**Rovaniemen linja-autoasema** on linja-autoasema Rovaniemellä.

Rovaniemen linja-autoasema muodostaa yhdessä Kemin ja Sodankylän linja-autoasemien kanssa valtakunnallisesti merkittävän rakennetun kulttuuriympäristön "Lapin keskuspaikkojen linja-autoasemat". Asemat ovat yhä toiminnallisesti ja taajamakuvallisesti keskeisiä rakennuksia. Lapin keskuspaikkojen linja-autoasemat jälleenrakennettiin Lapin sodan jälkeen. Rovaniemi oli tuhottu sodassa syksyllä 1944 ja Alvar Aalto suunnitteli kauppalalle uuden asemakaavan, jossa hän sijoitti linja-autoaseman rautatieaseman lähelle. Vuonna 1946 Lapin keskuspaikkakunnille avattiin parakkiasemat ja vuonna 1949 väliaikaiset linja-autoasemat. Rovaniemen kauppala järjesti linja-autoasemasta ja siihen liittyvistä liikennejärjestelyistä arkkitehtuurikilpailun vuonna 1956. Helsinkiläiset arkkitehdit Kaarlo Leppänen, Niilo Pulkka ja Pekka Rajala voittivat kilpailun ehdotuksellaan "La Strada". He suunnittelivat myös Kemijärven ja Sodankylän linja-autoasemat.

Rovaniemen linja-autoasema on Suomen arkkitehtonisesti merkittävimpiä sodanjälkeisen kauden linja-autoasemia. Rakennuksen arkkitehdit kehittivät toiminnallisen kokonaisuuden, jossa oli kauko-, lähi-, rahti- ja taksiliikenteen asema, hotelli, posti ja ostoskeskus. Aseman arkkitehtoninen teema on tunturin muoto, joka ilmenee sen kattorakenteissa ja sisääntulokatoksessa. Muutamaa vuotta myöhemmin Alvar Aalto sovelsi samaa teemaa Lappia-talossa. Rovaniemen linja-autoasema erottuu arkkitehtuuriltaan muista aikansa rakennuksistarakennuksista: sen kattopinta on veistoksellinen ja sisäänkäyntikatos on valmistettu vapaamuotoisesti betonista. Linja-autoaseman kattojen muoto sai vaikutteita Kolmen Ristin kirkosta, jota aseman arkkitehti Leppänen suunnitteli samanaikaisesti Aallon toimistossa. Turisteille linja-autoasema on ollut Lapin portti. Aseman valaisimet ovat yksilöllisiä ja rakennuksessa on monia yksityiskohtia.

Linja-autoaseman rakennutti kiinteistöyhtiö, jossa oli osakkaina kauppala ja Matkahuolto. Asema avattiin vuonna 1959. Siitä tuli Lapin läänin rautatie-, linja-auto- ja taksiliikenteen yhdistävä solmukohta. Lähi- ja kaukoliikenteen laiturit olivat rakennuksen vastakkaisilla puolilla. Asemarakennuksessa oli odotussali, lipunmyynti, matkatavarasäilytys, rahtitavaratoimisto, kioski, matkatoimisto, parturi, poliisi, Matkaravinnon itsepalveluravintola ja hotelli. Aseman keskushalli oli kaksikerroksinen ja lasiseinät ja kattoikkuna toivat siihen valoa. Toisen kerroksen tiloja laajennettiin myöhemmin rakentamalla keskushallin aukko umpeen. Suomen Docomomo otti Rovaniemen linja-autoaseman merkittävimpien suomalaisten modernistisien arkkitehtuurikohteiden valikoimaansa vuonna 2017.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Lapin keskuspaikkojen linja-autoasemat *Valtakunnallisesti merkittävät rakennetut kulttuuriympäristot RKY*.  22.12.2009. Museovirasto. Viitattu 13.4.2022.
2. 1 2 3 4 5 6  Hautajärvi, Harri: Rovaniemen linja-autoasema Docomomo Suomi Finland ry. Viitattu 15.4.2022.
3. 1 2  Hautajärvi, Harri: Autiotuvista lomakaupunkeihin – Lapin matkailun arkkitehtuurihistoria (PDF) (Sivut 252–253)  2014. Aalto-yliopisto. Viitattu 15.4.2022.
4. ↑  Niskanen, Riitta: Linja-autoasemien historiaa *Kulttuuriymparistomme.fi*.  9.8.2007 (päivitetty 16.11.2017). Ympäristöministeriö.  Arkistoitu 24.10.2021. Viitattu 15.4.2022.