**Kalkutta** (bengaliksi কলকাতা, myös **Kolkata**) on Intian seitsemänneksi suurin kaupunki ja Länsi-Bengalin osavaltion pääkaupunki. Vuonna 2011 asukasluku on lähes 4,5 miljoonaa, esikaupunkeineen noin 14 miljoonaa.

Se toimi brittiläisen siirtomaavallan pääkaupunkina vuosina 1700–1912. Kaupungin nimen uskotaan olevan peräisin bengalin kielen sanasta *kalikshetra*, Kali-jumalattaren maa. Paikalliset uskovatkin tämän jumalattaren suojelevan kaupunkilaisia sekä sen vieraita. Äiti Teresa teki työtä Kalkutan köyhien parissa.

Historia
--------

Kalkutan katukuvaa vuonna 1945.
Historiallisesta Kalkutasta on hyvin vähän lähteitä. Arkeologiset löydöt kertovat Kalkutan alueen olleen asuttu jo ainakin 2 200 vuotta sitten. Tutkijat uskovat, että Kalkutta on sama kaupunki, jonka kreikkalaiset lähteet mainitsevat 100-luvulla satamakaupunki Gangena.

Englannin Itä-Intian kauppakomppanian (*British East India Company*) edustaja valitsi Kalkutan vuonna 1690 brittiläisen ulkomaankaupan tukikohdaksi Intiassa, sillä paikka oli hyvin suojattu Ganges-joen suistoon kuuluvan Hugli-joen reunustaessa kaupunkia lännessä ja suolajärvien idässä.

1900-luvulla Kalkutta oli Intian itsenäisyystaistelun keskus. Tämä onkin yksi syy siihen, että britit siirsivät 1912 pääkaupungin Kalkutasta Delhiin. Kun maa itsenäistyi vuonna 1947 jakaantuen Intiaksi ja Pakistaniksi, Kalkutasta tuli Bengalin maakunnan pääkaupunki (myöhemmin Länsi-Bengali).*lähde?*

Maantiede ja ilmasto
--------------------

Satelliittikuva Kalkuttasta (SPOT, 2007)
Kalkutta sijaitsee Ganges-joen suistossa, mistä se leviää Hugli-joen vartta pitkin pohjoiseen ja etelään. Sen korkeus merenpinnasta on vain 1-9 metriä. Suuri osa nykyistä Kalkutan aluetta on entistä tulvaniittyä, jonka laajeneva kaupunki on ottanut käyttöön paalutuksin ja pengerryksin. Laajenevan kaupungin väestö asettuu tulvaherkille alueille. OECD on arvioinut, että vuoteen 2070 mennessä Kalkutassa asuu 14 miljoonaa ihmistä tulvavaara-alueilla, ja se on silloin eniten ilmastonmuutoksen aiheuttamasta rannikkoutulvien lisääntyneestä uhkasta kärsivä kaupunki maailmassa.

Maaperä kaupungin alla muodostuu alluviaalikerroksista, joissa sora ja hiekka vuorottelevat kahden savipatjan kanssa. Alueella on ollut paikallisia maanjäristyksiä, esimerkiksi vuonna 1897 mutta vaikka monissa lähteissä vuoden 1737 maanjäristys lasketaan yhdeksi maailman tuhoisimmista, myöhemmät tutkijat ovat arvelleet sen tuhojen sekaantuneen samaan aikaan riehuneen trooppisen hirmumyrskyn tuhoihin.

Kalkutassa kylmimmät kuukaudet ovat tammikuu ja joulukuu, jolloin keskimääräinen alin lämpötila on 14 °C. Kuumimmat kuukaudet ovat huhtikuu ja toukokuu, jolloin keskimääräinen ylin lämpötila on 36 °C. Suurimmat sateet sijoittuvat toukokuun ja lokakuun välille. Niiden aikana sataa keskimäärin noin 1 500 millimetriä. Vuosittainen sadanta on keskimäärin noin 1 650 millimetriä.

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| **Kalkutan ilmastotilastoa**

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | tammi | helmi | maalis | huhti | touko | kesä | heinä | elo | syys | loka | marras | joulu |  |  |
| Vrk:n ka. ylin lämpötila (°C) | 26,0 | 29,0 | 33,7 | 35,7 | 35,5 | 33,7 | 32,0 | 31,8 | 32,0 | 31,7 | 29,3 | 26,4 | **ka.** | **31,4** |
| Vrk:n ka. alin lämpötila (°C) | 13,7 | 16,6 | 21,4 | 24,9 | 26,1 | 26,5 | 26,2 | 26,1 | 25,9 | 23,9 | 18,8 | 14,2 | **ka.** | **22** |
|  |
| Sademäärä (mm) | 13,3 | 25,6 | 33,3 | 51,2 | 126,2 | 282,4 | 339,8 | 333,2 | 277,2 | 138,9 | 23,9 | 6,4 | **Σ** | **1 651,4** |

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lämpötila | 

26,0|  |
| --- |
| 13,7 |

 | 

29,0|  |
| --- |
| 16,6 |

 | 

33,7|  |
| --- |
| 21,4 |

 | 

35,7|  |
| --- |
| 24,9 |

 | 

35,5|  |
| --- |
| 26,1 |

 | 

33,7|  |
| --- |
| 26,5 |

 | 

32,0|  |
| --- |
| 26,2 |

 | 

31,8|  |
| --- |
| 26,1 |

 | 

32,0|  |
| --- |
| 25,9 |

 | 

31,7|  |
| --- |
| 23,9 |

 | 

29,3|  |
| --- |
| 18,8 |

 | 

26,4|  |
| --- |
| 14,2 |

 |

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sadanta | 13,3  | 25,6  | 33,3  | 51,2  | 126,2  | 282,4  | 339,8  | 333,2  | 277,2  | 138,9  | 23,9  | 6,4  |

**Lähde:** WMO |

Talous
------

Appelsiinien katukauppaa.
Kalkutta on Itä-Intian liike-elämän keskus. Siellä toimii Intian toiseksi suurin pörssi, jonka toiminta alkoi vuonna 1830. Kalkutta on maailman suuri juutin tuottaja, ja muukin tekstiiliteollisuus samoin kuin elintarvike- ja terästeollisuus ovat siellä merkittäviä. Kaupungin paikka on luultavasti aikoinaan valittu kauppareittien varrelta, ja lähiseutujen hiilikaivokset ja teeviljelmät hyödyntävätkin Kalkuttaa satama- ja markkinapaikkana. Ympäristössä tuotetaan myös mangaania, kiillettä, rautamalmia ja paperia sekä petrokemian teollisuuden tuotteita. Kalkutan pääasiallinen polttoaine on kivihiili, jota käytetään sekä teollisuuden voimanlähteenä että slummien pienissä tulisijoissa.

Ulkomaalaisten sijoitusten määrää on hillinnyt epäluuloisuus Länsi-Bengalin kommunistista osavaltiohallintoa kohtaan. Viime vuosina kaupungin ja osavaltion johto ovat vakuuttaneet yritysystävällisyyttään, ja IT-alan yritykset sekä metsä- ja metalliteollisuus ovat kiinnostuneet kaupungista.

Kaikkialle levittäytyvien katukauppiaiden toiminnan rajoittamisesta on käyty kiivasta keskustelua. Tärkeimpien virastojen sisäänkäynnit ja suuret risteysalueet on julistettu "katukauppiaista vapaiksi vyöhykkeiksi", mutta rajoituksia rikotaan sielläkin.

Liikenne ja infrastruktuuri
---------------------------

Raitiovaunu Kalkutassa.
Kahdeksankaistainen Howrahin silta yhdistää Kalkutan ja Howrahin kaupungit toisiinsa.
Kaupungin keskustassa toimii raitiovaunuverkko ja vuonna 1986 avattu metrojärjestelmä, ja esikaupunkeja palvelee paikallisjunaverkko. Kaukojuna-asemia on kolme. Netaji Subhas Chandra Bosen kansainvälinen lentoasema sijaitsee kaupungin pohjoispuolella. Kalkutta on myös merkittävä jokisatama. Keskustasta pääsee kaupungin läntisiin osiin Huglijoen yli vain muutamia siltoja pitkin. Kahdeksankaistainen Howrahin silta, jota pitkin kulkevat myös junat, on maailman eniten käytetty silta. Vuonna 2006 kaupunkiin oli rekisteröity 1,5 miljoonaa ajoneuvoa. Niiden vaikutus kaupungin ilmanlaatuun on huomattava.

Kaupunkiin toimitetaan suodatettua vettä tekoaltaasta, joka on ylempänä Gangesin varrella, sekä 200 suuresta ja tuhansista pienistä kaivoista. Kuivalla kaudella veden riittävyys ja suolaisuus on ongelma, joka on aikoinaan johtanut koleran leviämiseen. Erilaisia viemärijärjestelmiä on satojen kilometrien pituudelta, mutta silti suuri osa kaupungista on ilman viemäröintiä.

Koulutus
--------

Kaupungissa on yhdeksän yliopistoa. Kalkutan yliopisto on perustettu vuonna 1857. Yliopistolla on 153 collegea. Toinen merkittävä yliopisto, Jadavpurin yliopisto, keskittyy ennen kaikkea jatko-opiskelijoihin, kun taas Rabindra Bharati -yliopiston pääasiallista toimialaa ovat humanistiset tieteet ja taiteet.

Väestö
------

Ihmisiä kukkamarkkinoilla.
Kalkutassa asuu enemmän kaupunkilaisia muin missään muualla Intiassa. Väestö on kasvanut nopeasti, ja asukastiheys on valtava. Vuonna 1981 arvioitiin, että kolmannes asukkaista eli slummeissa. Väkiluku on kasvanut jatkuvasti, mutta suuria muuttoaaltoja tuli vuonna 1947 kun Bengali jaettiin Intian ja Pakistanin kesken, ja 1970-luvun alussa, kun Bangladeshissä oli itsenäisyyssota. Läheisistä osavaltioista on muuttanut paljon väestöä työnhakuun.

Kalkuttalaisista 55 % puhuu äidinkielenään bengalia, 20 % hindiä, 10 % englantia ja 15 % muita kieliä. Yli 80 % asukkaista on hinduja, muslimit ja kristityt muodostavat merkittävimmät uskonnolliset vähemmistöt, mutta kaupungissa elää myös sikhejä, jainalaisia ja buddhalaisia.

Isorokko on saatu hävitettyä, ja malarian ja lavantaudin aiheuttamat kuolemat sekä tuberkuloosi on saatu vähenemään. Kolera tappaa edelleen varsinkin köyhiä lapsia, ja Kalkutassa on maailman toiseksi eniten koleraa Mosambikin Beiran jälkeen. Ilmansaasteet ovat vakava terveyshaitta, ja noin 70 prosenttia kaupunkilaisista kärsii saasteiden aiheuttamista terveysongelmista. Kalkutassa on enemmän keuhkosyöpää (18,4 tapausta tuhatta asukasta kohti) kuin missään muussa Intian kaupungissa.

Urheilu
-------

Kalkutan suosituimmat urheilulajit ovat jalkapallo, kriketti ja maahockey. Eden Gardensin krikettikentälle mahtuu 90 000 katsojaa. Se on Intian vanhin (perustettu 1864) ja yksi maailman suurimmista krikettikentistä. Saltlake Stadium -jalkapallostadionilla on 120 000 katsojapaikkaa, ja sekin kuuluu maailman suurimpiin.

Lähteet
-------

1. 1 2  The Indian Census 2011 (List of Most populated cities of India) *City Census 2011*. The Indian Census 2011. Viitattu 9.12.2014. (englanniksi)
2. 1 2  The Indian Census 2011 (Top Meropolitan/Urban Regions of India by 2011) *City Census 2011*. The Indian Census 2011. Viitattu 9.12.2014. (englanniksi)
3. ↑  Kalkutta *Eksonyymit*. Kotimaisten kielten keskus. Viitattu 9.5.2020.
4. 1 2  History (Arkistoitu – Internet Archive) Calcuttaweb (englanniksi)
5. ↑  Soumitra Das: Pre-Raj crown on Clive House - Abode of historical riches to be museum The Telegraph. Viitattu 1.3.2010. (englanniksi)
6. ↑  Calamity looming over Calcutta[vanhentunut linkki] Telegraph India 2007 (englanniksi)
7. ↑  Hydrogeology of Kolkata Jadavpur Centre for Study of Earth Science 2009 (englanniksi)
8. ↑  The Calcutta Earthquake Nature 1897 (englanniksi)
9. ↑  The 1737 Calcutta Earthquake and Cyclone evaluated Bull. Seism. Soc. Amer. 84(5), 1650-1657, 1994. (englanniksi)
10. 1 2  Kolkata World Meteorological Organization. Viitattu 26.11.2020. (englanniksi)
11. ↑  Genesis and Growth of the Calcutta Stock Exchange Calcutta Stock Exchange Fact book (englanniksi)
12. 1 2 3 4 5 6 7  Calcutta : Not `The City of Joy'  1995-2002. ESS Environmental Software and Services GmbH AUSTRIA.  Arkistoitu 7.1.2019. Viitattu 5.3.2010.
13. ↑  Elina Grundström ja Vesa-Matti Lahti: Intia-ilmiö ja Suomi (sivu 86)  2005. Sitra.  Arkistoitu 15.3.2012. Viitattu 23.12.2019.
14. ↑  Hawker Onslaught Cramps City Times of India 2009 (englanniksi)
15. 1 2  Air pollution suffocates Calcutta  3.5.2007. BBC. Viitattu 5.3.2010. (englanniksi)
16. ↑  Facts and figures Kolkata Education (englanniksi)
17. ↑  Hubs of excellence (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
18. ↑  Basic Statistics Kolkata My City (englanniksi)
19. ↑  Kolkata has second highest incidence of cholera in the world (Arkistoitu – Internet Archive) Thai India 2008 (englanniksi)
20. ↑  l Cric Info (englanniksi)
21. ↑  World Stadiums (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Kalkutta** Wikimedia Commonsissa

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Megakaupungit |
| --- |
|  |
| Afrikka (3) | 
* Kairo
* Kinshasa
* Lagos

 |
|  |
| Aasia (29) | 
* Bangalore
* Bangkok
* Chengdu
* Chennai
* Chongqing
* Delhi
* Dhaka
* Hangzhou
* Hồ Chí Minh
* Hyderabad
* Istanbul
* Jakarta
* Kalkutta
* Kanton
* Karachi
* Keihanshin
* Lahore
* Metro Manila
* Mumbai
* Nagoya
* Peking
* Soul
* Shanghai
* Shenzhen
* Teheran
* Tianjin
* Tokio
* Wuhan
* Xiamen

 |
|  |
| Eurooppa (5) | 
* Istanbul
* Lontoo
* Moskova
* Pariisi
* Rein–Ruhr

 |
|  |
| Pohjois-Amerikka (3) | 
* Los Angeles
* México
* New York

 |
|  |
| Etelä-Amerikka (5) | 
* Bogotá
* Buenos Aires
* Lima
* Rio de Janeiro
* São Paulo

 |

 |