Lillgrundin merituulipuisto Ruotsissa (2011)
Middelgrunden tuulipuisto Tanskassa
Nystedin kaksiosainen merituulipuisto (tunnetaan myös nimellä Rødsand I ja II) Tanskassa.
Merisähköasema. Baltic-tuulipuiston merisähköasema kokoaa ja muuntaa tuulipuiston eri tuulivoimalayksikköjen tuottaman sähkön yhteisen merikaapelin kautta mantereelle vietäväksi suurjännitteeksi.
**Merituulivoima** eli **offshore-tuulivoima** on merelle rakennettujen tuulivoimaloiden tuottamaa tuulivoimaa. Merituulivoimaa on pidetty on yhtenä keinona saavuttaa Euroopan unionin asettama 20 % uusiutuvan energian tuotantotavoite. Tämä edellyttää voimalarakentamista ja tuotantoa subventoivia poliittisia päätöksiä ja sitä, että voimalateollisuus näkee tämän energiateollisuuden alan kannattavana toimintana.

Merituulivoimaloiden koot ovat kasvaneet, mikä parantaa merituulivoiman kilpailukykyä suhteessa perinteisempään maalle rakennettuun tuulivoimaan. Vuoden 2025 jälkeen merituulivoimalat tuottavat edullisempaa sähköä kuin maalle rakennetut tuulivoimalat. Vestaksen V164 on 9,5 megawatin offshore-tuulivoimala. General Electricin Haliade-X on 12 megawatin offshore-tuulivoimala, joka tulee kaupallisesti saataville vuonna 2021. Siemens Gamesan SG 10.0-193 DD on 10 megawatin offshore-tuulivoimala, joka tulee kaupallisesti saataville vuonna 2022.

Merituulivoiman osuuden Euroopan yhteisön energiantuotannosta on ennakoitu kohoavan vuonna 2020 noin 2,4–3,5 prosenttiin koko yhteisön energiantarpeesta. Rakennettujen merituulipuistojen asennettu kapasiteetti olisi tällöin EU-alueella välillä 19,5–27,8 GW ja vuotuinen energiantuotanto 71,9–102,2 TWh. 

Valtio voi huutokaupata merituulipuistoille sopivien merialueiden lease-oikeuksia.

Nykytilanne
-----------

*Katso myös: Luettelo merituulivoimasta*
Euroopan yhteisö on maailman merkittävin merituulivoiman tuotantoalue (2013). Suurimmat merituulivoiman tuottajamaat olivat vuonna 2013 Yhdistynyt kuningaskunta (asennettu tuotantokapasiteetti 3 680,9 MW), Tanska (1 270,6 MW), Belgia (571,5 MW), Saksa (520,3 MW), Kiina (428,8 MW), Hollanti (246,8 MW) ja Ruotsi (211,7 MW).  Tuulivoima-alan etujärjestö  Euroopan tuulienergiayhdistys (EWEA) raportoi heinäkuussa 2014, että EU-maiden 73 merituulipuistossa oli yhteensä 2 304 merituulivoimalaa. Nämä edustivat 7,3 gigawatin asennettua, sähköverkkoon kytkettyä tuulivoimakapasiteettia. Asennettuja voimaloita oli jonkin verran tätä enemmän, mutta useilta voimaloilta uupui vielä sähkönsiirtoyhteys.

| Merituulivoima EU:ssa (asennettu kapasiteetti, MW) |
| --- |
| Maa | 2006 | 2007 | 2008 | 2013 |
|  Yhdistynyt kuningaskunta | 304 | 404 | 566 | 3 680,9 |
|  Tanska | 426 | 426 | 426 | 1 270,6 |
|  Belgia |  |  |  | 571,5 |
|  Saksa | 7 | 7 | 12 | 520,3 |
|  Alankomaat | 127 | 127 | 247 | 246,8 |
|  Ruotsi | 24 | 134 | 134 | 211,7 |
|  Suomi | 0 | 0 | 24 | 26 |
|  Irlanti | 25 | 25 | 25 | 25 |
| EU27 | 913 | 1 123 | 1464 | 6600 (noin) |
|

Ennuste EU-alueen merituulivoimasta 2020
----------------------------------------

Euroopan tuulienergiayhdistys totesi heinäkuussa 2014 Euroopassa rakennettavan aiempia ennusteita runsaammin tuulivoimaloita maa-alueille. Euroopan komission todettiin puolestaan alentaneen arviotaan yhteisön vuoden 2020 energiatarpeesta 11 prosenttia aiempaa alemmaksi. EWEA:n uudessa, heinäkuussa 2014 julkaistussa arviossa merituulipuistojen ennakoitiin rakennettavan merkittävästi aiempia EWEA:n (2009) ja Euroopan yhteisön (2013) ennusteita vähemmän. Uudempi arvio esitti kolme erilaista vaihtoehtoista näkemystä Euroopan yhteisön maa- ja merialueille rakennettavan tuulivoimakapasiteetin määräksi vuodelle 2020. Merituulivoiman (ja kaiken tuulivoiman) osuuden Euroopan yhteisön energiantuotannosta arvioitiin kohoavan vuonna 2020 skenaariosta riippuen noin 2,4–3,5 prosenttiin (12,8 %–16,9 %) yhteisön energiantarpeesta. Rakennettujen merituulipuistojen asennettu kapasiteetti olisi tällöin EU-alueella välillä 19,5–27,8 GW ja vuotuinen energiantuotanto 71,9–102,2 TWh.

Hinta
-----

Merituulivoima on uutta kehittyvää tekniikkaa ja sen investointihinta on tällä hetkellä ja ennusteissa kaksinkertainen maatuulivoimaan verrattuna ilmeisesti johtuen vaativammasta perustuksista ja siirtokaapeleista. Hintaeroa tasoittaa se seikka, että täystuulisuus on EWEA:n mukaan merellä on 4 000 tuntia ja maalla 2000-2500 tuntia vuodessa.*selvennä*

Merituulivoima eri maissa
-------------------------

Suurimpien merituulipuistojen sijainti Pohjanmeren ympäristössä. Kuvassa esitetään 22 maailman vuonna 2013 toiminnassa olleesta 25 suurimmasta merituulipuistosta.  
***Pohjanmeri***
*Tanska*
*Ruotsi*
*Saksa*
*Alankomaat*
*Belgia*
*Yhdistynyt kuningaskunta*







Euroopan suurimpien merituulipuistojen sijainti vuonna 2013. Kuvan 22 tuulipuistoa lukeutuivat tuolloin maailman 25 suurimpaan merituulipuistoon.
Euroopan yhteisön alueella asennettiin vuonna 2013 yhteensä 1 567 MW uutta merituulivoimakapasitettia. Tämä oli 14 prosenttia vuonna 2013 EU:ssa käyttöönotetusta uudesta tuulivoimalakapasiteetista. Yhteensä EU-alueella oli vuoden 2013 loppuun mennessä asennettuna 117,3 GW tuulivoimalaitoskapasiteettia. Tästä maalla oli 110,7 GW ja merialueilla 6,6 GW. Asennetulla tuulivoimalla arvioitiin voitavan tuottaa Euroopan yhteisön alueella keskimäärin 7,8 prosenttia (233 TWh) vuotuisesta noin 3 280 TWh:n sähköenergian tarpeesta. Merituulivoimalaitosten osuus oli vuoden 2013 lopussa 24 TWh eli 0,7 prosenttia EU:n vuotuisesta sähkönkulutuksesta.

Asennettuihin merituulivoimalapuistoihin arvioitiin vuoden 2013 loppuun mennessä sijoitetun 4,6-6,4 miljardia euroa ja kaikkiin tuulivoimaloihin yhteensä noin 13-18 miljardia. 

### Suomi

Merituulipuistohankkeet Suomessa  
***Perämeri***
***Selkä-  
meri***
***Suomenlahti***
Ajos (Kemi)
Röyttä (Tornio)
Suurhiekka (Ii)
Oulun‑Haukiputaan edusta (2 kpl)
Oulunsalo‑Hailuoto
Maannahikainen (Raahe)
Kokkola
Kristiinankaupunki/Närpiö
Siipyy (Kristiinankaupunki)
Pori
 Inkoo/Raasepori
*Ruotsi*Hankevalmistelussa YVA-vaiheen läpäisseet merituulipuistohankkeet Suomessa (6/2014). 
Porin Tahkoluotoon pystytettiin heinäkuussa 2010 uusi merituulivoimala, joka on lähellä aiempia Tahkoluodon tuulivoimaloita. Suomen Hyötytuulen omistaman voimalan teho on 2,3 MW. Kyseessä on maailman ensimmäinen meriperustukselle liikkuvan jään alueelle rakennettu tuulivoimala, Pori Offshore Pilot. Kokemuksia sen toiminnasta hyödynnetään Tahkoluodon merituulipuiston rakentamisessa. 

Kansainvälisen merituulivoimalatilastoinnin mukaan Suomessa oli vuoden 2010 alussa jo 24 MW merituulivoimaa.

Tammikuussa 2014 ilmoitettiin, että ensimmäiselle merituulipuistohankkeelle myönnettävästä eritystuesta kilpailee kuusi eri sijoituspaikkaa ja seitsemän yritystä. Työ- ja elinkeinoministeriö myöntää vuoden 2014 aikana 20 miljoonan euron tuen hankkeelle, jonka se arvioi olevan kokonaisvaltaisesti paras. Kaikkiaan kesään 2014 mennessä kaavoitusvaiheeseen oli edennyt ja YVA-käsittelyn oli Suomessa läpikäynyt yhteensä 12 merituulipuistohanketta. Yhden hankkeen jatko tosin estyi ainakin toistaiseksi, kun ensin Raasepori ja sen jälkeen kaavoituksen aloittamisesta jo päättänyt, kivihiilivoimalastaan tunnettu Inkoo kieltäytyivät laatimasta maakuntakaavassa tuulivoimaloille soveltuvaksi merkitylle Suomenlahden merialueelle tarvittavaa osayleiskaavaa. Marraskuussa 2014 Työ- ja elinkeinoministeriö ilmoitti valinneensa Porin Tahkoluodon merituulipuiston 20 miljoonan euron hanketuen saajaksi.

### Tanska

Tanska on edelläkävijä sekä tuulivoimassa että merituulivoimassa Euroopassa. Vuonna 2006 Tanskan osuus koko Euroopan unionin merituulivoimasta oli 47 % ja vuonna 2007 osuus oli yhä 38 %. 

### Norja

Tuulivoimaa pidetään potentiaalinen kultakaivoksena norjalaiselle teollisuudelle. Norjalaisten energiatutkijoiden mukaan tuulivoimasta voi tulla yhtä suuri myyntimenestys kuin öljystä. Öljyä viedään 2 500 TWh/vuosi ja maan tuulivoimapotentiaali on 14 000 TWh. Asiantuntijat ennustavat 20 TWh tuotantoa jo vuonna 2020. Aker Kværner on osallistunut Ranskan ja Saksan merituulivoiman rakentamiseen. Statoil Hydro kehittää tuulivoimaa Enovan tuella.

Katso myös
----------

* Tuulivoima Euroopan unionissa
* Euroopan unionin energiapolitiikka

Lähteet
-------

1. ↑
2. ↑
3. ↑   (Arkistoitu – Internet Archive)
4. ↑   (Arkistoitu – Internet Archive)
5. ↑
6. ↑
7. 1 2
8. ↑
9. 1 2
10. ↑
11. ↑  Wind energy barometer 2008 EurObserv’ER Systèmes solaires Le journal des énergies renouvelables n° 183, 2/2008
12. ↑  Wind energy barometer 2008 EurObserv’ER Systèmes solaires Le journal des énergies renouvelables n° 189, 4/2009, s.54
13. ↑
14. ↑  The Economics of Wind Energy EWEA maaliskuu 2009
15. 1 2
16. 1 2  Tuulivoimalaitokset ja tuulivoimahankkeet Suomessa (Merituulipuistohankeet löytyvät sivulle linkatusta Excel-tiedostosta sekä kartasta merialueille sijoittuvia hankepallukoita klikkaamalla)  11.6.2014 (Excel-taulukon päivitys). Suomen tuulivoimayhdistys.  Arkistoitu 3.9.2014. Viitattu 29.8.2014.
17. ↑  Merellinen offshore-tuulivoimala Tahkoluotoon  20.7.2014. Yle Uutiset. Viitattu 4.3.2014.
18. ↑  Suomen Hyötytuuli. Merituulivoima.
19. ↑  Offshore Wind Energy  lokakuu 2010. Environmental and Energy Study Institute, Washington, DC, USA, eesi.org. Viitattu 5.9.2014.
20. ↑  Suomen ensimmäinen merituulipuisto on kuuden hankkeen kilpa  30.1.2014. Aamulehti.  Arkistoitu 4.3.2014. Viitattu 4.3.2014.
21. ↑  Merituulivoiman demonstraatiohankkeeksi valittiin Porin Tahkoluodon hanke  19.11.2014. Työ- ja elinkeinoministeriö, tem.fi. Viitattu 27.12.2014.
22. ↑  Vindkraft kan bli like stort som olje, Vindkraft kan bli en like stor eksportartikkel som olje og gass. Mulighetene er grenseløse, ifølge Sintef-forsker (Arkistoitu – Internet Archive) Adressa 24.1.2008

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Merituulivoima** Wikimedia Commonsissa

* Viron Hiidenmaan ja Saarenmaan väliin suunnitteilla oleva suuri, jopa 700 MW:n merituulipuisto (englanniksi) (4energia.ee)
* Baltics’ Estonia Ramps Up Wind Power Generation (2/2014)[vanhentunut linkki] (englanniksi) (renewableenergyworld.com)
* Estonia plans world's largest offshore wind farm (englanniksi) (bne.eu)
* Merituulihankkeita Euroopassa (2011, pdf, kartta) (englanniksi) (ewea.org)
* European Environmental Agency, 2009: Europe's onshore and offshore wind energy potential. Technical report No 6/2009 (englanniksi) (eea.europa.eu)
* BWEA Offshore
* Offshore tilasto 2007 EWEA 2007 toiminnassa ja suunnitteilla oleva merituulivoima
* Offshore\_Report

  

Uusiutuva energia ja kestävä kehitys

|  |  |
| --- | --- |
| Aurinkovoima: | aurinkokenno | aurinkolämmitys | aurinkokeräin | keskittävä aurinkovoima | aurinkojäähdytys |
| Tuulivoima: | merituulivoima | luettelo merituulivoimasta | tuulipuisto | tuulimylly |
| Vesivoima: | aaltoenergia | vuorovesienergia | vuorovesimylly |
| Maa, vesi ja ilma: | geoterminen energia | maalämpö | ilmalämpöpumppu | ilma-vesilämpöpumppu | ilmavirtavoimala |
| Biologinen: | biomassa | energiakasvit | puupolttoaine | pelletti | biopolttoaine | bioetanoli | E85 | biodiesel | biokaasu |
| Kemiallinen: | polttokenno | vetytalous | metanolitalous |
| Muuta | energiansäästö | energiatehokkuus | fuusioreaktori | vihreä sähkö | hajautettu energiantuotanto | sähköntuotanto | lämmöntuotanto | kaukolämpö | energiankulutus| valaistus | tuontisähkö | säätövoima | lämmön varastointi | sähkön varastointi | kuljetus | sähköauto | hybridiauto | joukkoliikenne | kimppakyyti |