Ilmakuva Valkeakoskelta. Längelmäveden reitti yhtyy Vanajaveden reittiin Valkeakoskella.
**Längelmäveden reitti** on Kokemäenjoen vesistöön kuuluva järvireitti Hämeessä Pirkanmaalla Suomessa. Se yhtyy Vanajaveden reittiin Valkeakoskella ja siihen yhtyy kaakosta Hauhon reitti.

Järvireitin keskusjärvenä on Längelmävesi, johon laskee Vesijärvi. Längelmävedestä vedet virtaavat Kaivannon kanavan kautta Roineeseen, ja tästä edelleen Mallasveteen, johon laskee Kostianvirtaa pitkin myös Pälkänevesi sekä kaakosta Hauhon reitin vedet. Itse Mallasvesi laskee Valkeakosken kautta Vanajaveteen.

Historia
--------

Reitin keskiosan järvien Längelmäveden, Roineen, Vesijärven ja Pälkäneveden virtaussuhteet ovat muuttuneet historiallisella ajalla osin luonnonvoimien, osin ihmisen toiminnan vaikutuksesta. Alun perin vuoteen 1604 Längelmävesi, Vesijärvi ja pääosa Pälkäneveden vesistä laski Sarsanvirran kautta Roineeseen osan Pälkäneveden vesistä laskiessa vähäisen Hykiänkosken kautta Mallasveteen. Vuonna 1604 Hykiänkosken paikalle syntyi veden uurtamana suurempi uoma, Kostianvirta ja tämän tuloksena Sarsanvirta kuivui. Entisen salmen paikalle Längelmä- ja Pälkänevesien välille muodostui Iharinkoski, jota pitkin Vesijärven ja Längelmäveden vedet alkoivat virrata Pälkäneveteen ja täältä edelleen Kostianvirran kautta Mallasveteen. 

Tämän jälkeen virtaussuhteet muuttuivat vielä vuonna 1830, kun Roineen ja Längelmäveden välisen Kaivannon kannaksen poikki silloin rakennetun Kaivannon kanavan sulut murtuivat ja Längelmäveden pinta laski nopeasti Roineen tasoon. Samalla Iharinkoski Längelmäveden ja Pälkäneveden välillä kuivui. Näin Kaivannon kanavasta tuli Längelmäveden lasku-uoma, mutta Kostianvirta säilyi edelleen Pälkäneveden lasku-uomana. Vuonna 2014 Längelmäveden ja Pälkäneveden välille syntyi kapea yhteys, kun Iharinkosken uomassa ollut kannas poistettiin.

Suurjärven altaat
-----------------

Järvenlaskujen ja riistäytymisten tuloksena Längelmäveden reitin järvistä ovat nykyään samassa tasossa reitin keskusjärvi Längelmävesi, siihen laskeva Koljonselkä, Längelmäveden alapuoliset Roine ja Mallasvesi, Mallasveteen Kostianvirran kautta laskeva Pälkänevesi ja edelleen Mallasveteen Pinteleen kautta laskeva Hauhon reitin järviketju, johon kuuluvat Ilmoilanselkä, Pyhäjärvi, Iso-Roine ja Hauhonselkä. Samalla tasolla olevina nämä voidaan periaatteessa määritellä myös yhdeksi suurjärveksi, joka koostuu useasta altaasta, vaikka monet altaita yhdistävistä uomista ovatkin varsin kapeita.

Lähteet
-------

1. ↑  *Nykysuomen tietosanakirja 2. Maat ja paikat*, s. 236, 441. Porvoo: WSOY, 1992. ISBN 951-0-18037-8.
2. ↑  Riihimäki, Irene: Sydän-Hämeen Lehti: Juhla, jota on odotettu 56 vuotta *shl.fi*.  Kesäkuu 16, 2014 17:08. Viitattu 21.7.2014.
3. ↑  Kuusisto, Esko: Kas Längelmävesi tuolla, siellä ja täällä *Ympäristö-lehti*.  5/2011. Valtion ympäristöhallinto. Viitattu 28.7.2013.

Aiheesta muualla
----------------

* Vesistöalueiden yleiskuvaus Pirkanmaan ympäristökeskus. Viitattu 12.2.2010.

**Kokemäenjoen vesistö** (35)

|  |
| --- |
| Kokemäenjoen alue (35.1) • Vanajaveden–Pyhäjärven alue (35.2) • Näsijärven–Ruoveden alue (35.3) • Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alue (35.4) • Ikaalisten reitin valuma-alue (35.5) • Keuruun reitin valuma-alue (35.6) • Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alue (35.7) • Vanajan reitin valuma-alue (35.8) • Loimijoen valuma-alue (35.9) |