**Etelä-Saimaa** on Saimaaseen liittyvä käsite, jolla on eri merkityksiä riippuen siitä, mitä tarkoitetaan Saimaalla ja mitä osaa siitä Saimaan eteläosalla tarkoitetaan. Saimaa on Vuoksen vesistön varsinainen pääjärvi, jonka eteläosaa kutsutaan Etelä-Saimaaksi. Etelä-Saimaan kaakkoisosasta Vuoksenniskalta alkaa vesistön laskujoki Vuoksi, joka laskee Laatokkaan.

Eri tulkintoja
--------------

Jos Saimaalla tarkoitetaan Joensuusta Lappeenrantaan ulottuvaa järveä , voi Etelä-Saimaa tarkoittaa Savonlinnan Kyrönsalmesta etelään jäävää Saimaata. Tästä voidaan käyttää myös nimeä *Ala-Saimaa* vastakohtana Ylä-Saimaalle, mutta vesialuetta on kutsuttu myös Suur-Saimaaksi. Toinen jakokohta voi olla Puumalan Puumalansalmi, josta siis Etelä-Saimaa alkaisi .

Eräät pitävät Saimaana vain Puumalansalmesta etelään ja länteen sijaitsevia järvenselkiä, joiden vesipinta-ala on 1 377 neliökilometriä (km² ). Tämä tarkoittaa niin kutsuttua varsinaista Saimaata. Tähän pinta-alaan luetaan silloin mukaan Pien-Saimaa (151 km²), Maavesi (18 km²), Lietvesi (91 km²), Luonteri (108 km²), Louhivesi (48 km²), Yövesi (58 km²), Haapavesi ( noin 46 km²) ja keskisen osan laajat järvenselät (872 km²). Osa liittää tähän mukaan myös Ukonveden (24,2 km² ) vesialueet ja toiset vielä Niiniveden (2,3 km² ) ja Paljaveden (10,6 km² ) alueet. Silloin Saimaakin olisi 1 414 km² suuruinen. Esko Kuusisto ilmoittaa tämän pinta-alaksi 1 480 km² .

Tässä yhteydessä puhutaan Etelä- ja Pohjois-Saimaasta jakolinjana Kyläniemi ja sen länsipäässä virtaavaa Rastinvirtaa ja Kutveleen kanavaa. Etelä-Saimaaseen kuuluu tällöin Imatran, Lappeenrannan ja Rastinvirran rajaama vesialue, johon luetaan myös Pien-Saimaa. Tämän vesialueen vesipinta-ala on 621 km². Tätä samaa aluetta on myös kutsuttu Suur-Saimaaksi erotukseksi Pien-Saimaasta, joka sisältyy myös tässä kappaleessa kuvattuun Etelä-Saimaaseen.

Muuta
-----

Etelä-Saimaa on Kaakkois-Suomessa julkaiseva laajalevikkinen sanomalehti.

Lähteet
-------

* Manninen, Ari: *Saimaa – koko tarina*. Helsinki: A Bonnier Group Company/Readme.fi, 2020. ISBN 978-952-321-783-6.

### Viitteet

1. 1 2 3  Saimaa (04.112.1.001) *Järviwiki*. Suomen ympäristökeskus. Viitattu 10.2.2018.
2. ↑  Saimaa (sijainti maastokartalla) *Karttapaikka*. Helsinki:  Maanmittauslaitos. Viitattu 21.3.2021.
3. 1 2 3 4  Manninen, Ari: Saimaa – koko tarina, 2020, s.46–54, viitattu 21.3.2021
4. ↑  *Saimaan ekologinen tutkimus vuosina 1980–1983*, s. 17–19. Tiedotus 255. Helsinki: Vesihallitus, 1985. ISSN: 0355-0745. ISBN 951-46-8644-6. Teoksen verkkoversio (PDF).
5. 1 2  Keto, Antton & al.: *Vedenkorkeuden vaihtelun vaikutukset Saimaan virkistyskäyttöön ja veneilyyn*, s. 8–11. Suomen ympäristö 808. Helsinki: Suomen ympäristökeskus, 2005. ISSN: 1796-1637. Teoksen verkkoversio (PDF).
6. ↑  Heinonen, Pertti & al.: *Saimaan tilan kehittymisestä vuosina 1962–1972*, s. 5–7. Tiedotus 89. Helsinki: Vesihallitus, 1975. ISBN 951-46-1736-3. Teoksen verkkoversio (PDF).
7. ↑  Ukonvesi (04.151.1.001) *Järviwiki*. Suomen ympäristökeskus. Viitattu 21.3.20218.
8. ↑  Niinivesi (04.112.1.432) *Järviwiki*. Suomen ympäristökeskus. Viitattu 21.3.20218.
9. ↑  Paljavesi (04.112.1.436) *Järviwiki*. Suomen ympäristökeskus. Viitattu 21.3.20218.
10. ↑  Kuusisto, Esko: *Suur-Saimaan vesitase ja tulovirtaaman ennustaminen*, s. 14–15. Vesientutkimuslaitoksen julkaisuja 26. Helsinki: Vesihallitus, 1978. ISBN 951-46-3652-x. Teoksen verkkoversio (PDF).
11. ↑  Heinonen, Pertti & Kettunen, Ilppo: *Etelä-Saimaan vedenlaatututkimus kesällä 1970*, s. 1–6. Tiedotus 16. Helsinki: Vesihallitus, 1972. Teoksen verkkoversio (PDF).
12. ↑  Etelä-Saimaa *verkkosivut*. Saimaan vesiensuojeluyhdistys ry. Viitattu 21.3.2021.
13. ↑  Etelä-Saimaa-lehti, sanomalehden verkkosivut, viitattu 21.3.2021