**Cern** eli **CERN** (virallisesti ransk. *Organisation européenne pour la recherche nucléaire* ja engl. *European Organization for Nuclear Research*, alun perin virallisesti ransk. *Conseil Européen pour la Recherche Nucléaire*) on Euroopan hiukkasfysiikan tutkimuskeskus. Se tutkii aineen perusolemusta ja voimia, jotka pitävät sen koossa. Keskuksen keskeisin tutkimuslaitteisto on vuonna 2010 käyttöönotettu LHC.

Cernissä on noin 2 500 vakituista työntekijää, ja vuosittain siellä vierailee lähes 7 000 tutkijaa. Cernin kanssa yhteistyössä tai sen kanssa työskentelee yli kolmasosa maailman kokeellisista hiukkasfyysikoista. Organisaation jäsenvaltioina on 23 maata.

Suomi liittyi organisaation jäseneksi vuonna 1991. Suomen osallistumista Cernin projekteihin hoitaa suomalaisten yliopistojen yhteinen Fysiikan tutkimuslaitos HIP.

Historia
--------

CERN on lyhenne sanoista **Conseil Européen pour la Recherche Nucléaire**. Tämä "*conseil*" eli neuvosto perustettiin 1952, ja se muuttui "organisaatioksi" 1954. Nimilyhenne säilytettiin kuitenkin ennallaan. Nykyisin Cerninä tunnetun tutkimuskeskuksen rakentaminen aloitettiin 1955. Se sijaitsee Geneven kaupungin kupeessa Sveitsin ja Ranskan rajalla, pääosin sveitsiläisen Meyrinin ja ranskalaisen Prévessin-Moëns'n alueella. Järjestön päämaja on Meyrinissä.

### Hiukkastörmäyttimet

LHC-kiihdytin sijaitsee Sveitsin ja Ranskan rajalla Geneven lentoaseman länsipuolella.2 kilometriä halkaisijaltaan oleva *Super Proton Synchrotron* (SPS) ehdotettiin  1970-luvun lopulla muunnettavaksi kahta vastakkain kiertävää hiukkassuihkua törmäyttäväksi hiukkastörmäyttimeksi. Ajateltiin, että törmäyttämällä protoneja ja antiprotoneja vastakkain saataisiin riittävästi törmäysenergiaa, jotta voitaisiin havaita Z-bosoni. Näin tapahtuikin vuonna 1983, kun löydettiin W- ja Z-bosonit.

Vuonna 1989 Cerniin valmistui pääasiassa elektronien kiihdyttämiseen tarkoitettu LEP-törmäytin (*Large Electron-Positron Collider*). Kiihdytinputki on 27 kilometriä pitkä rengas, joka kulkee Ranskan ja Sveitsin alueella, noin sadan metrin syvyydessä maan alla. Kiihdytinputken varrella on neljä väliasemaa, joissa kussakin on erilaisia hiukkasilmaisimia tai esim. hiukkasinjektointipiste alemman tason kiihdyttimistä. LEP ajettiin lopullisesti alas 2. marraskuuta 2000 ja purettiin pois tulevan LHC:n tieltä. Sillä mitattiin erityisesti W- ja Z-bosonien ominaisuuksia tarkkuudella, joka antoi luottamusta hiukkasfysiikan standardimalliin.

Uuden törmäyttimen suunnittelu alkoi 1984. Rakennettavaksi valittu Large Hadron Collider eli LHC (suuri hadronitörmäytin) törmäyttäisi kahta vastakkain kiertävää protonisuihkua. LHC käynnistettiin ensimmäisen kerran syyskuussa 2008. Kiihdytin rakennettiin samaan olemassa olevaan LEP:iä varten rakennettuun putkeen, mutta juuri magneettien parantamisella saadaan aikaiseksi suurempi kiihdytysjännite. Koekäyttöjen jälkeen ensimmäiset varsinaiset kokeet aloitettiin 30. maaliskuuta 2010. Kiihdyttimen ensimmäinen päätehtävä oli löytää Higgsin bosoni, jonka löytymisestä raportoitiin 4. heinäkuuta 2012.

### Tietotekniikka

Cernissä oli käytössä CERNET-niminen tietokoneverkko suurtietokoneiden ja minitietokoneiden välillä 1970-luvulla, joka muistutti rakenteeltaan ARPANETiä mutta käytti eri protokollia. Berkeley Unixin myötä TCP/IP levisi myös Cerniin. Ulkoiset yhteydet jatkoivat ISO- ja DECnet-yhteyksillä vuoteen 1989 saakka.

Cernin fyysikko Tim Berners-Lee keksi 1990 tiedonsiirtojärjestelmän tutkimustulosten automaattiseen jakamiseen tutkijoille ympäri maailmaa. Tämä WWW eli World Wide Web laajeni sittemmin maailmanlaajuiseksi.

Cern toimii grid-laskentaverkon *tier 0* -keskuksena.

Vuonna 2019 Cern säilöi noin 330 petatavua dataa.

### Tulevaisuus

Noin kymmenen toimintavuoden jälkeen LHC:tä on ehdotettu päivitettäväksi High Luminosity Large Hadron Collider eli HL-LHC muotoon.

Cernin tulevista hankkeista on suunnittelun ja alustavan kehittelyn alla kaksi erityyppistä törmäytintä; lineaarikiihdytin CLIC ja LHC:n kaltainen, mutta suurempi, rengaskiihdytin FCC eli Future Circular Collider. FCC olisi halkaisijaltaan 80–100 kilometriä ja törmäysenergialtaan jopa 100 TeV.

Hallinto
--------

Cernin ylin päätäntävalta on neuvostolla, jossa on kustakin jäsenmaasta kaksi edustajaa. Toinen edustaja edustaa valtion hallintoa ja toinen tieteellistä yhteisöä.

### Pääjohtajat

| saaja | vuosi | valtio |
| --- | --- | --- |
| Edoardo Amaldi | 1952–1954 |  Italia |
| Felix Bloch | 1954–1955 |  Sveitsi |
| Cornelis Bakker | 1955–1960 |  Alankomaat |
| John Adams | 1960–1961 vt. |  Britannia |
| Victor Frederick Weisskopf | 1961–1965 |  Itävalta |
| Bernard Gregory | 1966–1970 |  Ranska |
| Willibald Jentschke | 1971–1975 |  Itävalta |
| John Adams | 1971–1980 |  Britannia |
| Léon van Hove | 1976–1980 |  Belgia |
| Herwig Schopper | 1981–1988 |  Länsi-Saksa |
| Carlo Rubbia | 1989–1993 |  Italia |
| Christopher Llewellyn Smith | 1994–1998 |  Britannia |
| Luciano Maiani | 1999–2003 | San Marino San Marino |
| Robert Aymar | 2004–2008 |  Ranska |
| Rolf-Dieter Heuer | 2009–2015 |  Saksa |
| Fabiola Gianotti | 2016– |  Italia |

Jäsenmaat
---------

Cernin jäsenmaat vuonna 2019.
Cernillä on 23 jäsenvaltiota. Jäsenet ovat Israelia lukuun ottamatta Euroopan valtioita ja useimmat kuuluvat EU:hun. Varsinaisten jäsenten lisäksi Cernillä on kahdeksan tarkkailijajäsentä. Tarkkailijajäsenet ovat Euroopan ulkopuolisia tai ei-valtiollisia tahoja. Ne, joilla on tarkkailijastatus, eivät ole jäseniä eivätkä osallistu päätöksentekoon, mutta niillä on mahdollisuus osallistua neuvoston kokouksiin ja saada neuvoston dokumentteja.

### Perustajamaat

* Alankomaat
* Belgia
* Italia
* Jugoslavia (erosi 1961)
* Kreikka
* Norja
* Ranska
* Ruotsi
* Saksa
* Sveitsi
* Tanska
* Yhdistynyt kuningaskunta

### Myöhemmin liittyneet maat

* Itävalta liittyi 1959
* Espanja liittyi vuonna 1961, erosi vuonna 1969, liittyi uudelleen vuonna 1983
* Portugali liittyi vuonna 1985
* Suomi liittyi vuonna 1991
* Puola liittyi vuonna 1991
* Unkari liittyi vuonna 1992
* Tšekki liittyi vuonna 1993
* Slovakia liittyi vuonna 1993
* Bulgaria liittyi vuonna 1999
* Israel liittyi vuonna 2013
* Romania liittyi vuonna 2016
* Serbia liittyi vuonna 2019

### Kumppanijäsenet

Kumppanijäsenistä kaksi on esivaiheessa ennen varsinaista jäsenyyttä:

* Kypros
* Slovenia.

Muita kumppanijäseniä on viisi:

* Intia
* Liettua
* Pakistan
* Turkki
* Ukraina.

### Tarkkailijajäsenet

Cernin jäsenet sinisellä ja tarkkailijajäsenet punaisella pl. Euroopan komissio ja UNESCO. (tilanne vuonna 2013)
Cernin tarkkailijajäseniä on kuusi:

* Euroopan unioni Euroopan komissio
* Japani
* JINR (Joint Institute for Nuclear Research), 18 valtion tutkimuskeskus Dubnassa, Venäjällä
* Venäjä
* Yhdistyneet kansakunnat Unesco
* Yhdysvallat.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5 6  Our Member States (Jäsenluettelot Cernin verkkosivulla) *home.cern*. Viitattu 8.8.2019.
2. ↑  fyysikot Carlo Rubbia, Peter McIntyre ja David Cline
3. ↑  Izlar, Kelly: Thirty years of the Z boson  31.5.2013. CERN. Viitattu 9.3.2019.
4. 1 2  Leino, Raili: Satakilometrinen rengas Cerniin – seuraavan sukupolven hiukkaskiihdyttimen suunnittelu käynnistyi *Tekniikka & Talous*.  7.2.2014. Viitattu 9.3.2019.
5. ↑  Perkins, Ceri & Collins, Nick: Higgs boson: scientists 99.999% sure 'God Particle' has been found *Telegraph*.  4.7.2012. Viitattu 4.7.2012. (englanniksi)
6. 1 2 3  Ben Segal: A Short History of Internet Protocols at CERN *ben.home.cern.ch*.  huhtikuu 1995.  Arkistoitu 2.5.2015. Viitattu 17.6.2018.
7. ↑  The birth of the Web *CERN*. Viitattu 9.3.2019.
8. ↑  CERN - Euroopan hiukkasfysiikan tutkimuslaitos Suomen Akatemia.  Arkistoitu 20.6.2018. Viitattu 20.6.2018.
9. ↑  Data preservation *CERN*. Viitattu 6.1.2022. (englanniksi)
10. ↑  Structure as of 2018 *CERN*. Viitattu 9.3.2019.
11. ↑  CERN to admit Israel as first new Member State since 1999 CERN.
12. ↑  CERN welcomes Romania as its twenty-second Member State *CERN*.  17.7.2016. Viitattu 9.3.2019.
13. ↑  Serbian flag raised at CERN (Cernin tiedote 30.4.2019) *home.cern*. Viitattu 8.8.2019.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Cern** Wikimedia Commonsissa


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Geneve |
| --- |
|  |
| Maamerkit | 
* Jet d’eau
* Palace of Nations
* Plainpalais
* Pyhän Pietarin kirkko
* Reformaattorien muuri

 |
|  |
| Liikenne | 
* Transports publics genevois
* Gare de Cornavin
* Geneven kansainvälinen lentoasema

 |
|  |
| Koulutus ja tutkimus | 
* Cern
* Geneven yliopisto
* Graduate Institute of International and Development Studies

 |
|  |
| Kulttuuri | 
* Bâtiment des Forces motrices
* Palexpo
* Salon International de l’Auto et accessoires

 |

 |