ITE-taiteilija Martti Hömppi, *Trio Pönttöpäät*. Jätelaudoista koostettu veistoskokonaisuus esittää karikatyyrin suomalaisista poliitikoista.
Veijo Rönkkösen Patsaspuistosta Parikkalassa. Joogaavia betoniveistoksia.

Taiteen reunoilla 

---

Suuntaukset 

Art brut | Fantastinen realismi | Graffiti | ITE-taide | Kansantaide | Naivismi | Outsider-taide | Primitivismi | Visionaarinen taide

Tekijöitä Suomesta 

Aleksanteri Ahola-Valo | Andreas Alariesto | Annukka Grönlund | Martti Innanen | Einari Junttila | Arto Ali-Eskola | Edvin Hevonkoski | Enni Id | Aleksandra Ionowa | Alice Kaira | Matias Keskinen | Nikolai Lehto | Jussi Löf | Kalervo Palsa | Matti Rutanen | Veijo Rönkkönen | Ilmari Salminen | Olli Seppänen | Kaarina Staudinger-Loppukaarre | Vihtori Storck | Ilkka Juhani Takalo-Eskola | Heikki Tuomela | Ensio Tuppurainen | Sigurd Wettenhovi-Aspa

Tekijöitä ulkomailta 

William Blake | Aleksanteri Ahola-Valo | Banksy | Jean-Michel Basquiat | Hieronymus Bosch | Salvador Dalí | Jean Dubuffet | Max Ernst | H. R. Giger | Alex Grey | Keith Haring | Edward Hicks | Frida Kahlo | Theodor Kittelsen | Mati Klarwein | Paul Kondas | Séraphine Louis | Gustave Moreau | Grandma Moses | Niko Pirosmani | Maria Primatšenko | Henri Rousseau

 

 

 

 

 

 

 

 

 

 

 

 

**ITE-taide** (lyhenne ITE, *itse tehty elämä*) on Suomessa tehtyä kouluttamattomien taiteilijoiden arjen ympäristöissä syntyvää taidetta. Outsider-taide on laajempi, kansainvälinen käsite, jolla tarkoitetaan taidemaailman käytäntöjen ulkopuolisuutta. Näitä käytäntöjä ovat esimerkiksi taidekoulutus, galleriamaailma ja apurahajärjestelmä.

ITE-taiteilijat ovat itseoppineita. Heillä ei ole koulutusta taiteen tekemiseen eivätkä he myöskään pidä ammattitaiteilijoita esikuvinaan tai tarvitse ohjausta ja harrastuspiirin tukea taiteen tekemisessä.

ITE-taide on nykykansantaidetta, joka eroaa kansantaiteesta sanoutumalla irti perinteisen kansantaiteen kollektiivisesta luonteesta ja perinnesidonnaisuudesta. ITE-taide korvaa ne yksilöllisellä taiteilijuudella ja omaperäisellä luovuudella. Perinteisen kansantaiteen edustaessa esteettisesti korkeatasoista käsityötä ITE-taide on kätevyyteen ja kekseliäisyyteen perustuvaa kansanomaista kuvataidetta.

Nimitys *ITE* tulee Veli Granön suomalaisen outsider-taiteen kartoitushankkeelleen vuonna 1999 antamasta nimestä *itse tehty elämä*. Lyhennelmän ITE keksi MSL:n kulttuurituottaja Raija Kallionen.

Teosten tunnusmerkkejä
----------------------

ITE-taiteen teokset voivat olla veistoksia, maalauksia, piirroksia, käyttöesineitä, itse keksittyjä soittimia, puutarhoja, arkkitehtuuria, keksintöjä tai koristeltuja laitteita. ITE-taiteelle on tyypillistä teosympäristöjen rakentaminen. Teosympäristöt voivat koostua veistoksista, fantasia-arkkitehtuurista tai muusta ympäristön estetisoinnista. Teokset ovat yleensä paikkasidonnaisia eli ne rakennetaan ja suunnitellaan tiettyyn ympäristöön, jossa ne muodostavat teosryhmiä ja teemallisia kokonaisuuksia. Näitä pihoille tai muualle rakennettuja teoskokonaisuuksia kutsutaan myös *visionääriksisi ympäristöiksi*. Esimerkki kotimaisista ITE-ympäristöistä on kansainvälistäkin huomiota Veijo Rönkkösen patsaspuisto Parikkalassa.

ITE-taiteen teosympäristöt saattavat olla suuria, pitkään tehtäviä hankkeita. Vuosien työ teoskokonaisuuden rakentamiseksi on osa teoksen merkitystä ja kokonaisvaikutusta. Teoksissa voi olla myös gigantismia, kuten esimerkiksi Matias Keskisen vuonna 1989 tuhoutuneessa *Kekkospäässä* (1984).

### Tekniikat ja materiaalit

Teokset ovat usein kollaaseja tai assemblaaseja, joissa yhdistellään eri materiaaleja ja tekniikoita. Muille arvoton ruosteinen metalliromu, harmaantunut laudanpätkä tai muu kierrätysmateriaali voi saada ITE-veistoksen hahmossa uuden elämän. ITE-taiteessa kukoistavat kierrätys ja niin sanottu bricolage-estetiikka. Keksitään uusia käyttötapoja sellaisille tekniikoille ja materiaaleille, joita ei ole alun perin tarkoitettu taidekäyttöön. ITE-taiteilijat käyttävät usein jäte- ja luonnonmateriaaleja sekä rautakauppa- ja kierrätysmateriaaleja, joiden käsittelyyn tarvittavien tekniikoiden perusteet on usein opittu ammatissa tai kansanomaisen mallioppimisen kautta.

ITE-taiteen yleisiä tekniikoita ja materiaaleja ovat:

* piirustus, maalaus ja paperikollaasit
* puunveisto
* betonitekniikat
* metallityöt
* luonnonmuodot ja -materiaalit
* kierrätys- ja jätemateriaalit

### Motiivit

ITE-taiteelle on tyypillistä yksilön itseilmaisun ja maailmankatsomuksen esilletuonti. ITE-teoksissa esiintyy runsaasti yhteiskunnallisia, poliittisia, uskonnollisia ja elämänkatsomuksellisia kannanottoja. Esimerkiksi Ensio Tuppurainen on arvostellut teoksissaan suomalaisia poliitikkoja asioiden huonosta hoitamisesta ja lupausten pettämisestä. Matti Rutanen sai vuonna 1937 kertomuksiensa mukaan näyn, jossa Jumala vaati häntä rakentamaan kunniakseen patsaan. *Maapallopatsaan* varsinainen rakentaminen alkoi vuonna 1950.

ITE-taiteen aiheet kumpuavat kansanelämästä, historiasta, päivänpolitiikasta tai saduista, tarinoista ja eksotiikasta. Luonteenomaista teoksille on esittävyys. Tyypillisiä aiheita ovat eläimet ja julkisuuden henkilöt, joko näköishahmoina tai fantasian värittäminä luomuksina. Usein teokset sisältävät kantaa ottavia viestejä, joita tekijä painokkaasti julistaa.

### Tekijät

Nykykansantaiteilijat ovat taidemaailman ulkopuolella työskenteleviä itseoppineita taiteilijoita, joiden taide perustuu heidän elämäntapaansa liittyvään itselähtöiseen visuaaliseen ilmaisuun. Nykykansantaide on tekijänsä elinympäristöön ja kokemusmaailmaan sitoutuvaa taidetta – tapa elää esteettisiä arvoja korostavaa hyvää elämää.

Monet ITE-taiteen tekijät ovat tehneet elämäntyönsä muualla kuin taiteessa. Työn ohessa he ovat rakentaneet omia pienoismaailmojaan kotona tai pihapiirissä. Monet heistä asuvat maaseudulla. Monet ITE-taiteilijat aloittavat aktiivisen taiteen tekemisen vasta eläkkeelle jäätyään. ITE-taidetta onkin kuvaitu "kolmannen iän ja ylimääräisen ajan taiteeksi".

### Vastaanotto

Tyypillistä ITE-taiteen esittelyissä ovat taiteilijan itseoppineisuuden ja taiteellisen suvereniteetin korostaminen. Kuitenkin rajankäynti ammattitaiteilijoiden ja ITE-taiteilijoiden välillä on tavallista. Kuvataidekriitikko Veikko Halmetojan mukaan suomalaiseen nykytaiteeseen on ilmestynyt ammattitaiteilijoita, jotka ammentavat vaikutteita kuvalliseen ilmaisuunsa ITE-taiteesta. Tällaisina taiteilijoina hän mainitsee esimerkiksi Tapani Kokon, Jasmin Anoschkinin ja Tuija Teiskan.

Ammattitaidetta myös kyseenalaistetaan vertaamalla sitä ITE-taiteeseen. Esimerkiksi *Kalevan* toimittaja Jukka Turunen arvioi, että "Poliittisesti korrekteimpia kuvantekijöitä taitavat olla erilaisten apurahojen turvin poliittista taidetta tekevät nykytaiteilijat". Kirjoittajan mielestä esimerkiksi Ensio Tuppuraisen parikymmentä vuotta sitten ruskeilla pölkkykirjaimilla oranssiselle pohjalle vetäisemä MUUKALAISET MUUALLE MUILUTTAMAAN -kyltti on "aina vaan ajankohtaisempi".

ITE termin yleistyttyä sitä on käytetty kuvaamaan monia kuvataiteen ulkopuolisia ilmiöitä. Taidelajin tuntija, kuvataiteilija Erkki Pirtola on pitänyt muun muassa Lordin voittoa Eurovision laulukilpailussa 2006 ITE-taiteen voittona.

ITE-taide Suomessa
------------------

ITE-taiteen esittely sai alkunsa Suomessa Maaseudun Sivistysliiton ja Kaustisen Kansantaiteenkeskuksen hankkeissa, joissa tutkittiin ja esiteltiin visuaalisen nykykansantaiteen muotoja. Jo ennen ITE-hanketta valokuvaaja Veli Granö oli taltioinut kansantaiteilijoiden teoksia. Hän julkaisi ensimmäisen asiaa käsitelleen kirjan, *Onnela* (1989).

Maaseudun Sivistysliiton 2000-luvun alussa aloittamat alueelliset ITE-taiteen kartoitusprojektit ovat lisänneet tietoa suomalaisesta nykykansantaiteesta ja kartuttaneet ITE-museon teoskokoelmaa. ITE-kartoitukset ovat vuoteen 2020 mennessä ulottuneet jo Varsinais-Suomeen, Kainuuseen, Keski- ja Pohjois-Pohjanmaalle, Pohjois-Karjalaan, Keski-Suomeen, Lappiin, Kaakkois-Suomeen, Etelä-Savoon, Satakuntaan ja Hämeeseen.

### ITE-museo

*Pääartikkeli: ITE-museo*
ITE – Nykykansantaiteen museo perustettiin Kaustiselle vuonna 2001 hallinnoimaan saatuja lahjoituksia ja teosostoja. ITE-museo siirtyi Kokkolan maakuntamuseon alaisuuteen vuonna 2009, jolloin K.H. Renlundin museo, Maaseudun Sivistysliitto ja Kaustisen kunta solmivat sopimuksen yhteistyöstä ja -omistuksesta. Nyttemmin yhteistyösopimus on Kokkolan kaupungin ja Maaseudun Sivistysliiton välinen. Keväästä 2015 alkaen ITE-taiteen vaihtuvia näyttelyjä on esitelty K.H.Renlundin museokorttelissa omassa rakennuksessa. ITE-taiteen näyttelyitä museo tuottaa itse sekä yhdessä eri yhteistyökumppanien ja kuraattoreiden kanssa. ITE-museo esittelee Maaseudun Sivistysliiton ITE-kokoelman teoksia, Dallmeiereiden laajan lahjoituskokoelman teoksia ja vaihtuvia vierailevia näyttelyitä.

ITE-museon kokoelmaan kuuluu noin 350 teosta tai teoskokonaisuutta lähes 50 nykykansantaiteilijalta. Lukumäärässä ei ole kuitenkaan mukana esimerkiksi laaja Ilmari Salmisen teosten kokoelma, johon kuluu lähes 1000 piirrosta, kollaasia ja installaatiota. ITE-kokoelmassa on veistoksia, maalauksia, piirroksia ja valokuvia sekä suuri määrä haastattelumateriaalia ja filmejä. ITE-museon kokoelmat omistaa Maaseudun Sivistysliitto. ITE-kokoelman teoksia lainataan ja niiden pohjalta on koottu useita näyttelyitä, joita on esitetty sekä kotimaassa että ulkomaisissa outsider-taiteen katselmuksissa.

ITE-kokoelmateoksia alettiin luetteloida digitaalisen tietokantaan (DigITE) vuonna 2011. DigITE on Maaseudun Sivistysliiton omistama sähköinen arkisto, jonne on lisäksi taltioitu kartoitushankkeissa syntynyttä materiaalia, kuten taiteilijatietoja ja teoskuvia.

#### Dallmeier-kokoelma

Vuonna 2005 ITE-museo sai haltuunsa hannoverilaisen lääkäripariskunnan Maija ja Volker Dallmeierin keräämän kokoelman. Kyseessä on arvokas eurooppalaisen naiivin ja outsider-taiteen yksityiskokoelma, jonka kartuttaminen alkoi 1970-luvulla. Dallmeierit matkustivat kaikkialle Eurooppaan tapaamaan naiiveja ja outsider-taiteilijoita, joiden teokset ovat nykyään tunnettuja. Suomessa syntynyt Maija Dallmeier ja hänen miehensä viettävät aikaa säännöllisesti Hämeessä. Pariskunta on seurannut aktiivisesti nykykansantaiteen arvostuksen heräämistä ja nousua Suomessa. Kokoelma sisältää yli 200 taideteosta 57 taiteilijalta 17 maasta ja laajan kirjakokoelman. Siinä on maalauksia ja pienoisveistoksia. Kokoelman taiteilijoita ovat muun muassa André Bauchant, Enrico Benassi, Erich Bödeker, Emerik Fejes, Nikifor, Hector Trotin, Josef Wittlich ja Anna Zemankova. Suomalaista taiteilijoista kokoelmassa on teoksia Håkan Brunbergilta ja Enni Idiltä. Kokoelman veistoksissa korostuu uskonnollinen teema ja veistokset ovat pääsääntöisesti Puolasta.

### Haihatus

*Pääartikkeli: Haihatus*
ITE-taidetta lähellä on ollut myös taidelaitos Haihatus, joka järjesti ensimmäisen valtakunnallisen "takapihan taiteilijoiden" näyttelyn kesällä 2000, Nokan vanhalla kyläkoululla Hartolassa. Vuonna 2002 taidelaitos muutti Joutsaan, jossa Haihatuksen kesänäyttelyt ovat vuosittain esitelleet parinkymmenen nykytaiteilijan teoksia. Nykyään Haihatuksen omistaa taiteilija-muusikko Risto Puurunen, eikä laitoksen nettisivuilla ole enää mainintaa ITE-taiteesta.  Haihatuksen vuosien 2020–2021 kesänäyttelyihin on esitelty taiteilijoiden töitä, jotka ovat itseoppineita, kuten myös näyttelyiden kuraattori Tuomo Vuoteenoma.  Haihatuksessa on myös veistospelto, jossa on esillä kokoelma ITE-taiteilija Reino Koskisen teoksia.

Tapahtumia ja näyttelyitä
-------------------------

Vuodesta 2000 lähtien ITE-taiteen näyttelytoiminta on ollut jatkuvaa. ITE-näyttelyitä on nähty useissa suomalaisissa taidemuseoissa, suurimpana vuoden 2005 Omissa Maailmoissa – Toinen taide -näyttely nykytaiteen museo Kiasmassa sekä siihen liittynyt Töölonlahden ITE-veistospuisto. Vuodesta 2012 lähtien ITE-toimintaa on arkistoitu Maaseudun Sivistysliiton sivuille. Ajankohtaisista ITE-näyttelyistä ja muusta ITE-toiminnasta tiedotetaan ITEnet -verkkoportaalissa.

Suomalaista ITE-taidetta on esitelty myös useissa kansainvälisissä näyttelyissä, muun muassa Lontoossa ja Budapestissa 2004, Moskovassa 2005, Pariisissa 2006 ja Randersissa, Tanskassa 2008.

Suomalaisia ITE-taiteilijoita
-----------------------------

Seuraavia henkilöitä on esitelty ITE-taiteilijoina näyttelyissä ja ITE-taiteen vuosikirjoissa vuodesta 2000 alkaen.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| * Andreas Alariesto (1900–1989), Riesto, Sodankylä
* Arja Alhoranta, Pyhäranta
* Arto Ali-Eskola s. 1948, Marttila
* Tyyne Esko s. 1920, Kokkola
* Edvin Hevonkoski (1923–2009), Vaasa
* Tuula Huusko (1946–2004), Kajaani
* Martti Hömppi (1935–2013), Siuro, Nokia
* Enni Id (1900–1992), Padasjoki
* Kyösti Iitti s. 1948, Pöytyä
* Johannes Ivakko (1914–2003), Lahti
* Matias Keskinen (1922–1997), Vuolijoki
* Aune Kinnunen, Viitasaari
 | * Rikhard Koivisto (1912–1983), Kauhajoki
* Alpo Koivumäki (1939–2023), Kauhajoki
* Olavi Laiho s. 1951, Laihia
* Matti Lepistö s.1943, Raahe
* Viljo Luokkanen s. 1938, Riihimäki
* Petri Martikainen s. 1964, Kemiö
* Väinö Oja s. 1930, Paimio
* Timo Peltonen s. 1929, Korpilahti
* Jorma Pihl s. 1944, Sauvo
* Matti Rutanen (1888–1964), Saarijärvi
* Niilo Rytkönen, Suonenjoki
* Veijo Rönkkönen (1944–2010), Parikkala
 | * Ilmari Salminen (1929–2008), Petäjävesi
* Johannes Setälä s. 1941, Karjalohja
* Elis Sinistö (1912–2004), Kirkkonummi
* Kaarina Staudinger-Loppukaarre (1911-2013), Savonlinna
* Vihtori Storck (1911–1993), Kinnula
* Seppo Suomensyrjä s. 1950, Villähde, Nastola
* Maija Takkinen s. 1938, Rantasalmi
* Jussi Tukiainen s. 1937, Kerimäki
* Ensio Tuppurainen (Jätkän taulutalo) (1924–2014), Kääpälä, Valkeala
* Juha Vanhanen, Myllymäki
 |

Lähteet:

Katso myös
----------

* Art brut
* Naivismi
* Visionaarinen taide
* Vaivaisukko

Lähteet
-------

1. ↑  Lyhenneluettelo: I Kotimaisten kielten keskus. Viitattu 24.7.2022.
2. ↑  ITE-Taide, Itse tehty elämä *itenet.fi*. Viitattu 15.7.2015.
3. ↑  Rhodes, Colin: *Toinen taide - Luovat erot*. Maahenki, 2004. ISBN 952-5328-42-2.
4. ↑  Raisa Jäntti: Rahasta, Stendhalin syndroomasta ja kokoomuspolitiikasta *Taide*.  2/2009. Kustannus Oy Taide.  Arkistoitu 15.7.2015. Viitattu 15.7.2015.
5. ↑  Minna Haveri / MSL: ITEnet -verkkoportaali: Etusivu  2012. Maaseudun Sivistysliitto. Viitattu 26.03.2015.
6. ↑  Ite-taide. *Helsingin Sanomat*.  24.12.2013.  Arkistoitu 28.12.2013. Viitattu 18.8.2015.
7. ↑  *Haveri, Minna 2010. Nykykansantaide (väitöskirja)*. Helsinki: Maahenki.
8. ↑  Satu Itkonen: *ITE-taide - Arjen luovuutta*. Maahenki 2005
9. 1 2 3  ITE-taide  2007. Maaseudun Sivistysliitto. Viitattu 21.7.2010. (suomeksi)(ruotsiksi)(englanniksi)
10. ↑  Minna Haveri/ MSL: ITEnet -verkkoportaali  2012. Maaseudun Sivistysliitto. Viitattu 26.03.2015.
11. ↑  Visionary Environments *Raw Vision*.  Arkistoitu 28.9.2010. Viitattu 20.7.2010. (englanniksi)
12. ↑  Granö, Veli 2010. Joys and tribulations immortalised in concrete *Raw Vision 78, 2010*.  Arkistoitu 12.7.2015.
13. ↑  ITEnet -verkkoportaali: Teosympäristö Maaseudun Sivistysliitto.
14. ↑  Himberg, Petra: Kekkospatsaat *Yle Elävä arkisto*.  16.10.2009 / Päivitetty 25.1.2019. Viitattu 24.3.2015.
15. 1 2  Minna Haveri/ MSL: ITEnet -verkkoportaali: Tekniikat  2012. Maaseudun Sivistysliitto. Viitattu 26.03.2015.
16. ↑  Minna Haveri / MSL: ITEnet -verkkoportaali: Aiheet  2012. Maaseudun Sivistysliitto. Viitattu 26.03.2015.
17. ↑  Minna Haveri / MSL: Ensio Tuppurainen *ITEnet -verkkoportaali*.  2012. Maaseudun Sivistysliitto.  Arkistoitu 17.2.2015. Viitattu 26.03.2015.
18. ↑  MSL Kulttuuritoiminta / TIIVISTELMÄ *www.msl.fi*. Viitattu 18.8.2015.
19. ↑  Kivirinta, Marja-Terttu: ITE-taide on kekseliästä nykykansantaidetta. *Helsingin Sanomat*.  8.5.2010.  Arkistoitu 20.8.2014. Viitattu 10.5.2010.
20. ↑  Haveri, Minna: *Nykykansantaide*, s. 228. Väitöskirja. Helsinki: Aalto-yliopisto / Taideteollinen korkeakoulu / Maaseudun Sivistysliitto, 2010. ISBN 978-952-5870-14-5. Teoksen verkkoversio (viitattu 24.7.2022).
21. ↑  Halmetoja, Veikko: *ITE-taiteeseen rinnastuvat nykytaiteilijat. Teoksessa ITE kaakossa, nykykansantaiteen vuosikirja 9. Toim. Minna Haveri*. Maahenki, 2013.
22. ↑  Jukka Turunen: Matka ITE-taiteen ytimeen.  *Kaleva*, 24.7.2010, nro 199/2010.
23. ↑  Matti Vanhasen blogi tiistaina 23.5.2006 (Arkistoitu – Internet Archive)
24. ↑  MSL Kulttuuritoiminta / Toiminta Suomessa *www.msl.fi*. Viitattu 24.6.2015.
25. ↑  ITE-museo *K.H.Renlundin museo*. Kokkolan kaupunki. Viitattu 26.03.2015.
26. 1 2 3  ITE-museon kokoelmat. *K.H. Renlunin museo*. Kokkolan kaupunki.  Arkistoitu 4.3.2016. Viitattu 26.3.2015.
27. ↑  DigITE -tietokanta Maaseudun Sivistysliitto.  Arkistoitu 17.2.2015.
28. ↑  Taidelaitoksen nettisivu *Haihatuksen nettisivu*. Haihatus. Viitattu 19.7.2020. (englanniksi)
29. ↑  Katalogi 2020 Haihatus.fi. Viitattu 27.5.2021.
30. ↑  MSL Kulttuuritoiminta, Arkisto: ITE-taiteen tapahtumia MSL. Viitattu 26.03.2015.
31. ↑  ITEnet -verkkoportaali Maaseudun Sivistysliitto.  Arkistoitu 17.2.2015.
32. ↑  ITE kansainvälisellä kentällä *K.H.Renlundin museo*. Kokkolan kaupunki.  Arkistoitu 9.4.2016. Viitattu 26.03.2015.
33. ↑  ITE-taiteilijoita. *ITE-Taide*. Maaseudun Sivistysliitto.  Arkistoitu 21.3.2016. Viitattu 23.7.2022.
34. ↑  Elämäniloa ITE-taiteesta.  *Kiasma-lehti*, 2005, 8. vsk, nro 27. Arkistoitu 14.8.2020. Viitattu 23.7.2022.  (englanniksi)

Kirjallisuutta
--------------

* Rhodes, Colin: *Toinen taide - luovat erot*. Suomentanut Snellman, Tomi. Helsinki: Maahenki, 2004. ISBN 952-5328-42-2.
* Granö, Veli: *Onnela*. Helsinki: Taide, 1989. ISBN 951-8912-00-9.
* Granö, Veli & Honkanen, Martti & Pirtola, Erkki: *Itse tehty elämä – ITE*. Toimitustyö: Raija Kallioinen. Julkaisija: Maaseudun sivistysliitto. Helsinki: Maahenki, 2000. ISBN 952-5328-06-6.
* Itkonen, Satu: *Ite-taide: Arjen luovuutta*. Julkaisijat: Maahenki oy ja Nykytaiteen museo Kiasma. Helsinki: Maahenki, 2005. ISBN 952-5328-53-8.

### ITE-taiteen vuosikirjat

Kulttuurikustantamo Maahenki on vuodesta 2002 julkaissut Nykykansantaiteen vuosikirjoja. Kyseinen sarja perustuu suurelta osin maakunnallisten ITE-taiteen kartoitushankkeiden esiin nostaman taiteen esittelyyn, mutta kirjoissa on myös pyritty määrittämään ITE-taiteen paikkaa taiteen kentällä. Vuosikirjojen formaatissa on ilmestynyt kaksi erillisteosta: uskonnolliseen ITE-taiteeseen keskittynyt *ITE hengessä* ja englanniksi ITE-taidetta esittelevä *ITE Art in Finland*.

* Knuuttila, Seppo (toim.): *ITE rajoilla*. Nykykansantaiteen vuosikirja 1. Helsinki: Maahenki, 2002. ISBN 952-5328-19-8.
* Knuuttila, Seppo (toim.): *ITE käsillä*. Nykykansantaiteen vuosikirja 2. Helsinki: Maahenki, 2003.
* Knuuttila, Seppo (toim.): *ITE paikalla*. Nykykansantaiteen vuosikirja 3. Helsinki: Maahenki, 2004.
* Knuuttila, Seppo (toim.): *ITE hengessä*. Helsinki: Maahenki, 2006. ISBN 952-5328-85-6.
* Oino, Lauri (toim.): *ITE lakeuksilla*. Nykykansantaiteen vuosikirja 4. Helsinki: Maahenki, 2006.
* Immonen, Pirjo & Vuorimies, Elina (toim.): *Ite korvessa*. Nykykansantaiteen vuosikirja 5. Helsinki: Maahenki, 2007. ISBN 978-952-5652-01-7.
* Oino, Lauri (toim.): *ITE jokivarsilla*. Nykykansantaiteen vuosikirja 6. Helsinki: Maahenki, 2008.
* Knuuttila, Seppo ja Tuuva, Minna (toim.): *ITE vaaroilla*. Nykykansantaiteen vuosikirja 7. Helsinki: Maahenki, 2010.
* Simpanen, Marjo-Riitta (toim.): *ITE keskellä*. Nykykansantaiteen vuosikirja 8. Helsinki: Maahenki, 2010.
* Knuuttila, Seppo (toim.): *ITE Art in Finland*. Helsinki: Maahenki, 2011.
* Haveri, Minna (toim.): *ITE kaakossa*. Nykykansantaiteen vuosikirja 9. Helsinki: Maahenki, 2013.
* Haveri, Minna (toim.): *ITE Lapissa*. Nykykansantaiteen vuosikirja 10. Helsinki: Maahenki, 2013.

Aiheesta muualla
----------------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **ITE-taide**.
* ITENET, Suomalaisia ITE-taiteilijoita
* ITE-taiteen facebook-ryhmä
* Taidelaitos Haihatus

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Taidesuuntauksia |
| --- |
|  |
| Esihistoriallinen taide | 
* Kalliopiirros
* Kalliomaalaus

 |
|  |
| Klassinen aika | 
* Mesopotamian taide
* Muinaisen Egyptin taide
* Antiikin Kreikan taide
* Hellenistinen taide
* Rooman valtakunnan taide

 |
|  |
| Bysantti | 
* Varhaiskristillinen taide
* Karolinginen renessanssi
* Bysantin taide

 |
|  |
| 1000–1300-luvut | 
* Ottolainen taide
* Romaaninen tyyli
* Gotiikan taide

 |
|  |
| Renessanssi 1400-luku | 
* Renessanssin taide

 |
|  |
| 1500-luku | 
* Manierismi

 |
|  |
| 1600-luku | 
* Barokki

 |
|  |
| 1700-luku | 
* Rokokoo
* Klassismi
* Romantiikka

 |
|  |
| 1800-luku | 
* Kansallisromantiikka
* Düsseldorfin koulukunta
* Hudson River -koulukunta
* Prerafaeliitit
* Estetismi
* Arts and crafts
* Naturalismi
* Realismi
* Impressionismi
* Postimpressionismi
* Akateeminen taide
* Piktorialismi
* Primitivismi
* Symbolismi
* Uusbarokki
* Uusgotiikka
* Uusklassismi
* Uusrenessanssi
* Jugend

 |
|  |
| Modernismi 1900 alkaen | 
* Jugend
* Naivismi
* Fauvismi
* Ekspressionismi
* Kubismi
* Dada
* Abstrakti taide
* Futurismi
* Suprematismi
* Konstruktivismi
* De Stijl

 |
|  |
| 1920 alkaen | 
* Uusasiallisuus
* Art deco
* Surrealismi
* Bauhaus
* Funktionalismi
* Yhteiskunnallinen realismi
* Regionalismi
* Sosialistinen realismi
* Totalitaristinen taide

 |
|  |
| 1945 alkaen | 
* Abstrakti ekspressionismi
* Cobra
* Informalismi
* Art brut
* Tasismi
* Konkretismi

 |
|  |
| 1960 alkaen | 
* Pop-taide
* Uusi realismi
* Fluxus
* Minimalismi
* Fotorealismi
* Op-taide
* Kineettinen taide
* Valotaide
* Prosessitaide
* Käsitetaide
* Arte povera
* Feministinen taide
* Postmodernismi

 |
|  |
| 1980 alkaen | 
* Uusekspressionismi
* Transavantgarde
* Uusminimalismi
* Neo-Geo
* Tila- ja ympäristötaide
* Mediataide
* Young British Artists
* Outsider-taide
* Performanssi
* Videotaide
* Yhteisötaide
* ITE-taide
* Graffiti

 |
|  |
| 2000 alkaen | 
* Abjektitaide
* Appropriaatio
* Artivismi
* Biotaide
* Katoava taide
* Paikkasidonnainen taide
* Relaatiotaide
* Äänitaide

 |
|  |
| Vuodesta 1000 alkaen kyseessä ovat länsimaiset taidesuuntaukset |

 |


1. ↑  Kantokorpi, Otso: ITE-taiteen vuodet. *1/2 : yhden suhde toiseen -lehti.*.  2013.  Arkistoitu 2.4.2015.