Theodor Knipovitš
**Fjodor** (**Theodor**) **Mihailovitš Knipovitš** (ven. Фëдор Миха́йлович Книпо́вич; 15. helmikuuta 1858 Viipuri – 28. joulukuuta 1918 Pietari) oli venäläinen virkamies, joka toimi Suomessa Vaasan läänin kuvernöörinä vuosina 1903–1906 ja Suomen kenraalikuvernöörin kanslian päällikkönä vuosina 1906–1909.

Knipovitš valmistui juristiksi Pietarin yliopistosta. Hän aloitti virkauransa Venäjän hallitsevassa senaatissa vuonna 1885 ja työskenteli myöhemmin Venäjän oikeuslaitoksessa. Vuosina 1899–1903 hän oli eri viroissa Irkutskin piirioikeudessa, jonkin aikaa sen puheenjohtajanakin. Knipovitš nimitettiin Vaasan läänin kuvernööriksi helmikuussa 1903. Tämän mahdollisti osana yhtenäistämispolitiikkaa vuonna 1902 annettu asetus, jonka nojalla suomalaisiin virkoihin sai nimittää myös venäläisiä. Knipovitš pyysi eroa virastaan suurlakon ja marraskuun manifestin julkaisemisen jälkeen marraskuussa 1905. Hän siirtyi vuodenvaihteessa kenraalikuvernöörinkanslian v.t. päälliköksi ja sai nimityksen vakituiseksi päälliköksi heinäkuussa 1906. Hän sai samana vuonna todellisen valtioneuvoksen arvonimen.

Venäjän oikeistopiirien arvostelema Knipovitš joutui eroamaan kansliapäällikön virasta marraskuussa 1909 samassa yhteydessä kun F. A. Seyn tuli uudeksi kenraalikuvernööriksi Vladimir Böckmannin tilalle. Knipovitšille myönnettiin eron yhteydessä 15 000 Suomen markan vuotuinen eläke. Viipurin hovioikeuden jäsenten vuoden 1913 oikeudenkäynnin aikana Knipovitš toimi hovioikeuden presidentti Anton Karl Otto Malinin asianajajana ja sai järjestettyä tälle ainoana syytettynä vapauttavan tuomion. Knipovitš valittiin vuonna 1916 Pietarin kaupunginhallituksen jäseneksi. Hän kuoli pietarilaisessa sairaalassa joulukuussa 1918.

Theodor Knipovitšin veli oli tunnettu meritieteilijä Nikolai Knipovitš.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5  Федор Михайлович Книпович (venäjäksi) MyHeritage. Viitattu 30.3.2019.*tarvitaan parempi lähde*
2. 1 2  Pikku uutisia Karjalan Ääni 14.1.1919, s. 3. Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot. Viitattu 30.3.2019.
3. ↑  Muualta kotimaasta Uusi Aura 12.11.1905, s. 4. Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot. Viitattu 30.3.2019.
4. ↑  Kenraalikuvernöörin vaihdos Uusi Suometar 1.12.1909, s. 3. Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot. Viitattu 30.3.2019.
5. ↑  Viipurin hovioikeuden jäsenten juttu Pietarin piirioikeudessa Uusi Suometar 28.1.1913, s. 3. Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot. Viitattu 30.3.2019.
6. ↑  Knipovitsh Aamulehti 30.6.1916, s. 6. Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot. Viitattu 30.3.2019.


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Vaasan läänin maaherrat ja kuvernöörit (1775–1997) |
| --- |
|  |
| Ruotsi (1776–1809) | 
* Cedeström (1775–1785)
* Tandefelt (1785–1794)
* Krabbe (1794–1805)
* Wanberg (1805–1808)
* von Schoultz (1808)

 | Vaasan läänin vaakuna |
|  |
| Venäjän keisarikunta (1809–1917) | 
* de Carnall (1808–1822)
* Wärnhjelm (1822–1830)
* Armfelt (1830–1832)
* Mannerheim (1832–1834)
* Cronstedt (1834–1845)
* Bergenheim (1845–1847)
* Federley (1847–1854)
* von Rechenberg (1854–1858)
* von Blom (1858–1861)
* Wrede (1862–1884)
* Procopé (1884–1888)
* Järnefelt (1888–1894)
* Schauman (1894–1898)
* von Kothen (1898–1900)
* Björnberg (1900–1903)
* Knipovitš (1903–1906)
* de Pont (1906–1910)
* Widnäs (1910–1913)
* Sillman (1913–1916)
* Sirelius (1916–1917)

 |
|  |
| Suomi (1917–1997) | 
* *Torppa* (vt. 1917)
* Heikel (1917–1920)
* Sarlin (1920–1930)
* Heinrichs (1930)
* Martonen (1930–1938)
* Lahdensuo (1938–1943)
* Tarjanne (1943–1944)
* Ahlbäck (1944–1967)
* Viitanen (1967–1977)
* Pohjonen (1977–1978)
* Kangasniemi (1978–1991)
* Westergård (1991–1997)

 |

 |