**Ewe-musiikki** on Togon, Ghanan ja Beninin Ewe-kansan musiikkia Länsi-Afrikassa. Instrumentteina on pääasiassa lyömäsoittimia, ja musiikin rytmi on metrisesti monimutkaista. Sen korkein muoto on rumpuorkesterin soittama tanssimusiikki, mutta siihen kuuluu myös työlauluja, esimerkiksi Anlon maahanmuuttajien kalastuslauluja, leikki- ja muita lauluja. Ewe-musiikkia käsitellään A. M. Jonesin kirjassa *Studies in African Music* (1959).

Ominaisuudet
------------

Jones kuvaa kahta "sääntöä" (s. 24 ja 17):*lähde?*

1. *Iskualasääntö* tai *kahden ja kolmen sääntö*: "Afrikkalaiset [Ewe]-säkeet muodostuvat luvuista 2 tai 3 tai niiden kerrannaisista, tai 2 ja 3:n yhdistelmästä tai tämän yhdistelmän kerrannaisista." Näin ollen kymmenen iskualan pituinen säe jakautuu (2 + 3) + (2 + 3) tai (2 + 2   + 2) + 4.
2. *Kertausten sääntö*: "afrikkalaisen [Ewe]-laulun sisältämät kertaukset ovat sen olennainen osa." Jos kappaleen muoto on "A + A + B + B + B", ei voi jättää pois esimerkiksi yhtä B-osaa.

Jones luettelee myös seuraavat "afrikkalaisen [Ewe]-musiikin ominaisuudet" (s. 49):*lähde?*

1. "Laulujen rytmi kuulostaa vapaalta, mutta useimmissa niistä on kiinteä peruspulssi.
2. 2 ja 3:n sääntö määrää kappaleiden metrisen rakentumisen.
3. Lähes kaikki rytmit, joita käytetään yhdistelminä, muodostuvat yksinkertaisista perusiskualan yhdistelmistä. Kahdeksasosanuotti on aina kahdeksasosanuotti.
4. Taputukset tai muu rytmitausta eivät korosta laulua mitenkään.
5. Afrikkalaiset [Ewe]-melodiat perustuvat peräkkäisiin erimittaisiin iskualoihin: niiden rytmitausta puolestaan perustuu samanmittaisiin yksiköihin, joita jaetaan pienempiin osiin.
6. Läpi kappaleen toistuvan polyrytmin periaate.
7. Olennainen osa laulua ovat tauot, jotka ovat laulun aikana ennen kertauksia ja laulun lopussa
8. Toistot ovat olennainen osa kappaletta: ne johtavat moniin kutsun ja vastauksen muunnelmiin (katso yhteenveto).
9. Kutsu ja vastaus -tyyppinen laulu on tavallista Afrikassa [sic].
10. Afrikkalaiset [Ewe]-melodiat ovat diatonisia: suurin poikkeus on sekvenssin dominantti-ylennetty subdominantti-dominantti.
11. Lyhyitä trioleja käytetään joskus.
12. Teleologinen taipumus: monet afrikkalaiset [Ewe]-laulut suuntautuvat fraasien loppuja kohti: siellä ne todennäköisesti sopivat yhteen rytmitaustan kanssa
13. *Fermaatin* puuttuminen."

Jatkuva polyrytmi
-----------------

Etnomusikologi David Locke toteaa: "Ewen rummutusta hallitsee jatkuva polyrytmi." Itse asiassa musiikin yleinen rytmirakenne syntyy polyrytmistä. Polyrytmi tunnistettiin aluksi Saharan eteläpuolisen rytmin perustaksi A. M. Jonesin varhaisissa kirjoituksissa, ja myöhemmin sitä selitettiin yksityiskohtaisesti Ewe-mestarirumpalin ja tutkijan C. K. Ladzekpon luennoissa ja Locken kirjoituksissa. 

> »Rytmisen perinteen ytimessä, jossa säveltäjä välittää ajatuksiaan, on ristirytmin tekniikka. Ristirytmin tekniikka on samanaikaista ja samankaltaisten rytmikuvioiden käyttöä samassa aksenttien tai mittarin järjestelmässä. 
> 
> 
> Anlo-Ewe -kulttuurissa ristirytmin tekniikka on hyvin kehittynyttä järjestelmällistä vuorovaikutusta vaihtelevien rytmisten liikkeiden kanssa, jotka simuloivat todellisten ihmisen olemassaolossa todennäköisesti esiintyvien kontrastien tai emotionaalisten stressi-ilmiöiden dynamiikkaa. 
> 
> 
> Ehkäisevinä hoito-ohjeina mielen äärimmäiselle levottomuudelle tai epävarmuudelle selviytyä tulevista tai odotettavissa olevista ongelmista, nämä simuloidut stressi-ilmiöt tai ristirytmiset sävelkuviot sisältyvät tanssirummutuksen taiteeseen mielenrauhoittavana harjoituksena muokkaamaan luontaista potentiaalia, kun ismisen mieli vastaa elämän haasteisiin. Lähtökohtana on, että mieleen perustettuina näihin simuloituihin emotionaalisiin stressi-ilmiöihin kiinnittymällä saavutetaan pelottomuus. 
> 
> 
> 
> Rohkeus tai päättäväinen pelottomuus on Anlo-Ewe -kansan näkemyksen mukaan mielen poikkeuksellista voimakkuutta. Se kohottaa mielen sellaisten ongelmien, häiriöiden ja tunteiden yläpuolelle, joita suurten vaarojen ennakointi tai näkeminen herättää. Tämän vahvuuden avulla tavalliset ihmiset tulevat sankareiksi pitämällä itsensä rauhallisessa mielentilassa ja säilyttämällä vapauden käyttää järkeään kaikkein yllättävimmissä ja kauhistuttavissa olosuhteissa.»   
> (Ladzekpo (1995))
> 
> 

### 3:2 (Hemiola)

Tärkein polyrytmi Ewe-musiikissa ja Saharan eteläpuolisessa afrikkalaisessa musiikkiperinteessä yleensä on kolme vastaan kaksi (3:2) tai kuusi vastaan neljä (6:4), joka tunnetaan myös vertikaalisena hemiolana. Kahden tai neljän lyönnin sykli on tärkein rytmikuvio, kun taas kolmoisrytmi on toissijainen. Ladzekpo toteaa: "Termi toissijainen rytmijärjestelmä viittaa ristirytmin kuvioon, joka on jokin muu kuin päärytmikuvio. Samalla tavalla kuten pääsyke, kukin toissijainen lyönti erotetaan mittaamalla pois tietty määrä sykäyksiä. Useiden näiden lyöntien toistuva ryhmittely musiikillisessa jaksossa muodostaa erillisen sekundaarisen rytmijärjestelmän."

> »Meidän on ymmärrettävä, että jos lapsuudesta lähtien ihminen totutetaan pitämään rytmiä 3:2 yhtä normaalina kuin synkronista, kehitättyy rytmiin kaksiulotteinen asenne. ...Tämä kaksisuuntainen käsitys on… osa Afrikan luontoa.»   
> (Jones (1959: 102))
> 
> 

Novotney huomauttaa, että "3:2-suhde (ja sen permutaatiot) on perusta niille tyypillisimmille polyrytmisille kuvioille, jotka Länsi-Afrikan musiikissa on." 3:2 on Saharan eteläpuolisen Afrikan rytmisten periaatteiden *generatiivinen* tai *teoreettinen muoto*. Agawu toteaa ytimekkäästi: "Tuloksena oleva (3:2) rytmi on avain ymmärtämiseen..... tämä ei ole itsenäinen, koska kaksi ja kolme kuuluvat yhteen Gestaltiin."

3:2 poikkirytmiÄänitiedostojen kuunteluohjeet

 3:2 poikkirytmi. 
### 3:8

Seuraavaa kellorytmikuviota käytetään Ewe-rytmissä *kadodo* 24-rytmikuvio *ylittää* tahtiviivan, joka on ristiriidassa tahdin kanssa kolmella viiden iskun sarjalla kahdeksassa pääviivassa (jokaisella kaksi neljän lyönnin mittaista rytmiä). Kolme yksittäistä iskua vaimennetaan. Kadodo-kellon soittokuviota somistaa kolme "hidasta" poikkirytmiä, jotka ulottuvat kahteen mittayksikköön tai kolme-yli-kahdeksaan (3: 8). Yhden neljätahtisen jakson (yksittäinen mitta) yhteydessä ristirytminen suhde on 1,5:4.

Ääninäytteetkadodon soittokuvio3: 8 tai 1,5: 4Äänitiedostojen kuunteluohjeet

 kadodon soittokuvio 
 3: 8 tai 1,5: 4

Instrumentit
------------

 Gankoqui-kellot 
### Kello ja helistin

Rytmin perustana ovat atoken, gankoguin ja axatsen äänet. Atoke on korkeääninen kumistin , jota soitetaan rautatangolla. Gankogui on kaksoiskello, jota ei ole valettu, vaan taottu. Se tuottaa paljon vähemmän kuultavia korkeita osittaisia ääniä kuin länsimaiset kellot ("puhtaampi" perustava) ja sitä soitetaan tangolla. Se tuottaa kaksi ääntä, joista kumpikin vaihtelevat, ja ne vaihtelevat eri gankogui-soitinten mukaan, joten niitä voidaan käyttää yhdessä. Gankogui soittaa keskeisen kuvion tai ohjauskuvion, jonka mukaan orkesteri rakentuu, vaikkakin tahdin määrää päärumpali. Monia kellokuvioita käytetään 8 - 24 sykkeellä, mutta yleisin kuvio on 12-sykkeinen perus-Ewe, tai *vakiomalli*.

### Vakiokuvio

 Tavanomainen kellokuvio (ylhäältä) ja siihen liittyvä axatse (alhalla). Axatse alkaa toisesta iskusta (suluissa). 
Axatse on helistin, helmillä varustettu instrumentti, joka on tehty kalebassista. Peruskuvioon liittyy axatse-osa: "pa ti pa pa pa pa pa pa pa pa pa pa pa." "Pa:t" liittyyvät vakiokuvioon iskemällä soitin polvea vasten. "Ti: n" ääni sykkii kellon iskujen välissä, nostamalla soitinta ylöspäin ja lyömällä sitä vapaalla kädellä. Kuten monissa afrikkalaisissa rytmeissä on yleistä, axatse-osa alkaa (ensin "pa") kellon (1a) toisella iskulla, ja viimeinen "pa" vastaa 1: tä. Axatse loppuu syklin alussa ja vaikuttaa edistäen koko rytmin syklistä luonnetta. 

 Axatse 
### Rummut

Päärummut: Atsimewu Asiwui: Sogo, Kidi, Kagan, Kello, Helistimet 

Dagbamba : Puhuva rumpu, Brekete-rumpu 

### Taputukset ja laulu

Ääni ja kädet.

Katso myös
----------

* Agbadza
* Arará
* Ewet
* Ewe-rummutus

Lähteet
-------

1. ↑  Otchere, Eric Debrah: IN A WORLD OF THEIR OWN: MEMORY AND IDENTITY IN THE FISHING SONGS OF A MIGRANT EWE COMMUNITY IN GHANA.  *African Music: Journal of the International Library of African Music*, 2017, 10. vsk, nro 3.  International Library of African Music. Artikkelin verkkoversio. Viitattu 31.3.2019.  (englanniksi)
2. ↑  Bruce, David: Studies in African Music by A.M. Jones (asiantuntijablogi) *DAVID BRUCE - COMPOSER*.  8.1.2009. Viitattu 31.3.2019. (englanniksi)
3. ↑  Locke, David: Principles of Off-Beat Timing and Cross-Rhythm in Southern Ewe Dance Drumming.  *Ethnomusicology*, 1982. vsk, nro 26(2), s. 217-246.  Society for Ethnomusicology Journal.   (englanniksi)
4. ↑  Ladzekpo, C. K.: The Myth of Cross-Rhythm *Foundation Course in African Dance-Drumming*.  1995. Wayback Machine.  Arkistoitu 23.11.2012. Viitattu 31.3.2019. (englanniksi)
5. ↑  Ladzekpo, C.K.: SIX AGAINST FOUR CROSS RHYTHMS *Foundation Course in African Dance-Drumming*.  1995.  Arkistoitu 23.11.2012. Viitattu 31.3.2019. (englanniksi)
6. ↑  Novotney, Eugene Domenic: The Three Against Two Relationship as the Foundation of Timelines in West African Musics (Research Project)  1998. University of Illinois at Urbana-Champaign.  Arkistoitu 13.3.2016. Viitattu 31.3.2019. (englanniksi)
7. ↑  Agawu, Kofi: *Representing African Music: Postcolonial Notes, Queries, Positions*, s. 92. Psychology Press, 2003. ISBN 0-415-94390-6. Teoksen verkkoversio (viitattu 31.3.2019).
8. ↑  "B 1 Kadodo" (*Ritual Music Of The Yeve: A West African God Of Thunder - Volume 1*). The Ladzekpo Brothers, Makossa International Records, 1981.
9. ↑  Ladzekpo, Kwaku: *African drumming class*. Kirjassa Peñalosa, *The Clave Matrix; Afro-Cuban Rhythm: Its Principles and African Origins*, 2010, s. 243, Redway, Bembe Inc.. Sonoma State College, 1977. ISBN 1-886502-80-3. (englanniksi)
10. ↑  ones, A.M: *Studies in African Music*, s. 210-213. , 1959/1978. ISBN 0-19-713512-9. Teoksen verkkoversio (viitattu 31.3.2019). (englanniksi)
11. ↑  Novotndey, Eugene: THE 3:2 RELATIONSHIP AS THE FOUNDATION OF TIMELINES IN WEST AFRICAN MUSICS *UNLOCKING CLAVE*. Viitattu 31.3.2019. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Atsiagbekor dance in Dzogadze, Ghana, 2011.
* BridgingDevelopment.org: Culture pages - Ewe Music (Arkistoitu – Internet Archive)
* Articles, History on the Ewe Culture
* David Locke, Tufts University Ethnomusicolgist
* Kinka: traditional songs from Avenorpedo

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.   
Alkuperäinen artikkeli: en:Ewe music