**Oy Stockfors Ab** on vuonna 1903 perustettu puuhiomotoimintaa, sahatoimintaa, maanviljelyä ja myöhemmin myös metalliteollisuutta harjoittanut keskisuuri perheyhtiö. Vuonna 1985 Oy Stockfors Ab myytiin Enso Gutzeit Ab:lle. Pitkäaikaisen Stockfors-omistajan vuorineuvos Leonard Baumgartnerin henkilökohtainen metsäomaisuus oli pohjana suvun jälkeläisille jatkaa metsänhoitotoimintaa, aluksi Oy Tomas Ab:n nimissä ja vuodesta uudelleen nimellä Oy Stockfors Ab.

Historia
--------

Stockforsin puuhiomo ja sen voimalaitos 1900-luvun alussa.
Stockforsin tila Kymenlaakson Pyhtäällä Kymijoen suistoalueella koskineen siirtyi vuonna 1898 norjalaisille sahanomistajille Olaf Bülowille ja Ole Nerdrumille, jonne he perustivat 1903 puuhiomon Aktiebolaget Stockfors. Kolme vuotta myöhemmin he perustivat hiomon yhteyteen sahan. Samassa yhteydessä puuhiomotuotteiden saamiseksi maailmanmarkkinoille Stråkaforsin kosken kohdalla Kymijoen Pyhtään haarassa luotiin Strukan kanava, jonka kautta Strömforsin tuotteet saatiin kuljetettua Spjutsundin (Keihässalmi) lastauspaikalle meren rannalla. Puunjalostustehtaiden energianlähteeksi Ab Strömfors rakensi Ediskoskeen voimalaitoksen. Yhtiön pääkonttori toimi läheisessä Loviisan kaupungissa.

Baumgartner-suvun omistuksessa
------------------------------

Vuonna 1909 puuhiomon ja sahatoiminnan isännöitsijäksi valittiin Leonard Baumgartner, josta tuli vuoteen 1917 mennessä yrityksen suurin osakkeenomistaja. Vuonna 1920 hänellä oli jo 81% osuus yrityksen osakkeista. Vuonna 1936 Mustion kartano Länsi-Uusimaan Karjaalla siirtyi Linder-suvulta Baumgartner-suvulle ja edelleen Ab Stockforsille. Tässä vaiheessa Mustion ruukin toiminta oli siirtynyt liikemies Leopold Lerchen johtamalle yritykselle Ab Svartå Bruk Oy. Lerchen kuoleman jälkeen omistus siirtyi Baumgartner-suvulle, jossa Leonard Baumgartnerin kuoleman jälkeen omistajia olivat hänen jälkeläisensä. Sotien jälkeen Stockforsin ja Svartå Brukin toimitusjohtajaksi nousi kreivi Carl-Johan Creutz, jonka puoliso oli vuorineuvos Baumgartnerin tytär Nan Creutz.

Stockforsin sahaustoimintaa jatkui aina vuoteen 1966, jonka jälkeen Pyhtäään toiminta keskittyi puuhiokkeen valmistukseen. Vuonna 1974 erilliset yhtiöt Stockfors ja Svartå Bruk yhdistettiin Stockfors-nimen alle. Oy Stockfors Ab käsitti 1980-luvun alussa Pyhtään puuhiomon 50.000 tonnia, metallituotetehtaan, 4 voimalaitosta Kymi- ja Mustionjoissa, 10.000 ha metsää ja myllyn. Tytäryhtiöt olivat ovialalla toimineet Ovitor Oy Helsingissä jaOy Fi-Do Ab Lohjalla. Pyhtään puuhiomon työtekijämäärä 1980-luvun alussa oli 140 työntekijää.

Uudet vallanpitäjät ennen yrityksen myyntiä
-------------------------------------------

Stockforsin johto yritti saada yrityksen toimintaa 1980-luvun alussa muutaman tappiollisen vuoden jälkeen kannattavaksi keskittymällä tuottamaan revinnäisssellua eli fluff-massaa, mutta tehokkaan tuotannon aikaansaaminen viivästyi. Vuonna 1983 pidetyssä yhtiökokouksessa yrityksen valta vaihtui; hallintoneuvoston puheenjohtajana toiminut ja aiempi pitkäaikainen toimitusjohtaja Carl-Johan Creutz syrjäytettiin, ja valta siirtyi yhtiön ulkopuolisille johtajille. Hallituksen puheenjohtajaksi nousi asianajaja Robert Mattson ja jäseneksi mm. merenkulkuneuvos Heikki Holma.

Yritystä lähdettiin saneeraamaan. Saneerausta teki välttämättömäksi toimivan johdon epäonnistunut toiminta 1980-luvulla. Ensimmäisenä myytiin perinteinen Pyhtään puuhiomo. Tällöin puuhiomo, voimalaitokset ja metsät siirtyivät Enso-Gutzeitin omistukseen. Metalliteollisuusosa myytiin toimivale johdolle. Yrityksestä jäi jäljelle omistajien henkilökohtaisena omaisuutena perityt metsät, joiden avulla yrityksen toimintaa jatkettiin.

Hallinto
--------

**Toimitusjohtajat:**

* 1909-1940 Leonard Baumgartner, vuorineuvos
* 1940-1944 August Hihnala, sahateknikko
* 1946-1975 Carl-Johan Creutz
* 1975-1982 Hans W. Hansson, lakimies
* 1982-1984 Börje Koskinen, insinööri

Lähteet
-------

1. ↑  Aktiebolaget Stockfors *porssitieto.fi*. Viitattu 9.5.2023.
2. 1 2 3 4  Baumgartnerien sisällissota.  *Helsingin Sanomat*, 1.10.1985, s. 27. HS Aikakone (vain tilaajille). Viitattu 9.5.2023.
3. 1 2  Baumgartnerien sukuyhtiö.  *Helsingin Sanomat*, 13.9.1984, s. 33. HS Aikakone (vain tilaajille). Viitattu 9.5.2023.