recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Manitobajärvi** (engl. *Lake Manitoba*) on laaja, pinta-alaltaan 4 624 km² järvi Pohjois-Amerikan keskiosissa, Manitoban provinssissa Kanadassa. Järvi sijaitsee noin 75 kilometriä luoteeseen provinssin pääkaupungista Winnipegistä.

Epäsäännöllisen muotoinen, noin 200 kilometriä pitkä  ja noin 45 kilometriä leveä järvi on pienin kolmesta suuresta Manitoban järvestä; toiset kaksi ovat Winnipegjärvi ja Winnipegosisjärvi. Järvet ovat muodostuneet esihistoriallisen Agassiz-jääjärven vetäytyessä. Manitobajärvessä sijaitsee suuri saari, jossa on järvi: tässä järvessä on myös saaria. 

Manitobajärveen laskevat Winnipegosisjärven lisäksi Waterhenjoki, ja järvi laskee koilliseen Winnipegjärveen Dauphinjoen kautta: täten Manitobajärvi on osa Nelsonjoen valuma-aluetta.

Järven eteläisin kärki sijaitsee 24 kilometriä pohjoiseen Portage la Prairien kaupungista. Eteläinen ranta on suoaluetta, joka tunnetaan nimellä *Delta Marsh*; se on Pohjois-Amerikan suurimpia vesijättösoita. Alue on tärkeä muuttolintujen levähdysalue. Järvi oli aiemmin tärkeä kaupalliselle kalastukselle, mutta nykyään siellä kalastetaan ammattimaisesti vain talvisin.

Järven rannalla sijaitseviin asutuskeskuksiin kuuluvat muun muassa Fairford, Steep Rock, St. Laurent ja Amaranth.

Historia
--------

Assiniboine-intiaanien asuttaman järven teki eurooppalaisille tunnetuksi ranskalainen turkiskauppias Pierre La Vérendrye vuonna 1738, joka antoi järvelle nimeksi *Lac des Prairies* (*Preerian järvi*). Myöhemmin järvi toimi osana Hudson's Bay Companyn turkiskauppareittejä.

Järven nimi on perua cree-intiaanien antamasta nimestä *manitou-wapow* tai ojibwa-intiaanien käyttämästä muodosta *manitou-bah*, jotka molemmat tarkoittavat *Suuren Hengen, Manitoun, salmea*. Tällä intiaanit tarkoittivat kapeaa salmea järven keskiosassa, nykyisissä kartoissa paikan nimi on The Narrows.

Useiden vuosien ajan on väitetty, että järvessä asustaa samanlainen järvihirviö kuin Loch Nessin hirviö tai Ogopogo. Hirviön nimeksi onkin annettu Manipogo.

Asutuskeskuksia järven rannalla
-------------------------------

Crane River, Delta, Guynemer, Kinosota, Meadow Portage, Oak Point, Reykjavik, St. Ambroise, St. Laurent, Steep Rock, Toutes Aides, Wapah

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5 6 7 8 9  Lake Manitoba Encyclopædia Britannica, britannica.com. Viitattu 10.7.2017. (englanniksi)
2. 1 2 3 4  Arkistoitu kopioLake Manitoba thecanadianencyclopedia.com.  Arkistoitu 25.10.2015. Viitattu 10.7.2017. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Manitobajärvi** Wikimedia Commonsissa

* Pilkkikalastusta Manitobajärvellä St. Laurentin Metis-intiaanien kanssa

  

KanadaKanadan suurimmat järvet

* Athabascajärvi
* Iso Karhujärvi
* Iso Orjajärvi
* Lake of the Woods
* Manitobajärvi
* Peurajärvi
* Winnipegjärvi
* Winnipegosisjärvi
**Rémi Fraisse** (31. elokuuta 1993 Toulouse – 26. lokakuuta 2014 Lisle-sur-Tarn) oli ranskalainen ympäristöaktivisti, joka työskenteli kasvitieteilijänä France Nature Environnement -järjestössä. Hän oli aikaisemmin opiskellut ympäristötieteitä. Fraisse sai surmansa lokakuussa 2014 Sivensin padon rakentamista vastustavien mielenosoitusten yhteydessä. Hän oli ensimmäinen Ranskassa surmansa saanut mielenosoittaja sitten vuoden 1986. Fraissen kuolema aiheutti lukuisia mellakoiksi kärjistyneitä protesteja eri puolilla Ranskaa.

Kuolema
-------

Rémi Fraisse saapui tyttöystävänsä kanssa padon rakennustyömaalle 25. lokakuuta ja sai surmansa seuraavana yönä mielenosoittajien ja santarmien välisessä yhteenotossa. Hän kuoli tainnutuskranaatista, jonka on tarkoitus räjähtää noin viiden metrin korkeudessa. Ylöspäin ammuttavaksi tarkoitettu kranaatti osui kuitenkin jostakin syystä Fraissea niskaan. Tapauksen jälkeen sisäministeri Bernard Cazeneuve määräsi kyseiset tainnutuskranaatit käyttökieltoon. Fraissen kuolema käynnisti protesteja eri puolilla Ranskaa, joista suurin osa muuttui poliisin ja mielenosoittajien välisiksi yhteenotoiksi.

Sivensin pato on maan eteläosassa Tarnin departementissa rakenteilla oleva pato, jonka tarkoituksena on kasteluveden varastointi lähistön suurtiloille. Sen vastustajiin kuuluu luonnonsuojelijoiden lisäksi paikallisia pienviljelijöitä. Heidän mukaansa patoallas tuhoaa ainutlaatuisen kosteikon, jolla elää yli 90 suojeltua eliölajia. Lisäksi padon arvellaan heikentävän Tarn-joen sivujokiin kuuluvan Tescoun vedenlaatua. Marraskuun lopulla Euroopan komissio ilmoitti vaativansa Ranskalta selvitystä rakennusprojektista, jonka se katsoo olevan ristiriidassa erinäisten vesistönsuojelusäännösten kanssa. Lisäksi kaikkia padon vaikutuksia ei ollut tutkittu ennen rakennusluvan myöntämistä.

Lähteet
-------

1. 1 2  Les proches de Rémi Fraisse témoignent : « Il n’a pas mesuré ce qui l’attendait »  29.10.2014. Reporterre. Viitattu 19.12.2014.
2. 1 2  Aktivistin kuolema nostatti keskustelun Ranskassa  29.11.2014. Kansan Uutiset Verkkolehti. Viitattu 19.12.2014.
3. 1 2  Remi Fraisse death: France dam work at Sivens could halt  29.11.2014. BBC News. Viitattu 19.12.2014.
4. ↑  Ranskassa rajuja protesteja nuoren aktivistin kuoleman takia  2.11.2014. Helsingin Sanomat. Viitattu 19.12.2014.
5. ↑  Protesters clash with police in France over young activist killed by grenade  23.10.2014. The Guardian. Viitattu 19.12.2014.
6. ↑  EU takes legal action against controversial French dam  26.11.2014. The Guardian. Viitattu 19.12.2014.


|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Ranska
* BnF data

 |

 |
**Glynádo** (kreik. Γλυνάδο, myös Γλινάδο, *Glinádo*; kath.kreik. Γλινάδον, *Glinádon*) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Náxoksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Náxoksen ja Pienten Kykladien kuntaan, Náxoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Kylän väkiluku on 585 (vuonna 2011).

Glynádon kylä sijaitsee Náxoksen läntisissä sisäosissa noin kuusi kilometriä kaakkoon saaren keskuksesta Náxoksen kaupungista. Se on rakennettu rinteeseen noin 100 metrin korkeuteen merenpinnasta laskettuna. Kylä on syntynyt noin vuonna 1650. Ýriassa Glynádon lähellä sijaitsee Dionysoksen pyhäkön arkeologinen kohde.

Glynádo muodostaa oman kyläyhdyskuntansa (Τοπική Κοινότητα Γλυνάδου/Γλινάδου, *Topikí Koinótita Glynádou/Glinádou*). Aiemmin se kuului Náxoksen kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Náxoksen ja Pienten Kykladien kunnan Náxoksen kunnallisyksikköön.

Náxoksen länsiosaa, Glynádon kylä vasemmassa laidassa.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Απογραφή Πληθυσμού - Κατοικιών 2011. Väestönlaskennan tulokset (XLS)  2011. The Hellenic Statistical Authority (Kreikan tilastokeskus ELSTAT).  Arkistoitu 16.10.2015. Viitattu 1.9.2014. (kreikaksi)
2. ↑  Glinado *Naxos.net*. Viitattu 3.10.2022.
3. ↑  The Ancient Sanctuary Dionysus at Yria *More Greece*. Viitattu 26.10.2022.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Glynádo** Wikimedia Commonsissa
**Anne Ylinen** (o.s. **Herttua**) (s. 20. maaliskuuta 1963) on suomalainen uransa lopettanut pesäpalloilija. Ylisen aktiiviura kesti vuodesta 1979 vuoteen 1996 ja hän edusti urallaan Lapuan Virkiää ja Ikaalisten Tarmoa. Hän pelasi urallaan kaikkiaan 339 SM-sarjaottelua ja niissä hän löi 23 kunnaria ja 251 juoksua. Tuotuja juoksuja kertyi 443 ja kärkilyöntejä 1608.

Ylinen aloitti pelaajauransa Lapuan Virkiässä pelaten ensimmäisen ottelunsa Oulun Lippoa vastaan 20. toukokuuta 1979. Hän edusti Virkiää vuoteen 1983 asti ja siirtyi tämän jälkeen Ikaalisten Tarmoon. Ylinen voitti Virkiän riveissä SM-hopeaa vuonna 1983 ja uusi hopeamitalinsa Tarmon riveissä heti seuraavana vuonna. Vuosina 1985–1987 Ylinen oli Tarmon mukana voittamassa kolme perättäistä SM-kultaa ja neljännen vielä vuonna 1991.

Saavutukset
-----------

### Pelaajana

* 4 SM-kultaa: 1985, 1986, 1987, 1991
* 2 SM-hopeaa: 1983, 1984
* 2 SM-pronssia: 1989, 1990
* 7 Itä–Länsi-ottelua: 1983–1985, 1987–1989, 1991
* 5 Liitto–Lehdistö-ottelua: 1983, 1985, 1987–1989
* Naisten Pesispörssin 14. tila (1844,3 pist.)
* Naisten SM-sarjan paras etenijä 1981 (44 tuotua juoksua)
* Naisten SM-sarjan 2.paras tehopelaaja 1988 (33 lyötyä + 32 tuotua juoksua)

Lähteet
-------

1. ↑  Ylinen Anne pelaajakortti Pesäpalloliitto. Viitattu 5.4.2021.
3D-malli glysiinimolekyylistä
**Glysiini** (C2H5NO2) eli **2-aminoetaanihappo** tai **2-aminoetikkahappo** on yksi geneettisen koodin 20 aminohaposta. Sen sivuketju koostuu vain vetyatomista, joten se on pienin ja yksinkertaisin aminohappo. Glysiini ei ole myöskään stereoisomerinen. Glysiinin suhteellinen tiheys on 1,595 g/cm3 (vesi = 1,0 g/cm3) ja CAS-numero 56-40-6. Glysiinin liukoisuus veteen 25 °C:n lämpötilassa on 25 g/100 ml. Sen isoelektrinen piste on 6,06. Glysiiniä käytetään elintarvikkeissa aromivahventeena ja sen E-koodi on E640.

Glysiinin pienuus lisää proteiiniketjun taipuisuutta. Glysiini on pooliton, varaukseton ja neutraali sekä heikosti vesihakuinen. Glysiini on proteiiniketjuissa yleinen ja sen geneettinen koodi on GGU, GGC, GGA ja GGG.

Glysiini esiintyy normaali-ilmanpaineessa kolmena eri polymorfina: γ-, α- ja β-glysiininä. Polymorfia perustuu eroihin kiteiden kidehiloissa ja niihin sijoittuneiden molekyylien sidosten kulmissa. Glysiinin tapauksessa eroja on sekä kidehilojen rakenteessa (γ- ja α-muoto) että sidosten välisissä kulmissa (α- ja β-muoto). Glysiinin α-muodon kidejärjestelmä on monokliininen ja sen Bravais’n hila on yksinkertainen ja monokliininen. β-glysiinin Bravais’n hila on myös yksinkertainen ja monokliininen. γ-glysiinin kidejärjestelmä ja Bravais’n hila puolestaan ovat heksagoniset.

Fysiologinen merkitys
---------------------

Glysiini on keskushermoston rajoittava eli inhibitorinen hermovälittäjäaine erityisesti selkäytimessä. Kun glysiinireseptorit aktivoituvat, kloori-ionit virtaavat hermosoluun, jolloin solu hyperpolarisoituu ja aktiopotentiaalin synty vaikeutuu. Lihaskouristuksia aiheuttava strykniini toimii estämällä näiden glysiinireseptorien toiminnan. Glysiini on myös glutamiinihapon ko-agonisti NMDA-reseptoreiden aktivoinnissa.

Glysiini ei ole välttämätön aminohappo eli elimistö pystyy valmistamaan sitä muista molekyyleistä.

Lähteet
-------

1. ↑  Amino Acids Vanderbilt University. Viitattu 25.7.2022. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Glysiini**.
* E-koodit: Glysiini (Arkistoitu – Internet Archive)
* Juhani Pouta: Haihdutusnopeuksien määritys glysiinin alipainekiteytyksessä, Kandidaatintyö, Lappeenrannan teknillinen yliopisto (Arkistoitu – Internet Archive) (pdf)
* PubChem: Glycine (englanniksi)
* DrugBank: Glycine (englanniksi)
* Human Metabolome Database: Glycine (englanniksi)
* KEGG: Glycine (englanniksi)
* ChemBlink: Glycine (englanniksi)

Proteiinisynteesissä käytettävät aminohapot

* alaniini
* arginiini
* asparagiini
* asparagiinihappo
* fenyylialaniini
* glutamiini
* glutamiinihappo
* glysiini
* histidiini
* isoleusiini
* kysteiini
* leusiini
* lysiini
* metioniini
* proliini
* seriini
* treoniini
* tryptofaani
* tyrosiini
* valiini
**Karl Gustaf Achates Thuneberg** (20. helmikuuta 1820 Kangasala – 2. maaliskuuta 1892 Viipuri) oli apteekkari, joka perusti Suomen ensimmäisen puuhiomon.

Thunebergin vanhemmat olivat everstiluutnantti Karl Johan Thuneberg ja Agata Vilhelmina Jack. Hän toimi apteekkioppilaana Helsingissä ja farmaseuttina Pietarissa ja Helsingissä sekä proviisorina Tammisaaressa ja Viipurissa. Itsenäisenä apteekkarina hän oli Viipurissa appensa aiemmin omistamassa apteekissa 1859-1879. Thuneberg sai 1853 oikeudet öljytehtaaseen Viipurin maalaiskunnan Kintereenkylässä, jonne hänen appensa oli muuttanut perheineen luovutettuaan apteekkioikeutensa vävylleen. 1860 Thuneberg rakensi Suomen ensimmäisen puuhiomon Viipurin maalaiskuntaan Hounijoen Kintereenkoskeen. Hiomakoneen keksinnön oikeudet hän oli ostanut 1856 viipurilaiselta kirjanpainajalta Carl Wilhelm Holmströmiltä. Keksintö ei kuitenkaan toiminut tyydyttävästi ja Thuneberg joutui kehittämään edelleen hiontamenetelmää ja siihen perustuvaa konetta. Se rakennettiin Paul Wahl & Co:n tehtailla Varkaudessa ja sillä tuotettiin puupahvia ja ainakin vuoteen 1875 saakka. Tehtaasta myytiin pahvin ohella myös ylimääräistä puuhioketta. Thuneberg ei kuitenkaan saanut apteekkarin toimensa ohella tehdastaan kehittymään kilpailukykyiseksi.

Thunebergin puoliso vuodesta 1851 oli Anna Elisabet Berg, Viipurin 1. apteekin omistajan Alexander Bergin tytär (s. 1832).

Lähteet
-------

1. 1 2 3  
Venla Sainio: *Thuneberg, Achates (1820-1892). Suomen Kansallisbiografia. Osa 9*, s. 770-771. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2007. ISBN 978-951-746-450-5.

Aiheesta muualla
----------------

* Sommerschield, F. E. 1956. Suomalaisen puuhiomokeksinnöstä 100 vuotta (Carl Wilhelm Holmström ja Achates Thuneberg). Työnjohto ja tekniikka: Työnjohtajien ja teknillisten toimihenkilöiden liiton järjestölehti, 1956:12, ss. 6-8.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt Muokkaa Wikidatassa | 
* Kansallisbiografia
* Biografiasampo

 |

 |
**Glyseraldehydi-3-fosfaatti** eli **trioosifosfaatti** (C3H7O6P) on orgaaninen molekyyli, joka esiintyy välituotteena useissa tärkeissä biokemiallisissa reaktioissa. Kemialliselta rakenteeltaan se on glyseraldehydin ja fosforihapon esteri.

Rooli glykolyysissä
-------------------

Glyseraldehydi-3-fosfaattia muodostuu glykolyysissä, kun fruktoosi-1,6-bisfosfaatti hajotetaan aldolaasi A-entsyymin avulla glyseraldehydi-3-fosfaatiksi ja dihydroksiasetonifosfaatiksi. Dihydroksiasetonifosfaatti isomerisoidaan glyseraldehydi-3-fosfaatiksi trioosifosfaatti-isomeraasientsyymin avulla. Glykolyysin jatkuessa glyseraldehydi-3-fosfaatti muutetaan glyseraldehydi-3-fosfaattidehydrogenaasin avulla 1,3-bisfosfoglyseraatiksi. Samalla NAD+-molekyyli pelkistyy NADH:ksi.

Calvinin kierto
---------------

Fotosynteesin pimeäreaktioissa eli Calvinin kierrossa ribuloosi-1,5-bisfosfaattiin liitetään hiilidioksidimolekyyli rubisco- eli ribuloosi-1,5-bisfosfaattikarboksylaasientsyymin avulla. Tuloksena syntyy 3-fosfoglyseraattia, joka hajotetaan glyseraldehydi-3-fosfaatiksi. Siitä kasvit valmistavat edelleen fruktoosia ja glukoosia.

Tryptofaanin ja tiamiinin biosynteesi
-------------------------------------

Tryptofaanisynteesissä glyseraldehydi-3-fosfaatti on sivutuote. Tryptofaanisyntaasi katalysoi reaktiota, jossa indoli-3-glyseraldehydifosfaatti hajotetaan indoliksi ja glyseraldehydi-3-fosfaatiksi. Indoli reagoi edelleen saman entsyymin avustuksella seriinin kanssa, jolloin muodostuu tryptofaania.

Glyseroli-3-fosfaatti on substraattina tiamiinin biosynteesissä. Tiamiinisynteesi tapahtuu kasveissa kloroplasteissa. Entsyymit muodostavat tiatsolia, joka muodostaa yhdessä pyrimidiinin kanssa tiamiinia.

Ihminen ei kykene valmistamaan itse tryptofaania eikä tiamiinia.

Lähteet
-------

1. ↑  Glyceraldehyde 3-Phosphate – Substance summary NCBI. Viitattu 28. lokakuuta 2009.
2. ↑  Pamela C. Champe,Richard A. Harvey,Denise R. Ferrier: *Biochemistry*, s. 101. Lippincott Williams & Wilkins, 2008. ISBN 978-0-7817-6960-0. Kirja Googlen teoshaussa (viitattu 28.10.2009). (englanniksi)
3. ↑  Näin fotosynteesi toimii  1.6.2007. Tiede.fi. Viitattu 28.10.2009. [vanhentunut linkki]
4. ↑  Fotosynteettinen hiilihydraattisynteesi Solunetti.fi. Viitattu 28.10.2009.
5. ↑  Colin Ratledge,Bjørn Kristiansen: *Basic biotechnology*, s. 299. Cambridge University Press, 2001. ISBN 9780521779173. Kirja Googlen teoshaussa (viitattu 28.10.2009). (englanniksi)
6. ↑  Rüdiger Hell,Christiane Dahl,David Knaff,Thomas Leustek: *Sulfur Metabolism in Phototrophic Organisms*, s. 141. Springer, 2008. ISBN 978-1-4020-6862-1. Kirja Googlen teoshaussa (viitattu 28.10.2009). (englanniksi)
***Acharagma*** on suku kaktuskasvien (*Cactaceae*) heimossa. Niitä on vain kaksi pienikokoista lajia, ja ne kasvavat Meksikon pohjoisosissa Coahuilassa ja Nuevo Leónissa.

Tuntomerkit
-----------

*Acharagma*-suvun kaktukset kasvavat tavallisesti yksittäisinä, joskus ne voivat esiintyä pieninä ryhminä. Niiden varret ovat pallomaisia tai lyhyen lieriömäisiä, eikä niissä ole mesirauhasia. Varren paksuus on halkaisijaltaan 3–7 cm. Varsi on harjuinen ja enemmän tai vähemmän kyhmyinen. Kussakin kyhmyssä on kääpiöverso (areoli), jossa on piikkejä tiheästi.

Varren kärkeen kehittyvät kukat, joiden väri vaihtelee kermanvalkeasta vaaleanpunaiseen ja punakeltaiseen ja keltaiseen. Kukka on yhtä leveä kuin pitkäkin, 1,5–2 cm. Maljamainen pohjus on lyhyt, eikä kukkaperässä ole ripsimäisiä karvoja. Hedelmä on muodoltaan nuijamainen, vihreästä purppuraiseen pronssiin vaihteleva, 10–20 mm pitkä. Siemenet ovat ruskeita - mustia.

Lajit
-----

Luettelon lähde:

* *Acharagma aguirreanum*
* *Acharagma roseanum*

Suvun sukulaisuussuhteet
------------------------

*Acharagma*-lajit ovat kauan aiheuttaneet päänvaivaa tutkijoille, sillä ne eivät mukavasti tunnu mahtuvan mihinkään kaktussukuun. Niitä on siirrelty suvusta toiseen, kunnes DNA-sekvenssit ovat antaneet tukea ajatukselle, että ne ovat varsin erillinen kokonaisuutensa eivätkä sijoitu mihinkään muuhun sukuun.

Suvun tieteellinen nimi tarkoittaa uurteetonta, mikä viittaa siihen, että varren nystyissä ei ole areoliuurretta.

Lähteet
-------

* Anderson, E. F. 2001: The Cactus Family. - Portland, Oregon. ISBN 0-88192-498-9.

### Viitteet

1. 1 2 3 4  Anderson 2001, s. 108.
2. ↑  Anderson 2001, s. 108–109.


|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Taksonitunnisteet |
| --- |
|  |
| Acharagma | 
* Wikidata: Q137923
* Wikispecies: Acharagma
* BioLib: 400676
* CoL: MPK
* EPPO: 1AXMG
* GBIF: 7283575
* GRIN: 19959
* iNaturalist: 181006
* IPNI: 1201462-2
* IRMNG: 1090223
* ITIS: 907036
* NCBI: 130088
* Open Tree of Life: 795485
* POWO: urn:lsid:ipni.org:names:1201462-2
* Tropicos: 50335127
* WFO: wfo-4000000206

 |
|  |
| Escobaria sect. Acharagma | 
* Wikidata: Q15024322
* IPNI: 894276-1
* Tropicos: 100366519
* WFO: wfo-3400012104

 |

 |
**Glyptodon** oli jättiläismäinen vyötiäisten Cingulata-lahkoon kuulunut nisäkäs, joka muistutti muodoltaan kilpikonnaa. Se söi kasveja ja liikkui hitaasti. Se oli noin 2,5 metriä pitkä, noin 1,5 metriä korkea, ja se painoi 800–1 000 kiloa. Sillä oli puolipallomainen selkäpanssari suojanaan ja joillakin lajeilla piikikäs puolustusnuija hännässä. Selkäpanssari oli Volkswagen Kuplan kokoinen, mutta latteampi. *Glyptodon* kuului vajaahampaisiin eli Xenarthra-nimiseen istukallisten nisäkkäiden ryhmään, johon kuuluivat muun muassa myös maalaiskiaiset.

*Glyptodon* vaelsi Pohjois-Amerikkaan noin 2,5 miljoonaa vuotta sitten. Se hävisi noin 10 000 vuotta sitten, luultavimmin ihmisen metsästyksen seurauksena.

*Glyptodonia* on joskus kutsuttu "jättiläisvyötiäiseksi", mutta jättiläisvyötiäinen (*Priodontes maximus*) on kuitenkin myös nykyisin elävän suhteellisen pienikokoisen vyötiäislajin lajinimi.

Kuvia *Glyptodon asper*-lajista
-------------------------------

* Glyptodon*Glyptodon*
* Edestä Edestä
* Sivulta Sivulta
* Kallo Kallo
* Selkäpanssari läheltä Selkäpanssari läheltä
* Häntä Häntä

Katso myös
----------

* *Doedicurus*

Lähteet
-------

1. ↑  Nurminen, Matti (toim.): *Maailman eläimet: Nisäkkäät 2*, s. 340 ja 456. Helsinki: Tammi, 1987. ISBN 951-30-6531-6.
2. ↑  Hatikan nimistöhaku (2006) (Arkistoitu – Internet Archive) Luonnontieteellinen keskusmuseo, Helsingin yliopisto. Luettu 30.1.2011


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Taksonitunnisteet | 
* Wikidata: Q131695
* EoL: 4471785
* Fossilworks: 43576
* GBIF: 3239785
* iNaturalist: 537561
* IRMNG: 1318619
* NCBI: 2546652

 |

 |
**Vietnamin koripallomaajoukkue** edustaa Vietnamia koripallon maajoukkuekilpailuissa.

Historia
--------

Maa liittyi vuonna 1952 kansainväliseen koripalloliittoon.
Vietnam on päässyt historiansa aikana kaksi kertaa Aasian-mestaruuskilpailuihin. Vuonna 1963 maa osallistui ensimmäistä kertaa Aasian-mestaruuskisoihin. Tällöin Vietnam kuitenkin sijoittui turnauksen kahdeksanneksi, eli viimeiseksi. Seuraavissa, eli vuoden 1965 kisoissa, maa oli jälleen mukana. Näissä kisoissa Vietnam otti ensimmäisen arvokisavoittonsa voitettuaan Singaporen koripallomaajoukkueen lukemin 81–67. Tämän jälkeen Vietnam ei enää onnistunut voittamaan yhtään ottelua ja sijoittui turnauksen viimeiseksi, eli kymmenenneksi.

Lähteet
-------

1. ↑  Ranking men after FIBA Basketball World Cup 2019 Qualifiers Window 6 *fiba.basketball*.  26.2.2019. Viitattu 31.8.2019. (englanniksi)
2. ↑  Vietnam (VIE) FIBA. Viitattu 14.3.2010. (englanniksi)
3. ↑  Men: Asian Championships 1963 at Taipei (tai) Sports 123. Viitattu 14.3.2010. (englanniksi)
4. ↑  Men Basketball Asia Championship 1965 Kuala Lumpur (MAS)- 28.11-11.12 Winner Japan Todor 66. Viitattu 14.3.2010. (englanniksi)
Kolmiulotteinen malli glyseraldehydi-3-fosfaattidehydrogenaasin rakenteesta
**Glyseraldehydi-3-fosfaattidehydrogenaasi** on entsyymi, joka katalysoi glykolyysin kuudennessa vaiheessa tapahtuvaa glyseraldehydi-3-fosfaatin muuttamista 1,3-bisfosfoglyseraatiksi.. Glykolyysin lisäksi entsyymillä on havaittu olevan rooli myös transkription aktivoinnissa ja apoptoosin laukaisemisessa.

Glykolyysi
----------

Glyseryyli-3-fosfaattidehydrogenaasi katalysoi glykolyysissä glyseraldehydi-3-fosfaatin muutamista 1,3-bisfosfoglyseraatiksi. Katalyysi on kolmivaiheinen. Ensimmäisessä vaiheessa koentsyyminä toimiva NAD+-molekyyli kiinnittyy entsyymiin, minkä jälkeen substraattina oleva glyseraldehydi-3-fosfaatti muodostaa entsyymin aktiivisessa kohdassa kysteiinin sulfhydryyliryhmän kanssa tiohemiasetaalivälituotteen. Toisessa vaiheessa vetyatomi ja kaksi elektronia siirtyy NAD+:lle, jolloin se pelkistyy NADH:ksi. Saman aikaisesti tioasetaaliryhmän happiatomi luovuttaa protonin, jolloin syntyy hyvin korkeaenerginen tioesteri. Kolmannessa vaiheessa tioesteri reagoi fosfaatti-ionin kanssa, jolloin syntyy 1,3-bisfosfoglyseraatti. Tällöin vapautuu myös NADH.

Arseenimyrkytyksessä arsenaatti-ionit estävät 1,3-bisfosfoglyseraatin muodostumisen. Arsenaatti-ioni liittyy glyseraldehydi-3-fosfaattidehydrogenaasiin kiinnittyneeseen glyseraldehydi-3-fosfaattiin ja estää näin fosfaatti-ionin liittymisen. Näin muodostunut yhdiste hydrolysoituu 3-fosfoglyseraatiksi. Tällöin ei muodostu solun energiantuotannolle tärkeitä yhdisteitä kuten NADH:ta ja ATP:tä, jota muodostuisi glykolyysin seuraavassa vaiheessa, kun 1,3-bisfosfoglyseraatti muunnetaan 3-fosfoglyseraatiksi.

Toimintaolosuhteet, aktivaattorit ja inhibiittorit
--------------------------------------------------

Glyseryyli-3-fosfaattidehydrogenaasi toimii, eliöstä riippuen, parhaiten silloin, kun lämpötila on 25–64 °C ja pH on 7–10. Entsyymin aktivaattoreina toimivat muun muassa natrium-, kalium- ja ammoniumionit. Entsyymin inhibiittoreita ovat muun muassa 2,3-bisfosfoglyseraatti, ATP sekä muutamat metalli-ionit, kuten kadmiumim, kuparin ja elohopean ionit.

Lähteet
-------

1. 1 2  EC 1.2.1.12 - glyceraldehyde-3-phosphate dehydrogenase (phosphorylating) Brenda. Viitattu 2.11.2009. (englanniksi)
2. ↑  Zheng L, Roeder RG, Luo Y.: S phase activation of the histone H2B promoter by OCA-S, a coactivator complex that contains GAPDH as a key component.  *Cell*, 2003, 114. vsk, nro 2. Abstrakti PubMed-sivustolla. Viitattu 1.11.2009.  (englanniksi)
3. ↑  A. Tarze, A. Deniaud, M. Le Bras, E. Maillier, D. Molle, N. Larochette, N. Zamzami, G. Jan, G. Kroemer & C. Brenner: GAPDH, a novel regulator of the pro-apoptotic mitochondrial membrane permeabilization.  *Oncogene*, 2007, 26. vsk, s. 2606–2620. Artikkelin verkkoversio. Viitattu 1.11.2009.  (englanniksi)
4. ↑  The mechanism of action of glyceraldehyde 3-phosphate dehydrogenase W. H. Freeman and Company.. Viitattu 1.11.2009. (englanniksi)
5. ↑  Pamela C. Champe,Richard A. Harvey,Denise R. Ferrier: *Biochemistry*, s. 101. Lippincott Williams & Wilkins, 2008. ISBN 978-0-7817-6960-0. Kirja Googlen teoshaussa (viitattu 1.11.2009). (englanniksi)
**Josef Kluwensich**, myöhemmin **Klowensich** tai **Klovensich** (noin 1676 – 27. kesäkuuta 1740 Oulu) oli suomalainen pormestari ja valtiopäivämies.

Klovensichin vanhemmat olivat entinen kihlakunnantuomari Henrik Kluwensich ja Susanna Josefsdotter Mathesius. Hän kävi pääsi ylioppilaaksi Turussa 1691 ja Uppsalassa 1696.

Klovensich toimi Pohjanmaan pohjoisen kihlakunnan notaarina vuodesta 1703 ja manttaalikomissaarina vuodesta 1705 sekä vt. tuomarina vuodesta 1707. Hän oli Kruunupyyn hospitaalin taloudenhoitajana vuodesta 1712 ja oli isonvihan aikana paossa Ruotsissa. Klovensich toimi sitten Uudenkaarlepyyn pormestarina vuodesta 1719 ja Oulun pormestarina vuodesta 1726. Hän oli Uudenkaarlepyyn ja Oulun edustajana valtiopäivillä 1726–1727.

Klovensich oli naimisissa vuoteen 1729 saakka Maria Jakobsdotter Haakin (k. 1729) kanssa tämän toisessa avioliitossa ja sen jälkeen vuoteen 1738 saakka Brita Hillerin (k. 1738) kanssa tämän toisessa avioliitossa.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Kotivuori, Yrjö: Josef Klowensich. *Ylioppilasmatrikkeli 1640–1852*. Helsingin yliopiston verkkojulkaisu 2005. Luettu 8.4.2016.
**HMNZS Arbutus** (viirinumero K403) oli Uuden-Seelannin laivaston vuonna 1944 valmistunut parannellun Flower-luokan korvetti, joka palveli toisessa maailmansodassa.

Valmistus
---------

*Pääartikkeli: Flower-luokka (korvetti)*
Britannian kuninkaallinen laivasto tilasi aluksen 28. heinäkuuta 1942 Greenockista George Hall and Companyltä, missä köli laskettiin 3. toukokuuta 1943. Alus laskettiin vesille 26. tammikuuta 1944 ja valmistui 5. heinäkuuta.

Palvelus
--------

Alus luovutettiin valmistuessa Uudelle-Seelannille, joka liitti sen laivastoonsa nimellä *HMNZS Arbutus*.

Toisen maailmansodan päätyttyä alus osallistui helmikuussa 1947 kahden kuukauden purjehdukseen Tyynellä valtamerellä. Tahitilla alusta vartioineet miehet olivat humalassa, jolloin väkijoukko yritti tunkeutua alukseen. Huhtikuussa aluksen miehistö osallistui heikon palkan ja huonojen työolosuhteiden aiheuttamaan kapinaan. 

Alus palautettiin Britannian kuninkaalliselle laivastolle vuonna 1948 ja se romutettiin Dunstonissa kesäkuussa 1951.

Lähteet
-------

* Gardiner, Robert (toim.): *Conway's All the World's Fighting Ships 1922–1946*. Lontoo, Englanti: Conway Maritime Press, 1987. ISBN 0-85177-146-7. (englanniksi)
* Preston, Antony & Raven, Alan: *Flower Class Corvettes*. Lontoo, UK: Arms and Armour Press, 1982. ISBN 0-85368-559-2. (englanniksi)

### Viitteet

1. 1 2 3  uboat.net
Bambergin tuomiokirkko vuonna 2010
**Bambergin tuomiokirkko** (saks. *Bamberger Dom St. Peter und St. Georg*) on Bambergissä Baijerissa Saksassa sijaitseva katedraali.

Bambergin ensimmäinen tuomiokirkko rakennettiin keisari Henrik II:n määräyksestä vuosina 1002–1012. Vuonna 1007 Bambergistä tuli lisäksi keisarin perustaman hiippakunnan keskus. Tuomiokirkko tuhoutui myöhemmin tulipalossa, kuten kävi myös toiselle tuomiokirkolle. Nykyinen tuomiokirkko valmistui vuonna 1237.

Bambergin tuomiokirkossa sijaitsee Bambergin ratsumiehenä tunnettu ratsastajapatsas, joka on vanhin keskiajalta säilynyt ratsastajapatsas. Patsaan esittämä henkilö on tuntematon – tämän on esitetty olevan muun muassa Unkarin kuningas Tapani I tai Schwabenin herttua Filip.

Tuomiokirkkoon on haudattu muun muassa keisari Henrik II, tämän vaimo Kunigunde ja paavi Klemens II, joka oli toiminut Bambergin piispana. Ranskan marsalkka Louis Alexandre Berthier, joka kuoli Bambergissä 1815, haudattiin aluksi tuomiokirkkoon, mutta ekshumoitiin 1884 ja haudattiin uudelleen Tegernseehen tämän appivanhempien suvun kryptaan.

Bambergin tuomiokirkko on vuoden 2020 loppuun asti laajojen restaurointitöiden kohteena.

Kuvagalleria
------------

  

* Bambergin tuomiokirkko - Bamberger Dom
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* RatsastajapatsasRatsastajapatsas

Lähteet
-------

* *A Handbook for Travellers in Southern Germany*. Second edition, corrected and enlarged. John Murray and Son, 1840. Teoksen verkkoversio. (englanniksi)
* Junkelmann, Marcus: *Napoleon und Bayern: Eine Königskrone und ihr Preis*. Verlag Friedrich Pustet, 2014. ISBN 978-3-7917-6043-8. Teoksen verkkoversio. (saksaksi)

### Viitteet

1. ↑  Bamberg *britannica.com*. Viitattu 5.8.2020. (englanniksi)
2. 1 2  Cathedral *Stadt Bamberg*. Viitattu 5.8.2020. (englanniksi)
3. ↑  The Bamberg Horseman *DW Travel*. Viitattu 5.8.2020. (englanniksi)
4. ↑  *A Handbook for Travellers in Southern Germany*, s. 77–78
5. ↑  Junkelmann 2014

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Bambergin tuomiokirkko** Wikimedia Commonsissa
Denis Genreau tammikuussa 2022.
**Denis Genreau** (s. 21. toukokuuta 1999 Pariisi, Ranska) on australialainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Hän on pituudeltaan 175-senttimetrinen. Hän edustaa Ranskan Ligue 1:ssä pelaavaa Toulousea.

Genreau aloitti liigauransa Australiassa Melbourne Cityn joukkueessa. Hän oli kauden 2018–2019 lainalla alankomaalaisessa PEC Zwollen joukkueessa ja pelasi kymmenen Eredivisien ottelua. Kesällä 2020 hän vaihtoi kotimaassaan seuraa Macarthuriin. Elokuussa 2021 hän siirtyi synnyinmaahansa Ranskaan Toulousen joukkueeseen. Hän pelasi kaudella 2021–2022 Ligue 2:ssa 34 ottelua, joista 20 ottelua avauskokoonpanossa, ja teki niissä kaksi maalia. Kaudeksi 2022–2023 Toulouse nousi Ligue 1:een.

Genreau pelasi Tokion olympialaisissa kesällä 2021 Australian kaikki kolme ottelua avauskokoonpanossa. Hän pelasi Australian A-maajoukkueessa ensimmäisen kerran kesäkuussa 2021 MM-karsintaottelussa Taiwania vastaan. Hän on pelannut elokuun 2022 loppuun mennessä kolme A-maaottelua, joista kaksi ottelua avauskokoonpanossa.

Genreau syntyi Ranskassa mutta hänen vanhempansa olivat häämatkallaan ihastuneet Australiaan ja niinpä perhe sitten muutti sinne asumaan.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Denis Genreau Transfermarkt-sivustolla (englanniksi)
2. ↑  Lynch, Michael: From Paris to Melbourne, its G'day not Bonjour for City teenage signing Genreau *The Sydney Morning Herald*.  30.3.2017. Viitattu 6.9.2022. (englanniksi)
**Josef Lefko** (17. tammikuuta 1904 – 28. syyskuuta 2001) oli suomalainen jääpallomaalivahti ja Suomen juutalaisyhteisön vaikuttaja.

Lefko pelasi jääpalloa helsinkiläisseura Kiffenissä, jonka edustusjoukkueen maalivahtina hän aloitti vuonna 1926 oltuaan sitä ennen seuran juniori. Hän pelasi kahdentoista kauden ajan lajin SM-sarjassa ja oli voittamassa kolmea SM-hopeaa, vuosina 1922, 1926 ja 1930 sekä yhtä SM-pronssia, vuonna 1931. Lefko edusti Suomen jääpallomaajoukkuetta seitsemässä ottelussa aikana, jolloin maaotteluita pelattiin harvoin. Häntä on pidetty myöhemmin yhtenä Suomen kaikkien aikojen parhaista jääpallomaalivahdeista.

Lefko toimi lähes kuudenkymmenen vuoden ajan Helsingin juutalaisen seurakunnan luottamus- ja johtotehtävissä, muun muassa seurakunnan puheenjohtajana. Hän oli mukana myös sotaveteraanitoiminnassa. Hän oli perustamassa toisen maailmansodan aikana juutalaisten aseveliyhdistystä ja myöhemmin, 1970-luvulla, hän oli yksi Suomen juutalaiset sotaveteraanit -yhdistyksen perustajista.

Lefko oli koulutukseltaan diplomi-insinööri ja hän työskenteli turkisteollisuuden parissa. Hän toimi Helsingin Turkisteollisuus -yrityksen toiminnanjohtajana ja vaikutti alan etujärjestöissä.

Lefkon puoliso oli näyttelijä Hanna Taini, jonka kanssa hänellä oli kolme tytärtä.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Jääpalloilija myi turkiksia.  *Helsingin Sanomat*, 1.10.2001.
2. 1 2  / Josef Lefko *Kansallisbiografia-verkkojulkaisu (maksullinen)*. Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura.
3. ↑  Elokuvanäyttelijä Hanna Taini-Lefko.  *Helsingin Sanomat*, 2.2.1996.


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt Muokkaa Wikidatassa | 
* Kansallisbiografia
* Biografiasampo

 |

 |
**Trimelliittihappo** (C9H6O6) on aromaattisiin trikarboksyylihappoihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää polymeeriteollisuudessa muun muassa hartsien valmistamiseen ja lisäksi siitä valmistetaan muovinpehmentimiä.

Ominaisuudet
------------

Huoneenlämpötilassa trimellittihappo on väritöntä kiteistä ainetta. Yhdiste liukenee hieman veteen ja hyvin muun muassa etanoliin. Bentseeniin aine ei liukene. Trimelliittihappo on heikko triproottinen happo eli rakenteessa on kolme karboksyyliryhmää. jotka voivat luovuttaa protonin. Ryhmien pKa-arvot ovat pKa1 2,5, pKa2 3,8 ja pKa3 5,2. Kuumennettaessa trimelliittihappoa sulamispisteeseensä muodostuu sen anhydridiä trimelliittihappoanhydridiä

Valmistus ja käyttö
-------------------

Trimelliittihappoa valmistetaan hapettamalla pseudokumeenia typpihapolla. Hapettimena voidaan käyttää myös ilman happea, jolloin katalyyttinä reaktiossa toimii koboltin, mangaanin ja bromin seos. Trimelliittihappoa käytetään valmistettaessa muovienpehmentiminä käytettyjä estereitä, hartseja, väriaineita, musteita ja liimoja. Myös trimelliittihappoanhydridiä käytetään näihin vastaaviin tarkoituksiin.

Lähteet
-------

1. ↑  Trimellitic acid – Substance summary *PubChem*. NCBI. Viitattu 28.2.2018.
2. 1 2 3 4  Budavari, Susan (päätoim.): *Merck Index*, s. 1653. 12th Edition. Merck & Co. 1996. ISBN 0911910-12-3. (englanniksi)
3. 1 2  Alén, Raimo: *Kokoelma orgaanisia yhdisteitä: Ominaisuudet ja käyttökohteet*, s. 449. Helsinki: Consalen Consulting, 2009. ISBN 978-952-92-5627-3.
4. 1 2 3  Chang-Man Park & Richard J. Sheehan: *Phthalic Acids and Other Benzenepolycarboxylic Acids, Kirk-Othmer Encyclopedia of Chemical Technology*, John Wiley & Sons, New York, 2000. Viitattu 28.2.2018.
5. 1 2 3  Freimund Röhrscheid: *Carboxylic Acids, Aromatic, Ullmann's Encyclopedia of Industrial Chemistry*, John Wiley & Sons, New York, 2000. Viitattu 28.2.2018.
**FK Zeta** on montenegrolainen jalkapallojoukkue, joka pelaa maan ylimmällä sarjatasolla Montenegron jalkapalloliigassa. Seuran kotipaikka on Golubovcin kylä pääkaupunki Podgorican lähellä.

Historia
--------

Seura perustettiin vuonna 1927 nimellä *FK Danica*. Vuonna 1945 seuran nimi muutettiin *FK Napredak*iksi. Nykyisen nimensä, *FK Zeta*, seura sai vuonna 1955.

Kaudella 2004–2005 Zeta pelasi Serbia ja Montenegron ykkösliigaa sijoittuen kolmanneksi, mikä avasi paikan UEFA Cupiin.

Montenegron itsenäistyttyä vuonna 2006 perustettiin Montenegron jalkapalloliiga, jonka ensimmäisen mestaruuden Zeta voitti kaudella 2006–2007. Näin ollen seura oli ensimmäinen Mestarien liigan montenegrolaisosallistuja. Joukkue voitti ensimmäisellä karsintakierroksella liettualaisen FBK Kaunasin, mutta hävisi toisella karsintakierroksella Skotlannin Rangers FC:lle.

Seuraavalla kaudella 2007–2008 kotimaan liigan mestaruudesta käytiin äärimmäisen tasainen kamppailu, sillä kaikki kolme mitalistia päätyivät kauden lopuksi 66 pisteeseen. Maalieron perusteella Zeta sijoittui hopealle, mikä takasi paikan UEFA Cupiin. Tie tyssäsi kuitenkin ensimmäiselle kierrokselle slovenialaisen Interblock Ljubljanan voitettua otteluparin.

Saavutukset
-----------

* Montenegron jalkapalloliiga
	+ Mestari kaudella 2006–2007
	+ Hopeaa kaudella 2007–2008

FK Zeta Euroopassa
------------------

| Kausi | Kilpailu | Kierros | Vastustaja | Tulos (koti-vieras) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2007–2008 | Mestarien liiga | 1. karsintakierros | Liettua FBK Kaunas | 3-1, 3-2 |
| 2. karsintakierros | Skotlanti Rangers FC | 0-1, 2-0 |
| 2008–2009 | UEFA Cup | 1. kierros | Slovenia Interblock Ljubljana | 1–1, 1–0 |

Aiheesta muualla
----------------

* Seuran profiili weltfussballarchiv.com (Arkistoitu – Internet Archive)
**FLIF** (Free Lossless Image Format) on kuvatiedostomuoto, jonka pakkaa kuvan tiiviimmin kuin mikään muu tunnettu menetelmä vuonna 2020.

Tiedostomuoto julkaistiin 2015, ja ensimmäinen toteutus vuonna 2015. FLIF:iä käsittelevä kooderi pakkaa bittikartan pienempään tilaan kuin WebP tai BPG. FLIF-tiedostomuoto tukee sekä häviötöntä että häviöllistä kuvan pakkausta. Nimensä mukaisesti FLIF:n lähdekoodi on vapaasti levitettävä.

FLIF ei ikinä yleistynyt huolimatta hyvästä pakkauskyvystä. Windowsin kuvankatselijoista XnView ja IrfanView tukevat FLIF:iä. Mutta esimerkiksi GIMP ja verkkoselaimet eivät.

FLIF:n kehitystä johti Cloudinary.
FLIF:n seuraajaksi kehitettiin FUIF (Free Universal Image Format), joka sisältää lisäksi vaikutteita JPEG:stä ja häviöttömästä WebP-muodosta.
FUIF yhdistettiin Pik:in kanssa, joka on modernisoitu JPEG, näin syntyi Joint Photographic Experts Group -ryhmän JPEG XL, joka standardoitiin standardiksi ISO/IEC 18181.

FLIF:n kehitys on lopetettu.

Lähteet
-------

1. 1 2  FLIF - Free Lossless Image Format *flif.info*. Viitattu 4.7.2020.
2. 1 2
3. ↑
4. ↑

Aiheesta muualla
----------------

* 

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Kuvatiedostomuodot |
| --- |
|  |
| Bittikartta | 
* ANI
* ANIM
* APNG
* ART
* AVIF
* BEF
* BMF
* BMP
* BPG
* BSAVE
* CAL
* CIN
* CPC
* DPX
* ECW
* EXR
* FITS
* FLIC
* FLIF
* FPX
* GIF
* HDRi
* ICER
* ICNS
* ICO
* ICS
* ILBM
* JBIG
* JNG
* JPEG
* JPEG 2000
* JPEG-LS
* JPEG-HDR
* JPEG XR
* MNG
* MIFF
* ORF
* PBM
* PCX
* PFG
* PGM
* PICT
* PICtor
* PNG
* PPM
* PSP
* RAD
* RGBE
* SGI
* TGA
* TIFF
* WBMP
* WebP
* XBM
* XCF
* XPM

 |
|  |
| Raw | 
* CIFF
* DNG

 |
|  |
| Vektori | 
* AI
* CDR
* CGM
* DXF
* EMF
* EVA
* IGES
* PGML
* SVG
* VML
* WMF
* XAR

 |
|  |
| Yhdistelmä | 
* DjVu
* EPS
* PDF
* PS

 |
|  |
| Aiheeseen liittyvä | 
* Exif
* XMP

 |
|  |
| 
* Luokka
* Commons

 |

 |
Meijeri vuonna 1914
**Jämsän Seudun Osuusmeijeri** (aiemmin **Jämsän Osuusmeijeri**) oli vuodesta 1886 vuoteen 1970 Jämsän seudulla toiminut meijeri. Sen yhteydessä toimivat myös mylly ja saha.

Vuonna 1886 perustettiin Jämsän Jokivarren meijeriosakeyhtiö. Meijeri rakennettiin Jämsänjoen rantaan Seppolan sillan eteläpuolelle. Sen yhteydessä toimi myös mylly ja saha ja koneistoja pyöritti kahden hevosvoiman höyrykone. Meijeri oli valmis vastaanottamaan maitoa marraskuussa 1886. Meijeri seisoi talvikuukaudet. Esimerkiksi vuonna 1888 sinne tuotiin 2 600 litraa maitoa päivässä ja vuosikymmenen vaihteessa säännöllisesti maitoa toimitti 49 taloa.

Osuuskuntamuotoinen Jämsän Osuusmeijeri aloitti toimintansa tammikuussa 1904 ja yhtiön rakennukset koneineen myytiin sille. Vanhan meijerin tilalle päätettiin rakentaa uusi ja se olikin valmis vastaanottamaan maitoa jo heinäkuussa 1904. Mylly ja saha rakennettiin uudestaan vuosina 1904–1905. Vuonna 1918 hankittiin dynamo tuottamaan sähköä höyrykoneen pyörittämänä. Sähköä myytiin valaistusta varten Jämsän keskustan alueelle mutta myynti loppui vuonna 1920.

Meijerin sisältä 1930-luvulla
1920-luvulla meijerin kunto oli huono ja vanhan meijerin tilalle päätettiin rakentaa uusi. Rakentaminen alkoi keväällä 1928 ja valmistui syksyllä 1929. Kaksikerroksisen rakennuksen ensimmäisessä kerroksessa olivat meijerisali, laboratorio sekä kylmätilat ja toinen oli kymmenen huoneen asuinkerros, jossa oli myös konttori. Meijeriin rakennettiin vesijohto Vesijohto Oy:n kanssa tehdyn sopimuksen jälkeen. Huhtikuussa 1940 tulipalo tuhosi toisen kerroksen kokonaan. Kerros rakennettiin uudestaan.

Meijeri ja mylly vuonna 1955
1950-luvulla rakennukseen tehtiin useita muutoksia ja vuosikymmenen lopulla toteutettiin rakennuksen laajennus. Samaan aikaan meijerin maidonhankinta alue laajeni Längelmäen, Kuhmoisten ja Korpilahden alueille ja sen nimi muutettiin Jämsän Seudun Osuusmeijeriksi. Meijeritoiminta loppui vuonna 1970 ja Valio sijoitti rakennukseen juustopakkaamon. Pakkaamo muutti pois vuonna 1978 ja sen jälkeen siinä toimi eri liikeyrityksiä kunnes se jäi tyhjilleen vuonna 2006.

Meijerin sahan kannattavuus oli huono – sitä vuokrattiin ulkopuolisille ja se kävi vain muutaman viikon vuodesta. Sahan toiminta loppui vuonna 1926 ja sen koneet myytiin ja rakennus muutettiin vilja- ja rehumakasiiniksi. Syyskuussa 1934 valmistui vehnämylly entisen sahan paikalle olemassa olevan kivimyllyn yhteyteen. Sodan aikana se oli valtion viljavaraston asiamies. Vuonna 1948 päätettiin uuden myllyn rakentamisesta. Kolmikerroksinen puurakenteinen kivimylly valmistui vuonna 1951. Vehnämyllyä laajennettiin vuonna 1952. Mylly toimi 1980-luvulle saakka.

Lähteet
-------

1. 1 2  Yhtiömeijerin aika ja Osuusmeijerin perustaminen 1886 - 1928 *Museo24*. Jämsän kaupunki. Viitattu 19.11.2009.
2. 1 2  Jämsän Osuusmeijeri ja myllyrakennus 1929 - 1959 *Museo24*. Jämsän kaupunki. Viitattu 19.11.2009.
3. ↑  Jämsän Osuusmeijeri ja myllyrakennus 1960 - 2006 *Museo24*. Jämsän kaupunki. Viitattu 19.11.2009.
**Trimerophytopsida** (tai **Trimeropsida**) on varhainen putkilokasvien luokka devonikaudelta. Eri auktorit ovat käsitelleet ryhmää eri taksonomisilla tasoilla käyttäen nimiä **Trimerophyta**, **Trimerophytophyta**, **Trimerophytina**, **Trimerophytophytina** ja **Trimerophytales**.

Ryhmän alkuperä on epävarma. Se näyttää periytyvän useista eri kantamuodoista. Kuitenkin sen yleisin kantamuoto on kaari *Rhyniophyta*. *Trimerophytophyta* on puolestaan kantamuoto suurimmalle osalle myöhemmistä kasveista, kuten kortteet, saniaiset ja paljassiemeniset ja koppisiemeniset. Ne myös välillisesti vaikuttivat liekomaisten kasvien ja kaaren *Zosterophyllophyta* syntyyn. Kaareen *Trimerophyllophyta* kuuluvat kasvit olivat enimmillään metrin korkuisia. Kaaren tunnetuimpia sukuja olivat *Psilophyton* ja *Pertica*. *Psilophyton*-suvun lajit olivat pieniä ja niiden oksat haaraantuivat epämääräisesti ja olivat eri pituisia. *Pertica*-suvun lajeilla sen sijaan oli keskellä päävarsi, josta muut oksat haaraantuivat ja ne olivat pienien pensaiden kokoisia.

Lähteet
-------

1. ↑  Introduction to the Trimerophytes *Ucmp*. Viitattu 13.3.2015. (englanniksi)
2. ↑  Trimerophytophyta *Plant life*. Viitattu 13.3.2015. (englanniksi)
**De Besche** on alankomaalais-ruotsalais-suomalainen aatelissuku.

Gillis de Besche vanhempi saapui Ruotsiin noin vuonna 1600. Kuningas Kaarle IX oli kutsunut hänen neljä poikaansa maahan jo aikaisemmin. Kuningas pyrki käyttämään heidän kykyjään Ruotsin hyväksi erityisesti arkkitehtuurissa ja kaivosteollisuudessa. Hollantilaiset pakolaiset*selvennä* olivat myös varakkaita.

Vanhin poika Wilhelm (1572–1647) perusti useita rautaruukkeja, muun muassa Norrköpingiin. Toinen poika Gillis (1579–1648) asui Nyköpingissä, ja hänelläkin oli Södermanlandissa monta ruukkia. Kolmas poika Hubertkin perusti ympäri Södermanlandia ruukkeja, kuten esimerkiksi Nävekvarns bruk. Neljäs ja nuorin poika Gerhard oli tunnettu varsinkin rakennusmestarina.

Myöhemmin monet heistä ja suvun jälkeläisistä ylennettiin Ruotsin ritarihuoneen jäseniksi. De Besche, joka ylennettiin vuonna 1680, on nykyään numero 1253 Ruotsin ritarihuoneessa. Yksi haara suvusta löytyy myös Suomen ritarihuoneesta.

Suvun jäseniä
-------------

* Gillis de Besche vanhempi
* Hubert de Besche vanhempi
* Willem de Besche
* Gillis de Besche nuorempi
* Georg de Besche
* Hubert de Besche (1911–1997)

Lähteet
-------

* Gabriel Anrep, *Svenska adelns Ättar-taflor*, volym 1
* *Sveriges adelskalender* 1939. Stockholm 1938

Aiheesta muualla
----------------

*
**Suomalaisen talonpojan koti-lääkäri** on Elias Lönnrotin terveysopas vuodelta 1839.

*Koti-Lääkäriä* aiemmin oli julkaistu suomeksi joitakin kansalle tarkoitettuja lääketieteen kirjoja kuten Nordbladin terveysopas ja pienempiä ohjevihkoja kuten vuonna 1776 julkaistu *"Neuwo niitten wirwoittamiseen, jotka häyrystä, sauwusta eli wahingollisesta löyhkästä näkywät kuollexi eli owat kuoleman waarasa"* ja vuonna 1803 julkaistu *"Neuwo kuinga hukkuneita ihmisiä pitä hengihin pyyttämän"*.

Lönnrotilla oli hyvät mahdollisuudet kuvata lääketiedettä tavalliselle kansalle. Hän oli vaatimatonta sukua, hän oli kerännyt kansanperinnettä ja oli luonteeltaan neuvokas. Lisäksi hän oli suvaitsevainen ja suhtautui myönteisesti kansanomaisiin parannustapoihin. Lönnrot oli myös ihmiskäsityksessään aikaansa edellä. Hänen mukaansa aine ja henki olivat saman ihmisen eri ilmenemismuotoja. Niinpä hän kirjoitti *Koti-Lääkärissä*: "Mielenliikunnot koskewat ruumiisenki, sillä niin owat henki ja ruumis wälillänsä yhdistetyt, ettei kumpikaan mitään yksinänsä kärsi. Lepo, toiwo, tytywäisyys ja kohtuullinen ilo pitäwät ihmisen terweenä, ja wielä toisinaan parantawat sairaanki. Mutta wahingollinen on ylellinen ilo ja riemu, jos liiallinen suru, murhe ja alamielisyyski.".

Lähteet
-------

1. 1 2  Heikkinen, Reijo: Elias Lönnrot terveysvalistajana ja suomenkielisten uudissanojen kehittäjänä *reijoheikkinen.fi*.  Arkistoitu 8.12.2015. Viitattu 17.12.2017.
2. ↑  Tekohengityksen historiaa (Arkistoitu – Internet Archive). Arno Forsius. Viitattu 7.2.2021.
3. ↑  Elias Lönnrotin (1802—1884) lääkärintaidot (Arkistoitu – Internet Archive). Arno Forsius. Viitattu 8.2.2021.

Aiheesta muualla
----------------

* Suomalaisen talonpojan koti-lääkäri - Doria
* Suomalaisen talonpojan koti-lääkäri - Gutenberg-projekti
*De Doctrina Christiana* -teoksen nimiösivu. 
**De Doctrina Christiana** ("Kristillinen oppi") on englantilaisen runoilijan ja ajattelijan John Miltonin (1608–1674) kirjoittama teologinen tutkielma, joka sisältää systemaattisen kuvauksen hänen uskonnollisesta ajattelustaan. Latinankielinen käsikirjoitus *De Doctrina* löydettiin vuonna 1823 ja julkaistiin vuonna 1825. Kirjan tekijästä on kiistelty. Muun kirjoittajan puolesta puhuu se, että teos on ristiriidassa Miltonin muiden teosten kanssa, esimerkiksi runoteosten *Kadotettu paratiisi* ja *Paradise Regained*. Sen lisäksi on ollut vaikea kuvitella, että sokea henkilö voisi kirjoittaa näin monimutkaisen tekstin. Milton oli teoksen kirjoitusaikana sokea, ja hänen oletetaankin käyttäneen avustajaa. Pitkän keskustelun ja laajan tutkimustyön jälkeen on nykyään kuitenkin yleisesti hyväksyttyä, että käsikirjoitus on John Miltonin tuotantoa. Käsikirjoituksen työvaiheet, sen liikkeet kirjailijan kuoleman jälkeen sekä syyt sille, ettei sitä julkaistu kirjailijan elinaikana, ovat saaneet vakiintuneet selitykset. Nykään *De Doctrina Christianaa* pidetään Miltonin runojen teologisena kommentaarina. 

Charles R. Sumner ja John Carey ovat kääntäneet teoksen englanniksi. Sumnerin versio painettiin ensimmäisen kerran vuonna 1825. Se oli ainut englanninkielinen käännös ennen Careyn vuonna 1973 tekemää käännöstä. Teosta ei ole käännetty suomeksi.
**Mannerheimin patsas** voi tarkoittaa seuraavia C. G. E. Mannerheimin kunniaksi pystytettyjä patsaita.

* Mannerheimin ratsastajapatsas Helsingissä
* Mannerheimin ratsastajapatsas Lahdessa
* Mannerheimin patsas Mikkelissä
* Mannerheimin patsas Tampereella
* Mannerheimin patsas Seinäjoella
* Mannerheimin rintakuvaveistos Turussa

Lisäksi Vaasan kaupungintalossa on sisätiloissa vuonna 1990 paljastettu kopio Helsingin ratsastajapatsaasta, Sveitsin Montreux'ssä ei-esittävä Mannerheimin muistomerkki vuodelta 1955 ja Mannerheimin syntymäpaikan, Louhisaaren kartanon, pihalla Askaisissa muotokuvamedaljongilla varustettu Mannerheimin muistopaasi vuodelta 1982. Tuusulan Lottamuseon pihalla on Tukiaisen suunnittelema Mannerheimin rintakuva.


|  |  |
| --- | --- |
|  | Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä.Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee "Mannerheimin patsas", voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla. |