**Himola** (ven. Гимолы, *Gimoly*; karjalaksi *Himol’a*) on taajama Karjalan tasavallan Mujejärven piirin Sukkajärven kunnassa Venäjällä. Se sijaitsee Himolanjärven kaakkoispuolella 28 kilometriä Sukkajärvestä etelään. Taajamassa on 309 asukasta (vuonna 2012).

Historia
--------

Selkin pogostaan kuulunut Himolan kylä mainitaan Lapin pogostojen tarkastuskirjassa vuonna 1597, jolloin siellä oli 25 taloa. Myöhemmin se kuului Aunuksen läänin Poventsan kihlakunnan Porajärven volostiin eli kuntaan, joka oli suomalaisten miehittämä vuosina 1919–1921 ennen Tarton rauhan toteuttamista. Porajärven Klyyssinvaaran kyläkunnan Himolan kylässä oli vuonna 1905 koulu, 30 taloa ja 158 asukasta. 

Porajärven kunnan lakkauttamisen jälkeen Himolasta tuli osa Klyyssinvaaran kyläneuvostoa. Vuonna 1926 kylässä oli 184 asukasta, joista 177 oli karjalaisia ja seitsemän suomalaisia. Jatkosodassa vuosina 1941–1944 alue oli Suomen miehittämä.

Nykyinen taajama on perustettu metsätyöläisten asutukseksi rautatien rakentamisen yhteydessä vuonna 1954. Parhaimmillaan siellä asui lähes 3 500 henkeä vuonna 1966, mutta vuonna 1991 enää 650. Vuonna 1956 perustettu Himolan kyläneuvosto (myöhemmin kylähallinto) liitettiin Sukkajärven kuntaan vuonna 2006. Taajaman kuihtuminen alkoi jo vuonna 1973, jolloin Himolan metsäteollisuuspiiri muutettiin Sukkajärven metsäteollisuuspiirin työmaaksi.

Nykypäivä
---------

Taajaman kautta kulkee Porajärven ja Mujejärven välinen soratie sekä Suojärven ja Jyskyjärven välinen rautatie. Rautatieaseman venäjänkielinen nimi on *Gimolskaja*.

Himolan lähellä on graniitti-, hiekka- ja soralouhoksia. Taajamassa toimii sepelintuotantolaitos. Palveluihin kuuluu posti.

Nähtävyydet ja matkailu
-----------------------

Autioksi jäänen Himolan kylän lähettyvillä on kivikautisia asuinpaikkoja. Himolanjärven rannalla sijaitsevan kylän rakennusmuistomerkkeihin kuuluu joukko 1800–1900-lukujen vaihteen asuin- ja talousrakennuksia. Myös muut alueen kylät Klyyssinvaara, Kuutamalahti, Roikonniemi ja Uskali ovat nykyään autioina. 

Himolan taajamassa on toisessa maailmansodassa kaatuneiden neuvostosotilaiden hautapaikka. Sen lounaispuolella Himolanjärven rannalla sijaitsee lomakylä. Lomakyliä suunnitellaan myös Himolanjärven Dengasaarelle, entisen Himolan kylän tienoille sekä Roikonniemelle. Seudun huomattavin nähtävyys on Himolan koillispuolella sijaitseva Länsi-Karjalan ylängön korkein kohta Vuottovaara (ven. *Vottovaara*) muinaisine seitoineen.

Lähteet
-------

* Generalnyi plan Sukkozerskogo selskogo poselenija Mujezerskogo munitsipalnogo raiona Respubliki Karelija: Materialy po obosnovaniju v tekstovoi forme *muezersky.ru*. Viitattu 16.3.2013. (venäjäksi)[vanhentunut linkki]

### Viitteet

1. ↑  *Venäjän federaation paikannimiä*, s. 59. Helsinki: Kotimaisten kielten tutkimuskeskus, 2006. ISBN 952-5446-18-2. Teoksen verkkoversio (viitattu 16.3.2013).
2. ↑  *Respublika Karelija: Spisok nazvani naseljonnyh punktov na russkom, karelskom i vepsskom jazykah (v mestah kompaktnogo proživanija karelov i vepsov*, s. 7. Petrozavodsk: Ministerstvo Respubliki Karelija po voprosam natsionalnoi politiki i svjazjam s religioznymi objedinenijami, Respublikanskaja termino-orfografitšeskaja komissija, Institut jazyka, literatury i istorii Karelskogo nautšnogo tsentra RAN, 2006. Teoksen verkkoversio (viitattu 1.6.2015).
3. ↑  Generalnyi plan, s. 8.
4. ↑  Generalnyi plan, s. 3.
5. ↑  Tšernjakova, Irina: *Karelija na perelome epoh: otšerki sotsialnoi i agrarnoi istorii XVII veka*, s. 266. Petrozavodsk: Izdatelstvo Petrozavodskogo gosudarstvennogo universiteta, 1998. ISBN 5-230-09044-8.
6. ↑  *Karjalan kirja*, s. 827–828. Porvoo–Helsinki: Werner Söderström, 1932.
7. ↑  *Spisok naseljonnyh mest Olonetskoi gubernii po svedenijam za 1905 god*, s. 278–279. Petrozavodsk: Olonetski gubernski statistitšeski komitet, 1907.
8. ↑  *Karjalan ASNT:n asuttujen paikkojen luettelo (Vuoden 1926 väestönlaskun ainehiston mukaan)*, s. 55. Petroskoi: KASNT:n tilastohallinto, 1928.
9. 1 2  Mujezerski munitsipalnyi raion: Istorija naseljonnyh punktov: Gimoly *muezersky.ru*.  Arkistoitu 23.10.2013. Viitattu 16.3.2013. (venäjäksi)
10. ↑  Kalendar znamenatelnyh i pamjatnih dat Mujezerskogo raiona: 2011 god *muezersky.ru*. Viitattu 16.3.2013. (venäjäksi)[vanhentunut linkki]
11. ↑  Generalnyi plan, s. 18–19.
12. ↑  Generalnyi plan, s. 12, 27.
13. 1 2  Generalnyi plan, s. 22.
14. 1 2  Generalnyi plan, s. 17.
15. ↑  *Atlas Karelija: tsentralnaja tšast*, s. 96, 111. Moskva: Ultra Ekstent, 2004. ISBN 5-98522-005-2.
16. ↑  Generalnyi plan, s. 50.