**Morisyen** on Mauritiuksella puhuttu ranskaan pohjautuva kreolikieli. Se on Mauritiuksen *de facto* kansalliskieli sillä Mauritiuksen perustuslaki ei määrittele mitään kieltä viralliseksi. Kieltä puhuu äidinkielenään 1 090 000 ihmistä. Mauritiuksen lisäksi puhujia on myös Madagaskarilla (noin 204 000 puhujaa) ja Etelä-Afrikassa (noin 39 000). Kieli on monelle ensisijaisesti kotikieli ja sen sijaan virallisissa yhteyksissä suositaan ranskaa ja englantia.

Morisyen on lähempänä Karibialla puhuttuja ranskaan pohjautuvia kreolikieliä kuin läheisellä Réunionin saarella puhuttua réunionnais’ta. Läheisin morisyenin sukukieli on kuitenkin Seychellien kreoli.

Vuonna 2011 morisyenin kielenhuoltoa tekevä Akademi Kreol Morisien julkaisi sekä oikeinkirjoitusohjeen että kieliopin.

Fonologia
---------

Morisyenin ääntäminen perustuu ranskaan niin kuin sen oikeinkirjoituskin, mutta varsinkin oikeinkirjoituksessa on pyritty yksinkertaisuuteen ja välttämään päällekkäisyyksiä .

Jotkin ranskan äänteet ovat sulautuneet yhteen muiden äänteiden kanssa morisyenissa. Vokaalien kohdalla [y] ja [ø] ovat muuttuneet äänteiksi [i] ja [e]. Konsonanteista [ʃ] sekä [ʒ] ovat sulautuneet äänteisiin [s] ja [z], koska ne eivät ole perinteisesti kuuluneet morisyeniin. 

### Konsonantit

Konsonantteja on 22. Soinnilliset ja soinnittomat vokaalit on erotettu toisistaan | -viivalla: soinnittomat ovat vasemmalla ja soinnilliset oikealla. 

|  | Labiaali | Dentaali/
alveolaari | Postalveolaari/
palataali | Velaari/
uvulaari | Glottaali |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| **Nasaali** | m | n | ɲ | ŋ | h |
| **Klusiili** | p | b | t | d |  | k | g |
| **Affrikaatta** |  | ʧ | ʤ |  |  |  |
| **Frikatiivi** | f | v | s | z | ʃ\* |  |  |
| **Approksimantti** | **Tavallinen** |  | l | j | ʁ |  |
| **Labialisoitunut** |  |  |  | w |  |

Äänne [ʃ] on tullut lähinnä englantilaisten lainasanojen mukana ja on vakiintumassa yleiskieleen. Toisinaan myös kirjainyhdistelmä ⟨si⟩ tuottaa kyseisen äänteen. Esim. morisien /moʁiʃen/. 

### Vokaalit

Vokaaleja on yhteensä 9: niistä 3 on nasaalisia ja 6 oraalisia. Vokaalin pituus ei muuta merkityksiä. 

Oraaliset|  | Etu | Keski | Taka |
| --- | --- | --- | --- |
| **Suppea** | i |  | u |
| **Suolisuppea** | e |  | o |
| **Puoliavoin** |  |  | ʌ |
| **Avoin** | a |  |  |

Nasaaliset|  | Etu | Taka |
| --- | --- | --- |
| **Välinen** | ẽ | ɔ̃ |
| **Avoin** |  | ɑ̃ |

Nasaalisuutta merkitään n-kirjaimella, joten ⟨an⟩, ⟨on⟩ ja ⟨in⟩ ovat nasaalisia. Kuitenkin kaksi peräkkäistä n-kirjainta kumoaa nasaalisuuden, joten esim. bonbonn (= karkki) äännetään [ˈbɔ̃.bon].

Kielioppi
---------

Ranska kielioppi muodostaa pohjan morisyenin kieliopille, mutta kreolikielille ominaiseen tapaan suurin osa kieliopillisista kategorioista (esim. verbin aikamuodot) ranskalle ominaiset taivutusmuodot ovat korvautuneet erilaisilla partikkeleilla. Esim. partikkeli *ti* ilmaisee mennyttä aikaa: *mo ti koze* (minä puhuin).

Substantiivien määräisyyden kategoriat ovat säilyneet eniten ranskan mallin mukaisena, sillä lukusanan *enn* käyttö epämääräisenä artikkelina on edelleen tavallista (esim. *enn lakaz*: talo). Määräinen artikkeli on pääte *-la* (*lakaz-la*).

Sanasto
-------

Morisyenin sanasto pohjautuu ranskaan, mutta sanoja on myös tullut muun muassa englannista ja tamilista. 

Morisyeninkielinen kyltti Le Morne Brabant'n maailmanperintökohteen luona.
Englantilaisia lainoja ovat esim. 'ostokset' (engl. *shopping*) tai 'kartta' (engl. *map*). Tamilista tulleita lainoja ovat esim. *kali* (kaktus: tamiliksi கள்ளி, *kalli*), *kotomili* (korianteri: tamiliksi கொத்துமல்லி, *kottumalli*) ja *ayo!* (oi voi!: tamiliksi ஐயோ!, *ayyo!*).

### Lukusanat

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| enn | dé | trwa | kat | sink | sis | set | wit | nef | dis |

Lähde:

### Persoonapronominit

|  | Yksikkö | Monikko |
| --- | --- | --- |
| **I pers.** | mo | nou |
| **II pers.** | to / ou | zot |
| **III pers.** | li | zot / bann-la |

Yksikön 2. persoonista *to* on tuttavallisempi kun taas pronominia *ou* käytetään muodollisissa tilanteissa ja teitittelyssä.

Monikon 3. persoonan pronomia *bann-la* käytetään pääsääntöisesti vain silloin, kun *zot* aiheuttaisi sekaannuksen mon. 2. ja 3. persoonien välillä.

Lähteet
-------

* Choy, Paul. Korek – A Beginners Guide To Mauritian Creole. Grand Baie, Mauritius: Pachworks 4. laitos, 2014.
* Police-Michel, Daniella; Carpooran, Arnaud & Florigny, Guilhem. Gramer Kreol Morisien. Phoenix, Mauritius: Akademi Kreol Morisien, 2011.

### Viitteet

1. ↑  Kielten nimiä suomeksi – kielikoodin mukaan *Kotoistus*.  2023. Viitattu 21.8.2023.
2. 1 2  Lewis, M. Paul, Simons & Charles D. Fennig (eds.): Morisyen *Ethnologue: Languages of the World, 19th edition.*.  2016. Dallas, Teksas:  SIL International. Viitattu 6.1.2019.
3. ↑  Mauritian Creole language, alphabet and pronunciation *omniglot.com*. Viitattu 20.12.2020.
4. ↑  Glottolog 4.8 - Morisyen *glottolog.org*. Viitattu 21.8.2023.
5. ↑  Carpooran, Arnaud (toim.): *Lortograf Kreol Morisien*, s. 36-39. Akademi Kreol Morisien, 2011. Teoksen verkkoversio.
6. ↑  Baker, Philip: *Kreol. A description of Mauritian creole*. Hurst, 1972.
7. ↑  Choy (2014): s. 87
8. ↑  Police-Michel et al. (2011): s. 52–54
9. ↑  Mauritian Creole numbers *Of Languages and Numbers*. Viitattu 21.8.2023. (englanniksi)

Kreolikielet
Agalegan kreoli | Albanyn hollanti† | Antiilien kreoli | Berbicen hollanti† | Ceylonin hollanti | Chagossialainen kreoli | Chavacano | Fa D’ambu | Guadeloupen kreoli | Haitin kreoli | Hiri-motu | Karipúna | Kituba | Kreyol | Krio | Kriol | Louisianan kreoli | Mohawk hollanti† | morisyen | Neekerihollanti† | Norfuk | Palenquero | Papiamentu | Petjo | Pijin | Pitcairnin kieli | Ranskan Guayanan kreoli | Réunioninkreoli | Seychellien kreoli | Skepi† | Sranantongo | Tayo | Tok-pisin | Unserdeutsch | nihongo | betawi | patuá | norfuk