recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
*Tämä artikkeli käsittelee sähkölaitteissa esiintyvää oikosulkua. Tamperelaisesta Oikosulku-yhtyeestä on eri artikkeli.*

**Oikosulku** on kahden sähköjohtimen välitön kosketus tilanteessa, jossa niiden ei olisi tarkoitus muodostaa sähköä johtavaa kytkentää sähkölaitteen toimimiseksi. Kyseessä on elektronisen piirin tilanne, jossa kaksi eri potentiaalissa olevaa pistettä kytkeytyvät yhteen pieni-impedanssisen kuorman kautta. Oikosulusta seuraa, että virtaa rajoittaa ainoastaan se piirin osa, jonka läpi oikosulkuvirta kulkee. 

Oikosulku sähköjohdoissa
Ylijännitteen aiheuttama oikosulku räjäyttää mikropiirin.

Seuraukset
----------

Mikäli virta kasvaa suureksi, oikosulun seurauksena on ylikuumentuminen ja pahimmassa tapauksessa tulipalo tai räjähdys. Mikäli virta ei pääse oikosulusta huolimatta kasvamaan haitallisen suureksi, piiri vain lakkaa toimimasta normaalisti, kunnes oikosulku poistetaan.

Aiheutuminen
------------

Yleinen oikosulun aiheuttaja on rikkoontunut johtimen eriste. Tällöin johtimet pääsevät taivutettaessa koskettamaan toisiaan ja mikäli niissä on eri jännite, virta kasvaa ohmin lain mukaisesti hyvin suureksi. 

Hyvin rakennetussa virtapiirissä sulake tai muu ylikuormitussuoja katkaisee virran ennen johtimien ylikuumenemista, mutta mikäli sulake tai ylikuormitussuoja puuttuu tai suojauksen virtakestoisuus on liian suuri, johtimet kuumenevat voimakkaasti ja niiden eriste ja lopulta myös itse johtimet sulavat. Sähköverkon suojaus onkin toteutettava niin, että suojalaitteet katkaisevat ylivirran ennen kuin se aiheuttaa vaaraa. Mikäli johtimen eriste tai muu lähellä oleva materiaali on palavaa ainetta, myös tulipalo on mahdollinen.

Oikosulku
---------

### Vahvistinkytkennöissä

Transistorit ja muut puolijohdekomponentit muuttuvat usein pysyvästi oikosuluiksi, jos ne rikkoutuvat liiallisen kuormittamisen tai jännitekeston ylittämisen vuoksi.

### Akuissa ja paristoissa

Mikäli suuri oikosulkuvirta kulkee akun tai pariston läpi, seuraa voimakas kuumentuminen. Kuumuus ja siitä seuraava laajeneminen ja kiehuminen voivat halkaista tai jopa räjäyttää akun tai pariston. Myös voimakkaasti kuormitetusta akusta purkautuva vety voi aiheuttaa räjähdyksen.

### Oikosulkumoottoreissa

Oikosulkumoottoreissa roottoriin indusoituva sähkövirta on oikosulussa oikosulkuroottorissa, ja sen aiheuttama magneettikenttä saa aikaan roottorin pyörimisliikkeen. Tässä tapauksessa oikosulku on tavoiteltu vaikutus.

Lähteet
-------

1. 1 2  Oikosulkuvirta (Arkistoitu – Internet Archive). Enstopro. Viitattu 15.7.2017.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Oikosulku** Wikimedia Commonsissa
**Oikeusturvavakuutus** on vahinkovakuutus jonka tarkoituksena on korvata oikeudenkäynneistä ja eräistä niihin rinnastettavista asioista aiheutuvia oikeudenkäyntikuluja.

Oikeusturvavakuutus korvaa vakuutusehdoissa luetelluista vakuutustapahtumista aiheutuvat oman asianajajan tai muun lakimiehen kohtuullisen palkkion ja kulut sekä tuomioistuimelle maksettavat oikeudenkäyntimaksut. Eräät vakuutukset korvaavat myös ne oikeudenkäyntikulut jotka vakuutettu tuomioistuimen päätöksellä velvoitetaan maksamaan vastapuolelle.

Oikeusturvavakuutus on liitännäinen osa yleisimpiä vapaaehtoisia vahinkovakuutuksia. Yksityishenkilöllä vakuutus voi olla osa kotivakuutusta, autovakuutusta tai maatilavakuutusta. Vakuutus sisältyy usein myös yrittäjien ja pienten yritysten vahinkovakuutukseen kuten yritysvakuutukseen tai kiinteistövakuutukseen. Oikeusturvavakuutus voi olla joko osa edellä mainittuja vakuutuksia tai se voidaan eri maksusta lisätä perusvakuutukseen.

Oikeusturvavakuutus voi olla myös erillinen vakuutus. Yleisimpiä näistä ovat yritystoimintaa koskevat vakuutukset sekä eri ammattiliittojen jäsenilleen ottamat, jäsenten ammatinharjoittamiseen liittyvät vakuutukset.

Oikeusturvavakuutus korvaa lähtökohtaisesti riita-asioiden oikeudenkäynteihin liittyviä oikeudenkäyntikuluja. Useimmissa vakuutuksissa korvataan kustannuksia asiamiehen käytöstä jos on syntynyt riita-asia joka voitaisiin välittömästi saattaa käräjäoikeuden tai eräiden muiden riita-asioita käsittelevien tuomioistuinten käsiteltäväksi. Vakuutuksista korvataan erittäin rajoitetusti muihin oikeudenkäynteihin kuten rikosasioihin tai hallintovalituksiin liittyviä kuluja.

Oikeusturvavakuutuksen ehdoissa on runsaasti vakuutuksen käyttöä koskevia rajoituksia. Vakuutus ei esimerkiksi korvaa oikeudenkäynnistä aiheutuvaa vakuutetun omaa ajanhukkaa tai ansionmenetystä. Vakuutus ei myöskään korvaa tavanomaista korkeampia asianajokuluja.

Julkinen oikeusapu ja oikeusturvavakuutus
-----------------------------------------

Oikeusturvavakuutus on ensisijainen suhteessa julkiseen oikeusapuun. Julkista oikeusapua hakevan on ensin saatava vakuutusyhtiöltään päätös siitä, korvaako vakuutus ne oikeudenkäyntikulut johon julkista oikeusapua haetaan.

Mikäli oikeusturvavakuutus korvaa oikeudenkäynnistä aiheutuvat kulut, voi henkilö saada korvausta vakuutuksen omavastuuosuudesta tai vakuutusmäärän ylittävästä osasta.

Kirjallisuutta
--------------

Eskuri – Hujala – Hynynen: Oikeusturvavakuutus, Helsinki 2002
Eskuri – Jyrinjärvi – Pirinen: Oikeusturvavakuutus, Vaajakoski 2007
**Oikeusvarmuus** tarkoittaa luottamusta siihen, että valtiossa ylläpidetään oikeutta, että tuomioistuimet tekevät ratkaisunsa lakeja ja kansan oikeuskäsitystä noudattaen sekä että oikeudellisia ratkaisuja voidaan ennalta arvioida. Yhteiskunnan oikeusrauhan toteutumisen edellytyksenä on myös oikeusvarmuuteen kuuluva lainrikkojien selvittäminen ja heidän rankaisemisensa sekä oikeuden käskyjen ja kieltojen varma voimaansaattaminen.[1][2]

Oikeusvarmuuden käsitteessä ei ole ensisijaista ratkaistun tapauksen kohtuullisuus ja oikeudenmukaisuus, joihin voidaan huonoa lakia sovellettaessa törmätä. Oikeusvarmuuden edellytyksenä on oikeussäännösten selkeys ja yhdenmukainen sovellettavuus. Lakeja säädettäessä voidaan esimerkiksi yleislausekkeita käyttämällä huonontaa ennakoitavuutta, mutta mahdollistaa oikeudenmukaisuuden huomioon ottaminen ratkaisuja tehtäessä. Oikeusvarmuus eroaa oikeusturvasta siinä, että oikeusturvaan liittyy ennakoitavuuden ohella myös ratkaisun sisällön oikeellisuus.[3]

Lähteet
-------

1. ↑  Otavan iso tietosanakirja, Otava 1963
2. ↑  Uusi tietosanakirja, Tietosanakirja oy 1964
3. ↑  Encyclopædia iuridica fennica, Suomalainen lakimiesyhdistys 1999, ISBN 951-855-135-9, osa VII palstat 936–938
**Pia Kinnunen** (s. 29. syyskuuta 1985) on suomalainen lentopalloilija, joka edustaa salolaista LP Viestiä. Hänen kasvattajaseura on Oulun NMKY. 

Liigauran Kinnunen aloitti neljän oululaisessa Ettassa pelatun 1-sarja- ja supersarjakauden jälkeen samassa seurassa 2004. Avauspelinsä hän pelasi 18-vuotiaana Etta - Vanajan RC -ottelussa 26.9.2004. Ettasta Kinnunen siirtyi Turun suunnalla Tuisku-Wolleyn paitaan, josta taas matka jatkui Salon Viestiin yhden kauden jälkeen 2006. 

Tämän jälkeen Kinnunen ei ole edustanut kuin salolaisseuraa. Kinnunen voitti SM-hopeaa 2007, pronssia 2008 ja kultaa 2009. Hän on voittanut myös kaksi Suomen Cupia (2007, 2008) sekä cuphopeaa (2006). Tämän jälkeen hän siirtyi syrjään pelikentiltä peräti viideksi kaudeksi, ennen kuin palasi 2014-2015 kaudella jälleen LP Viestin riveihin voittaen toisen SM-kultansa.

Kinnunen oli voittamassa uransa kolmatta Suomen Cupia 2014. 

Kauden naistulokkaaksi Kinnunen valittiin 2005.

Kinnunen pelasi Suomen maajoukkueessa kolme maaottelua vuonna 2006.

Yhden tytön äiti on pelipaikaltaan keskitorjuja.

Mestaruusliigan runkosarjassa ja pudotuspeleissä
------------------------------------------------

| Kausi | Seura | Ottelut | Pisteet | Ässät | Torjunnat |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2004-05 | Etta | 26 | 186 | 24 | 75 |
| 2005-06 | Tuisku-Wolley | 27 | 270 | 24 | 71 |
| 2006-07 | Viesti | 27 | 53 | 3 | 17 |
| 2007-08 | Viesti | 22 | 201 | 30 | 58 |
| 2008-09 | LP Viesti | 18 | 80 | 26 | 24 |
| 2014-15 | LP Viesti | 15 | 11 | 2 | 3 |
|

| Kausi | Seura | Ottelut | Pisteet | Ässät | Torjunnat |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2006-07 | Viesti | 8 | 16 | 2 | 6 |
| 2007-08 | Viesti | 5 | 14 | 2 | 5 |
| 2008-09 | LP Viesti | 8 | 6 | 1 | 3 |
| 2014-15 | LP Viesti | 11 | 3 | 0 | 2 |
|

Lähteet
-------

1. ↑  Naisten A-maaottelutilasto (pdf)  6.4.2020. Suomen Lentopalloliitto. Viitattu 29.4.2020.
**Jeffrey "Jeff" Grayer** (s. 17. joulukuuta 1965 Flint, Michigan) on yhdysvaltalainen koripalloilija. Hän pelasi pienenä laitahyökkääjänä ja heittävänä takamiehenä NBA:ssa yhdeksän kautta ja saavutti olympialaisissa pronssia.

Milwaukee Bucks varasi Grayerin NBA:han 13. varausvuorolla vuoden 1988 varaustilaisuudessa.

Grayer edusti NBA:ssa Milwaukee Bucksin lisäksi Golden State Warriorsia, Philadelphia 76ersia, Sacramento Kingsia, Charlotte Hornetsia sekä viimeisen kautensa 1997–1998 lopulla uudelleen Golden State Warriorsia. Hän pelasi NBA:ssa kaikkiaan 438 runkosarjaottelua ja kolmena kautena yhteensä kymmenen pudotuspeliä. Runkosarjassa hän teki ottelua kohden 7,4 pistettä, otti 3,0 levypalloa ja antoi 1,4 koriin johtanutta syöttöä. Pudotuspeleissä hänen tilastolukemansa olivat 3,9 pistettä, 1,4 levypalloa ja 0,8 syöttöä.

Grayer saavutti olympiapronssia Soulin kisoissa 1988 joukkueen hävittyä välierissä Neuvostoliitolle. Hän pelasi turnauksessa joukkueensa kaikki kahdeksan ottelua, ja alkulohko-ottelussa Kiinaa vastaan hän teki 12 pistettä ja otti kahdeksan levypalloa.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Jeff Grayer *Basketball Reference*. Viitattu 9.2.2020. (englanniksi)
2. 1 2 3 4  Jeff Grayer *Sports Reference*.  Arkistoitu 3.3.2011. Viitattu 9.2.2020. (englanniksi)
3. ↑  Siukonen, Markku & Ahola, Matti: *Urheilun vuosikirja 10*, s. 99. Sporttikustannus Oy, 1989. ISBN 951-8920-07-9.
Jeff Kent Los Angeles Dodgersin peliasussa vuonna 2008.
**Jeffrey Franklin "Jeff" Kent** (s. 7. maaliskuuta 1968 Bellflower, Kalifornia) on yhdysvaltalainen entinen baseballpelaaja. Hän pelasi 17 kautta kestäneellä ammattilaisurallaan yleensä kakkospesämiehenä (engl. *second baseman*).

Ura
---

Kent aloitti ammattilaisuransa vuonna 1992 Toronto Blue Jaysissä, joka oli varannut hänet MLB:n vuoden 1989 varaustilaisuudessa. Hän siirtyi kesken tulokaskautensa pelaajakaupassa New York Metsiin, jossa pelasi kauteen 1996 asti. Hän siirtyi heinäkuussa 1996, kauden ollessa kesken, Cleveland Indiansiin ja saman vuoden marraskuussa, kauden päätyttyä, San Francisco Giantsiin. Hän pelasi Giantsissa kuusi kautta, kaudesta 1997 kauteen 2002 asti, jonka päätteeksi pääsi pelaamaan ensimmäisen ja ainoan kerran urallaan MLB:n loppuottelusarjassa World Seriesissä. Anaheim Angels vei mestaruuden otteluvoitoin 4–3. Joulukuussa 2002 hän siirtyi vapaana pelaajana Houston Astrosiin ja joulukuussa 2004 Los Angeles Dodgersiin.

Kent lopetti pelaajauransa kauteen 2008. Hän pelasi MLB-vuosinaan yhteensä 2 298 runkosarja- ja 49 pudotuspeliottelua ja valittiin kerran National Leaguen arvokkaimmaksi pelaajaksi (kaudella 2000) sekä viidesti MLB:n tähdistöotteluun (vuosina 1999–2001 ja 2004–2005). Lisäksi hänet palkittiin neljästi Silver Slugger -palkinnolla (vuosina 2000–2002 ja 2005). Kent on eniten kunnareita lyönyt kakkospesämies MLB:n historiassa lukemalla 351, jolla hän ylitti Ryne Sandbergin aiemman ennätyksen 74:llä. Kun muillakin pelipaikoilla lyödyt kunnarit lasketaan mukaan, hän löi niitä yhteensä 377.

Muuta
-----

Kent on naimisissa. Hänellä ja vaimollaan Danalla on neljä lasta, tytär ja kolme poikaa.

Kent oli vuonna 2009 kilpailijana ABC:n tositelevisio-ohjelmassa *Superstars*. Hän osallistui ohjelmaan näyttelijä Ali Landryn parina. Vuonna 2012 hän kilpaili CBS:n *Selviytyjien* 25:nnellä, Filippiineillä kuvatulla tuotantokaudella.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Jeff Kent *Baseball-Reference.com*. Viitattu 9.11.2012. (englanniksi)
2. 1 2 3  Kent to retire; is Hall of Fame next? *ESPN.com*.  22.1.2009. Viitattu 9.11.2012. (englanniksi)
3. ↑  Jeff Kent gets emotional, retires from baseball after 17 seasons *USATODAY.com*.  23.1.2009. Viitattu 9.11.2012. (englanniksi)
4. ↑  Kinon, Cristina: 'Hills' meets 'American Gladiators'-'Superstars' teams jocks and celebs *New York Daily News*.  22.6.2009. Viitattu 9.11.2012. (englanniksi)[vanhentunut linkki]
5. ↑  Hoppes, Lynn: Jeff Kent talks about 'Survivor: Philippines' *ESPN.com*.  19.9.2012. Viitattu 9.11.2012. (englanniksi)
**Carl Johan Wolmar af Heurlin** (2. marraskuuta 1837 Turku – 4. joulukuuta 1907 Parainen) oli suomalainen sotilas, maanviljelijä, liikemies ja valtiopäivämies.

Af Heurlinin vanhemmat olivat hovioikeudenneuvos Johan Wilhelm af Heurlin ja Johanna Carolina Prytz ja puoliso vuodesta 1861 Natalia Adelaide von Wendt. Maanviljelysneuvos, valtiopäivämies Alexander Wilhelm af Heurlin oli heidän poikansa. Wolmar af Heurlin ryhtyi ensin sotilasuralle, palvellen suomalaisissa joukko-osastoissa. Perittyään 1863 veljensä kanssa Kuitian kartanon Paraisilta hänestä tuli tilanomistaja, joskin sotapalveluksesta hän erosi vasta 1867 luutnanttina. Maanviljelijänä af Heurlin oli edelläkävijöitä Suomessa heinänviljelyssä, mutta hän kehitti myös muun muassa peltojen lannoitusta ja salaojituksia, siipikarjataloutta ja maatalouden koneellistumista, samoin kuin perusti tilansa yhteyteen höyrysahan, tervanpolttolaitoksen ja tärpätti- ja tiilitehtaat. Hän osallistui myös useisiin muihin liikeyrityksiin kuten lasitehtaisiin ja oli Turun Osakepankin perustajia. Maanviljelysneuvoksen arvon af Heurlin sai 1891. Paraisten kuntakokouksen puheenjohtaja hän oli 1870–1872.

Af Heurlin oli aatelissäädyssä edustaja valtiopäivillä 1877–1878.

Lähteet
-------

1. 1 2  Biografia-sampo: Wolmar af Heurlin Viitattu 5.8.2021.
2. ↑  Kuolleita.  *Helsingin Sanomat*, 6.12.1907, nro 283, s. 4. Kansalliskirjasto. Viitattu 5.8.2021.
3. ↑  Förteckning öfver Ridderskapets och Adelns medlemmar vid Landtdagen i Helsingfors år 1877. Protokoll fördt hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen 1877. Sjette häftet. Helsingfors: Finska Litteratur-Sällskapets Tryckeri, 1879, ss. 1903-1907.
Taran vaakuna vuodelta 1785.
**Tara** (ven. Та́ра) on kaupunki Omskin alueella Venäjällä. Se sijaitsee Irtyšin rannalla 302 kilometriä Omskista pohjoiseen. Kaupunki on Taran piirin keskus. Asukkaita on 26 700 henkeä (vuonna 2009).

Kaupunki on saanut alkunsa Irtyšiin laskevan Tarajoen suuhun vuonna 1594 perustetusta linnoituksesta. Se siirrettiin nykyiselle paikalle vuoden 1669 tulipalon jälkeen. Omskin linnoituksen ja Siperian maantien valmistuttua paikkakunta menetti sotilaallisen ja kaupallisen merkityksensä. Vuonna 1782 Tarasta tuli Tobolskin lääniin kuulunut kihlakuntakaupunki. 1800-luvulla ja 1900-luvun alussa se toimi karkotuspaikkana.

Lähteet
-------

1. 1 2  *Goroda Rossii: entsiklopedija*, s. 459. Moskva: Bolšaja Rossijskaja Entsiklopedija, 1994. ISBN 5-85270-026-6.
2. ↑  Federalnaja služba gosudarstvennoi statistiki: Tšislennost naselenija Rossijskoi Federatsii po gorodam, posjolkam gorodskogo tipa i raionam na 1 janvarja 2009 g.  2009. Moskva:  Federalnaja služba gosudarstvennoi statistiki (Rosstat).  Arkistoitu 21.10.2011. Viitattu 6.5.2010. (venäjäksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Tara (kaupunki)** Wikimedia Commonsissa

* Taran piirin sivusto (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi)
* Epävirallinen kaupunkisivusto (venäjäksi)
* Aeroport v g. Tara (venäjäksi) (aeroomsk.ru)
**Taranto** on kaupunki Apuliassa Etelä-Italiassa Tarantonlahden rannalla. Kaupungissa on rauta-, öljynjalostus- ja laivateollisuutta sekä laivastotukikohta. Kaupungissa on myös arkkipiispanistuin ja museo, jossa merkittäviä arkeologisia kokoelmia.

Historia
--------

### Antiikki

*Pääartikkeli: Antiikin Taras*
Taranto, antiikin *Taras*, oli alun perin kreikkalainen siirtokunta, jonka perustivat spartalaiset noin vuonna 708–706 eaa. Taras kukoisti erityisesti 500–300-luvuilla eaa. ja se oli koko Magna Graecian eli Suur-Kreikan tärkeimpiä kaupunkeja ja merkittävä satama. Roomalaiset valloittivat kaupungin vuonna 272 eaa. Se kehittyi ajan kuluessa roomalaiseksi kaupungiksi nimellä *Tarentum*, vaikkakin taantui kreikkalaiseen aikaan nähden.

Taranton keskiaikainen Castello Aragonese -linna.
### Myöhempi historia

Tarentum mainitaan edelleen gootteja vastaan käytyjen sotien aikaan merkittävänä sotilastukikohtana ja satamana. Belisarius valtasi kaupungin Itä-Roomalle eli Bysantin valtakunnalle, ja Totila valtasi sen uudelleen vuonna 549 jaa. jonka jälkeen se säilyi gooteilla siihen sakka, kunnes Narses valtasi sen takaisin Bysantille. Tämän jälkeen kaupunki säilyi Bysantin hallussa aina vuoteen 661 saakka. jolloin sen valtasivat Beneventumin herttuat. Tämän jälkeen kaupunki oli välillä saraseeneilla, jotka tuhosivat sen kokonaan vuonna 967, ja välillä jälleen Nikeforos Fokaksen valtaamana Bysantilla. Bysantti menetti alueen lopullisesti normanneille Robert Guiscardin vallattua sen vuonna 1063, jonka jälkeen se kuului Napolin kuningaskuntaan.

Toisen maailmansodan aikana Tarantossa käytiin maailman ensimmäinen lentotukialustaistelu Ison-Britannian ja Italian välillä.

Urheilu
-------

Kaupungissa pelaa Italian A1-liigan lentopallojoukkue nimeltään Prisma Taranto. Joukkueessa on pelannut muun muassa suomalainen Konstantin Shumov.

Lähteet
-------

1. ↑  Istat - Istituto Nazionale di Statistica: Demographic Balance for the year 2015 and Resident Population from on 31st December *Italian tilastokeskuksen väestötilasto alueittain, maakunnittain ja kunnittain*.  Arkistoitu 16.10.2017. Viitattu 22.1.2017. (englanniksi)
2. 1 2  Stillwell, Richard & MacDonald, William L. & McAllister, Marian Holland (toim.): "TARAS later Tarentum (Taranto) Apulia, Italy", *The Princeton Encyclopedia of Classical Sites*. Princeton, N. J.: Princeton University Press, 1976. Teoksen verkkoversio.
3. 1 2  Smith, William: "Tarentum", *Dictionary of Greek and Roman Geography*. Boston: Little, Brown and Company, 1854. Teoksen verkkoversio.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Taranto** Wikimedia Commonsissa

Taranton maakunta
Avetrana | Carosino | Castellaneta | Crispiano | Faggiano | Fragagnano | Ginosa | Grottaglie | Laterza | Leporano | Lizzano | Manduria | Martina Franca | Maruggio | Massafra | Monteiasi | Montemesola | Monteparano | Mottola | Palagianello | Palagiano | Pulsano | Roccaforzata | San Giorgio Ionico | San Marzano di San Giuseppe | Sava | Statte | Taranto | Torricella
**Yutaka Niida** (jap. 新井田豊, *Niida Yutaka*; s. 2. lokakuuta 1978 Jokohama, Kanagawa, Japani) on entinen korsisarjan (46,7 kg eli 105 lb) nyrkkeilijä. Hän oli WBA-liiton korsisarjan mestari vuodesta 2004 vuoteen 2008.

Niida saavutti WBA:n korsisarjan mestaruuden 25. elokuuta 2001 voitettuaan Chana Porpaoinin pistein. Vain kaksi kuukautta myöhemmin Niida luopui tittelistään, koska oli menettänyt mielenkiinnon nyrkkeilyyn. Hän palasi kaksi vuotta myöhemmin ja otteli tittelistä mutta hävisi Noel Arambuletille. Hän otteli uudelleen Arambuletia vastaan heinäkuussa 2004 ja voitti tällä kertaa ottelun tuomariäänin Arambuletin painaessa ½ paunaa yli sallitun rajan.

Niida puolusti mestaruutta menestyksekkäästi kahdeksan kertaa, ja ottelussa 1. maaliskuuta 2008 hän voitti Jose Luis Varelan tyrmäyksellä 6. erässä. Niida menetti WBA:n tunnustaman mestaruuden 15 syyskuuta 2008 kärsittyään tappion teknisellä tyrmäyksellä tuolloin voittamattomalle Román Gonzálezille. Pian tämän jälkeen Niida lopetti nyrkkeilyn.

  


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä:**Chana Popaoin** | **WBA liiton korsisarjan maailmanmestari**25. elokuuta 2001 - 19. lokakuuta 2001 | Seuraaja:**Keitaro Hoshino** |

  


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä:**Noel Arambulet** | **WBA liiton korsisarjan maailmanmestari**3. heinäkuuta 2004 - 15. syyskuuta 2008 | Seuraaja:**Román González** |

Lähteet
-------

1. ↑

Aiheesta muualla
----------------

* Boxrec.com
**Royal Charles** oli Englannin kuninkaallisen laivaston vuonna 1673 vesillelaskettu 100-tykkinen kolmikantinen ensimmäisen luokan linjalaiva.

Valmistus
---------

Sir Anthony Deanen suunnittelema alus tilattiin 26. huhtikuuta 1671 Portsmouthin telakalta, jossa rakennustöistä vastasi Anthony Deane syyskuuhun 1672 ja sen jälkeen Daniel Furzer. Se laskettiin vesille maaliskuussa 1673.

Palvelus
--------

Alus otettiin palvelukseen 2. helmikuuta 1673 päällikkönään Richard Haddock, joka kuoli 4. kesäkuuta. Aluksesta tuli 5. helmikuuta ruhtinas Rupertin lippulaiva, jolloin lippukapteeniksi tuli Anthony Young. Alus osallistui Schooneveldin taisteluihin 28. toukokuuta ja 4. kesäkuuta punaisen laivueen keskimmäisessä osastossa. Aluksen päälliköksi tuli 15. kesäkuuta John Hayward, joka sai surmansa 11. elokuuta aluksen ollessa sinisen laivueen mukana Texelin taistelussa. Aluksen päälliköksi tuli 14. elokuuta Sir John Holmes, joka oli tehtävässä 17. lokakuuta saakka määrättynä samalla sinisen laivueen kontra-amiraaliksi.

Aluksen päällikkönä oli 24. huhtikuuta 1678 John Rogers, joka oli tehtävässä 29. elokuuta asti. Alus oli vara-amiraali Sir John Kempthornen lippulaivana Kanaalissa. 1680-luvun alussa alus oli Portsmouthissa vartiolaivana.

### HMS Queen

Alus rakennettiin uudelleen Woolwichin telakalla , vaikka alun perin oli 16. maaliskuuta 1691 tilattu ainoastaan korjaus. Rakennustöistä vastasi Joseph Lawrence. Alus nimettiin 27. tammikuuta 1693 *HMS Queeniksi* ja laskettiin vesille tammikuussa mahdollisesti kastepäivänä.

Alus otettiin palvelukseen 16. helmikuuta 1694 päällikkönään James Wishart, joka oli tehtävässä vuoteen 1695. Alus oli vuonna 1694 amiraali lordi John Berkeleyn lippulaivana hyökättäessä Pohjois-Ranskan satamiin kesä-heinäkuussa. Maaliskuusta kesäkuuhun 1695 aluksen päällikkönä oli Thomas Jennings ja sen jälkeen James Wishart, joka luovutti päällikkyyden elokuussa John Hubbardille. Vuonna 1695 alus oli Sir George Rooken lippulaivana.

Elokuusta 1696 joulukuuhun 1697 Thomas Jennings oli jälleen aluksen päällikkönä ja se oli amiraali Sir Cloudisley Shovellin lippulaivana. Alus oli reservissä 1698–1702, mistä se palautettiin palvelukseen tammikuussa 1702 päällikkönään James Stuart, joka luovutti tehtävän maaliskuussa 1703 Edward Goodille. Alus poistettiin palveluksesta 25. toukokuuta. Alus romutettiin 1709 ja rakennettiin uudelleen Woolwichissa 1709–171.

### HMS Royal George

Alus rakennettiin toisen kerran uudelleen Woolwichissa, mistä se laskettiin vesille 20. syyskuuta 1715. Alus nimettiin 9. tammikuuta 1715 *HMS Royal Georgeksi*.

### HMS Royal Anne

Runsaasti muokattu alus nimettiin 1756 *HMS Royal Anneksi* ja romutettiin 1767.

Lähteet
-------

* Winfield, Rif: *British Warships in the Age of Sail 1603–1714 – Design, Construction, Careers and Fates*. Barnsley: Seaforth Publishing, 2009. ISBN 978-1-84832-040-6. (englanniksi)

### Viitteet

1. 1 2 3  Winfield 2009, s. 10.
2. 1 2 3  Winfield 2009, s. 12.
3. 1 2  Winfield 2009, s. 15.
Tauriontatti voi aiheuttaa antabusreaktion alkoholin kanssa nautittuna
**Antabusreaktio** tarkoittaa voimakasta pahoinvointia, joka syntyy muun muassa disulfiraamin (kauppanimi *Antabus*) tai eräiden diabeteslääkkeiden ja antibioottien käyttämisestä yhtä aikaa alkoholin kanssa. Antabusreaktio mielletään usein sivuvaikutukseksi, koska alkoholia ei voi käyttää hoidon aikana, mutta disulfiraamia käytetään alkoholiriippuvuuden hoitoon juuri antabusreaktion vuoksi.

Reaktio voi aiheutua jo muutaman alkoholigramman nauttimisesta samanaikaisesta antabusaineen kanssa. Reaktio kestää tunteja. Yleisiä oireita ovat muun muassa päänsärky, kuuma ja punoittava iho ("flush"), hengenahdistus, takykardia eli sydämen sykkeen kiihtyminen, pahoinvointi ja verenpaineen lasku.

Oireet johtuvat siitä, että antabusaine estää aldehydidehydrogenaasi-nimisen entsyymin toimintaa. Normaalitilassa alkoholi hapettuu elimistössä ensin asetaldehydiksi, jonka entsyymi sitten hajottaa. Niinpä asetaldehydi jää elimistöön ja aiheuttaa epämiellyttävät oireet.

Jotkut kasvit ja sienet toimivat luonnollisena antabuksena ja eivät siis sovi yhtäaikaiseen käyttöön alkoholipitoisten juomien kanssa. Ainakin harmaamustesieni, nuijamalikka ja tauriontatti aiheuttavat antabus-lääkkeen kaltaisen reaktion.

Antabusreaktion aiheuttavia aineita
-----------------------------------

|  |  |
| --- | --- |
| * Disulfiraami
* Etronidatsoli
* Kalsiumkarbimidi
* Kefamandoli
* Klitosybiini
* Klooripropamidi
 | * Kloramfenikoli
* Kopriini
* Metronidatsoli
* Nitrofurantoiini
* Tinidatsoli
* Tolbutamidi
 |

Lähteet
-------

1. ↑  Antabusreaktio *Terveyskirjasto*.
2. 1 2  Lääkkeet ja alkoholi voivat aiheuttaa ikäviä yhteisvaikutuksia: Antabusreaktio Alko.fi
3. 1 2  Koulu, Markku & Tuomisto, Jouko (toim.), Ulrich Tacke: *Farmakologia ja toksikologia*. Medicina Oy, 2007. Riippuvuus ja väärinkäyttö (PDF).  (Arkistoitu – Internet Archive)
4. ↑  Harmaamustesieni Ruokavirasto
5. ↑  Kasvi- ja sienimyrkytykset–tarua ja totta Duodecim-lehti 2000;116(15):1643-1654

Aiheesta muualla
----------------

* Pinkka: Kauppasienet ja myrkkysienet - Sienimyrkyt
**Anssi Lehikoinen** on suomalainen professori ja yritysjohtaja. Hän toimii Itä-Suomen yliopistossa Professor of Practice tehtävässä alanaan innovaatiojohtaminen, erityisesti tutkimuksen kaupallistaminen. Hänen professuurinsa on ensimmäinen Professor of Practice-tehtävä Itä-Suomen yliopistossa. Lehikoinen on myös Rocsole Oy:n perustaja ja hallituksen puheenjohtaja. Hän on myös Enfo Oyj:n hallituksen puheenjohtaja ja Osuuskunta KPY:n hallituksen jäsen. Hän on valmistunut diplomi-insinööriksi Teknillisestä korkeakoulusta vuonna 2004 ja väitellyt filosofian tohtoriksi sovelletun fysiikan alalta Itä-Suomen yliopistosta vuonna 2012. Lehikoisen väitöskirja käsitteli impedanssitomografian soveltuvuutta maaperätutkimukseen sekä teollisten prosessien putkivirtausten monitorointiin Lehikoinen on palkittu nuori tutkijayrittäjä-palkinnolla vuonna 2013.

Lähteet
-------

1. ↑  Huttunen, Pasi: Ensimmäinen Professor of Practice UEF:iin.  *Uljas*, 12.12.2014, nro 9/2014, s. 4.  Itä-Suomen yliopiston ylioppilaskunta.
2. 1 2 3  Rocsolen perustajasta Anssi Lehikoisesta ensimmäinen Professor of Practice Itä-Suomen yliopistossa  03.12.2014. Itä-Suomen yliopisto.  Arkistoitu 19.1.2015. Viitattu 19.1.2015.
3. 1 2  Junttila, Harri: Anssi Lehikoinen on vuoden nuori tutkijayrittäjä  20.5.2013. Tekniikka & Talous.  Arkistoitu 19.1.2015. Viitattu 19.1.2015.
**LaMichael Keondrae James** (s. 22. lokakuuta 1989 New Boston, Texas) on yhdysvaltalainen amerikkalaisen jalkapallon pelaaja, pelipaikaltaan keskushyökkääjä. James oli yliopistourallaan Oregonin yliopiston tähtipelaaja, mutta häneen kohdistuneet odotukset eivät toteuneet ammattilaiskentillä. James pelasi NFL-liigassa vain neljä kautta.

Pelaajaura
----------

San Francisco 49ers varasi Oregonin yliopiston joukkueessa pelanneen Jamesin vuoden 2012 NFL:n varaustilaisuudessa toisella kierroksella, tilaisuuden 61. pelaajana. Jamesin tippuminen toisen kierroksen loppupäähän johtui pääasiassa Jamesin pienestä koosta, jonka monet uskoivat haittaavan hänen menestystään ammattilaiskentillä.

James oli ollut yliopistosarjassa tähtipelaaja, mutta joutui tyytymään 49ersissa varamiehen rooliin. Hän loukkaantui harjoitusleirillä, eikä parannuttuaan saanut paljoa peliaikaa Frank Goren ollessa joukkueen kiistaton ykköskeskushyökkääjä. Jamesin saavutukset 49ersissa eivät ollet mairittelevia, vaikka hänen harvojen pallonkantojensa keskiarvo olikin 4,5 jaardia. Kaudella 2014 James pyysi 49ersilta vapautusta sopimuksestaan, mihin joukkue myös myötyi.

James teki sopimuksen Miami Dolphinsin kanssa, mutta hänen aikansa Dolphinsissa jäi lyhyeksi. Lähinnä potkunpalauttajana pelannut James jäi joukkueen muiden keskushyökkääjien varjoon ja hänen sopimuksensa purettiin kauden 2015 alkupuolella. Tämän jälkeen James ei ole pelannut ammattilaisena.

Lähteet
-------

1. 1 2  LaMichael James *pro-football-reference.com*. Sports Reference LLC. Viitattu 31.7.2016. (englanniksi)
2. ↑  Agent: 49ers releasing LaMichael James *profootballtalk.nbcsports.com*. Viitattu 19.2.2019. (englanniksi)
3. ↑  Jeff Fedotin: The curious case of LaMichael James National Football Post. Viitattu 19.2.2019. (englanniksi)
4. ↑  Timothy Rapp: LaMichael James Waived by Dolphins: Latest Details, Comments and Reaction Bleacher Report. Viitattu 19.2.2019. (englanniksi)
Tulipalon uhrien muistomerkki Lapinlahden vanhalla hautausmaalla.
**Lapinlahden kunnalliskodin tulipalo** sattui huhtikuun 22. ja 23. päivien välisenä yönä 1966 Lapinlahden kunnan kunnalliskodin mielisairasosastolla. Onnettomuudessa kuoli heti 29 henkeä, ja sairaalassa menehtyi myöhemmin kaksi henkeä palossa saamiinsa vammoihin. Rakennus ei ollut käyttötarkoitukseensa sopiva, vaan sen rakenteet olivat hyvin palonarat. Myöskään valvontaa ei ollut riittävästi, jotta potilaat olisi ehditty saada ulos. Lapinlahden kunnalliskodin tulipalo on Suomen lähihistorian eniten kuolonuhreja vaatinut tulipalo.

Hirsirakenteinen kaksikerroksinen rakennus oli valmistunut vuonna 1932. Kunnalliskoti sijaitsi noin 1,5 kilometrin päässä kuntakeskuksesta hyväkuntoisen tien varressa. Kunnalliskodin mielisairasosastolla oli 28 vahvistettua hoitopaikkaa, mutta sinne oli ahdettu 36 hoidokkia. Rakennuksen sisätilat olivat ahtaat ja sokkeloiset. Myös henkilökunnasta oli pulaa: lain ja asetusten mukaan mielisairasosastolle olisi vaadittu kuusi koulutettua hoitajaa, mutta Lapinlahden 36 potilaasta huolehti vain kaksi hoitajaa ja keittäjä.

Palon tarkkaa syttymisaikaa ei saatu selville, mutta palohälytys tuli paloasemalle perjantai-iltana kello 23.25. Alakerran asukeista seitsemän onnistui pelastautumaan juoksemalla liekkimereksi muodostuneen käytävän läpi pihalle. Rakennuksessa asuivat yksi hoitaja, hänen kaksi tytärtään ja äitinsä sekä keittäjä. He kaikki, kuten myös yövuorossa ollut hoitaja, selvisivät palosta hengissä. Sen sijaan kaikki rakennuksen yläkertaan majoitetut potilaat saivat surmansa jäätyään liekkeihin. Syttymispaikaksi todettiin miesten puolen tupakkahuone. Sammutustöihin osallistuivat kaikki lähiseudun palokunnat. Rakennuksesta jäi jäljelle vain mustuneen hirsikasan, kuumuudessa vääntyneiden rautasänkyjen ja muun palojätteen keskelle törröttämään jäänyt savupiippu.

Silloisen sosiaaliministeriön palon jälkeen tekemässä selvityksessä todettiin, että Suomessa toimi vielä noin 60 vanhainkodin mielisairasosastoa pääosin Lapinlahden kaltaisissa vanhanaikaisissa ja huonokuntoisissa puurakennuksissa. Paikallinen sosiaalihuollon piiritarkastaja sanoi omassa lausunnossaan todenneensa Lapinlahden vanhainkodin mielisairasosaston käyttötarkoitukseensa sopimattomaksi jo vuosia aiemmin.

Kunnalliskodin palon uhreille on pystytetty muistomerkki Lapinlahden vanhalle hautausmaalle. Muistomerkin yhteydessä oleva patsas on kopio Eemil Halosen vuonna 1934 Helsingin Hietaniemen hautausmaalle tekemästä Ernst Nevanlinnan hautamuistomerkistä.

Lähteet
-------

1. 1 2  Lauri Santala, Lapinlahden kunnalliskodin mielisairasosasto ja sen palo 22.–23.4.1966, Palontorjunta 4/1966, viitattu 4.11.2014 (pdf)
2. 1 2 3 4 5  Vesa Kovanen: *Liekkimeri Lapinlahdella.* Ilta-Sanomat 21. huhtikuuta 2018, Plus-liite s. 18. Helsinki: Sanoma Media.
3. ↑  Kuvia vanhalta hautausmaalta, (Arkistoitu – Internet Archive) Lapinlahden seurakunta, viitattu 4.11.2014
4. ↑   Liisa Lindgren: *Memoria: Hautakuvanveisto ja muistojen kulttuuri*, s. 238–241, 290. SKS, Helsinki 2009.

Aiheesta muualla
----------------

* Lapinlahden kunnalliskodin tulipalo 1966, Yle elävä arkisto
**Kansleri** on joissakin maissa käytetty korkean hallintovirkamiehen nimitys.

Nimitys on peräisin Antiikin Rooman oikeussaleista, joissa kanslerit (lat. *cancellarii*) istuivat ristikon (*cancelli*) vieressä, joka erotti tuomarin ja neuvoston yleisöstä. Nimitys onkin käytössä monissa Rooman valtakunnan seuraajamaissa oikeusvirkamiesten nimityksenä. Sitä on käytetty myös anakronisesti muinaisen Kiinan ja Egyptin korkea-arvoisista virkamiehistä.

Historiallisesti kanslereita on ollut Ranskan, Tanskan ja Puola-Liettuan kuningaskunnissa. Venäjän keisarikunnassa kansleri oli korkein siviilivirkamies.

Amerikassa
----------

Monissa latinalaisen Amerikan maissa kansleriksi kutsutaan ulkoministeriä.

Yhdysvalloissa ainoa kansallisen tason kansleri on Smithsonian-instituutin kansleri, jota virkaa pitää hallussaan maan korkeimman oikeuden puheenjohtaja. Joissakin osavaltiossa nimitystä käytetään tietyistä tuomareista. Nimitystä käytetään myös joissakin yliopistoissa ja osavaltioiden opetusvirastoissa.

Euroopassa
----------

Saksassa ja Itävallassa hallituksen puheenjohtajaa kutsutaan liittokansleriksi. Liittokanslerin valta ja tehtävät vastaavat monen maan pääministerin vastaavia. Liittokanslerilla on eniten valtaa koko maassa, mutta parlamentti voi antaa hänelle epäluottamuslauseen, jolloin hän eroaa.

Sveitsin liittokanslerin tehtävä on lähinnä hallinnollinen. Hänet valitsee parlamentti ja hän johtaa liittokansliaa.

Yhdistyneessä kuningaskunnassa lordikansleri johtaa oikeuslaitosta ja oikeusministeriötä. Lordikansleri oli lisäksi ylähuoneen puhemies vuoteen 2006 saakka. Nimike valtiovarainkansleri (*Chancellor of the Exchequer*) vastaa Britanniassa valtiovarainministeriä.

Suomessa oikeuskansleri valvoo virkamiesten ja viranomaisten toimien laillisuutta. Ruotsissa oikeuskansleri toimii hallinnon yleisenä asianajajana.

Katso myös
----------

* yliopiston kansleri
* Saksan valtakunnankansleri
* ylikansleri, Galaktisen tasavallan valtion ja hallituksen keulakuva *Tähtien sodassa*

Lähteet
-------

1. ↑  *kansleri.* *Kielitoimiston sanakirja*. Helsinki: Kotimaisten kielten keskus, 2022.
2. 1 2 3 4 5 6 7 8  Kubicek, Paul James (päätoim. Kurian, George Thomas): "Chancellor", *The Encyclopedia of Political Science*, s. 210. CQ Press, 2011. ISBN 978-1-933116-44-0.
**Julkinen ostotarjous** on kaikille pörssiyhtiön osakkeenomistajille suunnattu tarjous ostaa heidän osakkeensa tietyllä hinnalla. Yleensä ostotarjous koskee kaikkia kyseessä olevan julkisen osakeyhtiön osakkeita. Tarjous on yleensä voimassa 3-10 viikkoa.

Ostotarjouksen hyväksyminen on vapaaehtoista. Kieltäytyäkseen tarjouksesta osakkeenomistajan ei tarvitse tehdä mitään. Myöntyessään tarjoukseen on osakkeenomistajan ilmoitettava siitä ostotarjouksen tekijälle. Myös ostotarjouksen kohteena olevan julkisen osakeyhtiön hallitus esittää osakkeenomistajille oman suosituksensa ostotarjouksen hyväksymisestä tai hylkäämisestä. Hallituksen on otettava arviota antaessaan huomioon yhtiön ja sen kaikkien osakkeenomistajien etu.

Jos ostotarjouksen tekijä saavuttaa ostollaan yli 90 prosenttia osakkeista, seuraa lunastusmenettely. Tällöin ostotarjouksen tekijä voi käyvästä hinnasta lunastaa myös muiden omistajien osakkeet.

Jos osakkeenomistajan omistus ylittää 30 prosenttia yhtiöstä, on tehtävä pakollinen ostotarjous kaikista osakkeista.

Myös vähemmistön omistava osakkeenomistaja voi vaatia osakkeiden lunastamista. Tällöin ostotarjouksen tekijän on ostettava tämä yleensä ulos.

Erimielisyydet lunastusoikeuksista ja -hinnoista käsitellään välimiesoikeudessa. Sinne jäsenet valitaan Keskuskauppakamarin lunastuslautakunnassa.

Lähteet
-------

Helsingin Sanomat: Julkinen ostotarjous. Julkaistu 21.1.2014 Viitattu: 22.1.2014
**Julkinen johtaminen**, usein myös muodossa **julkisjohtaminen**, on julkishallinon johtamista. Julkinen johtaminen on ilmiönä ja ilmaisuna hybridi. Yhtäältä sen juuria juontuu ylipäätään ilmiöstä nimeltä johtaminen ja erityisesti yritysjohtamisen ja sen periaatteiden ja viitekehysten piiristä. Toisaalta ilmauksen 'julkinen johtaminen' edellinen sana viittaa erityisesti ilmiöön nimeltä julkishallinto. Julkinen johtaminen kohdistuukin tutkimuksen ja käytännön osaamisen alueena paljolti julkishallinnon johtamiseen. 

Suomessa julkista johtamista on tutkittu ja tutkitaan erityisesti laajalla hallintotieteellisten oppiaineiden alueella. Ylipäätään Suomen hallinnon tutkimus on joutunut ottamaan monipuolisesti kantaa julkisen johtamisen kysymyksiin.

Varsin usein myös suomenkielisen esityksen yhteydessä käytetään englanninkielistä ilmausta (New) Public Management tai sen lyhennettä NPM, eli Uusi julkisjohtamisen oppi. Uuden julkisjohtamisen opin mukaan yksityiset markkinat ovat tehokkaat ja perinteinen valtio (julkiset toiminnot yleensä) tehoton.
**Julkisasiamies** on ranskalaisessa oikeusperinteessä käytetty tuomioistuinta avustava korkea virkamies (Avocat général), joka rinnastetaan tuomareihin.

Julkisasiamiehen tehtävänä on laatia asian käsittelyn loppuvaiheessa oma ratkaisuehdotuksensa, joka on pohjana varsinaisten tuomarien päätösharkinnalle. Julkisasiamiehen ratkaisuehdotus on julkisasiamiehen itsenäinen kannanotto oikeuden oikeasta tulkinnasta, eikä se sido tuomioistuinta sen laatiessa tuomiota.

Julkisasiamiehen päätösehdotus eroaa suomalaisesta ylemmissä oikeusasteissa käytössä olevasta esittelyjärjestelmästä siten, että julkisasiamiehen ehdotus on julkinen ja asianosaiset voivat sitä kommentoida. Sen sijaan suomalaisen tuomioistuimen esittelijän laatima päätösehdotus on osa tuomioistuimen salaista päätösharkintaa, eikä edes asianosaisilla ole oikeutta saada esityksen sisällöstä tietoa.

Myös Euroopan unionin tuomioistuimessa on kahdeksan julkisasiamiestä. Ensimmäinen suomalainen julkisasiamies on Niilo Jääskinen.

Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 222 artiklan mukaan julkisasiamiesten tehtävänä on täysin puolueettomina ja riippumattomina esittää julkisessa istunnossa perustellut ratkaisuehdotukset asioissa, jotka yhteisöjen tuomioistuimen perussäännön mukaan vaativat heidän myötävaikutustaan.
**Julkisen talouden lainanhoitokulut** ovat niitä kuluja, joita julkiselle taloudelle, sen keskeisimpänä osana valtiolle, koituu sen velasta eli julkisvelasta. Kulut ovat käytännössä joko korkokuluja tai mahdollisia lyhennyksiä.

Valtionvelan korkokuluihin käytettävän vuosittaisen rahasumman trendi on ollut laskeva vuodesta 1998 lähtien, jolloin korkoihin käytettiin noin 5,5 miljardia euroa. Vuonna 2017 vastaava luku oli noin 1,2 miljardia.

Valtionvelka eroaa merkittävästi yksityisestä velasta, ja siksi sen lyhentäminen on suhteellisen harvinaista. Lyhentämisen sijaan lainoja uusitaan. Valtionvelan korkoihin käytettiin vuonna 1998 noin 25 % valtion verotuloista. Vuonna 2018 vastaava luku oli noin 2,6 %.

Korkomenojen potentiaalisesta kasvusta ja sen merkityksestä julkiselle taloudelle käydään keskustelua kestävyysvaje-keskustelun ohessa.

Lainanhoitokulut ja bruttokansantuote
-------------------------------------

Vuonna 2016 Suomen valtion lainojen hoitokulut olivat arviolta noin 1,6 miljardia euroa. Tämä vastasi noin 2,9 prosenttia Suomen valtion menoarviosta 2016, ja noin 0,7 prosenttia bruttokansantuotteesta. 

Suomen valtion bruttokansantuote kasvoi vuonna 2016 noin 1,6 prosenttia. Näin ollen Suomen yhteiskunnan tuotanto kasvoi tarkasteluvuonna noin 0,9 %-yksikköä enemmän, mitä valtio käytti lainasta aiheutuviin kuluihin.

Katso myös
----------

* Taloudellinen liikkumavara

Lähteet
-------

1. 1 2  Budjetti 2018 *budjetti.vm.fi*. Viitattu 9.3.2019.
2. ↑  Budjettitalouden korkokulut *valtionvelka.fi*.  Arkistoitu 5.10.2018. Viitattu 9.3.2019.
3. 1 2  Suomi lyhensi velkaansa ensimmäistä kertaa 10 vuoteen valtio­varain­ministeriön "erehdyksen" takia – Mikä hallituksen yllättäneen uutisen merkitys on? *hs.fi*. Viitattu 9.3.2019.
4. 1 2  Helsingin Sanomien valtion menoarviota kuvaava verkkoartikkeli *Helsingin Sanomat*.  2015. Viitattu 26.3.2017.
5. ↑  Suomi lukuina *Tilastokeskus*.  2017. Viitattu 26.3.2017.
6. ↑  Suomen bruttokansantuote *Findikaattori.fi*.  2017. Viitattu 26.3.2017.
**Mary Edith Durham** (8. joulukuuta 1863 –15. marraskuuta 1944) oli englantilainen kirjailija, kuvittaja ja antropologi. Hän matkusteli Balkanilla ja tutki alueen historiaa ja kieliä.

Durham opiskeli Bedford Collegessa ja Royal Academy of Artsissa, ja työskenteli sitten taiteilijana ja kuvittajana. Hän kuvitti matelijoita käsittelevän osan *Cambridge Natural History* -teoksesta. 1890-luvulla Durhan sairastui, ja lääkärin määräyksestä lähti matkoille. Hän matkusti laivalla Montenegroon ja ihastui Balkanin alueen kulttuuriin ja elämään. Hän palasi alueelle lähes joka vuosi kahdenkymmenen vuoden ajan. Tutkimusmatkoista alueella syntyi useita kirjoja kuten *Through the lands of the Serb* (1904), *The Burden of the Balkans* (1905) ja *High Albania* (1909).

Durham teki matkoiltaan muistiinpanoja piirtäen ja kirjoittamalla, ja nauhoitti kansanlauluja vahasylintereille. Hän perehtyi eri alueiden perinteisiin kirjontamalleihina ja keräsi kokoelman kansanpukuja.

Albanialaisten asia tuli Durhamille erityisen läheiseksi, ja hän kirjoitti kirjoissaan ja sanomalehdissä kansasta, joka oli ollut vuosia naapuriensa alistama. Vuosina 1911–1913 Durham avusti albanialaisia pakolaisia Montenegrossa, ja keräsi työhön varoja. Albania itsenäistyi 1912, ja Durham sai avustustyöstään kunniamerkin.

Lähteet
-------

1. ↑  (fr) Ranskan kansalliskirjasto, data.bnf.frView and modify data on Wikidata. Tieto on haettu Wikidatasta.
2. ↑  Czech National Authority DatabaseView and modify data on Wikidata. Tieto on haettu Wikidatasta.
3. 1 2 3  Mary Edith Durham *Horniman*. Viitattu 24.4.2022. (englanniksi)
4. 1 2  Edith Durham: Albania (1941) *Albanian History*. Viitattu 24.4.2022. (englanniksi)
5. 1 2 3  Edith Durham *Calderdale Museum*. Viitattu 24.4.2022. (englanniksi)


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Norja
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Italia
* Israel
* Belgia
* Yhdysvallat
* Ruotsi
* Latvia
* Tšekki
* Australia
* Kreikka
* Kroatia
* Alankomaat
* Puola
* Vatikaani

 |
|  |
| Tieteilijät | 
* CiNii

 |
|  |
| Taiteenala | 
* Scientific illustrators
* Musée d'Orsay
* RKD Artists
* ULAN

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Deutsche Biographie
* Trove

 |
|  |
| Muut | 
* Europeana
* SNAC
* IdRef

 |

 |
**Louisa Edith Church Maryon** (9. helmikuuta 1872 – 2. toukokuuta 1924) oli englantilainen kuvanveistäjä. Hän kuului Ita Wegmanin ja Marie von Siverin ohella antroposofian perustaja Rudolf Steinerin lähipiiriin.

Elämä ja tuotanto
-----------------

Edith Maryon syntyi Lontoossa kuusilapsisen perheen toisena lapsena. Hän kävi koulua sisäoppilaitoksessa Sveitsissä. 1890-luvulla Maryon opiskeli kuvanveistoa Lontoossa Royal College of Artsissa. Hänen veistoksensa olivat tyyliltään klassisia ja aiheiltaan kristillisiä.

Maryon liittyi okkultistiseen Stella Matutina -liikkeeseen, joka oli Hermetic Order of the Golden Dawn -järjestön jatkaja, aloitti kirjeenvaihdon Rudolf Steinerin kanssa,  tapasi tämän vuonna 1912 ja muutti Dornachiin vuonna 1914. Siellä hän suunnitteli Steinerin kanssa Goetheanum I -rakennuksen sekä asuinrakennuksia. Lisäksi hän veisti Steinerin kanssa yhdeksänmetrisen Ihmiskunnan edustaja -puuveistoksen. Siihen on kuvattu Kristus tasapainon ilmentäjänä kahden voiman Luciferin ja Ahrimanin välissä.

 Maryon kuoli tuberkuloosiin vuonna 1924.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Axel Westhagen: Forschungsstelle Kulturimpuls - Biographien Dokumentation *biographien.kulturimpuls.org*. Viitattu 9.11.2017.
2. ↑  Ole Blente: Briefe aus den Jahren 1912 bis 1922 *fvn-rs.net*. Viitattu 9.11.2017. (saksaksi)


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* FAST
* ISNI
* VIAF
* WorldCat

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Norja
* Espanja
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Yhdysvallat
* Alankomaat

 |
|  |
| Taiteenala | 
* Musée d'Orsay
* RKD Artists
* ULAN

 |
|  |
| Muut | 
* Europeana
* Historical Dictionary of Switzerland

 |

 |
**Kirjokeisarikala** (*Pygoplites diacanthus*) on keisarikaloihin kuuluva kala, sukunsa ainoa laji. Se on huomattavasti vaikeampi akvaariossa hoidettava kala kuin muut saman heimon lajit.

Ulkonäkö ja koko
----------------

Kirjokeisarikala voi kasvaa 25 cm pitkäksi. Aikuisen kalan litteässä vartalossa on keltaisella pohjalla harmaareunaisia valkoisia pystyjuovia. Pyrstö on kirkkaan keltainen, selkäevän pehmeä loppuosa sininen. Nuoret yksilöt ovat oranssivalkoraitaisia, selkäevässä on sininen silmätäplä. Vatsapuolen värityksessä on alueellisia eroja; Intian lähivesillä elää keltavatsaisia yksilöitä, Fidžillä harmaavatsaisia.

Levinneisyys ja elinympäristö
-----------------------------

Kirjokeisarikala elää Indopasifisella merialueella: sen levinneisyysalue ulottuu Punaiseltamereltä Itä-Afrikkaan ja Tuamotu-saarille, Japanin lähivesille ja Australian suurelle koralliriutalle. Se viihtyy monimuotoisten korallien keskellä, missä se pujottelee koloissa ja korallien väleissä. Sitä on tavattu 1–48 metrin syvyydessä.

Vesiolot ja ravinto
-------------------

Kirjokeisarikala syö luonnossa sienieläimiä, salppia, kampamaneetteja ja muita pehmeitä selkärangattomia. Akvaariossa sitä on vaikea saada syömään mitään. Se on herkkä vedessä esiintyville typpiyhdisteille, eikä sitä sen vuoksi pitäisi tuoda uuteen akvaarioon ennen kuin vesiarvot ovat vakiintuneet.

Käyttäytyminen
--------------

Kutuparia lukuun ottamatta kirjokeisarikaloja ei yleensä pidetä akvaariossa lajitoveriensa seurassa. Ne ovat varsin arkoja kaloja, ja isokokoisempien tai kovin vilkkaiden kalojen seurassa ne eivät useinkaan uskalla syödä tarpeeksi. Kirjokeisarikalat saattavat näykkiä pitkäpolyyppisiä kivikoralleja tai tiettyjä pehmytkoralleja. Punaiseltamereltä ja Intian valtamereltä tuotujen yksilöiden on havaittu pärjäävän hiukan paremmin akvaariossa kuin Tyynenmeren yksilöiden. Tämä voi johtua joko ruokavaliosta tai menetelmistä, joilla kaloja pyydystetään ja käsitellään.

Lähteet
-------

1. ↑  Pyle, R. Myers, R. Rocha, L.A. & Craig, M.T.: *Pygoplites diacanthus* *IUCN Red List of Threatened Species. Version 2013.1*.  2010. International Union for Conservation of Nature, IUCN, Iucnredlist.org. Viitattu 07.08.2013. (englanniksi)
2. 1 2  Advanced Aquarist (Arkistoitu – Internet Archive) 2002
3. 1 2 3  The Regal Angelfish, Pygoplites diacanthus Wet Web Media
4. ↑  *Pomacanthus diacanthus* (peilipalvelin) *FishBase*. Froese, R. & Pauly, D. (toim.). (englanniksi)
5. 1 2  Australian Museum Fish Site

Aiheesta muualla
----------------

* Fresh marine

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Taksonitunnisteet | 
* Wikidata: Q1759426
* Wikispecies: Pygoplites diacanthus
* ADW: Pygoplites\_diacanthus
* AFD: Pygoplites\_diacanthus
* ARKive: pygoplites-diacanthus
* BOLD: 47260
* CoL: 4QPG6
* EoL: 46581150
* FishBase: 6572
* GBIF: 2396596
* iNaturalist: 111389
* IRMNG: 10154734
* ISC: 116638
* ITIS: 169667
* IUCN: 165885
* NAS: 2605
* NCBI: 109741
* uBio: 137014
* WoRMS: 211773

 |

 |