recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Antti Juhana Hannikainen** (18. heinäkuuta 1910 – 13. tammikuuta 1976) oli suomalainen lakimies, joka toimi oikeusministerinä Sukselaisen II hallituksessa 1959–1961, oikeuskanslerina vuosina 1961–1964 ja korkeimman oikeuden presidenttinä 1964–1975.

Ura
---

Vastavalmistuneena lakitieteen kandidaattina Hannikaisesta tuli Viipurin hovioikeuden ylimääräinen virkamies vuoden 1936 alussa. Samalla vuosikymmenellä hän hoiti myös Rannan tuomiokunnan tuomarin tehtäviä sekä toimi virkaatekevänä puheenjohtajana Viipurin maanjako-oikeudessa. Hannikainen harjoitti 1930-luvun lopulla myös asianajajan ammattia, ensin Aarne Aaltosen asianajotoimistossa Kuopiossa ja sittemmin omistamassaan Pentikäisen toimistossa Viipurissa. Tehtävät vaihtuivat siis uran alusta alkaen taajaan, ja samanaikaisesti tulessa tapasi olla vähintään kaksi rautaa.

Virkanimikkeet muuttuivat talvi- ja jatkosodan aikana: kapteeniksi ylennyt Hannikainen toimi sotatuomarina sekä lukuisissa hallinnollisissa tehtävissä, viimeiseksi sotaylioikeuden viskaalina 1943–1945. Lisäksi hän tuli sota-aikana eduskuntatyöhön eduskunnan oikeusasiamiehen sihteeriksi ja rauhan tultua eduskunnan suuren valiokunnan sihteeriksi. Oikeusasiamiehen varamies ja lainvalmistelukunnan jäsen hänestä tuli 1947. Hannikainen väitteli vuonna 1948 lakitieteen tohtoriksi tieteellisesti täysipainoisella, pidätysoikeutta käsittelevällä väitöskirjallaan.

Tammikuussa 1959 maalaisliittolainen Hannikainen nimitettiin V. J. Sukselaisen toisen hallituksen oikeusministeriksi.

Vuonna 1964 Hannikaisesta tuli korkeimman oikeuden presidentti. Tässä tehtävässä hän toimi lokakuuhun 1975 asti.

Aiheesta muualla
----------------

* Antti Hannikainen *Suomen ministerit*. Valtioneuvosto.
* / Antti Hannikainen *Kansallisbiografia-verkkojulkaisu (maksullinen)*. Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä:**Olavi Honka** | **Oikeuskansleri**1961–1964 | Seuraaja:**Aarne Nuorvala** |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä:**Matti Piipponen** | **Korkeimman oikeuden presidentti**1964–1975 | Seuraaja:**Curt Olsson** |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä:**Sven Högström** | **Suomen oikeusministeri**1959−1961 | Seuraaja:**Pauli Lehtosalo** |

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Ranska
* BnF data

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Kansallisbiografia
* Biografiskt Lexikon
* Valtioneuvosto
* Uppslagsverket Finland
* Biografiasampo

 |

 |
**Bonnanaro** (sardiksi *Bunnànnaru*) on kaupunki ja kunta Italiassa Sardinian hallintoalueella Sassarin maakunnassa. Kunnassa on arviolta 977 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 21,84 neliökilometriä. Se sijaitsee 405 metrin korkeudella merenpinnan yläpuolella.

Lähteet
-------

1. 1 2  Istat - Istituto nazionale di statistica: Altitudini dei comuni tramite DEM *Italian kuntien pinta-alat ja korkeus merenpinnasta*. Viitattu 16.04.2019. (italiaksi)
2. 1 2  Istat - Istituto nazionale di statistica: Bilancio demografico al 30/11/2016 *Italian tilastokeskuksen väestötilasto alueittain, maakunnittain ja kunnittain*. Viitattu 16.04.2019. (italiaksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Bonnanaro** Wikimedia Commonsissa

Sassarin maakunta
Aggius | Aglientu | Alà dei Sardi | Alghero | Anela | Ardara | Arzachena | Badesi | Banari | Benetutti | Berchidda | Bessude | Bonnanaro | Bono | Bonorva | Bortigiadas | Borutta | Bottidda | Buddusò | Budoni | Bultei | Bulzi | Burgos | Calangianus | Cargeghe | Castelsardo | Cheremule | Chiaramonti | Codrongianos | Cossoine | Erula | Esporlatu | Florinas | Giave | Golfo Aranci | Illorai | Ittireddu | Ittiri | La Maddalena | Laerru | Loiri Porto San Paolo | Luogosanto | Luras | Mara | Martis | Monteleone Rocca Doria | Monti | Mores | Muros | Nughedu San Nicolò | Nule | Nulvi | Olbia | Olmedo | Oschiri | Osilo | Ossi | Ozieri | Padria | Padru | Palau | Pattada | Perfugas | Ploaghe | Porto Torres | Pozzomaggiore | Putifigari | Romana | San Teodoro | Sant’Antonio di Gallura | Santa Maria Coghinas | Santa Teresa Gallura | Sassari | Sedini | Semestene | Sennori | Siligo | Sorso | Stintino | Telti | Tempio Pausania | Tergu | Thiesi | Tissi | Torralba | Trinità d'Agultu e Vignola | Tula | Uri | Usini | Valledoria | Viddalba | Villanova Monteleone
**Neoraimondia** on eteläamerikkalainen kaktuskasvisuku. Sen nimi on annettu italialaisen luonnontutkijan Antonio Raimondin mukaan. Hän tutki Perun kasvillisuutta ja maantiedettä.

Tuntomerkit
-----------

Suvun lajit ovat kookkaita, haaroittuvia, pensastavia tai puumaisia ja kynttelikkömäisiä, 15 metrin korkeuden saavuttavia kaktuksia. Varret ovat pystyjä, uurteisia, tavallisesti harmaanvihreitä. Leveitä uurteita on 4–8. Areolit eli kääpiöversot ovat tappimaisia, kookkaita, ruskeakarvaisia, piikkisiä, ja niiden kasvu jatkuu monen vuoden ajan. Piikkejä on niissä kussakin 12 tai enemmän ja ne ovat taipuisia, jopa 25 cm:n pituisia. Kukat kehittyvät pidentyneihin areoleihin, ja kasvit ovat päiväkukkijoita. Kukka on muodoltaan suppilomainen, väriltään vaaleanpunainen tai vaalea; pohjuksessa on suomuja ja karvaisia ja toisinaan myös sukasellisia areoleja. Hedelmä on pyöreä ja sen pinnalla on ruskeahuopaisia areoleja, joissa on myös lyhyitä piikkejä. Siemenet ovat mustia ja pienikuoppaisia; niissä on limainen vaippa.

Lajit ja levinneisyys
---------------------

Suvun kahdesta lajista toinen (*Neoraimondia arequipensis*) kasvaa Perun rannikkoalueen kuivissa osissa ja Andien alarinteillä, toinen (*Neoraimondia herzogiana*) Keski-Boliviassa 1500–2000 metrin korkeudessa.

Lähteet
-------

* Anderson E. F. 2001: The Cactus Family. - Timber Press. Portland, Oregon. ISBN 0-88192-498-9.

### Viitteet

1. 1 2  Anderson 2001: 481.
2. ↑  Anderson 2001: 482.


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Taksonitunnisteet | 
* Wikidata: Q136753
* Wikispecies: Neoraimondia
* BioLib: 105612
* CoL: 62H3
* GBIF: 7282595
* GRIN: 8138
* iNaturalist: 441191
* IPNI: 295283-2
* IRMNG: 1117657
* ITIS: 906993
* NCBI: 153878
* Open Tree of Life: 870036
* POWO: urn:lsid:ipni.org:names:295283-2
* Tropicos: 40027105
* WFO: wfo-4000025819

 |

 |
**Asturialaiset** (asturiaksi: asturianos) ovat Asturiasta peräisin oleva etninen ryhmä. Asturialaisia asuu myös Amerikan mantereella ja muualla Euroopassa.

Kulttuuri ja yhteiskunta
------------------------

Asturialaiset ovat visigoottilaista, keltiberiläistä ja latinalaista alkuperää. Suurin osa asturialaisista kuuluu katoliseen kirkkoon.

### Kielet

*Pääartikkeli: Asturian kieli*
Asturian kieli, jonka puhujamäärä on ollut laskussa 1900-luvulta lähtien, on yksi asturialaisten puhumista kielistä. 40 % asturialaisista puhuu asturiaa ja heistä 10 % puhuu sitä äidinkielenään. Kieli on suojeltu autonomisella lainsäädännöllä, mutta se ei ole virallinen kieli Asturiassa. 

### Keittiö

Asturian kuuluisin alueellinen ruoka on fabada asturiana, joka on pavuista, sianlihasta, verimakkarasta, chorizosta ja sahramista tehty muhennos.

Merkittäviä asturialaisia
-------------------------

* Chindasuinth
* Pelayo
* Alfonso I (Asturia)
* Silo (Asturia)
* Gaspar Melchor de Jovellanos
* Fernando Villaamil
* Leopoldo Alas
* Feredrico Romeo
* Indaelico Prieto
* Carmen Polo
* Severo Ochoa
* Santiago Carrillo
* Margarita Salas
* Corín Tellado
* Javier Fernández
* Xuan Bello
* Letizia (Espanjan kuningatar)
* Luis Enrique Martínez
* David Villa
* Dania González Peñas
* Santi Cazorla
* Juan Mata
* Fernando Alonso

Lähteet
-------

1. 
2. 
3. Bauske 1995
4. 
5. (Arkistoitu – Internet Archive)
6. 
7. (Arkistoitu – Internet Archive)
8. 
9. 
10. 
11. 

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.   
Alkuperäinen artikkeli: en:Asturians
**Browningieae** on kaktuskasveihin kuuluva tribus.

Tuntomerkit
-----------

Tribukseen kuuluu kookkaita, puu- tai pensasmaiseksi kasvavia lajeja. Niiden varret ovat nivelikkäitä tai nivelettömiä, pylväsmäisiä, uurteisia, tavallisesti runsaspiikkisiä, ja niiden kukkia tuottavat osat eivät ole erilaistuneet varsinaisiksi kefalioiksi, vaikkakin piikit niissä ovat toisenlaisia. Kukat sijaitsevat lateraalisesti ja ovat keskikokoisia tai kookkaita ja avoinna pääasiassa öisin. Pohjuksessa on limittäisiä suomuja ja piikikkäitä tai sukasellisia areoleja. Hedelmät ovat meheviä ja avautumattomia sekä pinnaltaan suomuisia, piikkisiä tai paljaita. Siemenet ovat keski- tai isokokoisia ja pinnaltaan poimuisia. Siemenen kannattimen arpi eli hilum ja siitereikä eli mikropyle ovat yhteydessä toisiinsa, ja siementä peittää toisinaan limainen vaippa eli arillus.

Levinneisyys
------------

Tribus kasvaa Etelä-Amerikan Andien alueella ja Galápagossaarilla.

Suvut
-----

Tribus koostuu seuraavista viidestä suvusta:

* *Armatocereus*
* *Browningia* (synonyymit: *Azureocereus*, *Castellanosia*, *Gymnanthocereus*, *Gymnocereus*) – lieriökaktukset
* *Jasminocereus*
* *Neoraimondia* (synonyymi: *Neocardenasia*)
* *Stetsonia*

Lähteet
-------

* Anderson, E. F. 2001: The Cactus Family. - Timber Press. Portland, Oregon. ISBN 0-88192-498-9

### Viitteet

1. ↑  Anderson 2001:102s
2. 1 2  Anderson 2001:103


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Taksonitunnisteet | 
* Wikidata: Q787106
* GRIN: 1904
* NCBI: 186269
* Open Tree of Life: 227059

 |

 |
**Atari TT030** (alun perin *Atari TT*) oli Atari ST sarjaan kuuluva tietokone, joka julkaistiin vuonna 1990. Atari suunnitteli koneesta Unix-työasemaa CAD/CAE käyttöön.

Tietokoneen korvasi 1992 Atari Falcon.

Käyttöjärjestelmä
-----------------

Koneessa oli Atari TOS käyttöjärjestelmä.

Koneeseen oli saatavilla Atarin version Unix System V käyttöjärjestelmästä nimellä "Atari System V", joka oli "UniSoft System V".

Linux siirrettiin alustalle, samoin kuin NetBSD.

Tekniikka
---------

* CPU: Motorola 68030
* FPU: Motorola 68882

Tietokoneessa oli VME väylä, SCSI-tuki ja MIDI-portti.

Katso myös
----------

* Atari ST
* Atari Falcon
* Amiga 3000

Lähteet
-------

1. ↑  The All-American TT Atari Explorer Magazine.  Arkistoitu 2.8.2010. Viitattu 27.1.2017.
2. ↑  THE FUTURE OF ATARI COMPUTING STart. Viitattu 27.1.2017.

Aiheesta muualla
----------------

* Atari Document Archive

Käännös suomeksiKäännös suomeksi Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.   
Alkuperäinen artikkeli: en:Atari TT030
**Buddusò** (sardiksi *Buddusò*) on kaupunki ja kunta Italiassa Sardinian hallintoalueella Sassarin maakunnassa. Kunnassa on arviolta 3 871 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 176,84 neliökilometriä. Se sijaitsee 700 metrin korkeudella merenpinnan yläpuolella.

Lähteet
-------

1. 1 2  Istat - Istituto nazionale di statistica: Altitudini dei comuni tramite DEM *Italian kuntien pinta-alat ja korkeus merenpinnasta*. Viitattu 16.04.2019. (italiaksi)
2. 1 2  Istat - Istituto nazionale di statistica: Bilancio demografico al 30/11/2016 *Italian tilastokeskuksen väestötilasto alueittain, maakunnittain ja kunnittain*. Viitattu 16.04.2019. (italiaksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Buddusò** Wikimedia Commonsissa

Sassarin maakunta
Aggius | Aglientu | Alà dei Sardi | Alghero | Anela | Ardara | Arzachena | Badesi | Banari | Benetutti | Berchidda | Bessude | Bonnanaro | Bono | Bonorva | Bortigiadas | Borutta | Bottidda | Buddusò | Budoni | Bultei | Bulzi | Burgos | Calangianus | Cargeghe | Castelsardo | Cheremule | Chiaramonti | Codrongianos | Cossoine | Erula | Esporlatu | Florinas | Giave | Golfo Aranci | Illorai | Ittireddu | Ittiri | La Maddalena | Laerru | Loiri Porto San Paolo | Luogosanto | Luras | Mara | Martis | Monteleone Rocca Doria | Monti | Mores | Muros | Nughedu San Nicolò | Nule | Nulvi | Olbia | Olmedo | Oschiri | Osilo | Ossi | Ozieri | Padria | Padru | Palau | Pattada | Perfugas | Ploaghe | Porto Torres | Pozzomaggiore | Putifigari | Romana | San Teodoro | Sant’Antonio di Gallura | Santa Maria Coghinas | Santa Teresa Gallura | Sassari | Sedini | Semestene | Sennori | Siligo | Sorso | Stintino | Telti | Tempio Pausania | Tergu | Thiesi | Tissi | Torralba | Trinità d'Agultu e Vignola | Tula | Uri | Usini | Valledoria | Viddalba | Villanova Monteleone
**Jukka Matti Sippo** (s. 7. syyskuuta 1961 Kuusankoski) on korkeimman oikeuden jäsen ja oikeusneuvos. Sippo valmistui oikeustieteen kandidaatiksi vuonna 1986 ja sen jälkeen auskultoi Iitin tuomiokunnassa ja sai varatuomarin arvon vuonna 1987.

Sippo toimi Helsingin raastuvanoikeuden oikeusneuvosmiehen viransijaisena ja sittemmin Helsingin käräjäoikeuden käräjätuomarina vuosina 1988–1996. Vuonna 1996 Sippo siirtyi esittelijän tehtäviin korkeimpaan oikeuteen ja eteni vuonna 2001 esittelijäneuvokseksi. Vuosina 1998–1999 hän toimi oikeusministeriön lainvalmisteluosastolla erityisasiantuntijana. Korkeimman oikeuden jäseneksi hänet nimitettiin 1. tammikuuta 2008 alkaen.

Sippo on ollut oikeusministeriön asiantuntijana prosessioikeudellista lainsäädäntöa valmisteltaessa 2000–2001 sekä kuluttajavalituslautakunnan, sittemmin kuluttajariitalautakunnan jaoston puheenjohtaja 1999–2007 ja täysistunnon varapuheenjohtaja ja jäsen 2003–2007.

Lähteet
-------

1. ↑  Tolonen, Jaana (toim.): *Suomen lakimiehet – Finlands jurister 1988*, s. 1011. Suomen Lakimiesliiton kirjasarja, 99. Helsinki: Lakimiesliiton kustannus, 1988. ISSN 0585-9530. ISBN 951-640-395-6.
2. 1 2  Jukka Sippo.  10.10.2013. Korkein oikeus.  Arkistoitu 1.2.2014. Viitattu 24.1.2014.
**All inclusive** tarkoittaa tavallisesti valmismatkojen yhteydessä ilmoitettua hintaa, johon sisältyvät kaikki ruokailut ja tietyt juomat. Aterioita ovat yleensä aamupala, lounas, päivällinen sekä välipalat. Juomina tarjoillaan yleensä virvoitusjuomia ja paikallisia alkoholijuomia. Joissakin lomakohteissa all inclusive -hintaan saattaa kuulua myös retkiä tai muita aktiviteetteja.*lähde?*

Historiaa
---------

Billy Butlin tarjosi Butlin' Holiday Camps -nimellä perheille tarkoitettua all inclusive -majoitusta Britanniassa
vuodesta 1936 lähtien. Entinen huippu-urheilija Gérard Blitz ja hänen palaavien sotilaiden leirien varustamiseen käyttämänsä retkeilyvälinetehtaan omistajaperheen jäsen Gilbert Trigano puolestaan ideoivat ja perustivat Mallorcalle Club Méditerranéen vuonna 1950. Alku oli vaatimaton, sillä majoitus järjestettiin Yhdysvaltain armeijan ylijäämävarastoista ostetuissa teltoissa, joissa oli kenttävuoteet.

Kohderyhmät
-----------

All inclusive -matkaa käyttävät usein matkustajat, jotka mielellään pysyttelevät samassa lomakohteessa matkan ajan. Etua saattaa koitua etenkin lapsiperheille, joille helppo ruokaileminen ja edeltä käsin tiedossa olevat kustannukset saattavat olla avainasemassa lomakohdetta valittaessa. Samoin myös liikuntarajoitteiset matkustajat voivat nauttia all inclusive -järjestelyn helppoudesta.*lähde?*

Konseptin ongelmia
------------------

Toisaalta all inclusive -typpisen matkan sisältämien aterioiden, palvelun ja juomien laatu voi vaihdella sillä seurauksella, että kuluttajan voi olla vaikea verrata ennakkoon mikä on kokonaisuutena saadun palvelun ja tarjonnan kokonaishyöty. Usein käytäntönä on, että all inclusive -matkan käyttämättömiä aterioita ei hyvitetä, vaikka palvelua ei käytettäisi. All inclusive -aterioiden tarjoiluajat voivat olla rajoitetut ja tarjottavat lisämaksulliset palvelut muuttavat all inclusive -käsitettä. Osa matkakohteen all inclusive -aktiviteeteista voi olla maksuttomia vain määriteltyinä aikoina, "ilmaisen palvelun" määrä voi olla rajoitettu ja sisältö voi muuttua.*lähde?*

Lähteet
-------

* Furlough, Ellen: Packaging pleasures: Club Méditerranée and French consumer culture, 1950-1968.  *French Historical Studies*, 1993, 18. vsk, nro 1, s. 65-81.
* Gilbert Trigano, a founder of Club Med, died on February 3rd, aged 80.  *The Economist*, 8.2.2001. Artikkelin verkkoversio.
* Roisman Cooper, Barbara: *Great Britons of Stage and Screen: In Conversation*. Lanham (MD): Rowman & Littlefield Publishers, 2015. ISBN 978-1-4422-4620-1. (englanniksi)
* Segreto, Luciano, Manera, Carles & Pohl, Manfred: "Chapter 9: Club Méditerranée 1950-2002 (kirj. Ellen Furlough)", *Europe at the Seaside: The Economic History of Mass Tourism in the Mediterranean*. Oxford, New York: Berghahn Books, 2009. ISBN 978-1-84545-323-7. (englanniksi)

### Viitteet

1. ↑  Roisman Cooper 2015, 142
2. ↑  Gilbert Trigano, a founder of Club Med, died on February 3rd, aged 80.  *The Economist*, 8.2.2001. Artikkelin verkkoversio.
**Kirsti Uusitalo** (s. 31. heinäkuuta 1963 Paimio) on suomalainen juristi, koulutukseltaan oikeustieteen lisensiaatti. Hän on ollut korkeimman oikeuden jäsen eli oikeusneuvos vuodesta 2017 lähtien. Uusitalo on tehnyt työuransa pankkilakimiehenä ja tuomioistuinlaitoksen palveluksessa.

Ura
---

Uusitalo valmistui oikeustieteen kandidaatiksi 1988 ja sai varatuomarin arvon 1998 auskultoituaan Helsingin käräjäoikeudessa. Hän valmistui oikeustieteen lisensiaatiksi vuonna 2014.

Uusitalo toimi pankkilakimiehenä Okopankki Oy:ssa 1988–1997. Vuosina 1999–2005 hän toimi viskaalina ja asessorina Helsingin hovioikeudessa. Sen jälkeen Uusitalo siirtyi korkeimpaan oikeuteen (KKO), jossa hän toimi oikeussihteerinä ja vanhempana oikeussihteerinä 2005–2008. Hän oli KKO:n määräaikainen esittelijäneuvos vuosina 2009–2010.

Uusitalo nimitettiin korkeimman oikeuden jäseneksi eli oikeusneuvokseksi 1. tammikuuta 2017 lukien. Uusitalo siirtyi virkaan Helsingin hovioikeudesta, jossa hän oli toiminut hovioikeudenneuvoksena marraskuusta 2010, josta osaston johtajana noin kahden vuoden ajan.

Uusitalo toimii tuomarinkoulutuslautakunnan puheenjohtajana toimikaudella 2017–2021.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Kirsti Uusitalo  16.1.2017. Korkein oikeus. Viitattu 8.6.2017.
2. ↑  Tuomarinkoulutuslautakunta aloittaa toimintansa vuoden alusta *Aamuset.fi*.  21.12.2016.  Arkistoitu 8.6.2017. Viitattu 8.6.2017.

Aiheesta muualla
----------------

* Kirsti Uusitalon esittely korkeimman oikeuden sivuilla
**Kurt Löwenstein** (18. toukokuuta 1885 Bleckede – 8. toukokuuta 1939 Pariisi) oli saksalainen poliitikko, kasvatustieteilijä ja yksi sosialistisen nuorisojärjestö Die Falkenin perustajista.

Juutalaisen vaatekauppiaan perheeseen syntynyt Löwenstein opiskeli nuoruudessaan teologiaa ja filosofiaa Halberstadtissa, ja hänet hyväksyttiin berliiniläiseen rabbiinikouluun, mutta hän hylkäsi haaveet rabbin urasta ja luopui uskonnollisesta vakaumuksestaan.

Ensimmäisessä maailmansodassa Löwenstein ei pasifistina osallistunut sotatoimiin, mutta ilmoittautui Punaisen Ristin tehtäviin itärintamalle. Vuonna 1920 hänet valittiin Saksan valtiopäiville ensin vasemmistososialistina ja vuodesta 1923 sosiaalidemokraattien edustajana. Valtiopäivillä ja Berliinin kaupunginvaltuustossa Löwenstein keskittyi erityisesti koulutuspoliittisiin kysymyksiin.

Helmikuussa 1933 SA-joukot hyökkäsivät Löwensteinin kotiin ja vandalisoivat irtaimistoa. Löwenstein piti tekoa murhayrityksenä, koska asunnossa myös ammuttiin. Pian tämän jälkeen hän pakeni Saksasta, ensin Prahaan ja sitten Pariisiin, jossa hän kuoli sydänkohtaukseen toukokuussa 1939. Hänet on haudattu Père-Lachaisen hautausmaalle.

Berliinin pohjoispuolella Werneuchenissa on nykyään Kurt Löwensteinin mukaan nimetty koulutuskeskus.

Lähteet
-------

1. ↑  Jewish Telegraphic Agency: The Home of Deputy Kurt Loewenstein Was Attacked
2. ↑  Jugendbildungsstätte Kurt Löwenstein


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Norja
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Israel
* Yhdysvallat
* Ruotsi
* Tšekki
* Alankomaat

 |
|  |
| Tieteilijät | 
* CiNii

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Deutsche Biographie

 |
|  |
| Muut | 
* IdRef

 |

 |
**Kertajatin kansainvälinen lentoasema** (indonesiaksi *Bandar Udara Internasional Kertajati*; IATA: **KJT**, ICAO: **WICA**) on lentoasema Majalengkassa, Länsi-Jaavalla, Indonesiassa. Se on pinta-alaltaan Indonesian toiseksi suurin lentoasema Soekarno-Hattan kansainvälisen lentokentän jälkeen. Se sijaitsee noin 68 kilometriä Bandungista itään. 

Lentoasema aloitti toimintansa 24. toukokuuta 2018, ja ensimmäisenä sinne laskeutui Indonesian presidentin kone. Lentoasemalla on yksi 3 000 metriä pitkä kiitotie, jolle voi laskeutua laajarunkoisia lentokoneita.

Marraskuussa 2023 kaupallinen lentoliikenne siirtyi Bandungissa sijaitsevalta Husein Sastranegaran kansainväliseltä lentoasemalta kokonaan Kertajatiin.

Lähteet
-------

1. 1 2  Apa Kabar Bandara Kertajati? Memiliki Luas 1.800 hektare Sama dengan Bandara Soekarno-Hatta *Tempo*.  13.9.2023. Viitattu 29.1.2024. (englanniksi)
2. ↑  Kertajati International Airport to make West Java more accessible *www.ttgasia.com*. Viitattu 1.2.2024. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Lentoaseman kotisivut
Hattupäinen omakuva (1902).
**Wilhelm Trübner** (1851–1917) oli saksalainen taidemaalari.

Trübner opiskeli ensin Karlsruhessa, sittemmin Stuttgartissa ja Münchenissä. Hän kertoi saaneensa vaikutteita varsinkin "vuosisadan neljältä suurimmalta taitajalta": Anselm Feuerbachilta, Hans Canonilta, Wilhelm Leibliltä ja Hans Thomalta. Myöhemmin ovat hänen oppi-isiään olleet myös ranskalaiset impressionistit ja pleinairistit. Hän kehittyi teknisesti hyvin taitavaksi ja sen varassa hän saattoi liikkua taiteen eri aloilla ja maalata maisemia, muotokuvia, alastonta ihmisruumista ja kuollutta luontoa. Tärkeimpänä hänelle oli värien käsittely. Varsinkin hänen ratsastajamuotokuvansa ovat tunnettuja, ja erikoisesti hevosen kuvaajana häntä arvostettiin aikanaan. Hän arvioi maalaustaidetta ainoastaan tekotavan ansioiden perusteella, eikä hänen maalauksissaan siten ole erityistä sisältöä.ref name= tietosk/>

Trübner toimi vuodesta 1903 Karlsruhen taideakatemian professorina. Omia taidekäsityksiään Trübner on esittänyt kirjasissa: *Das Kunst-verständnis von Heute* (1892), *Die Verivirrung der Kunstbegriffe"*  (1900) ja *PersonaIien und Prinzipien* (1908).

* Laituri Herreninselillä Chiemseellä, n. 1894Laituri Herreninselillä Chiemseellä, n. 1894
* Harmaa-asuinen nainen, 1876.*Harmaa-asuinen nainen*, 1876.
* Ansicht von Kronberg, 1896.Ansicht von Kronberg, 1896.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Trübner Trübner, Wilhelm, Tietosanakirja. Osa 9, palsta 1842. Tietosanakirja-osakeyhtiö 1917
2. ↑  Trübner, Wilhelm, Tietosanakirja. Osa 11, palsta 1353. Tietosanakirja-osakeyhtiö 1922

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Wilhelm Trübner** Wikimedia Commonsissa
**Miro Lopperi** (s. 16. tammikuuta 1992 Espoo) on suomalainen näyttelijä. Hän on koulutukseltaan teatteritaiteen maisteri.

Koulutus
--------

Miro Lopperi on käynyt Pohjois-Tapiolan lukion Teatterin ja Median linjan ja opiskellut Laajasalon opistossa näyttelijäntaidetta. Taideyliopiston Teatterikorkeakoulusta Lopperi valmistui 2020.

Näyttelijänä
------------

Miro Lopperi tunnetaan erityisti roolistaan Ylen televisiosarjassa *Aikuiset*. Lopperin roolihahmo, pyöräkorjaamoyrittäjä Pesso, on sarjan päähenkilö Oonan ihastuksen kohde. Suomen Kansallisteatterissa Lopperi on tehnyt roolit venäläisen näyttämökirjallisuuden klassikoissa, *Lokissa* ja *Karamazovin veljeksissä*. Hänen viimeisin näyttämöroolinsa on Turun Kaupunginteatterin *Amadeuksen* toisessa pääosassa. 

Lopperi on kiinnitetty kestävyysjuoksija Ville Ritolan rooliin suunnitteilla olevaan kotimaiseen elokuvaan.

Huhtikuussa 2022 Miro Lopperi valittiin Q-Teatterin Q-ensembleen , hän esiintyi samana vuonna Q-Teatterin tuotannossa *Toksinen Kabaree*.

Filmografia
-----------

### Elokuvat

| Vuosi | Nimi | Rooli |
| --- | --- | --- |
| 2012 | *Miss Farkku-Suomi* | Henri Hakala |
| 2019 | *The Hole in the Ground* | It |
| 2022 | *Kupla* |  |
| 2024 | *Mestari ja haastaja* | Ville Ritola |

### Televisio

| Vuosi | Nimi | Rooli |
| --- | --- | --- |
| 2019 | *M/S Romantic* | Baarimikko |
| 2021–2022 | *Aikuiset* | Pesso |
| 2022 | *Munkkivuori* | Olavi |
| 2023 | *Syke* | Jyri Koivula |
| *Onnela* | vasemmistolainen |

Dubbaukset
----------

*Pääartikkeli: Ääninäyttelijäroolit ovat omassa luettelossaan.*

Lähteet
-------

1. 1 2  "Olisin voinut olla Salieri jo lukiossa" *Turun Sanomat*.  16.1.2022. Turku. Viitattu 21.2.2022.
2. ↑  "Q-teatterin uusi taiteellinen johtaja ja uudet näyttelijät" *Kulttuuritähdet*.  27.4.2022. Viitattu 2.9.2022.

Aiheesta muualla
----------------

* Miro Lopperi Internet Movie Databasessa. (englanniksi)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt Muokkaa Wikidatassa | 
* Elonet

 |

 |
munia *Picoides tridactylus*
**Pohjantikka** (*Picoides tridactylus*) on keskikokoinen tikka.

Koko ja ulkonäkö
----------------

Pohjantikan selkäpuoli ja pää ovat mustat. Lajin vatsapuoli on vaalea ja sen kyljissä mustia raitoja valkealla pohjalla. Aikuisen koiraan päälaki on keltainen.

Levinneisyys
------------

Pohjantikkaa tavataan havupuuvyöhykkeellä koko Euraasiassa. Suomessa pesii noin 25 000 paria.

Elinympäristö
-------------

Varmimmin pohjantikan tapaa vanhasta kuusivaltaisesta metsästä, mutta se viihtyy myös metsäpalo- ja tuulenkaatoalueilla, joissa on runsaasti kuollutta puuta. Pohjantikka on kiinteästi sidoksissa metsään ja ilmeisesti sen kannan kehitys on ollut laskeva ainakin eteläisessä Suomessa. Suurimpana syynä tähän lienee metsänrakenteen muutos ja vanhojen luonnontilaisten metsien pirstoutuminen ja häviäminen.

Lisääntyminen
-------------

Pohjantikat aloittavat soitimen reviirillään maaliskuun alussa ja soidinmenot kestävät toukokuun alkuun. Pohjantikan rummutus on tasainen, konekiväärimäinen nakutus, ja molemmat sukupuolet rummuttavat. Pohjantikkapari kaivaa uuden pesäkolon joka vuosi, yleensä kuolleeseen kuuseen, mutta myös männyt ja koivut kelpaavat. Pesäkolo sijaitsee melko matalalla, alle kymmenen metrin korkeudella maanpinnasta. Naaras munii toukokuun alkupuolella 3-5 munaa ja molemmat vanhemmat hautovat munia. Poikaset kuoriutuvat toukokuun loppupuolella-kesäkuun alussa.

Ravinto
-------

Muiden tikkojen tapaan pohjantikkakin syö hyönteisiä, etenkin kovakuoriaisten toukkia. Ne saattavat toisinaan syödä myös hedelmiä ja mahlaa. Pohjantikalle tunnusomaista on lahojen kuusien kuoriminen paljaaksi ruokailun yhteydessä.

Lähteet
-------

1. ↑  BirdLife International: *Picoides tridactylus* *IUCN Red List of Threatened Species. Version 2014.3*.  2014. International Union for Conservation of Nature, IUCN, Iucnredlist.org. Viitattu 3.3.2015. (englanniksi)
2. ↑  Jari Valkama: Pohjantikka – *Picoides tridactylus* *Suomen Lajitietokeskus*.  2019. Viitattu 23.3.2022.
3. ↑

Aiheesta muualla
----------------

* Toivola, Kari 1974: Pohjantikka *Picoides tridactylus* pesivänä Suomusjärvellä. – Lintumies 2.1974 s. 62–63. SLY.
* Pohjantikka Lintukuva-verkkopalvelussa
* LuontoPortti: Pohjantikka (*Picoides tridactylus*)
* ITIS: Picoides tridactylus (englanniksi)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Taksonitunnisteet | 
* Wikidata: Q210418
* Wikispecies: Picoides tridactylus
* ADW: Picoides\_tridactylus
* Avibase: 05B8A4F150564A49
* BioLib: 8800
* BirdLife: 22727137
* BOLD: 10340
* CoL: 4HQFM
* BOW: ettwoo1
* eBird: ettwoo1
* EUNIS: 1217
* Euring: 8960
* Fauna Europaea: 97105
* Fauna Europaea (new): c86e65dc-de78-4032-8b10-a55272e70f74
* GBIF: 2477804
* iNaturalist: 17669
* IRMNG: 10889211
* ITIS: 178251
* IUCN: 22727137
* NBN: NHMSYS0020703665
* NCBI: 165751
* Xeno-canto: Picoides-tridactylus

 |

 |
**Soltam Systems** (hepr. ‏סולתם מערכות‎, *Soltam ma’arakhot*) on israelilainen puolustusvälineyhtiö, jonka kranaatinheitinten valmistuksen lisenssi perustui Tampellan tekniikkaan. Soltam on lisensioinut suomalaista kranaatinheitintekniikkaa israelilaiseen valmistukseen. Tampella aloitti vuoden 1950 keväällä kranaatinheittimien tuotekehitys- ja valmistusyhteistyön israelilaisten kanssa. Koor Industries perusti Soltam-nimisen yrityksen valmistusta varten 1952. Soltamin teknillisenä johtajana ja muissa tehtävissä toimi Hans Otto Donner marraskuuhun 1960 saakka. Tämän vuoksi 1970-luvulla Lähi-idässä alettiin kutsua kranaatinheittimiä puhekielessä *tampelloiksi*.

Israelilaiset käyttivät runsaasti 120 mm:n kranaatinheitintä liikuttaen sitä telavetoisella M113-miehistönkuljetusvaunulla. Soltam on kehittänyt 60 mm:n kranaatinheittimen Merkava Mk. 4 -taistelupanssarivaunuun.

Elbit Systems hankki Soltamin vuonna 2010.

Tuotteita
---------

### Kranaatinheittimet

#### 60 mm:n kranaatinheittimet

* C-03
* C-04
* C-06
* C-06A1
* C-07
* C-08
* C-576

#### 81 mm:n kranaatinheittimet

* B-502

#### 120 mm:n kranaatinheittimet

* Cardom
* TT-6
* K-6
* A-7

#### 160 mm:n kranaatinheittimet

* G-10

### Kenttätykit

* 155 mm:n kenttätykit neljinä putkenpituuksina
	+ 155/L33
	+ 155/L39, hinattava TN78,
	+ 155/L45, hinattava TN90,
	+ 155/L52, itsesiirtyvä Athos (tykki) ja kuorma-auton lavalla oleva Atmos (tykki), telatykit Slammer (tykki) sekä Rascal (tykki)

### Kenttätykkien modernisointeja

* M46
* M114
* D85S

Lähteet
-------

1. ↑  Mortar Ammunition *elbitsystems.com*. Viitattu 14.12.2023. (englanniksi)
2. ↑  Elbit Systems Completes the Acquisition of Mikal's Holdings in Soltam, Saymar and ITL *prnewswire.com*.  17.10.2010. Viitattu 14.12.2023. (englanniksi)
3. ↑
4. ↑
5. ↑
6. ↑
7. ↑
8. ↑
9. ↑
10. ↑
11. ↑

Aiheesta muualla
----------------

* Verkkosivut arkistossa – Internet Archive
* Pirkanmaan teollisuushistoria  (Arkistoitu – Internet Archive)
Toimintaperiaate
**Saostuskaivo** tai **saostussäiliö** eli **sakokaivo** on vesitiivis yksi- tai useampiosainen jäteveden mekaaninen esikäsittelylaite. Laite erottelee jäteveden ainesosia: jäteveden virratessa laitteen läpi kiintoaines laskeutuu kaivon pohjalle ja vettä kevyemmät ainesosat nousevat pintaan.

Saostuskaivo jätevesien käsittelyjärjestelmänä
----------------------------------------------

Haja-asutusalueilla saostuskaivot ovat käytetyimpiä jäteveden käsittelyjärjestelmiä. Aikanaan saostuskaivoa pidettiin riittävänä käsittelymenetelmänä haja-asutusalueiden jätevesille. Nykyisin saostussäiliö kelpaa vain esikäsittelyjärjestelmäksi ennen varsinaista jätevesienkäsittelymenetelmää. Saostussäiliöiden puhdistusteho ei ole riittävä edes pelkkien harmaiden jätevesien puhdistukseen.

Rakenne
-------

Sakokaivot rakennetaan betonista tai muovista, ja ne ovat kaivo- tai säiliötyyppisiä. Saostuskaivot ovat yleensä kaksi- tai kolmikammioisia, ja niihin johdetaan sekä käymälä-, että pesuvedet. Sakokaivoja yhdistävät lyhyet virtauskanavat, joiden avulla jäteveden virtaus pyritään pitämään riittävän hitaana. Eri osien välissä käytetään T-putkea, ja lisäksi T-kappale viimeisen osan lähtöputkessa varmistaa, ettei pintalietettä joudu varsinaiseen jätevedenpuhdistusmenetelmään.

Mitoitusarvona käytetään 600 l/vuorokausi, sakokaivon tilavuuden tulee kuitenkin olla vähintään 2,5 m³. Moniosaisessakin säiliössä pääosa lietteestä varastoituu saostuskaivojärjestelmän ensimmäiseen osaan, joten sen tulisi olla vähintään puolet järjestelmän kokotilavuudesta.

Käyttö
------

Saostuskaivo on tyhjennettävä ennen kuin ensimmäisen sakokaivon pohjan lietekerros ulottuu toiseen sakokaivoon lähtevään T-putken alareunaan. Saostuskaivojen tyhjennyksellä vältytään maasuodattimen ja imeytyskentän tukkeutumisilta. Sakokaivojen tyhjennysväli riippuu talouden henkilöluvusta ja käytöstä. Saostuskaivo on tyhjennettävä viemäriverkostojen ulkopuolisilla alueilla ainakin kerran vuodessa.

Katso myös
----------

* Umpikaivo
* Maapuhdistamo
* Pienpuhdistamo

Lähteet
-------

* Lampen, H.: Haja-asutusalueiden sakokaivolietteiden kalkkistabilointi ja hyötykäyttö maataloudessa (pdf)  9.12.2007. Maaseutukeskus.  Arkistoitu 31.10.2008. Viitattu 9.12.2007.

### Viitteet

1. ↑  Valtioneuvoston asetus talousjätevesien käsittelystä viemäriverkostojen ulkopuolisilla alueilla 209/2011 *finlex.fi*.
**Kulho** on kylä ja taajama Pohjois-Karjalassa, Kontiolahden kunnassa lähellä Joensuun kaupungin rajaa. Asukkaita kylässä on noin 800. Vuoden 2019 lopussa Kulhon taajamassa oli 738 asukasta. Kulhosta on Joensuun keskustaan noin 10 kilometriä ja Kontiolahden keskustaan noin 22 kilometriä.

Kulhossa on alakoulu, urheilukenttä, päiväkoti ja hevostiloja. Urheiluseura Kulhon Kunto tunnetaan pesäpalloperinteistään. Kulhon kyläyhdistys ry. on perustettu 2004. Yhdistys järjestää muun muassa kyläjuhlia, keskustelutilaisuuksia, siivoustalkoita ja retkiä.

Kulho on Pielisjoen rannan kyliä, mutta suuri osa kylästä sijaitsee kaukana rannasta. Kulhossa on useita lampia, joiden rannalla on asutusta. Kulhossa on kaksi uimarantaa Rekilammen ja Aittolammen rannoilla. Siellä on yksi Joensuun kaupungin vedenottamoista (Kerola), sorakuoppia ja luonnonsuojelualue.

Koulu
-----

*Pääartikkeli: Kulhon koulu*
Kulhossa sijaitsee alakoulu. Koulussa on noin 130 oppilasta ja noin 10 opettajaa. Kulhon koulu aloitti toimintansa 1920-luvun lopulla.

Kuuluisia kulholaisia
---------------------

* Pertti Mäkisalo (1936–1995), opettaja ja tunnettu pesäpallovaikuttaja Pohjois-Karjalassa
* Jukka Nevalainen, muusikko
* Lauri Dalla Valle, jalkapalloilija
* Loreno Dalla Valle, yrittäjä, "tattikeisari"

Lähteet
-------

1. ↑  Taajamat väkiluvun ja väestöntiheyden mukaan, 2019 *PxWeb-tietokanta*. Tilastokeskus. Viitattu 14.9.2021. [vanhentunut linkki]
2. 1 2  Kulhon-seutu *kylat.fi*.  Arkistoitu 17.7.2021. Viitattu 14.9.2021.
3. ↑  Joensuun Veden vuosikertomus 2005 [vanhentunut linkki]

Aiheesta muualla
----------------

* Kulhon Kunnon kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
* Kulhon koulun kotisivut

Kontiolahden vaakunaKontiolahden kylät

* Harivaara
* Herajärvi
* Iiksi
* Jakokoski
* Kontiolahti
* Kontioniemi
* Kulho
* Kunnasniemi
* Kupluskylä
* Kylmäoja
* Lehmo
* Mönni
* Onttola
* Paihola
* Puntarikoski
* Puso
* Pyytivaara
* Rantakylä
* Romppala
* Selkie
* Varparanta
* Venejoki
Johan Erik Lindhin maalaama muotokuva Sacklénista, 1830–1840
**Claes Johan Sacklén**, aateloituna vuodesta 1818 **Edelsköld** (11. helmikuuta 1762 Vehmaa – 14. maaliskuuta 1840 Turku) oli suomalainen senaattori ja laamanni.

Edelsköldin vanhemmat olivat kihlakunnantuomari Nils Henrik Sacklinius, myöhemmin Sacklén (1718–1786) ja hänen toinen puolisonsa Maria Kristina Thuronius. Hän pääsi ylioppilaaksi Turussa 1776 ja suoritti tuomarintutkinnon 1777.

Edelsköld oli Turun hovioikeudessa ylimääräisenä kanslistina vuodesta 1779 ja varanotaarina vuodesta 1780. Hänestä tuli Turun kaupunginsihteeri 1782, oikeusraatimies 1787 ja Turun ja Porin läänin lääninsihteeri 1794. Edelsköld sai laamannin arvonimen 1796. Turun kunnallispormestarina hän oli 1805–1809. Suomen sodan jälkeen hän toimi Haminan rauhansopimuksen mukaan Ruotsin arkistoista Suomeen luovutettavien asiakirjojen valikointia varten asetetun komission siviiliosaston päällikkönä vuodesta 1810 ja Suomen vaihto-, laina- ja talletuskonttorin johtokunnan jäsenenä ja puheenjohtajana vuodesta 1812. Edelsköld oli hallituskonseljin (senaatin) talousosaston jäsenenä ja valtiovaraintoimituskunnan päällikkönä 1816–1820. 

Edelsköld oli naimisissa vuodesta 1784 Helena Sofia Richterin (k. 1831) kanssa, Heidän poikansa oli Turun hovioikeuden hovioikeudenneuvos Karl Sacklén, vuodesta 1818 Edelsköld (1795–1868).

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Kotivuori, Yrjö: Claes Johan Edelsköld. *Ylioppilasmatrikkeli 1640–1852*. Helsingin yliopiston verkkojulkaisu 2005. Luettu 18.12.2015.


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt Muokkaa Wikidatassa | 
* Ylioppilasmatrikkeli 1640–1852

 |

 |
**Carl Johan Idman**, aateloituna vuodesta 1814 **Idestam** (18. joulukuuta 1759 Huittinen – 11. marraskuuta 1821 Turku) oli suomalainen senaattori ja Suomen Pankin johtokunnan puheenjohtaja.

Idestamin vanhemmat olivat Huittisten kirkkoherra, teologian tohtori Nils Idman nuorempi (1716–1790) ja Margareta Elisabet Rothovius. Hän kävi Turun katedraalikoulua ja pääsi ylioppilaaksi Turussa 1774. Idestam suoritti tuomarintutkinnon 1781.

Idestam oli Turun hovioikeudessa ylimääräisenä kanslistina vuodesta 1782 ja varanotaarina vuodesta 1784. Hän oli Uudenmaan ja Hämeen läänin rakuunarykmentin sotatuomarina vuodesta 1787 alkaen, mutta jäi virkavapaalle 1793. Idestam hoiti sitten vuodesta 1799 Pöytyän Pihlavan kylässä sijainnutta maatilaansa. Suomen sodan jälkeen Idestam oli hallituskonseljin kansliatoimituskunnan esittelijäsihteerinä 1809–1814 ja oli jäsenenä keisari Aleksanteri I:n luona vuonna 1811 käyneessä lähetyskunnassa. Idestam oli hallituskonseljin talousosaston jäsenenä ja kansliatoimituskunnan päällikön apulaisena 1810–1811, valtiovaraintoimituskunnan päällikön apulaisena 1811–1812 sekä kirkollistoimituskunnan päällikkönä 1812–1814. Hän oli viimeksi Suomen vaihto-, laina- ja talletuskonttorin johtajana vuodesta 1816 ja konttorin johtokunnan puheenjohtajana 1817–1820.

Idestam ei ollut naimisissa, mutta Helsingin yliopiston kirjastonhoitaja ja oppihistorian professori Karl Wilhelm Törnegren oli hänen avioton poikansa; äiti oli turkulainen piika Anna Greta Valbäck.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Kotivuori, Yrjö: Karl Johan Idestam. *Ylioppilasmatrikkeli 1640–1852*. Helsingin yliopiston verkkojulkaisu 2005. Luettu 18.12.2015.


|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Suomen Pankin pääjohtajat |
| --- |
|  |
| 
* Sacklén
* Idestam
* Lode
* Winter
* Trapp
* Born
* Federley
* Trapp
* Edelheim
* Blidberg
* Björkman
* von Haartman
* Florin
* von Troil
* Charpentier
* Wegelius
* von Collan
* Stenroth
* Ramsay
* Ryti
* Rangell
* Ryti
* Tuomioja
* von Fieandt
* Waris
* Koivisto
* Karjalainen
* Kullberg
* Hämäläinen
* Vanhala
* Liikanen
* Rehn

 |

 |

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Suomi (KANTO)

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Ylioppilasmatrikkeli 1640–1852

 |

 |
Victor von Haartman, Albert Edelfeltin maalaama muotokuva vuodelta 1889.
**Victor Georg Gustaf Gabriel von Haartman** (4. maaliskuuta 1830 Helsinki – 21. toukokuuta 1895 Bonn, Saksan keisarikunta) oli suomalainen hallintomies, senaattori ja säätyvaltiopäivien valtiopäivämies ja maamarsalkka.

Victor von Haartmanin vanhemmat olivat kaartinkapteeni Georg Gabriel von Haartman ja Victorina Helena Ladau. Äiti kuoli synnytykseen ja isä pojan ollessa seitsenvuotias, jolloin hänet adoptoi ja kasvatti hänen setänsä, senaatin talousosaston varapuheenjohtajana toiminut Lars Gabriel von Haartman. Valmistuttuaan lakimieheksi Von Haartman aloitti uransa virkamiehenä senaatin talousosastossa ja toimi samalla myös setänsä yksityissihteerinä. Hänet nimitettiin Suomen Pankin johtokuntaan vuonna 1865. Hän toimi vuosina 1866–1870 sen puheenjohtajana eli Suomen Pankin pääjohtajana, missä tehtävässä päätyi kilpailemaan senaatin valtiovaraintoimituskunnan päällikön J. V. Snellmanin kanssa. Vuosina 1870–1882 von Haartman oli senaatin jäsen ja valtiovaraintoimituskunnan apulaispäällikkö, joka vastasi kauppa- ja teollisuusasioista.

Von Haartman oli aatelissäädyssä edustajana valtiopäivillä 1863–1864, 1867, 1872, 1877–1878, 1882, 1885, 1888, 1891 ja 1894. Maamarsalkka hän oli valtiopäivillä 1888 ja 1891.

Vuosina 1882–1888 von Haartman oli Pietarissa Suomen asiain komitean jäsenenä, jossa hän omaksui Suomen senaatin ja Venäjän viranomaisten välisen välittäjän roolin. Oltuaan säätyvaltiopäivien maamarsalkkana hän vetäytyi pois julkisuudesta. Viimeisinä vuosinaan hän oli vielä Suomen ritarihuoneen johtokunnan puheenjohtajana. Dementoitunut von Haartman vietiin keväällä 1895 hoitolaitokseen Bonniin, jossa hänet toukokuussa löydettiin Reinjokeen hukkuneena.

Von Haartman oli kaksi kertaa naimisissa, hänen ensimmäinen puolisonsa oli Augusta Vilhelmina Mellin 1854–1876. Tämän kuoltua von Haartman meni naimisiin 1879 Fanny Maria Antellin kanssa. Insinööri, valtiopäivämies Georg Viktor Berndt von Haartman oli hänen poikansa ensimmäisestä avioliitosta.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Kristiina Kalleinen: / Haartman, Victor von (1830 - 1895) *Kansallisbiografia-verkkojulkaisu (maksullinen)*.  6.9.2001. Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura.
2. 1 2  Ylioppilasmatrikkeli 1640–1852: Viktor Georg Gustaf Gabriel von Haartman Helsingin yliopisto. Viitattu 14.12.2013.
3. ↑  Geni: Von Haartman Georg Viktor Berndt Viitattu 1.6.2021.


|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Suomen suuriruhtinaskunnan maamarsalkat 1809–1906 |
| --- |
|  |
| 
* Robert Wilhelm de Geer (1809)
* Johan Mauritz Nordenstam (1863–1864, 1867, 1872)
* Johan August von Born (1877–1878)
* Samuel Werner von Troil (1882, 1885)
* Victor von Haartman (1888, 1891)
* Lars Teodor von Hellens (1894)
* Samuel Werner von Troil (1897, 1899)
* Lorenz Lindelöf (1900)
* Constantin Linder (1904)
* Ossian Wuorenheimo (1905)
* Viktor Magnus von Born (1905–1906)

 |

 |


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt Muokkaa Wikidatassa | 
* Kansallisbiografia
* Biografiskt Lexikon
* Uppslagsverket Finland
* Biografiasampo
* Ylioppilasmatrikkeli 1640–1852

 |

 |
**Francesca Martinez** (s. 1978 Lontoo) on englantilainen stand up -koomikko ja näyttelijä. Hän on esiintynyt kansainvälisillä areenoilla, kuten loppuunmyydyillä ohjelmillaan Edinburgh Festivalilla, Melbourne International Comedy Festivalilla ja Just for Laughs Festivalilla Montrealissa. Hän on tehnyt 33-päiväisen Britannian kiertueen ja kaksi esitystä Tricycle Theatressa ja Hackney Empiressa. Vuonna 2022 Martinez kutsuttiin Royal Society of Literaturen jäseneksi.

Hänellä on CP-vamma, mutta kuvailee itseään mieluummin "epävarmaksi" ("wobbly").

Komedia
-------

Vuonna 2003 The Observer -lehti listasi Martinezin brittikomedian 50 hauskimman esiintyjän joukkoon.

Martinez on järjestänyt hyväntekeväisyystapahtumia, joissa ovat esiintyneet muun muassa Jo Brand, Johnny Vegas ja Al Murray.

Martinez on esiintynyt useissa maissa, kuten Irlannissa, Etelä-Afrikassa, Kanadassa ja Yhdysvalloissa, missä hän teki keikan Carolines on Broadwayssä. Vuonna 2008 maailman talousfoorumissa Sveitsin Davosissa hän esiintyi Emma Thompsonin rinnalla.

Martinez kehittelee dokumenttiohjelmaa *What The Hell Is Normal?!*, jossa hän matkustelee etsien "normaalia" henkilöä.

Televisio ja radio
------------------

Ennen stand up -uraa Martinez esiintyi useita vuosia BBC:n lasten draamasarjassa *Grange Hill*, sekä muissa draamasarjoissa, kuten sarjassa *Casualty*.

Hän on myös vieraillut The Frank Skinner Show’ssa ja Ricky Gervaisin ja Stephen Merchantin komediasarjassa Extras.

Huhtikuussa 2008 Martinez pääsi maailmalla otsikoihin, kun hänestä tuli ensimmäinen sellainen olympiasoihdun kantaja, joka on kieltäytyi Lontoon viestiosuudelta protestina Kiinan Tiibet-politiikalle.

Vuonna 2009 hän esiintyi BBC Radio 4:n stand up -komedia show’ssa 4 Stands Up. Tällä hetkellä hän työskentelee tilannekomedian pilottijakson parissa, jonka tuottaa Extras-sarjan tuottaja.

Lähteet
-------

* Martinezin Myspace-sivu (englanniksi)
* Guardian (englanniksi)

### Viitteet

1. 1 2 3 4 5 6  A wobbly girl’s battle against the last taboo *The Independent*.  8.11.2009. Viitattu 18.7.2023. (englanniksi)
2. ↑  Francesca Martinez Royal Society of Literature. Viitattu 18.7.2023. (englanniksi)
3. 1 2 3  Review: Francesca Martinez in What the \*\*\*\* is Normal? *Herald Sun*.  14.4.2011. Viitattu 21.11.2011. [vanhentunut linkki]
4. ↑ . Luettu 22.11.2011.
5. ↑ . Luettu 22.11.2011.

Aiheesta muualla
----------------

* Francesca Martinezin kotisivu (englanniksi)
* Francesca Martinez Internet Movie Databasessa. (englanniksi)

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Yhdysvallat

 |

 |
*Tämä artikkeli käsittelee sukua. Ranskan Ille-joesta on eri artikkeli.*

**Ille** on keskiaikainen Suomessa vaikuttanut rälssisuku, joka introdusoitiin Ruotsin ritarihuoneelle vuonna 1625 järjestysnumerolla 60.

Alkuperä
--------

Ruotsin ritarihuoneelle introdusoitu Ille-suku polveutuu keskiaikaisesta Sune Sunessonin suvusta. Sune Sunesson toimi vuonna 1402 kihlakunnantuomarina Taivassalossa. Hänet aateloitiin 7. joulukuuta 1407, jolloin hän sai Ruotsin kuninkaalta Eerik Pommerilaiselta rälssikirjeen. Sune Sunesson sai isältään Sune Torgilssonilta vuonna 1419 perintönä Tenholan pitäjässä Uudellamaalla sijainneen Henelaxin (Prästkulla) kartanon. Hän toimi vuonna 1435 ruotsin valtaneuvoston jäsenenä ja osallistui 11. elokuuta 1435 neuvotteluihin Långholmenissa, Tukholman lähistöllä. Keskiaikaisissa lähteissä hänen mainitaan olleen valtaneuvoston jäsenen vielä vuonna 1439.

Kun Suomen laamannikunta jaettiin kahtia 1435, Sune Sunessonista tuli sen eteläosan laamanni. Hänet mainitaan viimeistä kertaa elävänä 5. helmikuuta 1448. Sune Sunessonin vaimon nimeä ei tunneta, mutta hänen vaimonsa saattoi olla Kort Bitzerin (Bidz) tytär. Heidän lapsensa nimet olivat Jeppe, Valborg ja Anders. Valborgista tuli Jeppe Perssonin Ille-suvun kantaäiti.

Sukunimi Ille ei esiinny Sune Sunessonin elinaikaina laadituissa dokumenteissa. Sune Sunessin suvun vaakunassa on taivutettu käsivarsi.

Jeppe Perssonin Ille-suku
-------------------------

Toinen keskiaikainen suku, joka käytti samaa vaakunaa kuin Ruotsin ritarihuoneelle introdusoitu Ille-suku, oli Jeppe Perssonin Ille-suku. Jeppe Perssonin äiti Valborg oli Sune Sunessonin tytär, ja hän oli luultavasti naimisissa Peder Olssonin kanssa. Jeppe Persson toimi vuosina 1472–1485 laamannina Suomen (Varsinais-Suomen) eteläosan laamannikunnassa.

Jeppe Personilla mainitaan olleen poika Sten Jopsson. Hänen säteritilansa oli Lammin pitäjässä Hämeessä sijaitseva Porkkalan kartano. Sten meni naimisiin 10. marraskuuta 1509 Anna Knutsdotterin kanssa, jonka vanhemmat olivat Knut Eriksson (Kurck) ja Elin Klasdotter (Kurck, vanhempi suku). Suku vaikutti sittemmin Länsi-Suomessa 1560-luvulla.

Lähteet
-------

* Anthoni, Eric (1957). Wernstedt Folke. red. Ille, Sune Sunassons ätt. Äldre svenska frälsesläkter: ättartavlor. Bd 1. H. 2. Stockholm: Riddarhusdirektionen. s. 157–159.
* Anthoni, Eric (1957). Wernstedt Folke. red. Ille, Jeppe Perssons ätt. Äldre svenska frälsesläkter: ättartavlor. Bd 1. H. 3. Stockholm: Riddarhusdirektionen. s. 239–240.
* Ille, släkt i Svenskt biografiskt lexikon (SBL) Biografi i svenska riksarkivet
* Eric Anthoni, Lagmannen Jeppe Perssons ätt (Arkistoitu – Internet Archive), Genos 28 (1957)
* Ille, Biografiakeskus (maksullinen)

### Viitteet

1. ↑  Adelsvapen-Wiki - Ille nr 60 (ruotsiksi)
2. 1 2  Ille Sune Sunessons släkt *Adelsvapen-Wiki*. Viitattu 11.10.2020. (ruotsiksi)
3. ↑  Ille Jeppe Perssons ätt *Adelsvapen-Wiki*. Viitattu 11.10.2020. (ruotsiksi)