**Jäänmurtaja Murtaja** oli Suomen ensimmäinen varsinaisesti jäänmurtajaksi rakennettu alus.

Suunnittelu ja rakentaminen
---------------------------

Alus tilattiin ruotsalaiselta Bergsunds Mekaniska verkstad Ab:lta ja se valmistui keväällä 1890. Sen mitat olivat pituus 47,6 metriä, leveys 11 metriä ja syväys 5,5 metriä. Aluksessa oli 1 600 hevosvoiman höyryhiilikoneisto. Keulan kaltevuuskulma oli 33 astetta. Aluksessa oli ajan tavan mukaan myös purjeet, jotka poistettiin korjauksessa 1920-luvulla. 

Alusta suunniteltaessa siihen pyrittiin saamaan mahdollisimman hyvin jäähän pystyvä rakenne: keulaan ehdotettiin monenlaisia sahoja ja moukareita, mutta lopulta valittiin alaspäin murtava ns. lusikkakeula. Luovutustarkastuksessa todettiin aluksen olevan syväykseltään noin puoli metriä sovittua suurempi, mutta sen katsottiin jopa parantavan ominaisuuksia.

Käyttöhistoria
--------------

Murtaja (1894)
Alus saapui Helsinkiin huhtikuussa 1890. Sitä vastassa oli suuri joukko ihmisiä, ja suurta ihmetystä herätti aluksen kuuden solmun vauhti halki Kruunuvuorenselän jo hauraiden kevätjäiden. Suuri ihme oli myös sähkövalaistus, kun aluksen päällikkö merikapteeni Gustaf Rein antoi suuritehoisen valokaarella toimivan valonheittimensä keilan pyyhkiä laitureita ja katuja. Aluksessa oli sen koko toiminta-ajan vanhanaikainen avoin komentosilta.

Joulukuussa 1890 alkoi varsinainen jäänmurtotyö. *Murtaja* osoittautui toivottua heikommaksi, ja se särki useita kertoja ainoan potkurinsa ahtojäissä. Korjaaminen oli hidasta ja vaikeata. Se helpottui vasta paljon myöhemmin, kun alukseen saatiin uudentyyppinen kotimainen vaihtolapapotkuri ja kypäräsukeltajia vaihtotyötä tekemään.

Kun uusi ja tehokkaampi *Sampo* otettiin käyttöön, *Murtaja* sai osalleen helpoimmat työt. Sitä tarvittiin kuitenkin välttämättömästi, koska jäänmurtajista oli kova puute.

Saksan keisarikunnan laivaston risteilijä *SMS Kolberg* kaappasi *Murtajan* Saaristomerellä keväällä 1918, kun alus oli venäläisten miehittämänä. Alus avusti saksalaisia maihintulossa huhtikuussa 1918 ja se palautettiin suomalaisille rauhan tultua.

*Murtaja* oli käytössä vielä sotien jälkeenkin. Koskaan siihen ei kuitenkaan asennettu tuhkaejektoria eikä kattiloita muutettu öljylämmitteisiksi. Lopulta vuonna 1958 jäänmurtaja *Karhun* valmistuessa se todettiin niin huonokuntoiseksi, että sille annettiin romutustuomio.

Toinen Murtaja
--------------

Vuosi romuttamisen jälkeen palvelukseen astui uusi Karhu-luokan jäänmurtaja, joka sai nimen *Murtaja*. Se palveli Suomen merenkulkua yli kaksi vuosikymmentä, kunnes romutettiin.

Lähteet
-------

WikiaineistoWikiaineisto
Wikiaineistoon on tallennettu tekstiä aiheesta: 
***Jäänmurtaja Murtaja*** 

* Visa Auvinen: Leijonalippu merellä, luku *Jäänmurtajat*
* Seppo Laurell: Höyrymurtajien aika, luku *Ensimmäinen murtaja*

Suomen jäänmurtajat

|  |  |
| --- | --- |
| Dieselsähköiset | 
* *Sisu*
* *Voima*
* *Karhu*
* *Murtaja*
* *Sampo*
* *Tarmo*
* *Varma*
* *Apu*
* *Urho*
* *Sisu*
* *Otso*
* *Kontio*
* *Fennica*
* *Nordica*
* *Botnica*
* *Polaris*

 |
| Höyrymurtajat | 
* *Murtaja*
* *Sampo*
* *Apu*
* *Tarmo*
* *Wäinämöinen*
* *Ilmarinen*
* *Voima*
* *Jääkarhu*
* *Suursaari*

 |

Nykyisin Suomen valtion käytössä olevat jäänmurtajat **lihavoituna**