**Lentorykmentti 1** (**LeR 1**) oli Suomen ilmavoimien maayhteistoiminnan joukko-osasto vuosina 1938–1941 ja 1942–1952.

Perustaminen
------------

LLv 12:n Fokker C.X.
Lentorykmentti 1 perustettiin 1. tammikuuta 1938 Suur-Merijoen lentokentälle Lentoasema 5:n tilalle komentajanaan eversti Yrjö Opas. Rykmentti koostui yhteistoimintalaivueista LLv 10, LLv 12, LLv 14 ja LLv 16.

Talvisota
---------

Talvisodan alkaessa 30. marraskuuta 1939 rykmentin kalustona oli Fokker C.X-, Fokker C.V-, Ripon- ja Junkers W 34 -koneita. Lentolaivue 10 oli Lappeenrannassa suoraan Päämajalle alistettuna syöksypommitustehtäviä varten. Lentolaivueet 12 ja 14 olivat Karjalan kannaksella, edellinen Suur-Merijoen, jälkimmäinen Laikon ja Käkisalmen kentiltä käsin. Lentolaivue 16 oli sijoitettu Värtsilään ja Sortavalaan toiminta-alueenaan Laatokan Karjala.

Neuvostoliiton ilmavoimien hävittäjätoiminnan vuoksi laivueet joutuivat suorittamaan tiedustelu- ja pommituslentoja pääasiassa öisin. Helmikuussa 1940 LLv 12 ja 14 saivat käyttöönsä taistelukykyisempiä Gladiator-hävittäjiä, mikä mahdollisti myös päivätoiminnan.

Talvisodan aikana rykmentti teki 894 sotalentoa, saavuttaen neljä ilmavoittoa ja menettäen kymmenen lentokonetta.

Jatkosota
---------

LeLv 32:n Curtiss Hawk 75.
VL Myrsky.
Jatkosodan liikekannallepanon yhteydessä 17. kesäkuuta 1941 rykmentin esikunta lakkautettiin ja laivueet irrotettiin erillisiksi. Rykmentti perustettiin uudelleen 3. toukokuuta 1942 Aunuksen Karjalaan, komentajanaan everstiluutnantti Viljo Rekola. Rykmentille alistettiin lentolaivueet LeLv 12 ja LeLv 32. LeLv 12 suoritti tiedustelua ja tykistön tulenjohtolentoja Fokker D.XXI- ja C.X-koneilla. LeLv 32:n vastuulla oli torjunta- ja suojauslennot Aunuksen Karjalan alueella Curtiss Hawk -koneilla. Molemmat laivueet oli sijoitettu Nurmoilan kentälle.

Helmikuussa 1944 laivueet nimettiin tehtäviensä mukaan uudelleen, jolloin LeLv 12:sta tuli Tiedustelulentolaivue 12 ja LeLv 32:sta Hävittäjälentolaivue 32. Vihollisen käytössä olleen hävittäjäkaluston parantuessa TLeLv 12 joutui siirtymään jälleen yötoimintaan päivätiedustelun jäädessä HLeLv 32:n vastuulle. Toukokuussa HLeLv 24:n Messerschmitt Bf 109 -lentue siirtyi Nurmoilan kentälle rykmentin alaisuuteen erityisesti La-5-koneiden torjuntaa varten.

Suurhyökkäyksen alkaessa kesäkuussa 1944 molemmat laivueet vetäytyivät Uomaan kentälle ja edelleen heinä-elokuussa Mensuvaaraan. Elokuussa TLeLv 12 sai käyttöönsä kotimaisia VL Myrsky -hävittäjiä sekä kaksi Blenheim-pommittajaa tiedustelukäyttöön.

Aselevon jälkeen syyskuussa laivueet siirrettiin Joroisten ja Mikkelin kentille. Myrsky-koneita luovutettiin HLeLv 26:lle Lapin sotaan. Jatkosodassa rykmentti suoritti 2 308 sotalentoa saavuttaen 109 ilmavoittoa kahdentoista oman koneen menetyksin.

Sotien jälkeen
--------------

*Pääartikkeli: Satakunnan lennosto*
Sotien jälkeen Lentorykmentti 1 siirtyi Poriin. HLeLv 32 lakkautettiin ja rykmenttiin jäivät TLeLv 12:sta ja 16:sta muodostetut HLeLv 11 ja HLeLv 13 Curtiss Hawk- ja VL Myrsky -konein varustettuna. Hävittäjälentolaivue 11 sai käyttöönsä Messerschmitt Bf 109 -koneita syyskuussa 1946 ja Hävittäjälentolaivue 13 heinäkuussa 1947. VL Myrsky poistui käytöstä vuonna 1947 ja Curtiss Hawk vuonna 1948, jolloin rykmentin vahvuudeksi jäi kaksikymmentä Messerschmitt Bf 109 -konetta.

Rykmentti lakkautettiin lopullisesti 1. joulukuuta 1952 Ilmavoimien uudistuksessa, ja sen tilalle muodostettiin 2. lennosto.

Lähteet
-------

* Keskinen, Kalevi; Stenman, Kari: *Suomen ilmavoimien historia 20: LeR 1*. Espoo: K. Stenman, 2002. ISBN 951-98751-0-7.
* Uhari, Jukka: *Porin lentokentän historia 2.* Apali Oy, 2011. ISBN 978-952-5877-06-9.

### Viitteet

1. ↑  Keskinen & Stenman, s. 3.
2. ↑  Keskinen & Stenman, s. 12–13.
3. ↑  Keskinen & Stenman, s. 16.
4. ↑  Keskinen & Stenman, s. 19.
5. ↑  Keskinen & Stenman, s. 21.
6. ↑  Keskinen & Stenman, s. 27.
7. ↑  Keskinen & Stenman, s. 92.
8. 1 2  Keskinen & Stenman, s. 112.
9. ↑  Keskinen & Stenman, s. 110.
10. ↑  Keskinen & Stenman, s. 114.
11. 1 2  Keskinen & Stenman, s. 116.
12. 1 2  Keskinen & Stenman, s. 118.
13. ↑  Uhari 2011: *Porin lentokentän historia 2*, s. 15. Apali Oy, 2011.