Padasjoen kunnantalo.
Näkymä Päijänteelle Kullasvuoren maisematorneista.
Katunäkymä keskustasta.
**Padasjoki** on Suomen kunta, joka sijaitsee Päijät-Hämeen maakunnassa.

Maantiede
---------

Kunta rajautuu idässä Päijänteeseen. Padasjoen alueella sijaitsee suurin Päijänteen saarista, Virmailansaari, sekä osa Päijänteen kansallispuistosta.

Padasjoen nykyisiä naapurikuntia ovat Asikkala, Hämeenlinna, Kangasala, Kuhmoinen, Pälkäne ja Sysmä. Ennen kuntaliitoksia sen naapurikuntia olivat Kuhmalahti eli entinen Pento, Lammi ja Luopioinen.

Padasjoella on useita satoja järviä, jotka laskevat kahteen eri vesistöön: Kymijoen ja Kokemäenjoen vesistöihin. Vesijako laskee näihin molempiin. Maastossa näkyvät hyvin jääkauden vaikutukset luontoon: paikkakunnalla on paljon harjuja ja harjusaaria (kuten Kelvenne) sekä jääkauden niihin jättämiä muodostumia kuten suppia ja irtolohkareita.

Padasjoen Natura-kohteita ovat Päijänteen kansallispuiston lisäksi, Vesijako, Saksalan metsä, Kasiniemen niityt, Jussilan keto, Auttoinen (jossa kasvaa harvinainen idänverijuuri), Ammajanvuori joka on Etelä-Suomen oloissa poikkeuksellisen laaja yhtenäinen vanhan metsän alue, Evon alue, Kurkisuo jossa on tervaleppäluhtaa ja ruohokorpia sekä viistojyrkänteinen Huhkainvuori.

Kunnan keskustaajama poikkeaa merkittävästi mallista, jossa peruspalvelut sijaitsevat yhdellä pääkadulla. Padasjoen keskusta on kolmiomainen alue, jossa sijaitsevat noin kilometrin etäisyydellä toisistaan linja-autoaseman alue, kirkon ja terveyskeskuksen alue sekä Kauppatien liikekeskus. Merkittäviä kaupan palveluita sijoittuu myös valtatie 24 luo Taulun alueelle ja kesäisin Laivarantaan. Molempiin on Padasjoen linja-autoasemalta noin kaksi kilometriä matkaa. Kunnan keskustaajaman maisemaan kuuluu harjuja, kirkon länsipuolinen lampi ja lammen Päijänteeseen yhdistävä joki.

Padasjoen halki kulkee Lahden ja Jämsän välinen valtatie 24 (entinen valtatie 4), josta erkanee Taulun alueella Hämeenlinnaan vievä kantatie 53.

Hallinto
--------

Padasjoen vuodesta 2002 kunnanjohtajana ollut Heikki Jaakkola jäi eläkkeelle 2019. Hänen seuraajansa Petri Koivula oli tehtävässä 2019–2022, Hänen jälkeensä kunnanjohtajana oli ekonomi Kati Yrttiaho, jonka riitaisuuden sävyttämä kausi päättyi hänen eroilmoitukseensa kesäkuussa 2023.

Historiaa
---------

### Vaakuna

Pata ja joki ovat Padasjoen kunnan vaakunassa sen ajatuksen perusteella, että padat ovat kirkon ohi virtaavan Padasjoen pyörteitä. Toinen teoria kunnan nimestä nojaa saamelaissanaan palas ’polku’, koska joki on ollut tärkeä vesitie jo ennen hämäläisten leviämistä. Padasjoen murteessa nimittäin käytettiin 1900-luvun loppupuolelle saakka l-äännettä paikoissa, joissa kirjakielessä on d, esim. "Älä velä meilän seläm mäläst’ köylest’, ei meilän seläm mälät köylet pilä."

### Varhaishistoria

Padasjoella on ollut asutusta kivikaudelta asti ja paikkakunnalla on myös linnavuoria. Maakeskenlahdelta on kaivettu järvimalmia.

Padasjoen hallintopitäjästä on ensimmäinen maininta historiallisissa lähteissä vuonna 1436. Padasjoen seurakunnan itsenäistymisestä ei ole varmaa tietoa, mutta varhaisin maininta siitä on vuodelta 1465 ja se on todennäköisesti ollut itsenäinen seurakunta ainakin jo vuonna 1497. Pappilan maa-alueiden omistusta koskevan asiakirjan perusteella vuotta 1471 on pidetty yhtenä mahdollisena Padasjoen seurakunnan perustamisvuotena. Padasjoki on ollut emäpitäjä, johon naapurikunnat (viimeiseksi Kuhmoinen 1800-luvulle asti) ovat kuuluneet.

Vanhin Padasjoen aluetta koskeva oikeuden pöytäkirja on vuodelta 1436. Tuolloin määriteltiin Auttoisten ja Vesijaon rajat. Vuonna 1442 Henrik Gårdshagen antoi tuomion nykyisen Padasjoen Toritun kylän ja nykyisen Kuhmoisten Harmoisten kylän rajariidasta.

Paikkakunnalla käytiin vuonna 1597 nuijasodan verisimpiin taisteluihin kuulunut Nyystölän taistelu.

### Sisällissota

Padasjoki oli sisällissodassa punaisten ja valkoisten rintamalinjojen rajapitäjä.

### Ruoka

Padasjoen perinneruokiin kuuluvat perunavelli ja suolakala, jota syödään ruisreikäleivän kera. Perinteisesti ruokajuomana on sahti. Padasjoen pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla myös marjamämmi ja perunalimppu.

### Historiallisia rakennuksia

Kartanot
* Alhon kartano, Torittu
* Ansio, Kasiniemi
* Kellosalmen kartano, Kellosalmi
* Saksalan kartano, Jokioinen
* Werhon kartano, Nyystölä
	+ Werho oli säteritila eli säteri

Säterit
* Hokka, Vesijako
* Skyttä, Vesijako

Seurakunnan virkatalot
* Pappila, Jokioinen
* Kekkala, Maakeski

Valtion virkatalot
* Anttila, Maakeski  (Arkistoitu – Internet Archive)
* Brusila, Jokioinen
* Kartano, Osoila

Tunnettuja padasjokelaisia
--------------------------

* Adolf Ivar Arwidsson (1791–1858), kirjailija, poliittinen vaikuttaja
* Albert Theodor Böök (1858–1943), kirjailija ja opettaja
* Carl-Erik Creutz (1911–2000), radiokuuluttaja
* Timo Hännikäinen (s. 1979), kirjailija
* Enni Id (1904–1992), taidemaalari
* Matti Niemi (s. 1976), aitajuoksija
* Edvard Pajunen (1888–1953), talousneuvos
* Olavi Pakkanen (1920–1983), yrittäjä ja yritysjohtaja, teollisuusneuvos
* Juuso Pykälistö (s. 1975), rallikuljettaja
* Raija Sollamo (s. 1942), teologian tohtori, Helsingin yliopiston vararehtori
* Pirjoliisa Tuominen (s. 1969), kirjailija

Väestönkehitys
--------------

Padasjoen asukasluku pienenee. Vielä 1990-luvulla siellä asui yli 4 000 henkeä, vuonna 2007 3 553. Toisaalta paikkakunnalla on yli 6 000 vapaa-ajan asuntoa. Seurauksena aatelisesta kartanoasutuksesta on pieni osa väestöstä puhunut äidinkielenään ruotsia 1900-luvun lopulle saakka.

Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.


| Padasjoen väestönkehitys 1980–2020 |
| --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1980 |    | 4 613 |
| 1985 |    | 4 509 |
| 1990 |    | 4 400 |
| 1995 |    | 4 178 |
| 2000 |    | 3 879 |
| 2005 |    | 3 639 |
| 2010 |    | 3 423 |
| 2015 |    | 3 143 |
| 2020 |    | 2 891 |
| Lähde: Tilastokeskus. |

### Taajamat

Vuoden 2017 lopussa Padasjoella oli 3 027 asukasta, joista 1 531 asui taajamassa, 1 471 haja-asutusalueilla ja 25:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Padasjoen taajama-aste on 51,0 %. Kunnassa on vain yksi taajama, Padasjoen kirkonkylä.

Seurakunnat
-----------

Padasjoki kuuluu Pyhän Ursulan seurakunnan alueeseen. Kyseinen seurakunta on osa Katolisen kirkon Helsingin hiippakuntaa.

Vuoden 2018 aluejaon mukaan Padasjoella on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:

* Hollolan seurakunta
	+ Kuhmoinen-Padasjoki kappeliseurakunta

Seurakunta toimii myös Hollolan, Kuhmoisten ja Kärkölän kuntien alueella.

Itsenäisenä helluntaiseurakuntana Padasjoella toimii Padasjoen helluntaiseurakunta.

Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Padasjoen alueella toimii Helsingin ortodoksinen seurakunta.

### Entiset seurakunnat

Seuraavassa luettelossa on mainittu historiallisella ajalla lakkautetut seurakunnat Padasjoen kunnan nykyisellä alueella.

* Padasjoen seurakunta (liitetty Hollolan seurakuntaan 2017)
* Lahden ortodoksinen seurakunta (liitetty Helsingin ortodoksiseen seurakuntaan 2021)

Tapahtumia
----------

Helmikuussa hiihdetään Päijänteen jäällä myrskylyhtyjen valossa jo perinteeksi muodostunut 7,5 kilometrin pituinen retkihiihtotapahtuma Päijänteen kuutamohiihto. Tapahtumassa on myös kilpasarjat naisille sekä miehille. Maaliskuussa järjestetään Päijänteen postihiihto, jossa reittivaihtoehtoja on kuudesta aina 28 kilometriin. Kummankin tapahtuman lähtöpaikkana on Laivaranta. Arktinen hysteria -tapahtuma maaliskuussa kokoaa yhteen pienlentokone- ja liitovarjoharrastajia Päijänteen jäälle.

Kesäisin Padasjoella järjestetään heinäkuun ensimmäisenä lauantaina paikalliseen sahtiperinteen kunniaksi sahtimarkkinat. Sahtimarkkinoiden yhteydessä on muutamina vuosina järjestetty kaljakellunnan inspiroimana Padasjoen Kirkkojoella *Sahtikellunta*, ensimmäinen sahtikellunta järjestettiin 2006. Kesäkuun puolivälissä on Vesijaolla järjestetty vuodesta 2003 alkaen Nakukymppi. Padasjoen laivaranta toimii jokakesäisen Päijänne-purjehduksen lähtö- tai maalipaikkana vuorovuosittain Jyväskylän Säynätsalon kanssa. Kesäisin erilaisia tapahtumia on joka viikonloppu, kun eri kylät, yhdistykset ja urheiluseurat järjestävät omia tapahtumiaan. Padasjoen yrityksen järjestämä jalkapallon kyläturnaus kokoaa 12 jalkapallojoukkuetta Ahjolan kentälle ja 2000-luvulla rakennetulle tekonurmelle. Kesän päättää Sataman valot -tapahtuma.

Nähtävyyksiä
------------

Nyystölän taisteluun liittyvä nuijakivi Nyystölässä.
Muistolaatta Nuijakivessä.
### Museot

* Naivistitaiteilija Enni Idin asuinmökki pihapiireineen, maalauksia 1960–1980-luvuilta. (Kellosalmi-Seitniemen kyläyhdistys)
* Toritun Sepänmäki, kyläseppä Juho Kustaa Kaurenin (1879 - 1955) aitta, talli, heinälato ja asuinrakennus 1800-luvulta. (Kunta, Toritun kyläyhdistys)
* Palsan myllymuseo. Mylly, kahvila, taidenäyttely ja vaatemyymälä. (yksityinen)
* Padasjoen kotiseutumuseo (makasiinimuseo). Kaksikerroksinen entinen pitäjänmakasiini, jossa esineistöä 1800-luvun lopun Padasjoelta. (Padasjoki-seura)

### Taidenäyttelyt

* Pikantti, taidekahvila. (Padasjoen taideyhdistys)
* Padasjoen kirjaston kuukausittain vaihtuva näyttely ja vitriini (Padasjoen kunta)
* Ars Auttoinen, taide- ja muotoilukeskus.
* Ars Arrakoski, taidenäyttely.
* Ala-Savi, Marketta Mäntysen taidetta.

### Muistomerkit

*Pääartikkeli: Luettelo Padasjoen julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä*
* Nuijapatsas, Nuijasodan muistomerkki (Nuijamäentie 1, Nyystölä)
* Nuijakivi, Nuijasodassa tehdyn antautumissopimuksen muistokivi (Nyystöläntie 452, Nyystölä)
* Arwidssonin patsas, A. I. Arwidssonin syntymäkodin paikka (Karl Fieandtin kuja, Kirkonkylä)
* Sotaan lähtemisen muistomerkki Ahjola (Kivistöntie 3, Padasjoki Kirkonkylä)
* Sotaan lähtemisen muistomerkki Sallanmäki (Maakeskenraitti 79, Maakeski)
* Sotaveteraanien muistopuun kanto (Kellosalmentie 20, Padasjoki)
* 1918-kivi (Kelkutteentie 120, Nyystölä)
* Supinmäen metsähautausmaa (Padankoskentie 12, Auttoinen)
* Kätilö Anna Niirasen muistomerkki (hautausmaa Saaritie 9 jälkeen keskiväylällä, kirkonkylä)
* Punaisten 1918 kaatuneiden muistomerkki (hautausmaa Tuuliantie 6 - Salmitie 9 välillä, kirkonkylä)
* Valkoisten 1918 kaatuneiden muistomerkki (Padasjoen kirkon piha, Laivarannantie 1)
* Sankarivainajien muistomerkki (Padasjoen kirkon piha, Laivarannantie 1)

### Historiallisia rakennuksia

* Padasjoen kirkko (1928, Laivarannantie 1, Padasjoki)
* Kansanparantaja Beckerskan mökki (Hietarannantie, Padasjoki)
* Kunnantalo 1938 (Kellosalmentie 20, Padasjoki)
* Sepänmäen museorakennukset 1800-l. (Langantie 12, Torittu)
* Osuuskauppa POK 1938 arkkitehti Valde Aulanko, funktionalismi (Keskustie 16)
* Siunauskappeli 1953 (Saaritie, Padasjoki)
* Arrakosken raittiusseurantalo (Koskimäentie 5, Arrakoski)
* Työväentalo (Keskustie 35, Padasjoki)
* Maakesken nuorisoseurantalo Rientola (Mukulintie 30, Maakeski)
* Maakesken työväentalo (Kotikuja 9, Maakeski)
* Kunnalliskoti (nyk. Majatalo Haukkatie 11, Nyystölä)
* Suojeluskuntatalo Harjula (Vesijaonraitti 143, Vesijako)
* Hanaporin kaupunki (Hanaporintie, Auttoinen)
* Seurantalo Kokkopirtti (Kokkopirtintie, Kasiniemi)
* Palsan saha ja mylly (Vesijaonraitti 566)

### Luonto

Tuomastornit, joista avautuu näkymä Päijänteelle.
* Evon alue, Natura-alue. Ilves-vaellus reittejä.
* Päijänteen kansallispuisto
* Tuomastornit, Kullasvuori
* Geokätköily, kymmenittäin geokätköjä ympäri Padasjokea
* Kirkkojoen puisto ja suihkulähde (Kirkkotie 65, Padasjoki)
* Kellosalmen silta (Virmailantie 1, Kellosalmi)

Kyliä
-----

Jos kylällä tarkoitetaan maakirja-nimiseen viranomaisasiakirjaan merkittyä kylää, niin esimerkiksi vuoden 1875 (ruotsiksi kirjoitettun) maakirjan mukaan Padasjoen kylät olivat: Alho, Autois (nykysuomeksi Auttoinen), Hinttola, Jokiois (Jokioinen), Kasiniemi, Kaukela, Kellosalmi, Lieso, Maakeskis (Maakeski), Neroskulma, Nyställe (Nyystölä), Osoila, Prästgården (Pappila), Syrjäntaka, Torittu, Wesijako (Vesijako) ja Wirmala (Virmaila).

Kyliksi, kulmiksi tai kulmakunniksi on kutsuttu myös eräitä maantieteellisiä kokonaisuuksia, esim:
Ala-Porasa, Arrakoski, Hirtniemi, Ilmoila, Jokioisen Saksala, Kaila, Kaurate, Keskusta, Koiravuori, Laivaranta, Mainiemi, Neroskulma, Palsa, Porasa, Purola, Savikko, Seitniemi, Romo, Tarus, Taulu, Vähäsalo

Etäisyyksiä
-----------

* Helsinki 150 km
* Hämeenlinna 65 km
* Jyväskylä 120 km
* Lahti 54 km
* Tampere 90 km

Liikenne
--------

Padasjoki sijaitsee valtatien 24 ja kantatien 53 risteyksessä. Valtatie 24:n varrella sijaitsevat Taulun ja Arrakosken pikavuoropysäkit.

Kirkonkylällä on linja-autoasema, jonka kautta ajaa LSL:n hallinnoima ja Koiviston Auton liikennöimä Padasjoen ja Lahden välinen reittiliikenne. Koiviston Auton pikavuorot ovat 2. kesäkuuta 2008 alkaen pysähtyneet kirkonkylän sijasta noin kaksi kilometriä lännempänä Taulun pikavuoropysäkillä. Vuodesta 2018 lähtien Koiviston Auto ja sen tytäryhtiö Onnibus ovat ajaneet Padasjoen ja Lahden sekä Padasjoen ja Jämsän välisiä pikavuoroja. Padasjoen ja muiden kuntien välisiä vakiovuoroja on vähennetty 2000-luvun aikana. Myös jotkut yhteydet ovat muuttuneet vaihdollisiksi, sillä esimerkiksi Padasjoen ja Helsingin välillä ei ole enää suoraa yhteyttä, vaan linja-autoa on vaihdettava Lahdessa.

Kunnassa pitää kotipaikkaa Niemisen Linjat, joka aiemmin harjoitti linja-autoliikennettä Padasjoen ja Lahden välillä. Elokuusta 2020 lähtien yhtiö ei kuitenkaan enää liikennöi tällä välillä. Aikaisemmin yritys on liikennöinyt vuoroja myös Padasjoen ja Hämeenlinnan välillä, mutta nykyään tällä välillä ei ole enää vakituista linja-autoliikennettä.

Lähin rautatieasema on noin 50 kilometrin päässä sijaitseva Lahden rautatieasema. Hämeenlinnan ja Jämsän rautatieasemille on matkaa kumpaankin noin 65 kilometriä ja Oriveden rautatieasemalle noin 75 kilometriä.

Tampere-Pirkkalan lentoasema sijaitsee noin 110 kilometrin päässä ja Helsinki-Vantaan lentoasema noin 145 kilometrin päässä. Lisäksi noin 35 kilometrin etäisyydellä Asikkalan Vesivehmaalla sijaitsee Lahti-Vesivehmaan lentopaikka, jonne ei kuitenkaan ole säännöllistä matkustajaliikennettä.

Kesäaikaan Padasjoelta liikennöi sisävesilaiva Vääksyyn, Sysmään, Kelventeeseen, Virmailaan ja Kuhmoisiin. Lisäksi osa Jyväskylän ja Lahden välisistä laivavuoroista pysähtyy Padasjoella.

Katso myös
----------

* Luettelo Padasjoen julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

Lähteet
-------

* Kuntien asukasluvut kuukausittain (Arkistoitu – Internet Archive)
* Kuntatiedot
* Tietoja seurakunnista (Arkistoitu – Internet Archive)
* Uuno Pulkkila, Padasjoen historia. julk. Padasjoen kunta, 1947. (uusi p. 1984)

### Viitteet

1. ↑  Pinta-alat kunnittain (Excel) 1.1.2022  1.1.2022. Maanmittauslaitos. Viitattu 29.1.2022.
2. ↑  Väkiluku kasvoi eniten Uudellamaalla vuonna 2023  31.12.2023. Tilastokeskus. Viitattu 26.1.2024.
3. ↑  Väestö iän (1-v.) ja sukupuolen mukaan alueittain, 1972–2020  31.12.2020. Tilastokeskus. Viitattu 13.5.2021.
4. ↑  Väestörakenne  26.5.2022. Tilastokeskus. Viitattu 12.9.2023.
5. ↑  Kuntien ja seurakuntien tuloveroprosentit vuonna 2024  22.11.2023. Verohallinto. Viitattu 23.1.2024.
6. ↑  Kuntavaalit 2021, Padasjoki Oikeusministeriö. Viitattu 10.11.2021.
7. ↑  Natura 2000 -alueet Hämeessä (myös linkitetyt aluekohtaiset sivut) *Ympäristö.fi*. Viitattu 29.9.2019.
8. ↑  Sini Ojanperä: Padasjoen kunnanjohtaja Heikki Jaakkola jää eläkkeelle  20.11.2018. Yle.fi, Uuitset. Viitattu 11.6.2023.
9. ↑  Marjo Pirilä: Padasjoen tähdenlento  11.6.2023. Yle.fi, uutiset. Viitattu 11.6.2023.
10. ↑  Petri Niemi: Padasjoen kunnanjohtaja jättää tehtävänsä  7.2.2022. Yle.fi, Uuitset. Viitattu 11.6.2023.
11. 1 2  [ DA Hollolan tuomiokunta II KO a:15 Varsinaisten asioiden pöytäkirjat (1761-1761)
12. ↑  Padasjoen Sanomat 30.6.2022
13. ↑  Pulkkila, Padasjoen historia (s. 74)
14. ↑  VA bb 18 ss. 139-140. Pulkkila, Padasjoen historia.
15. ↑  Pulkkila, Padasjoen historia (s. 62)
16. ↑  Kolmonen, Jaakko (toim.): *Kotomaamme ruoka-aitta: Suomen, Karjalan ja Petsamon pitäjäruoat*, s. 84. Helsinki: Patakolmonen, 1988. ISBN 951-96047-3-1.
17. ↑  <
18. ↑  Digitaaliarkisto *digi.narc.fi*. Viitattu 30.7.2021.
19. ↑
20. ↑
21. ↑  Väestö kielen mukaan sekä ulkomaan kansalaisten määrä ja maa-pinta-ala alueittain 1980 - 2016  29.3.2017. Tilastokeskus.  Arkistoitu 17.6.2018. Viitattu 28.12.2017.
22. ↑  Taajama-aste alueittain 31.12.2017  28.9.2017. Tilastokeskus.  Arkistoitu 16.7.2019. Viitattu 5.12.2018.
23. ↑  Taajama- ja haja-asutusalueväestö iän ja sukupuolen mukaan kunnittain 31.12.2017  28.9.2017. Tilastokeskus.  Arkistoitu 14.7.2019. Viitattu 5.12.2018.
24. 1 2  Yhteystiedot - Suomen evankelis-luterilainen kirkko evl.fi.  Arkistoitu 23.8.2018. Viitattu 23.8.2018.
25. ↑  Seurakunnat *Suomen helluntaikirkko*.  Arkistoitu 6.9.2021. Viitattu 6.9.2021.
26. ↑  Mihin seurakuntaan kuulun? Suomen ortodoksinen kirkko. Viitattu 29.3.2024.
27. ↑  Sahtikellunta ‘07 (Internet Archivessa, tallennettu 28.9.2007)  10.7.2007. Sahtikellunta.  Arkistoitu 28.9.2007. Viitattu 9.8.2014.
28. ↑  Nakujuoksu houkutteli yli sata juoksijaa ja vielä enemmän katsojia: "Hieman jännitti, tuleeko noloja tilanteita" *www.iltalehti.fi*. Viitattu 14.8.2020.
29. ↑  Toritun museo Seppälä Toritun kyläyhdistys.  Arkistoitu 5.3.2016. Viitattu 22.2.2016.
30. ↑  Päijät-Hämeen museomatka
31. ↑  Ala-Savi *Mmtaide.fi*. Viitattu 22.2.2016.
32. ↑   Padasjoki-seura linkit
33. 1 2  Asikkalan ja Padasjoen liikennöinti ja bussiliput 10.8. alkaen *Lahden Seudun Liikenne*.  5.8.2020.  Arkistoitu 27.9.2020. Viitattu 14.8.2020.
34. ↑  Hämeen yrityssanomat: Linja-autoliikenne vähenemässä *Hämeen yrityssanomat*. Viitattu 20.7.2013.
35. ↑  Niemisen Linjat Oy *www.niemisenlinjat.fi*. Viitattu 14.8.2020.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Padasjoki** Wikimedia Commonsissa

* Padasjoen kunnan kotisivut
* Tilastokeskus - Padasjoen avainluvut

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Päijät-Hämeen maakunnan kunnat |
| --- |
|  |
| Nykyiset kunnat | 
* Asikkala
* Hartola
* Heinola
* Hollola
* Iitti
* Kärkölä
* Lahti
* Orimattila
* Padasjoki
* Sysmä

 |
|  |
| Entiset kunnat | 
* Artjärvi
* Heinolan maalaiskunta
* Hämeenkoski
* Nastola

 |

 |

Padasjoen kylät

* Ala-Porasa
* Alho
* Arrakoski
* Auttoinen
* Hirtniemi
* Ilmoila
* Jokioisten Saksala
* Kailankulma
* Kasiniemi
* Kaukela
* Kaurate
* Kellosalmi
* Keskusta
* Koiravuori
* Laivaranta
* Maakeski
* Mainiemi
* Neroskulma
* Nyystölä
* Pappila
* Palsa
* Porasa
* Purola
* Savikko
* Syrjäntaka
* Romonkulma
* Tarus
* Taulu
* Torittu
* Vesijako
* Virmaila
* Vähäsalo