recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Adam Campbell** (alun perin **Adam Jones**; s. 7. marraskuuta 1980 Bath) on englantilainen näyttelijä, joka tunnetaan parhaiten elokuvista *Date Movie* (2006) ja *Epic Movie* (2007). Hän näytteli myös televisiosarjassa *Harper’s Island* (2009).

Elämä ja ura
------------

Campbell kävi Beechen Cliffin koulun, jossa hän kuului Drama Clubiin, liittyi *Musical Youth Theatre Companyyn* ja esiintyi paikallisessa *Theatre Royalissa*. Saatuaan tutkintonsa University of Exeteristä, jossa hän jakoi huoneensa Idols-voittaja *Will Youngin* kanssa, hän kouluttautui *Royal Academy of Dramatic Artissa* 2001:n ja 2004:n välillä. Valmistumisen jälkeen Campbell muutti Amerikkaan tavoittelemaan parempia rooleja.

Campbell sai roolin tilannekomediassa, *Commando Nannyssa*, jonka suunniteltiin näytettävän vuonna 2004. Myöhemmin hän esiintyi pääosassa *Alyson Hanniganin* kanssa parodiassa *Date Movie*, joka tuli teattereihin 2006. Hän myös esiintyi pääosassa *You Are Here* -elokuvassa, jonka ensi-ilta oli vuonna 2007. Kuitenkin yksi hänen suurimmista rooleistansa oli *Epic Moviessa*, jossa hän näytteli pääosaa, Peter Pervertskiä. Campbell näytteli myös *Harper's Islandissa* Cal Vandeusenia.

Campbell avioitui näyttelijä Jayma Maysin kanssa vuonna 2007 *Epic Movieta* tehdessään. Pari tapasi ensimmäistä kertaa elokuvan kulisseissa.

Filmografia
-----------

| Vuosi | Nimi | Rooli | Muuta |
| --- | --- | --- | --- |
| 2006 | *Date Movie* | Grant Fockyerdoder |  |
| 2007 | *Epic Movie* | Peter Pervertski |  |
| 2008 | *Harper’s Island* | Cal Vandeusen | televisiosarja |
| 2010 | *Day One* | Zach | televisioelokuva |
| 2012 | *Viiden vuoden kihlaus* | Gideon |  |
| 2014 | *Mixology* | Ron | televisiosarja |

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Espanja
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Yhdysvallat

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Elonet

 |
|  |
| Muut | 
* Europeana
* SNAC

 |

 |
**Compassion International** vuonna 1952 perustettu kristillinen kehitysyhteistyöjärjestö. Compassionin toiminta keskittyy kummilapsitoimintaan. Compassion toimii 25 maassa ja yhteistyössä yli 8000 kirkon kanssa. Compassion toimii erityisesti köyhyyden kierteen katkaisemisen eteen. Järjestön avun piirissä on yli 2 miljoonaa ihmistä.

Compassionin perustaja on yhdysvaltalainen Everett Swanson. Järjestö sai alkunsa Swansonin halusta auttaa 35 Korean sodan orpolasta.

Toiminta
--------

Compassion International tekee työtä paikallisten kirkkojen kautta tarjotakseen kehitysohjelmia lapsille. Compassionin tavoitteena on nostaa lapsia ylös taloudellisesta, fyysisestä, sosiaalisesta ja hengellisestä köyhyydestä. Compassion International pyrkii kasvattamaan vastuullisia ja krisitittyjä aikuisia. Compassion International kertoo puhuvansa köyhien lasten puolesta, esimerkiksi tiedottamalla, motivoimalla ja antamalla työkaluja lasten puolustajina toimimiseen.

Lähteet
-------

1. 1 2  Corporate Fact Sheet Compassion International. Viitattu 30.10.2020. (englanniksi)
2. ↑  What is Compassion International? Compassion International. Viitattu 30.10.2020. (englanniksi)
Proteiinin rakenne
**Adalimumabi** (*Humira*, AbbVie) on tuumorinekroositekijää estävä lääke, joka on tarkoitettu nivelreuman, moninivelisen lastenreuman, selkärankareuman, nivelpsoriaasin, psoriaasin, Crohnin taudin ja haavaisen paksusuolentulehduksen hoitoon.
Tuotu Yhdysvaltain markkinoille 2002, kuuluu biologisiin reumalääkkeisiin.

Adalimumabia käytetään yleensä yhdessä metotreksaatin kanssa, mutta sitä voidaan käyttää myös yksinään.

Tuberkuloosi-verikoe otetaan yleensä ennen biologisten lääkehoitojen aloitusta, koska Humiraa saavilla potilailla on raportoitu tuberkuloosia.

Kaikki tulehdusoireet kuten esim. kuumetta, haavoja, väsymystä tai hampaisiin liittyviä ongelmia on syytä tarkastella ennen hoitojen aloittamista.

Adalimumabin kemiallinen kaava on C6428H9912N1694O1987S46, moolimassa 144190,3 g/mol ja CAS-numero 331731-18-1.

Lähteet
-------

1. ↑  Humira 40 mg injektioneste, liuos esitäytetyssä kynässä

Aiheesta muualla
----------------

* Suomen Reumaliitto ry: Adalimumabi
* PubChem: Adalimumab (englanniksi)
* DrugBank: Adalimumab (englanniksi)
* Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Adalimumab (englanniksi)
* ChemBlink: Adalimumab (englanniksi)
* (englanniksi)
**Riku Rinkama** (20. syyskuuta 1944 – 15. helmikuuta 1988) oli suomalainen ekonomi ja lakimies, joka tunnettiin ennen asianajajauraansa televisioesiintyjänä ja tv-ohjelmien tekijänä.

Rinkama teki 1960-luvulla television nuortenohjelmia kuten *Pii* ja *Nuoriso-69*. Vuonna 1973 hän toimitti yhdessä Paavo Kähkölän kanssa Yle TV1 -kanavalle kolmiosaisen asiaohjelmasarjan *Suomen perustuslait*. Vuonna 1982 ilmestyi hänen kirjoittamansa *Kiinteistönvälittäjän käsikirja*, josta on julkaistu monia uusia painoksia.

Rinkama näytteli pieniä lakimieshahmojen sivuosia elokuvissa *Kahdeksan surmanluotia* (1972) ja *Jäniksen vuosi* (1977).

Vuonna 1971 Rinkama valittiin Varusmiesliiton ensimmäiseksi pääsihteeriksi. Vuonna 1977 Rinkama oli mukana perustamassa mielipidelehti *Näköpiiriä*.

Rinkama kuoli 43-vuotiaana ollessaan valmistelemassa väitöskirjaansa. Hänen vanhempansa olivat kapellimestari Nils Rinkama ja Irja Rinkama, o.s. Harju.

Lähteet
-------

1. 1 2  Riku Rinkama Elonetissä.
2. 1 2  Varusmiesliitto sai pääsihteerin.  *Helsingin Sanomat*, 22.6.1971, s. 12. Näköislehden aukeama (tilaajille).
3. 1 2  Harju-Virta, Eeva-Maija: Muistot: Irja Rinkama *Helsingin Sanomat*.  3.2.2013.
4. ↑  Rinkama, Riku *Ritva-tietokanta*. Radio- ja tv-arkisto, Kansallinen audiovisuaalinen instituutti Kavi. Viitattu 5.9.2018.
5. ↑  Kolmiosainen sarja alkaa. Suomen perustuslait.  *Helsingin Sanomat*, 17.2.1973, s. 33. Näköislehden aukeama (tilaajille).
6. ↑  Näköpiiri-lehdelle laaja pohja.  *Helsingin Sanomat*, 1977-10-01/, s. 18. Näköislehden aukeama (tilaajille).
Akimiskinsaari

|  |  |
| --- | --- |
| Muut nimet | 
Akimiski Island |
| Sijainti | 
53°0′N, 81°20′WNunavutQikiqtaalukin alueKanada |
| Vesialue | 
Hudsoninlahti |
| Korkein kohta | 
15 mView and modify data on Wikidata  |
| Pinta-ala | 
3 001 km² |
| Suojelualue | 
Akimiski Island Migratory Bird Sanctuary (en)View and modify data on Wikidata  |

Karttamuokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa WikidataaTietolaatikon dokumentaatioNäytä Wikidatasta tulevat arvot

Akimiskinsaaren sijaintiAkimiskinsaaren sijainti
**Akimiskinsaari** (engl. *Akimiski island*) on Hudsoninlahden kaakkoisosassa sijaitsevan Jamesinlahden suurin saari. Saaren pinta-ala on 3 001 km², joka tekee siitä maailman 164:nneksi suurimman saaren ja 29:nneksi suurimman Kanadassa. Saaresta on matkaa Ontarion provinssiin vain 19 km, ja hyvällä säällä saaresta on näköyhteys mantereelle.

Landsat satelliittikuva Akimiskin saaresta.
Akimiskinsaarella ei ole pysyvää asutusta. Saaren maasto on tasaista ja viettää pohjoiseen päin. Suurin osa kasvistosta koostuu jäkälistä, lehtisammalista, Sarakasveista ja kääpiökokoisista mustakuusista. Saaren itärannikolla on muuttolintujen suojeltu alue. 

Saarella on paljon kosteikkoja ja kosteita savialueita (mudflats), vuoroveden ja purojen Jamesinlahteen tuomat ravinteet auttavat paikallisten kasvien ja eläinten menestymistä.

Akimiskinsaarella sijaitsee yksi muuttolintujen suojelualueista. Saaren ja Jamesinlahden kosteikot ja vesialueet ovat tärkeä ruokailualue monille muuttolinnuille. Jamesinlahden ja Hudsoninlahden muodosta johtuen muuttolinnut kerääntyvät alueelle suurin määrin. Keväisin linnut pysyttelevät saaren eteläosissa, kunnes lumi sulaa pohjoiselta puolelta. Akimiskinsaaristoon kuuluvat Akimiskinsaari, Gasketinsaari, Gullerynsaaret; Albert Shoal, ja Akimiski Strait Isles.

Lähteet
-------

1. ↑  (en) GeoNames, 2005View and modify data on Wikidata. Tieto on haettu Wikidatasta.
2. ↑  Reiter, Matthew E.: SYMPATRIC NESTING EASTERN PRAIRIE POPULATION CANADA GEESE AND LESSER SNOW GEESE ON THE HUDSON BAY LOWLANDS: NEST SURVIVAL AND SPATIAL DISTRIBUTION  Heinäkuu 2009. THE FACULTY OF THE GRADUATE SCHOOL OF THE UNIVERSITY OF MINNESOTA. Viitattu 2.1.2022. (englanniksi)

Kirjallisuutta
--------------

* Blaney, C S, and P M Kotanen. 2001. "Articles - The Vascular Flora of Akimiski Island, Nunavut Territory, Canada". *The Canadian Field-Naturalist*. 115, no. 1: 88.
* Hill, Michael Robert John. *Factors Influencing Pre- and Post-Fledging Growth and Survival of Canada Goose Goslings on Akimiski Island, Nunavut*. Ottawa: National Library of Canada = Bibliothèque nationale du Canada, 2000. ISBN 0612425274
* Martini, I. P. *Sedimentary Geology of Akimiski Island, Canada*. Sedimentary geology, v. 37, no. 4. Amsterdam: Elsevier, 1984.
**Rolf Adam Engelbrekt Alsing** (12. lokakuuta 1968 – 15. huhtikuuta 2020) oli ruotsalainen televisio- ja radiojuontaja, joka juonsi Ruotsin *Big Brotheria* Kanal 5 -kanavalle. Hän siirtyi vuonna 2005 TV4:lle, missä hän juonsi Ruotsin versiota *Jeopardy*-visailuohjelmasta. Alsingilla on ollut myös oma keskusteluohjelmansa *Adam Live*.

Alsing työskenteli lukiovuosinaan Karlstadissa tiskijukkana. Valmistuttuaan hän sai työpaikan siirtyi työhön Ruotsin yleisradiosta.

Alsing veti vuosina 2004–2011 Gry Forssellin ja Anders Timellin kanssa *Äntligen morgon* -radio-ohjelmaa kaupalliselle Mix Megapol -radiokanavalle. Hän isännöi myös Big Brother 2014 -tapahtumaa Kanal 9:llä.

Alsing kuoli 15. huhtikuuta 2020 covid-19-tautiin.

Lähteet
-------

1. ↑  Adam Alsing *imdb.com*. Viitattu 15 April 2020.
2. ↑  Lusten har styrt för Adam Alsing *allehanda.se*. Viitattu 15.4.2020.
3. ↑  Adam Alsing död i covid-19 *Svenska Dagbladet*. Viitattu 15.4.2020.

Aiheesta muualla
----------------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Adam Alsing**.
* Adam Alsing Internet Movie Databasessa. (englanniksi)

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Ruotsi

 |

 |
**Carl Viktor Olivier Colliander** (6. huhtikuuta 1833 Hartola – ?) oli suomalainen Venäjän keisarikunnan armeijassa palvellut kenraalimajuri.

Collianderin vanhemmat olivat luutnantti Carl Robert Colliander ja Johanna Karolina Nohrström ja puoliso vuodesta 1860 vapaaherratar Johanna Charlotta Adelaide Gripenberg, senaattori Johan Ulrik Sebastian Gripenbergin tytär. Colliander suoritti Pietarin 1. kadettikoulun, ylennettiin vänrikiksi ja astui palvelukseen 16. tykistöprikaatiin 1853. Aliluutnantiksi hänet ylennettiin seuraavana vuonna. Colliander osallistui Krimin sotaan 1854–1856 toimien prikaatinsa majoitusmestarina vuodesta 1855. Sodan jälkeen 1856 hänet ylennettiin luutnantiksi. Vuonna 1858 Colliander siirrettiin 1. tykistöprikaatiin ja vuonna 1861 edelleen linnoitustykistöön Viaporiin. Venäjän historian ja maantieteen opettajana Helsingin junkkarikoulussa hän oli 1862–1870, alikapteeni hänestä tuli 1863 ja kapteeni 1867. Vuodesta 1869 hän oli Viaporin linnoitustykistön vt. komppanianpäällikkö, sitten Suomen sotilaspiirin tykistön takavaraston päällikkö ja tykistövaraston vt. päällikkö Hämeenlinnassa. Hänet ylennettiin everstiluutnantiksi 1871 ja everstiksi 1877. Sotapalveluksesta Colliander erosi maaliskuussa 1885 kenraalimajurina ja katosi hieman sen jälkeen Helsingissä. Hänen myöhemmistä vaiheistaan ei ole tietoa.

Lähteet
-------

1. 1 2  Carl Viktor Olivier Colliander *Suomalaiset kenraalit ja amiraalit Venäjän sotavoimissa 1809–1917*. Biografiakeskus, Suomalaisen Kirjallisuuden Seura. (Viitattu 18.1.2020)
**Riley Emilia Voelkel** (s. 26. huhtikuuta 1990 Elk Grove, Kalifornia) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hänen suurin roolinsa oli vuonna 2013 julkaistussa sarjassa Vampyyrien sukua, jossa hän esitti Freya Mikaelsonia. Hän on esiintynyt myös esimerkiksi sarjoissa Roswell, New Mexico sekä The Newsroom.

Ura
---

Voelkelin ensimmäinen rooli oli klubityttö The Social Networkissa, voittamalla osan koe-esiintymisellä. Myöhemmin hän teki sopimuksen agentin kanssa ja sai ensimmäisen pääroolinsa Carriena vuonna 2013 julkaistussa elokuvassa The Secret Lives of Dorks. Vuonna 2012 hän liittyi HBO-sarjaan The Newsroom vain pilottijakson ajaksi, mutta myöhemmin hänestä tuli Jennan hahmon esittäjä. Vuonna 2014 Voelkel valittiin esiintymään Amazon sarjan pilotti-jaksoon Point Of Honoriin. 

Syksyllä 2014 Voelkel nimettömään jatkuvaa rooliin The CW -sarjassa The Originals sen toiselle tuotantokaudelle. Hänen hahmonsa Vampyyrien sukua -sarjassa oleva, Freya Mikaelson, nostettiin sarjan vakituiseksi hahmoksi ohjelman kolmannelle kaudelle.

Filmografia
-----------

### Elokuva

| Vuosi | Nimo | Rooli | Muuta |
| --- | --- | --- | --- |
| 2010 | *The Social Network* | Final Club Girl | Elokuva |
| 2011 | *Prom* | Claire | Elokuva |
| 2012 | *Hidden Moon* | Christine Brighton | Elokuva |
| 2013 | *Synthesizers* | Club Girl | Lyhytelokuva |
| 2013 | *The Secret Lives of Dorks* | Carrie Smith | Elokuva |
| 2016 | *Scrambled* | Cristina | Elokuva |
|

### Televisio

| Vuosi | Nimi | Roolo | Muuta |
| --- | --- | --- | --- |
| 2010 | *Glory Daze* | Caroline | Jakso: Pilot |
| 2012 | *The Mentalist* | Tristan | Jakso: "Red is the New Black" |
| 2012–14 | *The Newsroom* | Jenna Johnson | Toistuva, 15 jaksoa |
| 2013 | *American Horror Story: Coven* | Young Fiona Goode | 3 jaksoa |
| 2014 | *Glee* | Sam | Jakso: "New New York" |
| 2014–2018 | *Vampyyrien sukua* | Freya Mikaelson | Toistuva rooli (kausi 2) Vakituinen (kaudet 3–5); 60 jaksoa |
| 2015 | *Point of Honor* | Lorelei Sumner | Ei julkaistu |
| 2016 | *Advance & Retreat* | Alison Sinclair | Sarja |
| 2019–2020 | *Roswell, New Mexico* | Jenna Cameron | Sarja |
| 2019–2022 | *Legacies* | Freya Mikaelson | 3 jaksoa |
| 2020–tuotanto | *Hightown* | Renee Segna | Sarja |
| 2022 | *Chicago Med* | Milena Jovanovic | Sarja |
|

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.   
Alkuperäinen artikkeli: en:Riley Voelkel

Nuoruus
-------

Voelkel syntyi Elk Grovessa, Kaliforniassa, mutta kasvoi Calgaryissa Albertassa.

Vain kuukauden kuluttua yliopistoon pääsystä hänen kaupunkiinsa saapui mallitoimiston etsijä, ja hän päätti kokeilla onneaan. Tiedustelija valitsi Voelkelin ja he menivät suoraan Los Angelesiin, missä useat agentit pitivät Voelkelista kovasti. Hän muutti Los Angelesiin malliksi, mutta pian sen jälkeen hän liittyi agentin suosittelemaan näyttelijä toimistoon.

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Yhdysvallat

 |

 |
Carl Westman vuoden 1910 paikkeilla.
**Ernst Carl Westman** (1866–1936) oli ruotsalainen arkkitehti, yksi arvokkaan, koruttoman, kansallisen taiteen edustajista. Westman, kuten myös Ragnar Östberg, kuului maansa kansallisromantiikan ja uudenaikaisen arkkitehtuurin pääedustajiin. Westmaniin vaikuttivat hänen uransa alussa amerikkalaisen Henry Hobson Richardsonin ja uuden englantilaisen arkkitehtuurin aatteet. Niinpä hän alkukaudellaan suunnitteli huviloita, joissa näkyy englantilaisia ja amerikkalaisia vaikutteita. Läpimurtonsa Westman teki Tukholmaan suunnittelemallaan Läkaresällskapetin rakennuksella 1905. Hänen päätöitään ovat Tukholman raatihuone, Röhsin taideteollisuusmuseo Göteborgissa, Norrköpingin sairaala ja Tukholman Karoliininen sairaala.

Kuvia Westmanin töistä
----------------------

* Gamla DjursholmGamla Djursholm
* Svenska läkaresällskapetin taloSvenska läkaresällskapetin talo
* Bünsowska villanBünsowska villan
* Thulinska villanThulinska villan
* Tammska villanTammska villan
* Högberga gårdHögberga gård
* Punaisen Ristin sairaalaPunaisen Ristin sairaala
* Umedalenin sairaalaUmedalenin sairaala
* Beckombergan sairaalaBeckombergan sairaala
* Sankta Marian sairaalaSankta Marian sairaala

Lähteet
-------

1. ↑  Iso tietosanakirja, osa 15 vuodelta 1939, palsta 419
2. 1 2  *Otavan Iso tietosanakirja, osa 9*. palsta 1368–1369. Helsinki: Otava, 1965.
3. ↑  *Facta, osa 10*, s. 570–571. 8. p.. Porvoo Helsinki: WSOY: Tietosanakirja, 1976. ISBN 951-0-06134-4.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Carl Westman** Wikimedia Commonsissa

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Saksa
* Yhdysvallat

 |
|  |
| Taiteenala | 
* KulturNav
* Musée d'Orsay
* RKD Artists
* ULAN

 |

 |
**Idles** (myös *Idélès*, arab. إدلس‎) on kylä, kunta ja keidasalue Algerian Tamanrassetin maakunnassa. Se sijaitsee Ighargharin laaksossa Ahaggarvuoristossa Saharan keskiosassa. Kunnassa on 4 900 asukasta (vuonna 2008).

Idlesin kunta käsittää Ighargharenin laaksoa rajoittavat Aleksodin, Tédefestin, Turhan ja Eğérén vuoret sekä Amadghorin ja Ameğîdin tasangot. Idlesin kylä koostuu keskuskylän lisäksi Idebnânin korttelista sekä Ésewelin, Imsawenin ja Tifôkrawînin pikkukylistä. Kuntaan kuuluvat myös Hirafokin, Mertoutekin ja Amguidin kylät sekä entisten paimentolaisten muodostamat Istenin, Talezzitin, Tamôdehetin ja Abdenézén asutukset.

Tuaregipäällikön asemapaikkana tunnetun Idlesin vakituinen asutus koostui 1800-luvulla muutamista Touatin alueelta muuttaneista maanviljelijöistä. Vuonna 1955 kylässä oli vain 250, mutta vuonna 1986 jo yli tuhat asukasta. He ovat etupäässä tuaregeja ja mustien orjien jälkeläisiä. Seudun perinteinen elinkeino on keinokasteluun perustuva hedelmien ja vihannesten viljely. Nykyään monet saavat elantonsa pienimuotoisesta kaupankäynnistä ja erilaisista julkisista palveluista. Kunnassa on kymmenkunta alakoulua, keskikoulu, naisten ammattikoulu ja lukuisia koraanikouluja.

Matkailijoita houkuttelevat Mertoutekin kalliomaalaukset ja vuorikiipeilyyn soveltuvat Oudanin kalliorinteet, jotka tunnetaan paremmin nimellä Garet-el-djenoun. Ahaggarin asukkaat islaminuskoon 1000-luvulla käännyttäneen Aggag-Aleminen hautapaikka on vuotuinen pyhiinvaelluskohde. Ouksemin kraatterin natronsuolaa hyödynnetään ajoittain perinteisin menetelmin. Amadghorin suolaesiintymät ylläpitivät aikoinaan hausojen maahan suuntautunutta karavaanireittiä.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  *Encyclopédie Berbère XXIV*, s. 3620–3622. Aix-en-Provence: Edisud, 2001. ISBN 2-7449-0207-1. Teoksen verkkoversio (viitattu 17.8.2014).
2. ↑  Résultats du Recensement Général de la Population et de l’Habitat 2008 *ons.dz*. Viitattu 17.8.2014. (ranskaksi)
**Jukka-Pekka Väänänen** (s. 25. maaliskuuta 1984 Helsinki) on suomalainen aktiiviuransa lopettanut koripalloilija. Takamiehenä pelannut Väänänen on Torpan Poikien kasvatti. Hän pelasi Korisliigassa yhteensä seitsemän kautta Espoon Hongan ja Tampereen Pyrinnön joukkueissa.

Pelaajaura
----------

Väänänen debytoi miesten SM-sarjassa kaudella 2003–2004 Espoon Hongan joukkueessa. Hän pelasi seurassa kaksi kautta ennen siirtymistään Tampereen Pyrintöön, jossa hän pelasi viisi kautta vuosina 2005–2010. Väänänen voitti Pyrinnössä Suomen mestaruuden kaudella 2009–2010, SM-pronssia kaudella 2008–2009 ja cup-hopeaa vuonna 2009. Kaudella 2011–2012 Väänänen pelasi Pyrinnön reservijoukkueessa I-divisioonassa, samoin kaudella 2012–2013.

Väänänen lopetti valtakunnallisissa sarjoissa pelaamisen kevään 2013 jälkeen.

Pelityyli
---------

Tampereen Pyrinnön päävalmentaja Pieti Poikola luonnehti Väänästä vuonna 2009 erinomaiseksi yleispelaajaksi, kolmen pisteen korien heittäjäksi ja puolustuksessa vastustajan laitapelaajien pysäyttäjäksi.

Saavutuksia
-----------

* Suomen mestaruus 2010
	+ SM-pronssia 2009
* Suomen cupin hopeaa 2009

Lähteet
-------

* Profiili Suomen Koripalloliiton sivustolla (Arkistoitu – Internet Archive)
* Profiili eurobasket.com (englanniksi)

### Viitteet

1. ↑   (Arkistoitu – Internet Archive)
2. ↑
3. ↑
**Idiootit** (*Idioterne*) on Lars von Trierin käsikirjoittama ja ohjaama tanskalainen elokuva vuodelta 1998. Se on valmistumisjärjestyksessä toinen yksinkertaisia toteutuskeinoja korostaneessa Dogma 95 -elokuvien sarjassa; ensimmäinen oli Thomas Vinterbergin *Juhlat* (1998). Vuonna 2006 *Idiootit* valittiin Tanskan kulttuurikaanoniin.

Tuotanto
--------

*Idiootit* on ensimmäinen elokuva von Trierin niin sanotussa "kultaisen sydämen trilogiassa", jonka myöhemmät elokuvat ovat *Breaking the Waves* (1996) ja *Dancer in the Dark* (2000). Se on myös yksi maailman ensimmäisistä digitaalisilla videokameroilla kuvatuista elokuvista.

Juoni
-----

**Varoitus:  Seuraava kirjoitus paljastaa yksityiskohtia juonesta.**
Dokumenttimaisen koruttomasti kuvatussa elokuvassa joukko ylemmän keskiluokan nuoria haluaa löytää sielussaan asustavan "sisäisen idiootin", joka heidän mielestään on porvarillisen yhteiskunnan tukahduttama. Rikkoakseen rajoja nuoret uhmaavat käyttäytymisnormeja: kun ihminen on idiootti, hän saa heitellä ravintolassa ruokaa ja pääsee uimahallissa toisen sukupuolen suihkuhuoneeseen. Jossain vaiheessa leikki päättyy ja todellinen kapina alkaa. Nuoret alkavat huijata rahaa herkkäuskoisilta ja jopa uhmata Helvetin enkeleitä vähämielisissä rooleissaan. Kun ryhmän johtaja (Jens Albinus) vaatii jäseniä sekoilemaan myös kotona ja työpaikalla, ryhmän into alkaa hiipua.

**Juonipaljastukset päättyvät tähän.**

Näyttelijät
-----------

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  Bodil Jørgensen  | … |  Karen
  |
|  Jens Albinus  | … |  Stoffer
  |
|  Anne Louise Hassing  | … |  Susanne
  |
|  Troels Lyby  | … |  Henrik
  |
|  Nikolaj Lie Kaas  | … |  Jeppe 
  |
|  Louise Mieritz  | … |  Josephine
  |
|  Knud Romer  | … |  Aksel
  |

Lähteet
-------

1. ↑  Idioterne (Arkistoitu – Internet Archive), Kulturkanonen, Kulturministeriet, sivu 105.
2. ↑  Lindholm, Jari: Sisäistä idioottia etsimässä, Helsingin Sanomien Nyt-liite 26.2.1999. Viitattu 22.1.2016.

  


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Ranska
* BnF data
* Saksa

 |
|  |
| Muut | 
* IdRef

 |

 |

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.   
Alkuperäinen artikkeli: en:The Idiots
**Keisos** (m.kreik. Κεισος) oli kreikkalaisessa mytologiassa Temenoksen poika ja Hyrnethon veli. Hän oli Medonin, Maronin ja Filiaan isä. Hänesä tuli Argoksen kuningas isänsä jälkeen.

Kun hänen isänsä Temenos oli nimittänyt Deifonteen, Hyrnethon aviomiehen, armeijan komentajaksi, alkoi Keisos pelätä tämän seuraavan isäänsä valtaistuimelle. Temenoksen pojat palkkasivat joukkion tappamaan isänsä, ja Keisos anasti valtaistuimen itselleen. Keisos yritti muiden veljien kanssa – nuorinta lukuun ottamatta – vielä erottaa Deifonteen ja Hyrnethon toisistaan, mikä johti Hyrnethon kuolemaan.

Keisosta seurasi kuninkaana hänen poikansa Medon.

Lähteet
-------

1. ↑  Apollodoros, *Bibliotheke* ('Kirjasto') 2.8.5 (engl. käännös)
2. ↑  Pausanias, *Kreikan kuvaus 2.19.1* (engl. käännös)
3. ↑  Pausanias, *Kreikan kuvaus 2.28.3–7* (engl. käännös)

  



|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä:**Teisamenos** | **Argoksen kuningas**1000-luku eaa.Kuvitteellinen kronologia | Seuraaja:**Medon** |
**Janne Aleksi Juvonen** (s. 3. lokakuuta 1994 Kiihtelysvaara) on suomalainen jääkiekkomaalivahti, joka edustaa Sveitsin pääsarjan HC Ambrì-Piottaa.

Ura
---

### Seuraura

Juvonen on Enon Jetsin kasvatti ja siirtyi sieltä pelaamaan Jokipoikiin. Hän teki joukkueen kanssa kaksivuotisen jatkosopimuksen keväällä 2010, mutta ei pelannut edustusjoukkueessa otteluakaan. Kauden 2010–2011 Juvonen pelasi pääosin joukkueen A-nuorissa I-divisioonassa, jotka karsivat paikasta A-nuorten SM-liigaan.

Elokuussa 2011 Juvonen siirtyi Jokipojista lainalle Pelicansiin. Hän pelasi pääosin A-nuorissa, jossa hän toimi joukkueen kakkosmaalivahtina. Juvonen teki SM-liigadebyyttinsä 26. marraskuuta 2011 kotona Helsingin IFK:ta vastaan, kun hän pääsi kentälle 0–4-tappiotilanteessa Antti Rautiolan tilalle. Hän teki 3–6-tappioon päättyneessä ottelussa 14 torjuntaa. Hän pelaa myös usein Heinolan Peliitoissa. Juvonen pelasi uransa ensimmäisen nollapelin Liigassa 21. marraskuuta 2014, kun Pelicans voitti kotonaan Lukon 3–0. Juvonen torjui ottelussa 36 laukausta.

Vuosina 2018–2019 Juvonen edusti Ruotsin pääsarjassa, SHL:ssä, Mora IK:ta. Vuosina 2019–2021 hän pelasi SHL-seura Leksands IF:n riveissä. Juvonen siirtyi toukokuussa 2021 Jokereihin. Maaliskuussa 2022 hän siirtyi Sveitsin pääsarjan HC Ambrì-Piottaan.

### Maajoukkueura

Juvonen pelasi World U-17 Hockey Challengessa vuonna 2011. Hän oli mukana nuorten MM-kilpailuissa vuonna 2014 Suomen voittaessa kultaa. Hän oli kuitenkin kolmas maalivahti, eikä pelannut turnauksessa yhtäkään ottelua.

Muuta
-----

Juvonen opiskelee Lahdessa liiketaloutta.

Lähteet
-------

* Janne Juvonen The Internet Hockey Databasessa (englanniksi)
* Janne Juvonen Eurohockey-sivustolla (englanniksi)
* Janne Juvonen *Elite Prospects*. Everysport Media Group AB.  (englanniksi)

### Viitteet

1. ↑  SPIELER *erstebankliga.at*.  Arkistoitu 24.10.2018. Viitattu 24.10.2018.
2. 1 2 3  Janne Juvonen *Elite Prospects*. Everysport Media Group AB.  (englanniksi)
3. ↑  Jokipojat julkaisi runkonsa  22.4.2010. Jatkoaika.com. Viitattu 10.4.2012.
4. ↑  Puruskainen ja Miettinen lähelle, nuoremmat kauemmas  15.8.2011. Jatkoaika.com. Viitattu 10.4.2012.
5. ↑  Juvosen ikimuistoinen ilta Pelicans. Viitattu 10.4.2012.
6. ↑  Tilastot – SM-liiga  26.11.2011. SM-liiga. Viitattu 10.4.2012.
7. ↑

Suomen joukkue – Jääkiekon MM-kilpailut 2021
2 Pokka |
3 Määttä |
6 Sund |
7 Kaski |
12 Anttila (**C**) |
13 Ruohomaa |
15 Lundell |
20 Ojamäki |
21 Innala |
22 Ruotsalainen |
24 Björninen |
25 Karjalainen |
27 Kontiola (**A**) |
29 Säteri |
31 Juvonen |
38 Turunen |
39 Nousiainen |
40 Lindbohm |
45 Olkinuora |
47 Tiivola |
48 Puustinen |
50 Koivisto |
52 Seppälä |
55 Ohtamaa (**A**) |
61 Rindell |
76 Sallinen |
80 Mäenalanen |
81 Pakarinen |
Valmentaja Jukka Jalonen
**Kevin Connolly** (s. 5. maaliskuuta 1974 New York, New York) on yhdysvaltalainen näyttelijä ja ohjaaja.

Ura
---

Connolly aloitti näyttelijän uransa jo kuusivuotiaana näyttelemällä mainoksissa. Hänen ensiesiintymisensä elokuvassa oli pikkurooli Sylvester Stallonen tähdittämässä toimintaelokuvassa *Rocky V* (Rocky V, 1990). Vuosina 1995–1999 hän näytteli TV-sarjassa *Rakkaat viholliset*. Nykyään hänet tunnetaan parhaiten Eric Murphyn roolista televisiosarjassa *Entourage*, jota on näytetty vuodesta 2004 lähtien. Sen lisäksi hän on näytellyt elokuvissa, kuten *The Notebook – rakkauden sivut* (The Notebook, 2004) ja *Jätä se!* (He's Just Not That Into You, 2009). Hän on myös ohjannut elokuvia, kuten *Whatever We Do* (2003) ja *Gardener of Eden* (2007), *Dear Eleanor* ja *Gotti – viimeinen kummisetä* (2018).

Yksityiselämä
-------------

Hän on seurustellut Nikki Coxin ja Nicky Hiltonin kanssa, ja vuonna 2007 hänen huhuttiin tapailevan Haylie Duffia.

Connolly on ollut lapsuudesta asti NHL-jääkiekkojoukkue New York Islandersin kannattaja. Tämä on ollut silloin tällöin havaittavissa myös Entourage-ohjelman lavasteissa ja puvustuksessa.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Kevin Connolly** Wikimedia Commonsissa

* Kevin Connolly Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
* Kevin Connolly NNDB:ssä
* Kevin Connolly TV.comissa[vanhentunut linkki]

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Espanja
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Israel
* Yhdysvallat
* Ruotsi
* Tšekki
* Korea
* Puola

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Elonet

 |

 |
*Tämä artikkeli käsittelee Nigerin kaupunkia. Nimen muita merkityksiä on lueteltu täsmennyssivulla.*

  

  

  

  

  

  

  

  

  

  

**Keita** on kaupunki, kunta ja Keitan departementin hallinnollinen keskus Tahouan alueella Nigerissä. Se sijaitsee Sahelin vyöhykkeellä noin 75 kilometriä Tahouasta kaakkoon. Kunnassa on 56 000 (vuonna 2010, arvio) ja kaupunkialueella 8 600 asukasta (vuonna 2001, väestönlaskenta).

Keitan kunnan pinta-ala on 820 neliökilometriä. Se rajoittuu pohjoisessa Abalakin departementin Tabalakin, idässä Keitan departementin Ibohamanen, etelässä Garhangan ja lännessä Tamaskén kuntiin. Pinnanmuodostukseltaan alue on laaksojen halkomaa tasankoa. Tasangolla on pensas- ja heinäkasvillisuutta ja laaksoissa myös puustoa. Kasvillisuus ja eläimistö on kärsinyt suuresti ihmisen toiminnasta. Sadevesi kerääntyy muutamiin patoaltaisiin.

Kuntaan kuuluu 47 hallintokylää, yksi perinteinen kylä, yhdeksän pikkukylää sekä kolme kaupunginosaa, joiden nimet ovat Idewaran, Lissawan ja Moulela. Asukkaat ovat hausoja, tuaregeja ja fulbeja. Heistä valtaosa on muslimeja, mutta joukossa on myös animisteja.

Kaupungin kautta kulkee Tahouan ja Madaouan välinen maantie. Pääasiallinen elinkeino on sade- ja keinokasteluun perustuva maanviljely. Tärkeimmät viljelykasvit ovat hirssi, durra, lehmänpapu, maapähkinä, maissi, okra ja bataatti sekä kuivana aikana sipuli, tomaatti, peruna, kurpitsa, maniokki, vesimeloni ja salaatti. Jälkimmäisestä ryhmästä suurin osa menee myyntiin, mutta esimerkiksi hirssin tuotanto ei riitä edes perheiden omaan kulutukseen. Maanviljelyn ohella harjoitetaan lähinnä paimentolaisuuteen perustuvaa karjanhoitoa. Kotieläimiä ovat vuohet, lampaat, naudat, aasit sekä vähäisemmässä määrin kamelit, siipikarja ja hevoset. Naiset tekevät käsitöitä ja harjoittavat pienimuotoista kaupankäyntiä. Daniassa ja Galéssa on kipsi- ja kalkkiesiintymiä, joita hyödynnetään toistaiseksi vain käsivoimin. Vähintään yksi jäsen jokaisesta perheestä työskentelee muualla ansiotöissä. Matkailua alueelle ei ole lainkaan.

Kunnassa on 33 alkeiskoulua ja kolme madrasaa, yläkoulu ja keskikoulu. Vuonna 2006 alkeiskoulua kävi 65 % lapsista. Terveyspalveluihin kuuluu kaksi terveyskeskusta, synnytyslaitos, apteekki, piirisairaala ja seitsemän terveysasemaa. Palvelujen tasoa kuvaa se, että kunnassa ei ole yhtään lääkäriä. Vesihuolto käsittää kaupunkikeskuksen vesijohdon, neljä käsivoimin toimivaa pumppukaivoa ja 69 sementillä vahvistettua kyläkaivoa.

Lähteet
-------

1. ↑  Loi n° 2002-014 du 11 juin 2002 portant création des communes et fixant le nom de leurs chefs-lieux *case.ibimet.cnr.it*.  Arkistoitu 3.12.2013. Viitattu 12.5.2012. (ranskaksi)
2. 1 2  Annuaire statistique des cinquante ans d’independance du Niger *stat-niger.org*. Viitattu 12.5.2012. (ranskaksi)
3. 1 2  Répertoire National des Communes (RENACOM) *stat-niger.org*. Viitattu 12.5.2012. (ranskaksi)
4. 1 2 3 4  Commune urbaine de Keita: Plan de développement communal 2007–2010 *case.ibimet.cnr.it*.  Arkistoitu 21.8.2010. Viitattu 12.5.2012. (ranskaksi)
**Lauri Kullervo Telamaa** (29. joulukuuta 1920 Hausjärvi – 16. heinäkuuta 1977 Helsinki) oli suomalainen aikuiskasvatuksen asiantuntija ja heraldiikan harrastaja, joka suunnitteli Helsingin maalaiskunnan (myöhemmän Vantaan) vaakunan.

Telamaa kirjoitti ylioppilaaksi Riihimäen yhteislyseossa 1941 ja valmistui valtiotieteiden kandidaatiksi 1949. Opintojen ohessa ja valmistuttuaan hän työskenteli Malmin kaupallisen keskikoulun opettajana 1945–1952. Malmilta Telamaa siirtyi kauppa- ja teollisuusministeriöön sen ammattikasvatusosaston tilapäiseksi opettajainvalmistuksen tarkastajaksi vuosiksi 1953–1958. Ammattikoulujen opettajaopiston väliaikaisena yliopettajana ja rehtorina hän toimi 1958–1959 ennen kuin hänet 1959 nimitettiin Säästöpankkiopiston rehtoriksi, jota tointa hän hoiti kuolemaansa saakka.

Aikuiskasvatuksen arvostettuna asiantuntijana tunnetun Telamaan tietämystä ja kokemusta hyödynnettiin niin suomalaisissa kuin kansainvälisissä yhteyksissä.Hän toimi esimerkiksi Koulutuspäälliköt ry:n puheenjohtajana. Telamaan harrastukset olivat monipuoliset. Niihin kuului niin tennis kuin kaitafilmaus ja valokuvaus sekä heraldiikka ja kuvataiteet.

Suomessa kunnilla ei ollut vaakunoita ennen kuin laki kunnan vaakunasta tuli voimaan kesäkuun alussa 1949. Helsingin maalaiskunnan kunnanhallitus käsitteli kuntansa vaakuna-asiaa jo ennen lain voimaantuloa, sillä se julisti helmikuussa 1949 kilpailun luonnoksen laatimiseksi kunnan vaakunaksi. Kiirehtiminen johtui siitä, että kunnan 600-vuotisjuhlaa vietettäisiin vuonna 1951, johon mennessä vaakunan toivottiin valmistuvan. Kilpailuun tuli nelisenkymmentä työtä, joista lähes puolet oli Kullervo Telamaan joko kokonaan tai osittain suunnittelemia. Telamaa työskenteli opettajana Malmin kaupallisessa keskikoulussa. Malmi oli Helsingin maalaiskunnan hallinnollinen keskus ennen sen liittämistä 1946 Helsingin kaupunkiin. Kunnanhallitus ei ollut tyytyväinen saamiinsa luonnoksiin, vaan pyysi parhaista ehdotuksista uusia luonnoksia. Lopulta kunnanhallitus päätyi Telamaan ehdotukseen ja vei asian kunnanvaltuuston päätettäväksi. Vielä valtuustossakin jatkui keskustelu vaakunassa olevan lohen pyrstön koosta ja päädyttiin keskikokoiseen pyrstöön.

Lähteet
-------

1. ↑  Kuolinilmoitus, *Helsingin Sanomat* 20.7.1977, s. 4.
2. 1 2 3  Kuolleita.  *Helsingin Sanomat*, 20.7.1977, s. 11. Helsinki:  Sanoma Osakeyhtiö. ISSN 0355-2047.
3. 1 2  Hako, Jukka: Vaakunan pyrstön kokoa puitiin valtuustossakin. Teoksessa *Helsingin pitäjä Helsinge 1982*, s. 56–59. Vantaa: Helsingin pitäjän kotiseutu- ja museoyhdistys ry ja Vantaan kaupungin kulttuurilautakunta, 1982. ISSN 0358-6529.
4. ↑  "Kauppakoulun opettaja suunnitteli Vantaan vaakunan" – Vantaan Sanomat (Arkistoitu – Internet Archive)
**Jalo Kullervo Mutanen** (29. helmikuuta 1920 Viipuri – 3. kesäkuuta 1992 Helsinki) oli suomalainen klarinetisti, saksofonisti ja säveltäjä.

Mutanen aloitti koulupoikien soittokunnassa soittamisen Viipurissa 10-vuotiaana. Hän liittyi 13-vuotiaana Karjalan kaartin rykmenttiin soitto-oppilaana soittiminaan es-kornetti ja alttotorvi. Klarinetinsoiton opintonsa hän aloitti Vilho Huomon johdolla. Mutanen astui asepalvelukseen vuonna 1939 juuri ennen talvisotaa. Hän oli mukana Karjalan kaartin soittokunnassa musiikkikapteeni August Huttusen johdolla ja taisteli jatkosodassa Kiestingin sekä Uhtuan alueilla. Sotien päätyttyä Mutanen soitti Dallapéssa, Lahden kaupunginorkesterissa sekä Leo Tallgrenin orkesterissa ja toimi lisäksi itse yhtyeenjohtajana. Vuonna 1953 hän liittyi Helsingin varuskuntasoittokuntaan (Kaartin soittokunta). Hän toimi sen klarinetistina, kunnes jäi vuonna 1970 eläkkeelle ylikersanttina. Mutanen oli vuonna 1963 saksofonisarjan voittaja puolustusvoimain soittomestaruuskilpailuissa.

Mutanen avusti usein Helsingin sinfonia- ja teatteriorkestereissa. Hän sävelsi runsaasti tanssi- ja viihdemusiikkia sekä parikymmentä klarinettipolkkaa (kuten "Iloiset klarinetit"). Hän myös opetti klarinetin- ja saksofoninsoittoa Helsingin Nuorten Miesten Kristillisessä Yhdistyksessä. Vuonna 1981 Olli-Pekka Tuomisalo aloitti saksofoninsoiton opiskelun Mutasen johdolla. Mutanen oli naimisissa vuodesta 1941. Hän kuoli Helsingissä, jossa hänet on haudattu Malmin hautausmaalle vaimonsa Paula Katariinan kanssa.

Lähteet
-------

1. 1 2  Jaana Laitinen, Kuolleita: Muusikko Kullervo Mutanen Helsingin Sanomat 15.6.1992, viitattu 17.1.2023
2. 1 2  Olli-Pekka Tuomisalo: Näkymättömät puurtajat. Aviador Kustannus, 2020 ISBN 978-952-7347-55-3
**Occamismi** on nimitys, joka on annettu Vilhelm Occamilaisen filosofiselle ja teologiselle ajattelulle ja häntä seuranneelle koulukunnalle.

Filosofia
---------

Occamistisen ajattelun keskeinen piirre oli nominalistinen ontologinen minimalismi, *terminismi*, jonka mukaan universaaleilla ei ollut todellista olemassaoloa, vaan ne olivat olemassa ainoastaan ihmisten mielissä. Seurauksena kaiken tieteen tutkimuskohteena olivat ennen kaikkea käsitteet ja näitä käsitteitä ilmaisevat sanat. Kanta liittyi keskiajan universaalikiistaan.

Koska vain partikulaarit eli yksilöoliot olivat olemassa, tiedon hankkimisen keskeisin menetelmä oli intuitio, ei universaalien abstrahointi todellisuudesta, niin kuin aristoteelisessa ajattelussa. Occamismin mukaan inhimillinen tieto oli näin subjektiivista, eikä peräisin objektiivisesta todellisuudesta. Tämä johti tietoteoreettiseen agnostisismiin.

Teologiassa occamismi sisälsi muun muassa Jumalan tahdonvapautta koskevan ajatuksen, jonka mukaan Jumala ei tahtonut asioita siksi, että ne ovat hyviä, vaan asiat ovat hyviä siksi, että Jumala on tahtonut ne. Martti Luther sai paljon vaikutteita occamismista.

Matthew E. Moore on kutsunut nykyfilosofiassa W. V. O. Quinen ja Hilary Putnamin matemaattista realismia occamismiksi, ja lukenut sen keskeisiksi osiksi ontologisen minimalismin ohella muun muassa empirismin ja naturalismin.

Filosofeja
----------

* Vilhelm Occamilainen (n. 1285–1349)
* Jean Buridan (k. 1358/9)
* Nicholas Oresme (k. 1382)
* Albertus Saksilainen (k. 1390)

Lähteet
-------

1. ↑  Teinonen, Seppo A.: O *Teologian sanakirja*. Helsingin yliopisto. Viitattu 19.3.2010.
2. ↑  Urdang, Laurence & Ryle, Anne & Lee, Tanya H.: *-ologies & -isms*, s. 550. Gale Research Co. 1986. ISBN 0810311968.
3. 1 2 3  Hardon, John: Occamism *Modern Catholic Dictionary*. Catholic Culture: Dictionary. Viitattu 19.3.2010.
4. ↑  de Voragine, Jacobus: *Luther*, s. 130–165. Read Books, 2008. ISBN 1443720313. Teoksen verkkoversio.
5. ↑  Moore, Matthew E.: Naturalism, Truth and Beauty in Mathematics.  *Philosophia Mathematica*, 2007, 15. vsk, nro 2, s. 141–165. Artikkelin verkkoversio.
6. ↑  Kroeber, Alfred Louis: *Configurations of culture growth*, s. 52. University of California Press, 1963. Teoksen verkkoversio.
**Kullervo Väinö Ruotsalainen** (12. kesäkuuta 1931 Helsinki – 28. helmikuuta 1983 Haningen kunta, Ruotsi) oli suomalainen taidemaalari ja piirtäjä.

Kuopiolainen Kullervo Ruotsalainen opiskeli Suomen Taideakatemian koulussa 1953–1956 ja Accademia di belle arti di Firenzessä. Hän teki 1950-luvulla opintomatkoja muun muassa Italiaan, Ranskaan ja Hollantiin. Ruotsalainen palkittiin 1962 Suomen Kuvataidejärjestöjen Liiton vuosinäyttelyssä.

1970-luvulla Ruotsalaisella oli ateljeeasuntona vanha kansakoulu Pielaveden Kuivaniemessä. Ruotsalainen muutti perheineen 1977 Ruotsiin, kun hänen vaimonsa Toini sai töitä Tukholmasta radiotoimittajana Ruotsin radion suomenkielisessä ohjelmatoimituksessa.

Teoksia
-------

* *Sairaala*. 1959
* *Discotanssi*: maalaus. 1972

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Kuopion museo : Taiteiljahakemisto I, Ruotsalainen, Kullervo
2. ↑  Geni.com : Kullervo Väinö Ruotsalainen
3. ↑  Toini Ruotsalainen on kuollut, Sveriges Radio Finska 29.6.2006
4. ↑  KuvaKuopio
5. ↑  Tanssivartti, Kuopion taidemuseo[vanhentunut linkki]
**Alajärvi** on järvi Inarissa Lapin maakunnan pohjoisosassa. Sen pinta-ala on 3,5 neliökilometriä. Etäisyys Ivalosta on kahdeksan kilometriä etelälounaaseen ja Rovaniemeltä 243 kilometriä pohjoiskoilliseen.

Maantiede
---------

Alajärven pituus kaakosta luoteeseen on 3,3 kilometriä. Järven keskiosan leveys on noin kaksi kilometriä. Noin kolmannes Alajärvestä on vähintään kymmenen metriä syvä. Syvimmät kohdat, noin 23 metriä, sijaitsevat järven keskiosassa. Järven koillisosassa puolentoista metrin syvyyskäyrä kulkee noin 150–250 metrin päässä rantaviivasta. Alajärveen virtaa Alajoki kaakosta. Alajoki jatkuu Alajärven koilliskolkasta pohjoiseen ja laskee Ivalojokeen.

Alajärven itä-, etelä- ja länsipuolella on ylänköä. Rannoilla on jonkin verran pientaloja. Järven luoteispuolella sijaitsee Ivalon lentoasema, jonka luoteispuolella sijaitsee Pasasjärvi.

Alajärven vesitilavuus on 26 195 000 kuutiometriä.

Alajärvi (71.441.1.001) kuuluu Alajoen alaosan alueeseen (71.441), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Paatsjoen vesistössä (71). Toinen jakovaihe on Alajoen valuma-alue (71.44) ja ensimmäinen jakovaihe Ala-Ivalojoen alue (71.4). Alajärvi on laajin Alajoen alaosan alueen neljästä vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Toiseksi laajin on Alalompola ja kolmanneksi laajin Halkijärvi. Alueen pienin järvi on vailla virallista nimeä.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Alajärvi, vakavesi, Inari
2. 1 2 3 4 5 6 7 8  Ympäristö.fi : Ympäristötiedon hallintajärjestelmä Hertta Ympäristötiedon hallintajärjestelmä Hertta. Viitattu 28.10.2021.
3. ↑  Alajärvi. Järviwiki. Viitattu 28.10.2021.
4. ↑  Alajoen alaosan alue (71.441). Järviwiki. Viitattu 28.10.2021.
**Kartanolääni** on keskiaikainen ruotsalainen hallintoyksikkö, jota käytettiin uudisasutusalueilla ennen varsinaisen hallinnon vakinaistumista. Kartanoläänejä perustettiin lähinnä Uudellemaalle, etenkin sen itäosiin, mutta myös Varsinais-Suomesta tunnetaan kaksi kartanolääniä. Kartanolääni oli eräänlainen välivaihe, kunnes suuremmat linnat oli saatu valmiiksi ja valta keskitettyä niiden ympärille. Kartanoläänien merkitys muuttui ajan myötä, ja ne lakkautettiin turhina 1600-luvulla.

Kartanoläänejä alettiin perustaa Suomen rannikolle 1200-luvulla. Läänin keskuksena oli kruununkartano, joka toimi hallinnollisena ja sotilaallisena keskuksena. Aluksi kruununkartanoita myös hieman linnoitettiin. Kartanoiden ylläpitämiseksi niille annettiin läänitys, jonne asutettiin ruotsalaisia talonpoikia. Varhaisissa asiakirjoissa talonpojista käytetään nimitystä *colonis*, siirtokuntalaiset. Talonpojat olivat työ- ja verovelvollisia kruununkartanolle, joka puolestaan maksoi veronsa suoraan kruunulle. Kartanoläänien sotilaallinen merkitys väheni 1300-luvulla, mutta ne säilyttivät erityisen hallinnollisen asemansa ja vero-oikeutensa. Kartanoläänit muodostivat omat käräjäpiirinsä ja verokuntansa ja vastasivat monella tapaa 1300- ja 1400-luvuilla muodostuneita hallintopitäjiä. 1500- ja 1600-lukujen aikana kartanoläänien tehtävät ja oikeudet alkoivat siirtyä läheisille hallintopitäjille ja kartanoläänit laukkautettiin vaiheittain.

Lähteet
-------

* Alifrosti, Kari ; Luoto, Jukka: *Sauvon historia I*, s. 83–84. Sauvon kunta, 1990. ISBN 9529025688.

### Viitteet

1. 1 2  Alifrosti; Luoto 1990, s. 83–84
2. 1 2  Alifrosti; Luoto 1990, s. 265–266
3. ↑  Alifrosti; Luoto 1990, s. 99
**Ahn Jae-Hyo** (kor. 안재효) taiteilijanimeltään **Jaehyo** (kor. 재효) (s. 23. joulukuuta 1990 Busan, Etelä-Korea), on eteläkorealainen laulaja. Hän laulaa Block B -yhtyeessä.

Biografia
---------

Ahn Jae-Hyo syntyi Busanissa, Etelä-Koreassa, jossa hän asui vanhempiensa ja isoveljensä kanssa.

Ura
---

Ennen hänen debyyttiiään Block B:n kanssa, Jaehyo oli "ulzzang"*selvennä*, ja vuonna 2007 hän oli mukana Mnetin TV-sarjassa, joka keskittyi miespuolisiin ulzzangeihin, "꽃미남 아롱사태". Hän pyrki Beast-yhtyeeseen, mutta häntä ei valittu mukaan loukkaantumisen takia. Hän debytoi Block B:n kanssa huhtikuussa 2011.

Vuonna 2015 Jaehyo näytteli miespääosaa web-draamassa "What On Earth Is Going On?" (도대체 무슨 일이야). Vuoden 2017 alussa hänestä tuli ensimmäinen korealainen idoli, joka esiintyi korealaisessa kalastuksen aikakauslehdessä "Fishing News".

Filmografia
-----------

**TV-ohjelmat**

| Otsikko | Vuosi | Julkaisija |
| --- | --- | --- |
| Game Show | 2017 | SBS |
| Leaving | 2017 | SBS Plus |

**Web sarjat**

| Otsikko | Vuosi | Julkaisija |  |
| --- | --- | --- | --- |
| What On Earth Is Going On? | 2015 | Daum Kakao TV |  |

Aiheesta muualla
----------------

* Twitter
* Instagram
**Obuhovin pituus** (joskus myös **Moninin–Obuhovin pituus**) on ilmakehän rajakerrosta kuvaava parametri. Formaalisti se on pituusskaala, joka kasataan kitkanopeudesta, turbulenssin nostetuotosta sekä kinemaattisesta lämmönvuosta:

{\displaystyle L=-{\frac {u\_{\*}^{3}}{k{\frac {g}{\overline {\theta \_{v}}}}{\overline {w'\theta \_{v}'}}}}}
missä {\displaystyle u\_{\*}} on kitkanopeus, {\displaystyle {\bar {\theta }}\_{v}} on keskimääräinen virtuaalinen potentiaalilämpötila, *k* on von Kármánin vakio, *g* on putoamiskiihtyvyys ja {\displaystyle {\overline {w'\theta \_{v}'}}} on kinemaattinen lämmönvuo pinta- l. vakiovuokerroksessa.

Obuhovin pituus kuvaa myös ilmakehän stabiilisuutta. Moninin–Obuhovin samanlaisuusteorian kannalta tärkeä *stabiilisuusindeksi* {\displaystyle \zeta ={\frac {z}{L}}} määritellään erityisesti korkeuden ja Obuhov-pituuden suhteena.

Tulkinta
--------

Obuhovin pituuden voidaan ajatella kuvaavan sitä korkeutta maanpinnasta, jonka alapuolella mekaaninen eli vertikaalisen tuuliväänteen tuottama turbulenssi on voimakkaampaa kuin terminen, nostevoimien tuottama turbulenssi. Negatiiviset Obuhov-pituuden arvot merkitsevät epästabiilia rajakerrosta ("nostetuotto aina merkittävää") ja positiiviset stabiilia. Neutraalissa tilanteessa Obuhovin pituus on ääretön.

Matemaattisesti turbulenttisen kineettisen energian (TKE) nostetuottotermi on muotoa {\displaystyle {\frac {g}{\overline {\theta \_{v}}}}{\overline {w'\theta '\_{v}}}} ja mekaaninen tuottotermi muotoa {\displaystyle -{\overline {u'w'}}{\frac {\partial u}{\partial z}}}. Jos jälkimmäinen lauseke uudelleenkirjoitetaan logaritmisen tuulilain ja kitkanopeuden määritelmän {\displaystyle u\_{\*}={\sqrt {-{\overline {u'w'}}}}} avulla ja merkitään yhtä suureksi edellisen lausekkeen kanssa, saadaan

{\displaystyle u\_{\*}^{2}\left({\frac {u\_{\*}}{kz}}\right)={\frac {g}{\overline {\theta \_{v}}}}{\overline {w'\theta '\_{v}}}\,}
josta ratkaisemalla korkeus *z* saadaan Obuhovin pituuden itseisarvo.

Katso myös
----------

* Moninin–Obuhovin samanlaisuusteoria

Lähteet
-------

* Stull, Roland B.: *An Introduction to Boundary Layer Meteorology*, s. 181. Kluwer Academic Publishers, 1988. ISBN 90-277-2768-6.
* Obukhov length American Meteorological Society, Glossary of Meteorology. Viitattu 13.8.2007. (englanniksi)
**Johan Jürgen von Essen** (5. maaliskuuta 1878 Jepua – 10. syyskuuta 1916 Kiitolan kartano, Jepua) oli suomalainen insinööri ja yksi jääkäriliikkeen johtomiehiä Pohjanmaalla.

Von Essenin vanhemmat olivat tehtaanomistaja Carl Jonathan von Essen (1851–1921) ja Aina Johanna von Essen. Hän pääsi ylioppilaaksi 1898 Vaasan lyseosta ja suoritti insinööritutkinnon Hannoverissa Saksassa 1904.

Carl Jonathan von Essen oli perustanut Kiitolan kartanon yhteyteen vuonna 1881 lumppuvillatehtaan, 1895 villakehräämön, 1902 värjäämön ja 1904 18 koneen kutomon. Tämä yritys toimi vuodesta 1915 osakeyhtiönä nimeltä *Oy Jepuan Willakehruutehdas - Ab Jeppo Ullspinneri*. Johan Jürgen von Essen oli Jepuan villakehräämön teknillisenä johtajana 1904–1905. Vuosina 1905–1908 hän oli kemistinä Yhdysvalloissa useissa eri tehtaissa. Suomeen palattuaan von Essen toimi Jepuan villakehräämön ja Kiitolan kartanon isännöitsijän vuodesta 1908 alkaen.

Von Essen ja hänen isänsä olivat jääkäriliikkeen johtomiehiä Pohjanmaalla ja Jepuan etapin nimellä tunnettu Kiitolan kartano toimi Ruotsiin kautta Saksaan jääkäreiksi matkanneiden miesten etappipaikkana. Venäläiset santarmit ampuivat von Essenin Kiitolan kartanossa syyskuussa 1916.

Von Essenin kuoltua Jepuan villakehräämö toimi vuoteen 1932 saakka jolloin se haettiin konkurssiin. Kiitolan kartanossa toimi vuodesta 1937 autokoritehdas ja sotavuosien jälkeen turkismuokkaamo. Vuonna 1962 Oy Mirka Ab aloitti siellä hiekkapaperin valmistuksen.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  VON ESSEN Johan Jürgen. *Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899*. Helsingin yliopiston verkkojulkaisu.
2. 1 2  Adelsvapen-Wiki : Adliga ätten von Essen af Zellie nr 723, tabell 69
3. 1 2  Pörssitieto G. Kock : Täydentäviä yhtiötietoja : Oy Jepuan Willakehruutehdas - Ab Jeppo Ullspinneri
4. ↑  Suomen sotasurmat 1914-1922 (Arkistoitu – Internet Archive)


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt Muokkaa Wikidatassa | 
* Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899

 |

 |
**Kartanonmäki** tarkoittaa suomen kielessä useissa tapauksissa paikkaa, jolla kartanon päärakennus mahdollisine talousrakennuksineen on sijainnut tai jonka jäänteet siellä edelleen sijaitsevat. Kartanonmäkiä on muun muassa Jämsässä, Seinäjoella, Sysmässä, Padasjoella, Tammelassa, Myrskylässä, Hollolassa ja Asikkalassa.

Kartanotalouden päättymisen jälkeen on kartanonmäestä voinut tulla kylä tai merkittävä kulmakunta, kun maita jaettiin siirtoväelle, jolloin alueen väkiluku kasvoi pienen kylän mittoihin.

1. Kartanonmäki (Asikkala), talo
2. Kartanonmäki (Hollola), Messilän kartano
3. Kartanonmäki (Jämsä)
4. Kartanonmäki (Myrskylä), Myrskylän kartano
5. Kartanonmäki (Orimattila)
6. Kartanonmäki (Padasjoki)
7. Kartanonmäki (Seinäjoki)
8. Kartanonmäki (Sysmä)
9. Kartanonmäki (Tammela)

Lähteet
-------

1. ↑

  



|  |  |
| --- | --- |
|  | Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä.Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee "Kartanonmäki", voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla. |