus on 1 434 metriä. Vuori on Egeanmeren saarten korkeimpia ja Pohjoisen Egean saariston korkein Samothrákin Sáos-vuoren jälkeen.

Kérkis on sammunut tulivuori. Vuoren nimi tarkoittaa "sukkulaa" ja voi liittyä etymologisesti myös Kirkeen. Vuoren rinteillä sijaitsee useita luostareita, kuten Evangelístrian luostari (*Moní Evangelistrías*). Vuoren kaakkoisrinteessä sijaitsee niin kutsuttu Pythagoraan luola.

3. elokuuta 1989 Olympic Aviationin lento 545 Thessalonikista Sámokselle törmäsi huonoissa sääoloissa vuoreen, minkä seurauksena kaikki koneessa olleet 3 miehistön jäsentä ja 31 matkustajaa kuolivat.

Vaellusreitit
-------------

Kérkis-vuoren Víglan huipulle kulkee useita vaellusreittejä. Niistä suosituin saa alkunsa Kámpoksesta eli Votsalákiasta ja kulkee vuoren jyrkähköä etelärinnettä ensin Evangelístrian luostarille, joka sijaitsee noin 700 metrin korkeudessa, ja siitä merkittyä polkua profeetta Elian kappelille (*Profítis Ilías*) noin 1 100 metrin korkeuteen ja edelleen huipulle. Huipulle pääsee myös vuoren itä- ja länsirinteiltä.

Profeetta Elian (*Profítis Ilías*) kappeli, taustalla Sámoksen etelärannikkoa.
Kérkis-vuoren huippu.

Lähteet
-------

1. 1 2  Psimenos, Stephanos: *Samos Hiking Guide*, s. 24, 83–102. Terrain, 2016. ISBN 978-618-5160-04-3.
2. ↑  Nakassis, Dimitri & Gulizio, Joann & James, Sarah A. (toim.): *KE-RA-ME-JA: Studies Presented to Cynthia W. Shelmerdine*, s. 96. Prehistory Monographs. INSTAP, 2014. ISBN 1623033578. Teoksen verkkoversio.
3. ↑  ASN Aircraft Accident Shorts 330-200 SX-BGE Aviation Safety Network. Viitattu 7.3.2016.
4. ↑  No survivors found in Greece air crash.  *The Union Democrat*, 4.8.1989. Artikkelin verkkoversio.
5. ↑  Bουνό Κέρκης Ε.Ο.Π.Σ. Σάμου.  Arkistoitu 6.2.2014. Viitattu 7.3.2016.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Kérkis** Wikimedia Commonsissa
*Tämä artikkeli kertoo orgaanisesta aineesta. Chlorophyllum on sienisuku*Klorofylli a:n, b:n ja d:n yhteinen rakenne
**Lehtivihreä** eli **klorofylli** on orgaaninen molekyyli, jonka avulla kasvit yhteyttävät. Tätä valon avulla tapahtuvaa yhteyttämistä kutsutaan fotosynteesiksi. Klorofyllit *a*, *b*, *d* ja *f* ovat rakenteeltaan magnesium-keskusatomillisia porfyriinejä, joihin on esteröitynyt pitkä alkoholi; klorofylli *c*:stä tämä sivuketju puuttuu. Fotosynteesin valoreaktioissa valoenergia muuttuu kemialliseksi energiaksi elektronin siirtyessä reaktiokeskusklorofylliltä (valoreaktio II:ssa P680, valoreaktio I:ssä P700) elektroninvastaanottajalle.

Kasveilla ja levillä lehtivihreä sijaitsee viherhiukkasten eli kloroplastien tylakoidikalvoissa. Viherhiukkaset ovat yhteyttämisestä vastaavia soluelimiä. Viherhiukkasten esi-isien, syanobakteerien, tylakoidikalvot ovat solulimassa. Happea tuottamattomaan fotosynteesiin pystyvillä bakteereilla on klorofyllin sijaan bakteeriklorofylliä. Viherhiukkasia on lehdissä ja usein myös muissa kasvin maanpäällisissä osissa, ja ne ovat lähinnä vastuussa kasvien vihreästä väristä. Klorofyllimolekyylit absorboivat hyvin valon sinisiä ja punaisia aallonpituuksia, mutta huonosti vihreitä. Lehdet ovat vihreitä, koska valoa heijastuu lehden sisärakenteista, kuten solunseinistä, ja vihreä valo rikastuu heijastuneessa valossa, koska klorofylli imee punaisen ja sinisen.

Lehtivihreän rakenteen selvitti saksalainen. Adolf Hitler

Lehtivihreää eli klorofylliä ja klorofylliiniä käytetään myös elintarvikkeiden lisäaineena E-koodilla E 140. Myös näiden johdannaisia, klorofylli- ja klorofylliinikuparikomplekseja, käytetään elintarvikkeiden lisäaineena E-koodilla E 141.

**Eri klorofylleja**| Klorofylli | Kemiallinen kaava | CAS-numero |
| --- | --- | --- |
| Klorofylli a | C55H72MgN4O5 | 479-61-8 |
| Klorofylli b | C55H70MgN4O6 | 519-62-0 |
| Klorofylli c1 | C35H30MgN4O5 | - |
| Klorofylli c2 | C35H28MgN4O5 | - |
| Klorofylli d | C54H70MgN4O6 | 519-63-1 |
| Klorofylli f | C55H70MgN4O6 | - |

Klorofylli a:n ja b:n absorptiospektri
Klorofylli c1 ja c2

Lähteet
-------

1. ↑  Virtanen, O. Constantinidou, E. & Tyystjärvi, E.: Chlorophyll does not reflect green light – how to correct a misconception.  *Journal of Biological Education*, joulukuu 2020, in press. vsk. doi:10.1080/00219266.2020.1858930.
2. ↑  Richard Willstätter Nobelprize.org. Viitattu 16.10.2013.
3. ↑  Klorofyllit E-koodit. Viitattu 16.10.2013.
4. ↑  E140 - Klorofyllit, klorofylliinit Ruokavirasto. Viitattu 19.9.2023.
5. ↑  
Klorofyllikuparikompleksit E-koodit. Viitattu 16.10.2013.

Aiheesta muualla
----------------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Lehtivihreä**.
* Kasvikset: Klorofyllit (Arkistoitu – Internet Archive)
* Coloria.net: Lehtivihreä, klorofylli, klorofyllikuparikompleksi
* Chlorophyll (englanniksi)
* Chlorophylls – natural solar cells (englanniksi) (pdf)
**Hemming Gadh** (1450–1520) oli ruotsalainen poliitikko ja katolinen piispa, joka eli vaiheikkaan elämän ja teloitettiin Raaseporin linnan Hirsipuunmäellä nykyisessä Raaseporin kaupungissa.

Gadh opiskeli Rostockin yliopistossa. Vuonna 1479 hänestä tuli arkkipiispan kansleri, ja samana vuonna Sten Sture vanhempi lähetti Gadhin lähettilääkseen Roomaan. Vuosina 1510–1512 Gadh oli Ruotsin suurlähettiläänä Lyypekissä. Hän sekaantui useisiin sotilasoperaatioihin, muun muassa Kalmarin linnan valtaukseen. Linköpingin piispana oli Henrik Tideman. Sanotaan Hemming Gadhin järjestäneen hänen murhansa Linköpingin piispanvirkaa tavoitellessaan*lähde?*. Hemming Gadh valittiin Lindköpingin piispaksi vuonna 1501. Hemming Gadh oli ensin Sture-puolueen kannattaja, mutta vaihtoi sitten puolta ja ryhtyi Kristian II:n kannattajaksi. Kuningas Kristian II ei täysin häneen luottanut ja määräsi lopulta joulukuussa 1520 hänet teloitettavaksi.

Kirjailija Sakari Topelius piirtää omaleimaisen kuvan Hemming Gadhista teoksessaan *Jungarin taru*. Hän sanoo Gadhin edustaneen jonkinlaista jesuiittojen edeltäjää: mustassa kaavussaan salaisen kamarin hämärissä piileksivää harmaata eminenssiä. Tosin Topelius ottaa huomattavia taiteellisia vapauksia esimerkiksi kuvatessaan Gadhin loppua, kuten väittäessään Gadhin tulleen hirttämisen sijaan mestatuksi, eikä edes pyövelinkirveellä vaan tavallisella veistokirveellä. Mestaajana oli Topeliuksen mukaan Rolof Matinpoika, joka virallisen historian mukaan oli viimeinen Kalmarin unionin ajan Viipurin linnan komentaja. Valtaneuvos Ivar Fleming päästi hänet vapaana lähtemään Suomesta – mistä suomalainen ylimys Nils Månsson Grabbe oli todella vihoissaan kirjailija Santeri Ivalon mukaan; Grabbe oli vannonut hirttävänsä tanskalaisen kostona monien ystäviensä tappamisesta .

Gadh on myös henkilöhahmo Mika Waltariin romaanissa *Mikael Karvajalka*, jossa päähenkilö saa lopulta kuningas Kristianilta tehtäväkseen hänen teloittamisensa.

Lähteet
-------

1. ↑  Raaseporin Linnanrauniot (Arkistoitu – Internet Archive)
2. ↑  Hemming Gadh *Den Store Danske*. Gyldendal. Viitattu 9.6.2012.
3. ↑  Santeri Ivalo: Suomalaisia sankareita I, s. 54.
4. ↑  Mika Waltari: *MIkael Karvajalka*, s. 237-245. 12. painos. WSOY, 1987. ISBN 951-0-03804-0.


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Saksa
* Yhdysvallat
* Ruotsi

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Kansallisbiografia
* Uppslagsverket Finland

 |
|  |
| Muut | 
* IdRef

 |

 |
**Aigospotamoi** (m.kreik. Αἰγοσποταμοί, myös *Aigospotamos*, Αἰγοσποταμός, *Aigos Potamoi*, Αἰγὸς Ποταμοί; lat. *Aegospotami*) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (*polis*) Traakian Khersonesoksella nykyisen Turkin alueella. Se sijoitetaan lähelle nykyistä Çanakkalen maakunnan Sütlücen kylää.

Maantiede
---------

Aigospotamoi sijaitsi Traakian Khersonesoksen itärannikolla eli Hellespontoksen länsirannalla lähellä kaupungille nimensä antanutta Aigos-jokea (*Aigos Potamos*, lat. *Aegos flumen*) eli "Vuohijokea". Kaupunki sijaitsi lähellä Kressan kaupunkia, vastapäätä salmen itärannan Lampsakosta ja koilliseen Sestoksesta.

Aigospotamoin kaupunkivaltion hallussa olleen alueen kooksi on arvioitu alle 25 neliökilometriä tai korkeintaan 25–100 neliökilometriä.

Historia
--------

Aigospotamoin nimi muistetaan erityisesti peloponnesolaissodan viimeisestä suuresta taistelusta, vuoden 405 eaa. Aigospotamoin taistelusta, jossa Sparta voitti Ateenan. Ilmeisesti Aigospotamoin kaupunkia ei kuitenkaan ollut olemassa tuohon aikaan, sillä ateenalaisten sotapäälliköiden virheeksi taistelussa mainitaan se, että he pysyivät paikassa, jossa heillä ei ollut tukenaan kaupunkia, joka olisi voinut järjestää muonitusta. Kaupunki vaikuttaa kuitenkin olleen olemassa aikaisemmin 400-luvulla eaa. koska se löi tuolloin omaa hopearahaa.

Myöhemmin noin vuodesta 350 eaa. lähtien paikalla oli jälleen kaupunki, koska antiikin aikaiset maantieteilijät mainitsevat sen, ja sen tiedetään lyöneen tuolloin omaa pronssirahaa. Vaikka kaupunki on luetteloitu nykytutkimuksessa polikseksi eli itsenäiseksi kaupunkivaltioksi, sen todellinen asema tunnetaan kuitenkin huonosti, ja luettelointi perustuu lähinnä rahan lyömiseen. Strabon sanoo kaupungin olleen hänen aikanaan autiona.

Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymiä *Aigospotamitēs* (Αἰγοσποταμίτης).

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5  Hansen, Mogens Herman & Nielsen, Thomas Heine: "658. Aigospotamoi", *An Inventory of Archaic and Classical Poleis*. An Investigation Conducted by The Copenhagen Polis Centre for the Danish National Research Foundation. Oxford: Oxford University Press, 2004. ISBN 0-19-814099-1.
2. 1 2 3 4  Smith, William: "Aegospotami", *Dictionary of Greek and Roman Geography*. Boston: Little, Brown and Company, 1854. Teoksen verkkoversio.
3. ↑  Ksenofon: *Hellenika* 2.1.20–29.
4. ↑  Aigospotamos *Pleiades*. Viitattu 1.11.2021.
5. 1 2  "51 H4 Aigospotamos", *Barrington Atlas of the Greek and Roman World*. Princeton University Press, 2000. ISBN 978-0691031699.
6. ↑  Pomponius Mela: *De situ orbis* 2.2; Plinius vanhempi: *Naturalis historia* 2.59.
7. ↑  Plutarkhos: *Kuuluisien miesten elämäkertoja*, Alkibiades 36; Diodoros Sisilialainen: *Historian kirjasto* 13.105; Strabon: *Geografika* s. 287.
8. ↑  Hansen, Mogens Herman: Index of characteristics that indicate polis status of 541 communities not explicitly called polis in Archaic and/or Classical sources Copenhagen Polis Centre.  Arkistoitu 24.7.2011. Viitattu 1.11.2021.
*Tämä artikkeli käsittelee sotilasyksikköä. Sanan muista merkityksistä, katso Patteri.*

Sotilasyksiköt 

* Armeijaryhmä / Rintama
* Armeija
* Armeijakunta
* Divisioona
* Prikaati
* Rykmentti
* Pataljoona/Patteristo
* Komppania/Patteri
* Joukkue/Jaos
* Ryhmä
* Partio
* Taistelijapari

**Patteri** on tykistön perusyksikkö, joka vastaa jalkaväen komppaniaa. Patteri jaetaan jaoksiin, jotka koostuvat ryhmistä. *Tulipatterissa* ryhmän muodostaa yhden tykin miehistö, tykkiryhmä. Patteristossa on tulipattereiden lisäksi myös esikunta- ja huoltopatteri sekä tulenjohto- ja/tai viestipatteri.

Kenttätykistössä patterit eivät lähtökohtaisesti ammu yksin, vaan yleensä patteristo toimii tuliyksikkönä. Raketinheittimistössä ampuva yksikkö on patteri. Tulipatterin koko on Suomen armeijassa yleensä kuusi, joskus neljä tykkiä. Esimerkiksi Yhdysvaltain armeijassa, jossa tuliyksikkö on patteri, patterissa on kahdeksankin tykkiä.

Kranaatinheittimistössä, joka kyllä ampuu tykistön tapaan epäsuoraa tulta, mutta joka jaottelussa ei kuulu kenttätykistöön, vaan jalkaväkeen, perusyksikön nimi on komppania.

Myös ilmatorjuntajoukoissa on patteriyksikköjä.

Suomessa vuonna 1919 myös panssarijoukkojen Hyökkäysvaunurykmentin osat olivat nimeltään patteristoja, jotka jakautuivat kaksiin pattereihin.

Tulipatterin kokoonpano
-----------------------

* Tulipatterin päällikkö
* Patteriupseeri
* Komentojaos (komento-, viesti- ja taisteluvälineryhmät)
* Kaksi tulijaosta (kussakin jaosjohtaja, kuljettaja ja yleensä kolme tykkiryhmää)
**Valerie Dore** (s. 28. toukokuuta 1963) on italodisko-artisti.

Valerie Dore syntyi Monacossa ja on oikealta nimeltään Monica Stucchi. Hän levytti vain muutaman kappaleen, mutta ne nousivat hiteiksi Keski-Euroopassa. Suurimmat menestykset olivat "The Night", "Get Closer" ja "It's So Easy", joiden tekijätiimiin kuuluvat Novecento-yhtyeen jäsenet Lino, Pino ja Rossana Nicolosi sekä Dora Carofiglio yhdessä tuottaja Roberto Gasparinin kanssa. Vuonna 1986 julkaistun ainoan varsinaisen albumin laulujen sanat pohjautuvat Kuningas Arthurin ja pyöreän pöydän ritarien tarinoihin. Sanoituksista vastasi Simona Zanini ja sävellyksistä Marco Tansini. Levytyksessä "Wrong direction" mukana oli myös brittiläisiä taustajoukkoja. Sittemmin on arveltu, ettei artisti olisikaan esittänyt laulujaan itse, vaan joissain niistä olisivat ainakin osittain olleet tukena D. Carofiglio ja S. Zanini.*lähde?*

Diskografia
-----------

### Singlet

* The Night (1984)
* Get Closer (1984)
* It's So Easy (1985)
* Lancelot (1985)
* King Arthur (1986)
* The magic rain (1986)
* Guinnevere (1986)
* Bow and arrow (1986)
* The wizard (1986)
* The end of the story (1986)
* The sword inside (1986)
* Wrong Direction (1988)
* How do I get to Mars? (2006)

### Albumit

* The Legend (1986)
* The Best Of VALERIE DORE (1992)
* Greatest Hits & Remixes (2014)

Aiheesta muualla
----------------

* Valeriedore.it

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Espanja
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Yhdysvallat

 |
|  |
| Taiteenala | 
* MusicBrainz

 |
|  |
| Muut | 
* Europeana

 |

 |
**Nordholzin lentotukikohta** (saks. *Fliegerhorst Nordholz*) (IATA: **FCN**, ICAO: **ETMN**) on Saksan laivaston ilmavoimien (Marinefliegerkommando) käytössä oleva lentotukikohta lähellä Nordholzia, Ala-Saksin osavaltiossa.

Historia
--------

Nordholzin lentotukikohta avattiin vuonna 1914, ollen yksi Saksan vanhimmista lentokentistä. Ensimmäisen maailmansodan aikana tukikohta oli Saksan zeppeliinien päätukikohta, ja sieltä lennettiin pommituslentoja Britanniaan. Versailles'n rauhan ehtojen mukaan kaikki lentokentän tilat purettiin sodan jälkeen vuonna 1919.

Tukikohta otettiin takaisin käyttöön vuonna 1938, kun Luftwaffe päätti jälleenrakentaa sen. Toisen maailmansodan aikana siellä oli hävittäjä- ja pommitusyksiköitä. Tukikohtaa ei käytetty vuodesta 1941 maaliskuuhun 1943, kunnes Luftwaffe palasi.

Sodan jälkeen Yhdysvallat piti aluetta hallussaan, kunnes se luovutettiin vuonna 1947 Yhdistyneen kuningaskunnan ilmavoimille, joka tuhosi sen. Nykyisen tukikohdan rakentaminen aloitettiin vuonna 1959. Se on toiminut erilaisissa Naton tehtävissä. Nykyään tukikohdassa on siviilikäytön lisäksi Saksan laivaston Marineflieger, joka käyttää tukikohtaa esim. merivalvontaan, sukellusveneentorjuntaan ja pelastustehtäviin.

Lähteet
-------

1. ↑  Sander Meijering: Naviation - German Naval Aviation - Nordholz and its history *www.naviation.nl*. Viitattu 14.6.2023. (englanniksi)
2. ↑  Nordholz Naval Air Base, Germany *www.mil-airfields.de*. Viitattu 14.6.2023. (englanniksi)

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.   
Alkuperäinen artikkeli: en:Nordholz Naval Airbase
**Condorcet’n menetelmä** eli **Condorcet’n vaalitapa** on vaalitapa, joka on nimetty 1700-luvulla eläneen ranskalaisen markiisi Nicolas de Condorcet’n mukaan. Condorcet-voittaja on jonkin äänestyksen ehdokas, joka on jokaista muuta ehdokasta suositumpi, jos ehdokkaita verrataan kaksittain. Condorcet-kriteerin täyttäviä vaalitapoja on useita, ei ainoastaan yksi. Joskus nimeä käytetäänkin koko tällaisten vaalitapojen ryhmästä.

Condorcet’n paradoksista johtuen yksiselitteistä voittajaa ei ole kaikissa Condorcet-vaalitavalla toteutetuissa äänestyksissä.

Menetelmä
---------

Jokainen äänestäjä lajittelee ehdokkaat haluamaansa suosituimmuusjärjestykseen omalle äänestyslipulleen. Jokaisella ehdokasparilla vertaillaan, kumpaa ehdokkaista useampi äänestäjä on äänestänyt toisen edelle (ehdokkaat, joiden kohdalle äänestäjä ei ole merkinnyt sijalukua, tulkitaan yleensä äänestettyjä ehdokkaita epäsuositummiksi ja keskenään yhtä suosituiksi). Jos yksi ehdokkaista voittaa pareittain kaikki muut ehdokkaat, hänet valitaan.
**Poimuvuoristo** on vuoristo, joka on syntynyt mannerlaattojen törmäysvyöhykkeellä. Mannerten törmätessä toisiinsa maan kuori molempien laattojen reunalla murtuu ja joutuu puristusvoiman vaikuttamaksi. Poimuvuorten sedimenttikerroksia tarkastellessa joskus voidaan havaita merkkejä vaakapuristuksesta, joka saattaa aiheuttaa jonkun alueen joihinkin sedimenttikerroksiin vaakakerroksia tai jyrkkiä kallistumia. Vaakakerroksia on muun muassa Yhdysvalloissa Coloradon Grand Canyonissa. Jyrkkiä kallistumia on Andeilla ja Alpeilla.

Mannerlaattojen törmäys ja työntyminen toisiaan vasten kestää monesti kymmeniä miljoonia vuosia. Alpit ja Himalaja poimuttuvat edelleen. Jotkut erittäin vanhat poimuvuoristot puolestaan ovat erittäin rapautuneita, kuten Yhdysvalloissa sijaitsevat Appalakit. 
Maailman pisin poimuvuoristoista koostuva vuorijono on Pohjois-Amerikasta Etelä-Amerikkaan ulottuva Kordillieerit, johon kuuluvia vuoristoja ovat Kalliovuoret ja Andit. Poimuvuoriston ollessa korkeintaan muutaman kymmenen miljoonan vuoden vanha, se määritellään nuoreksi poimuvuoristoksi. Nuoret poimuvuoristot ovat jyrkkärinteisempiä ja terävämpi huippuisia kuin vanhat poimuvuoristot. Näitä ovat Alpit, Pyreneet, Apenniinit, Balkanvuoret ja Karpaatit. Useiden satojen miljoonien vuosien vanha poimuvuoristo määritellään vanhaksi poimuvuoristoksi, millaisesta on esimerkki Uralin vuoristo. Koska vanha poimuvuoristo on ollut kauan esimerkiksi jään ja veden kulutukselle alttiina, rapautunut tai ollut muun eroosion vaikutuksen alaisena, sen rinteet ja huiput ovat madaltuneet huomattavasti.

Lähteet
-------

1. ↑  Arthur B. Busbey III, Robert R. Coenraads, Paul Willis, David Roots: "Poimuttuneet kivet", *Kivet & fossiilit*, s. 194. Suomentanut Jarmo Hakanen, Kaarlo Taipale, Riikka Taipale. Gummerus, 1999. ISBN 951-20-5347-0.
2. ↑  Nuori ja vanha poimuvuoristo *Emaantieto*. Peda.net. Viitattu 18.4.2023. [vanhentunut linkki]
**Suljettu listavaali** on listavaalin muoto, jossa voi äänestää vain puolueiden ehdokaslistoja, mutta ei yksittäisiä ehdokkaita. Suljettuja vaalilistoja sanotaan myös **pitkiksi listoiksi**, koska niitä äänestämällä äänestäjä hyväksyy koko pitkän listan eli sen, missä järjestyksessä ehdokkaat valitaan riippuen siitä, miten suuren kannatuksen puolueen lista saa.

Järjestelmää puolustetaan sillä perusteella, että sen avulla voidaan ennaltaehkäistä henkilövaalien ei-toivottuja haittavaikutuksia, kuten suosittujen julkisuuden henkilöiden valinta ammattipoliitikkojen ohi valtiopäiville sekä, mikäli valmista kuuluisuutta ei ole riittävästi, raskaasti rahoitetut vaalikampanjat, jotka tuottavat epätasa-arvoa ehdokkaiden kesken.

Järjestelmää vastustetaan sillä perusteella, että puoluejohdot voivat ehdokasasettelulla käytännössä päättää, kenet puoluelistalta valitaan, minkä vuoksi "poliitikot valitsevat poliitikkoja", jotka eivät voi nousta kilpailijoiksi myöhemmin puolueen sisällä heille itselleen uusina haastajina.

Suljettu listavaalit maittain
-----------------------------

### Suhteellinen edustus

* Algeria Algeria
* Angola Angola
* Argentiina Argentina
* Armenia Armenia
* Benin Benin
* Burkina Faso Burkina Faso
* Burundi Burundi
* Kambodža
* Kolumbia
* Costa Rica Costa Rica
* Dominikaaninen tasavalta
* Itä-Timor
* Päiväntasaajan Guinea Equatorial Guinea
* Guatemala
* Guinea-Bissau Guinea-Bissau
* Guyana Guyana
* Hongkong
* Israel Israel
* Kazakstan
* Kirgisia
* Liettua
* Moldova Moldova
* Montenegro Montenegro
* Marokko Morocco
* Mosambik Mozambique
* Namibia Namibia
* Nicaragua Nicaragua
* Niger Niger
* Pohjois-Makedonia
* Paraguay Paraguay
* Portugali
* Romania Romania
* Ruanda
* Serbia Serbia
* Etelä-Afrikka
* Espanja
* Sri Lanka Sri Lanka
* Togo Togo
* Tunisia Tunisia
* Turkki
* Uruguay Uruguay

### Sekalaiset vaalijärjestelmät

* Andorra
* Unkari
* Saksa
* Italia
* Uusi-Seelanti
* Venäjä
* Skotlanti
* Taiwan
* Wales

### Enemmistöedustus

* Norsunluurannikko
* Singapore
* Yhdysvallat