**Freedy Kekäläinen** (30. tammikuuta 1904 Meynard, Massachusetts – 22. heinäkuuta 1992 Helsinki) oli suomalainen Etsivän keskuspoliisin ja Valtiollisen poliisin virkailija, joka toimi muun muassa Valpon valvontatoimiston päällikkönä.

Elämä ja ura
------------

Kekäläinen syntyi Yhdysvalloissa, jossa hänen vanhempansa asuivat siirtolaisina vuodet 1903–1905. Hän kirjoitti ylioppilaaksi Helsingin suomalaisesta lyseosta ja siirtyi varusmiespalveluksensa jälkeen 1924 Etsivän keskuspoliisin pääosastolle. Tiedustelutoimiston esittelijänä toiminut Kekäläinen opiskeli virkansa ohessa Helsingin yliopistossa valtio-oppia, sosiologiaa ja kriminologiaa. Myöhemmin hän työskenteli EK:n valvontatoimistossa. Kekäläinen oli perehtynyt salakirjoituksiin, käsialatutkimukseen sekä asiakirjaväärennöksiin, joista antoi lausuntoja myös tuomioistuimille tavallisiin rikosasioihin liittyen.

Jatkosodan aikana Kekäläinen oli salaisen Vapaus – Isänmaa – Aseveljeys -organisaation palkkalistoilla asiantuntijana. Sodan loppuvaiheessa hän johti Valpon sisälle muodostettua tiedustelurengasta "Kekäläisen iskujoukkoa", jonka tarkoituksena oli toimia yhteysverkkona, mikäli Valpo lakkautettaisiin. Moskovan välirauhan jälkeen hän vastasi Valpon osalta Helsingin Lauttasaaressa marraskuussa 1944 ammutun venäläisen upseerin Ivan Belovin murhatutkimuksista. Valpon muuttuessa kommunistijohtoiseksi Punaiseksi Valpoksi valvontatoimiston päällikköna toiminut Kekäläinen erotettiin kesällä 1945, jolloin hän siirtyi Matkaravinto Oy:n henkilöstöpäälliköksi. Joulukuussa 1949 Kekäläinen ja Valpon entinen päällikkö Otto Brusiin saivat sakkotuomion virkavirheestä, kun eräs oululainen luutnantti oli keväällä 1945 pidätetty aiheettomasti Kekäläisen tiedonannon perusteella asekätkentään liittyen.

Kekäläinen osallistui ahkerasti Valpoa käsittelevään julkiseen keskusteluun aina viimeisiin elinvuosiinsa saakka. Esimerkiksi tammikuussa 1977 *Uusi Maailma* -lehdessä julkaistiin Kekäläisen avoin kirje toimittaja Olle Leinolle, jossa hän kiisti väitteet Martta Koskisen kidutuksesta. Kekäläinen kuoli 88-vuotiaana heinäkuussa 1992. Hänet on haudattu Helsinkiin Malmin hautausmaalle.

Yksityiselämä
-------------

Kekäläisen vanhemmat olivat Hämeenlinnassa syntynyt rautatievirkailija Juho Fredrik Kekäläinen (1876–1921) ja Porista kotoisin ollut ranskalaistaustainen Elli Bonnet (1881–1957). Hänen sisarensa oli koreografi Telma Tuulos.

Muuta
-----

Vuonna 2006 Helsingin kaupunginteatterissa esitetyssä *Matkalla Porkkalaan* -näytelmässä Kekäläisen roolissa nähtiin Santeri Kinnunen. Yle TV1:n vuonna 2015 tuottamassa televisiosarjassa *Punainen kolmio* häntä näytteli Jari Virman. Kekäläinen on myös yksi kirjailija Tapani Baggen rikosromaaneissa esiintyvän ylietsivä Väinö Mujusen esikuvista.

Lähteet
-------

1. 1 2  Freedy Kekäläinen  19.9.2015. BillionGraves. Viitattu 17.10.2018.
2. 1 2  Juho Fredrik Heikinpoika Kekäläinen  26.4.2022. Geni. Viitattu 16.5.2022.
3. 1 2  Päivästä päivään.  *Helsingin Sanomat*, 30.1.1964, s. 8. HS Aikakone (vain tilaajille). Viitattu 17.10.2018.
4. ↑  Rislakki, Jukka: *Erittäin salainen : vakoilu Suomessa*, s. 70. Helsinki: Love Kirjat, 1982. ISBN 951-83505-7-4.
5. ↑  Rislakki, Jukka: Järjestö.  *Helsingin Sanomat*, 29.1.1995, s. D5. HS Aikakone (vain tilaajille). Viitattu 17.10.2018.
6. ↑  Hietaniemi, Tuija: *Lain vartiossa : poliisi Suomen politiikassa 1917-1948*, s. 238-239. Historiallisia Tutkimuksia 166. Helsinki: Suomen Historiallinen Seura, 1992. ISBN 951-89155-7-1. Teoksen verkkoversio (PDF).
7. ↑  Niku, Risto: *Kuka ampui kapteeni Ivan Belovin? : Suomen kaikkien aikojen tutkituin murhajuttu*, s. 79. Helsinki: Edita, 2003. ISBN 951-37394-6-5.
8. ↑  Kekäläinen ja Brusiin tuomittu virkavirheestä.  *Helsingin Sanomat*, 10.12.1949, s. 8. HS Aikakone (vain tilaajille). Viitattu 17.10.2018.
9. ↑  Rislakki, Jukka: *Maan alla : vakoilua, vastarintaa ja urkintaa Suomessa 1941–1944*, s. 161. Helsinki: Love Kirjat, 1985. ISBN 951-83509-9-X.
10. ↑  Huuska, Veikko: Viimeinen Suomessa teloitettu nainen - Martta Koskisen tarina *Puheenvuoro*.  9.6.2015. Uusi Suomi. Viitattu 17.10.2018.
11. ↑  Kemppi, Eeva: Kiehtova murhamysteeri Tornin varjossa  7.4.2006. Turun Sanomat.  Arkistoitu 17.10.2018. Viitattu 17.10.2018.
12. ↑  Suikkanen, Päivi: Kotikatsomo: Punainen kolmio  8.9.2015. Yle TV1. Viitattu 17.10.2018.
13. ↑  Hämeenlinnan konnat ovat Tapani Baggen sydäntä lähellä  30.1.2013. Hämeen Sanomat. Viitattu 17.10.2018.