recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Mpande
**Mpande** (1798 Babanango, Zulumaa – 1872) oli zulujen kuningas, joka hallitsi vuosina 1840–1872. Mpande oli häntä edeltäneiden kahden zulukuninkaan, Shakan ja Dinganen, velipuoli.

Blood Riverin taistelun jälkeen zuluvaltakunta ajautui sisäpoliittiseen kriisiin ja hajosi. Mpanden velipuoli Dingane, joka hallitsi zuluvaltakuntaa, ei luottanut Mpandeen ja suunnitteli tämän surmaamista. Mpande pakeni etelään tuhansien seuraajien kanssa.

Voortrekkerit halusivat zulujen johtoon heihin Dinganea suopeammin suhtautuvat kuninkaan ja ryhtyivät tukemaan Mpandea sotilaallisesti. Buurien tuella Mpande löi Dinganen joukot Magongon taistelussa 1840 ja nousi zulujen kuninkaaksi. Mpanden poikien Cetshwayon ja Mbuyazin välisessä sisällissodassa hän tuki Mbuyazia, mutta lopulta Cetshwayo voitti sodan 1857. Estääkseen Cetshwayota horjuttamasta hänen asemaansa Mpande haki tukea sekä briteiltä että buureilta. Brittiläisen Theophilus Shepstonen välittämänä Cetshwayo ja Mpande sopivat erimielisyytensä ja Mpande säilyi kuninkaana kuolemaansa asti.

Lähteet
-------

1. 1 2  "Mpande," Microsoft® Encarta® Online Encyclopedia 2007  (Arkistoitu – Internet Archive) © 1997-2007 Microsoft Corporation. All Rights Reserved.
2. ↑  "Dingane." Biographies. Answers Corporation, 2006. Answers.com 08 May. 2007.

Aiheessta muualla
-----------------

* Mpande *South African history Online*
* Mpande KaSenzangakhona *uMlalazi Muncipality*

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Saksa
* Yhdysvallat
* Alankomaat

 |

 |
**Annina Ärölä** (o.s. *Tuomi*) on suomalainen freelance-näyttelijä. Hän on rehtorina Oriveden seudun kansalaisopistossa ja kulttuurijohtajana Oriveden kaupungissa. Hän oli apulaisrehtorina ja koulutuspäällikkönä Pirkan opistossa ja suunnittelijaopettajana Valkeakoski-opistossa. *lähde?*

Ärölä valmistui teatteritaiteen maisteriksi Tampereen yliopiston näyttelijäntyön laitokselta vuonna 1995. Hän on suorittanut johtamisen erikoisammattitutkinnon, opettajan pedagogiset opinnot ja opetushallinnon tutkinnon ja opiskellut laulun, musiikinteorian ja kitaransoiton opintoja. Ärölä on uransa aikana näytellyt Rovaniemen, Seinäjoen, Kouvolan ja Tampereen ja Vaasan lavoilla. Hänen rooleihinsa lukeutuvat muun muassa Anna-Liisa (Manner) ja Anita Hallama (Presidentti ja Tyttö) Tampereen Työväen Teatterissa, Kyllikki (Rauta-aika) Pyynikin kesäteatterissa, Layla Locket (*Kuuma Kesä 85*), Sugar (*Piukat paikat*) Seinäjoen kaupunginteatterissa, Maria (*The Sound of Music*) Rovaniemen Teatterissa ja toimittaja Suni (*Katri Helena -musikaali*) Vaasan kaupunginteatterissa.

Lähteet
-------

* Teatterit ja teatterintekijät 2005, ISBN 952-471-629-1
* Ärölän tiedot Tampereen freelancer-näyttelijöiden sivuilla (2006)
* Annina Ärölä Elonetissä.

Aiheesta muualla
----------------

* Annina Ärölä Internet Movie Databasessa. (englanniksi)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt Muokkaa Wikidatassa | 
* Elonet

 |

 |
**Tatu Oskari Siivonen** (s. 13. huhtikuuta 1974 Mikkeli) on suomalainen näyttelijä. Hän on työskennellyt vapaana näyttelijänä useissa teattereissa 2000-luvun vaihteesta alkaen. Valkokankailla hän on näytellyt lähinnä sivuosia.

Ura
---

Mikkelissä syntynyt Siivonen varttui Hämeenlinnassa taiteellisten ja urheilullisten harrastusten parissa. Teatteritaiteeseen hän tutustui hämeenlinnalaisessa harrastajateatteri Miniteatterissa. Siivonen opiskeli Teatterikorkeakoulun näyttelijäntyönlaitoksella 1998–2002. Ensimmäisen kolmesta tärkeimmästä teatteriroolistaan hän oli tehnyt jo 1994, jolloin hän näytteli Runaria teoksessa *Runar ja Kyllikki*. Toinen oli nimirooli lastennäytelmässä *Peter Pan* Tampereen Työväen Teatterissa 2002 ja kolmas oli Olavin rooli teoksessa *Tulipunakukka* Pyynikin kesäteatterissa 2005.

Siivonen on näytellyt niin ikään epookkidraamassa *Täällä Pohjantähden alla* (2002), jossa hän teki Eliaan roolin, ja kansannäytelmässä *Tukkijoella* (2008), jossa hänen roolinaan oli Huotari. Siivosen pitkään rooliluetteloon kuuluu myös osasuoritukset näytelmissä *Lokki* (2015), *Kolmen pennin ooppera* (2016) ja *Villit vuodet* (2017). Hänen suosikkilajinsa on tragikomedia.

Siivonen on näytellyt useissa elokuvissa 2000-luvun alusta alkaen. Vuonna 2002 hän teki Heikki Pajalan roolin rikoselokuvassa *Rotanloukku*. Vuonna 2007 hän näytteli Repeä Markku Pölösen ohjaamassa draamaelokuvassa *Lieksa!* ja seuraavana vuonna hänellä oli rooli Esa Illin lyhytelokuvassa *Jungle of Dreams*. Siivonen on näytellyt myös Aleksi Salmenperän ohjaamassa draamaelokuvassa *Jättiläinen* (2016) ja JP Siilin komediassa *Sieniretki* (2022). Lauri Nurksen romanttisessa komediassa *Sooloilua* (2007) Siivosella oli Jannen osa.

Viitteet
--------

1. 1 2  Tatu Siivonen Elonetissä.
2. 1 2  Tatu Siivonen *Näyttelijäliitto.fi*. Näyttelijäliitto - Skådespelarförbundet. Viitattu 23.1.2024.
3. ↑  Ilona / Tekijähaku / Siivonen Tatu *ILONA-tietokanta*. Teatterin tiedotuskeskus (TINFO) ja Teatterimuseo. Viitattu 23.1.2024.
**Java Database Connectivity** (**JDBC**) on Javan ohjelmointirajapinta, joka hallinnoi yhteyttä tietokannan hallintajärjestelmään, välittää kyselyjä ja komentoja, sekä käsittelee saatavan tulosjoukon. JDBC on julkaistu JDK versio 1.1:n mukana vuonna 1997. JDBC toteutti alun perin vain asiakasrajapinnan ja JDBC versio 2.0:sta lähtien myös valinnaisen paketin palvelinpuolen toteutukseen.

JDBC on kehitetty vaihtoehtona ODBC-rajapinnalle.

**Yleiset JDBC-komponentit**
----------------------------

JDBC API (application programming interface) tarjoaa seuraavat rajapinnat ja luokat

#### **DriverManager**

Tämä luokka hallinnoi luettelo tietokannan ohjaimista. Se toimii yhdistävänä linkkinä Java sovelluksen ja tietokannan ohjaimien välillä. Kun sovellus pyytää yhteyttä tietokantaan, DriverManager yrittää löytää sopivan ohjaimen. Kun sopiva ohjain löydetään, käytetään se muodostamaan tietokantayhteys. 

#### **Driver**

Tämä käyttöliittymä käsittelee tietoliikennettä tietokantapalvelimen kanssa. Eli ollaan hyvin harvoin suoraan vuorovaikutuksessa Driver-objektien kanssa. Sen sijaan käytetään DriverManager-objekteja, jotka ovat vastuussa tämän tyyppisistä objekteista. Se myös tiivistää Driver-objektien kanssa työskentelemiseen liittyviä yksityiskohtia.

#### **Connection**

Tämä käyttöliittymä sisältää kaikki menetelmät yhteyden muodostamiseen tietokantaan. Yhteysolio edustaa kommunikaatio kontekstia, eli kaikki viestintä tietokannan kanssa tapahtuu vain yhteysolion kautta.

#### **Statement**

Tämän käyttöliittymästä luotuja objekteja käytetään SQL-käskyjen (structured query language) lähettämiseen tietokantaan. Joillakin johdetuilla rajapinnoilla voi olla muitakin toimintoja, kuten parametrien vastaanottaminen tallennettuja toimintoja suorittaessa. 

#### **ResultSet**

Nämä oliot pitävät sisällään tietokannasta haetut tiedot, niitä käytetään yleensä yhdessä Statement-olioiden kanssa SQL-kyselyjen suorittamiseksi. Se toimii iteraattorina, jonka avulla voi selata tietojaan.

#### **SQLException**

Käsittelee kaikki tietokantasovelluksessa ilmenevät virheet.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Matthew Tyson: What is JDBC? Introduction to Java Database Connectivity  11.4.2019. JavaWorld. Viitattu 13.7.2019. (englanniksi)
2. ↑  DriverManager (Java Platform SE 8 ) *docs.oracle.com*. Viitattu 31.3.2023.
3. ↑  What is a JDBC driver? *www.ibm.com*.  30.8.2021. Viitattu 31.3.2023. (englanniksi)
4. ↑  Establishing a Connection (The Java™ Tutorials > JDBC Database Access > JDBC Basics) *docs.oracle.com*. Viitattu 31.3.2023.
5. ↑  Statement (Java Platform SE 7 ) *docs.oracle.com*. Viitattu 31.3.2023.
6. ↑  ResultSet (Java Platform SE 7 ) *docs.oracle.com*. Viitattu 31.3.2023.
7. ↑  SQLException (Java Platform SE 7 ) *docs.oracle.com*. Viitattu 31.3.2023.

Aiheesta muualla
----------------

* tivi.fi: JDBC vie tietokantaan Javalla
* jyu.fi: Tietokantapohjaisten WWW-liittymien rakentaminen
*Tämä artikkeli käsittelee Saksan kaupunkia. Naisen etunimestä Unna on eri artikkeli.*

  

  

  

  

  

  

  

  

**Unna** on kaupunki Nordrhein-Westfalenin osavaltiossa, läntisessä Saksassa. Se sijaitsee Ruhrin alueen itälaidalla ja toimii Unnan piirikunnan hallintokaupunkina. Vuoden 2022 lopussa kaupungin asukasluku oli 60 892. Sen pinta-ala on 88,56 neliökilometriä.

Unna sijaitsee muinaisen Hellweg-suolakauppareitin varrella. Sille myönnettiin kaupunginoikeudet vuonna 1278. Kaupunki oli myös Hansaliiton jäsen. Vuonna 1597 kaupunkiin saapui rutto ja se menetti yli puolet asukkaistaan. Vuosina 1666–1947 Unna oli osa Preussia.

Unnalla on ystävyyskaupunkitoimintaa Alankomaiden Waalwijkin, Ranskan Palaiseaun, Unkarin Ajkan, Italian Pisan kanssa sekä Saksan Saksin Döbelnin ja Rheinland-Pfalzin Enkirchin kanssa. Kaupungin nähtävyyksiin lukeutuu muun muassa evankelinen kaupunginkirkko, joka edustaa myöhäisgotiikkaa ja joka rakennettiin vuosina 1322–1467.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Unna in Zahlen Stadt Unna. Viitattu 8.9.2023. (saksaksi)
2. 1 2  Bevölkerung nach Gemeinden Landesbetrieb IT.NRW. Viitattu 8.9.2023. (saksaksi)
3. ↑  Städtepartnerschaften Stadt Unna. Viitattu 8.9.2023. (saksaksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Unna** Wikimedia Commonsissa

* Kaupungin verkkosivusto (saksaksi)
**Eric A. Boe** (s. 1. lokakuuta 1964) on yhdysvaltalainen astronautti. Hän syntyi Miamissa Floridassa mutta vietti nuoruusvuotensa Atlantassa Georgiassa.

Koulutus
--------

Boe valmistui vuonna 1983 Henderson High Schoolista Chambleessa Georgiassa. Vuonna 1987 hän suoritti alemman korkeakoulututkinnon United States Air Force Academyssa. Vuonna 1997 hän jatkoi opintojaan Georgia Institute of Technologyssä, josta hän valmistui sähkölaitetekniikasta.

Sotilasura
----------

Boe aloitti lentosotakoulussa vuonna 1987. Seuraavana vuonna hän suoritti Euro-NATO-yhteiskoulutuksen Sheppard Air Force Basessa Teksasissa. Valmistuttuaan hän sai siirron Clark Air Baseen Filippiineille 3. lentolaivueeseen taisteluvalmiiksi F-4E-lentäjäksi. Vuonna 1991 hän toimi lennonopettajana 49. ja 50. lentolaivueessa Columbus Air Force Basessa Mississipissä. Vuonna 1994 Boe sai siirron 60. lentolaivueeseen Eglin Air Force Baseen Floridaan, missä hän toimi F-15C lentokomentajana. Tuolloin hänelle kertyi kaikkiaan 55 taistelutehtävää Irakissa. Vuonna 1997 hän liittyi USAF:n koelentäjäkouluun (Edwards AFB, California). Valmistuttuaan hän sai komennuksen ilmaan suuntautuvien ohjusten kehitystyön valvojaksi (46. koelentolaivue, Eglin Air Force Base, Florida), missä toimessa ollessaan hän lensi kaikilla eri F-15:n malleilla ja UH-1N-helikopterilla. Hänelle kertyi yli 3 000 lentotuntia 40:ssä eri lentokoneessa*selvennä*.

Ura NASAssa
-----------

Eric A. Boe valittiin lentäjäksi NASAan heinäkuussa vuonna 2000. Hän aloitti Lyndon B. Johnson Space Centerissä elokuussa 2000, ja kahden vuoden koulutusjakson jälkeen hän toimi kehittyneiden ajoneuvojen ja avaruusasematoimintojen osastoissa. Hänen tämänhetkinen tehtävänsä on tulevien avaruusalusten hallintalaitteiden ja näyttölaitteiden kehittäminen.*lähde?* Boe suoritti teknisiä tehtäviä, kunnes hänet nimettiin avaruuslennolle. Hän osallistui pilottina avaruussukkula Endeavourin lennolle STS-126 14. marraskuuta 2008 ja Discoveryn viimeiselle lennolle STS-133 helmi-maaliskuussa vuonna 2011.

Lähteet
-------

1. ↑

Aiheesta muualla
----------------

CommonsCommons
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Eric A. Boe**.
* NASA bio
* Spacefacts biography of Eric A. Boe
* Boen avaruussukkulalentoa STS-133 edeltänyt haastattelu (7.10.2010) (myös YouTube-videona, 27 min 59 s) (englanniksi)
* Boen avaruussukkulalentoa STS-126 edeltänyt haastattelu (31.10.2008) (englanniksi)
**Kristillisten Tekojen Kirkko** on Tampereella perustettu suomalainen kristillinen uskonnollinen yhteisö, joka on rekisteröity uskonnolliseksi yhdyskunnaksi 9. toukokuuta 1983. Kristillisten Tekojen kirkko tunnustaa Raamatun kirjoituksiin perustuvaa kristillistä uskoa tavoitteenaan edistää rauhan, lähimmäisenrakkauden ja tasa-arvon toteutumista ihmisten kesken. Yhteisössä on käytössä ns. uskovien kaste. Yhteisön mukaan kristillinen usko ei yksinään riitä pelastukseen, vaan lisäksi tarvitaan "kristillisiä tekoja".*lähde?*

Pääosa Kristillisten Tekojen Kirkon perustajista oli työttömiä Tampereen seudulta. Yhteisön jäsenmäärä on 2000-luvulla ollut hyvin pieni, alle 20 henkeä. 1990-luvulla siihen kuului vain kaksi jäsentä ja se oli Suomen toiseksi pienin rekisteröity uskonnollinen yhdyskunta (pienempi oli vain Totuuden Ystävät).

Lähteet
-------

1. 1 2  Kristillisten Tekojen Kirkko *Uskonnot Suomessa*. Uskonnot Suomessa -hanke.  Arkistoitu 31.3.2016. Viitattu 16.8.2012.
2. ↑  Rekisteröityjen uskonnollisten yhdyskuntien valtionavustustyöryhmä: Rekisteröityjen uskonnollisten yhdyskuntien valtionavustustyöryhmän mietintö (PDF)  9.5.2005. Opetusministeriö. Viitattu 16.8.2012. [vanhentunut linkki]
**Rautalammin lukio** on Pohjois-Savon Rautalammilla toimiva, ratsastuspainotteinen lukio, jossa toisena painotuksena on teatteri. Koulussa hyödynnetään myös etäyhteydellä toimivaa virtuaaliopetusta, jolloin usean koulun opettajien ja oppilaiden yhteistyö mahdollistuu. Lukion vuonna 1954 rakennetun rakennuksen vuoden kestänyt peruskorjaus valmistui vuonna 2014.

Lukioista tuli ratsatuspainotteinen vuonna 1997. Rautalammin lukio on Suomen vanhin ja suurin ratsastuspainotteinen lukio. Opiskelijat voivat valita tavallisten lukioaineiden lisäksi erilaisia hevosiin ja ratsastukseen liittyviä kursseja. Lukion kanssa yhteistyössä ratsastus- ja hevoskurssien kanssa toimii WRK:n Wanha Ratsastuskeskus.

Wanha Ratsastuskeskus sijaitsee kävelymatkan päässä lukiolta osoitteessa Palolahdentie 25.

Portinpielen hevonen
Rautalammin lukion kirjaston tiloja.
Hevosiin liittyviä opintoja voi suorittaa 34 opintopistettä:

* Ratsastuskurssit (RAT)
* Valmennus- ja kilpailukurssi (VKRAT)
* Vaellusratsastus (VRAT)
* Hevosen hoito teoria (HHT)
* Hevosen koulutus ja valmennus (HKV)
* Hevostaidot (HTD)
* Hevosen terveydenhoito (HTH)
* Hevostalous (HTS)
* Hevosyrittäjyys (HYR)
* Rehut ja ruokinta (RRT)
* Ratsastuksen teoria (RTT)
* Ratsastusseura- ja yhdistystoiminta (RSYT)

Soveltavia kursseja:

* Teatteri-ilmaisua 14 opintopistettä
* Atk-kurssit, myös yliopiston kursseja
* Fysiikan ja kemian työkurssit
* Kotitalous
* Opiskelutekniikka
* Yrittäjyyskurssit
* Yhteistyö muiden maiden lukioiden kanssa

Rautalammin lukiossa on myös Satulateatteri johon pääsee valitsemalla teatteri-ilmaisun kursseja. Satulateatterissa voi myös osallistua lavastukseen, puvustukseen, maskeeraukseen sekä valo- ja äänitekniikkaan. Sen lisäksi oppilas voi päästä hyödyntämään soitto-, laulu- ja tanssitaitojaan. Halutessaan oppilas voi suorittaa myös lukion teatteridiplomin.

Lähteet
-------

* Lukio Rautalammin kunnan nettisivuilla

### Viitteet

1. ↑  Rautalammin ratsastuslukio Rautalammin kunta, rautalampi.fi. Viitattu 6.7.2019.
2. ↑  Rautalammin ratsastuslukio - Yhteystiedot Rautalammin kunta, rautalampi.fi. Viitattu 6.7.2019.
3. ↑  Sini Ojanperä: Virtuaaliopetusta hyödyntävä lukio voi tarjota oppilaille enemmän vähemmällä rahalla  11.11.2014. Yleisradio, yle.fi. Viitattu 6.7.2019.
*Pommern* Maarianhaminassa vuonna 2009.
**Pommern** (entinen nimi *Mneme*) on entinen laivanvarustaja Gustaf Eriksonin rahtipurjealus, joka on nykyisin museolaivana Maarianhaminassa.

Pommern on teräsrunkoinen nelimastoinen parkki. Se rakennettiin 1903 Glasgow'ssa J. Reid & Co -telakalla hampurilaiselle B.Wenke & Söhne -varustamolle ja sai nimekseen *Mneme*. Vuonna 1906 alus sai uuden nimen *Pommern* siirtyessään uudelle omistajalleen hampurilaiselle F. Laeisz -varustamolle. Nimi tarkoittaa Pommerin maakuntaa. Se kuljetti linjaliikenteessä rahtia Atlantilla vieden Euroopasta kappaletavaraa Etelä-Afrikkaan. Paluumatkan lastina oli chilensalpietaria ja guanoa Chilestä.

Vuonna 1923 ensimmäisen maailmansodan jälkeen saksalainen kauppalaivasto jaettiin sodan voittajavaltioiden kesken. Tuolloin *Pommern* päätyi Kreikan omistukseen, jolta ahvenanmaalainen Gustaf Erikson sen osti. Kuten monet muutkin Eriksonin purjelaivat, *Pommern* siirtyi "vehnäreitille" Euroopan ja Australian välille. Menomatkalla oli yleensä vain painolastia mutta joskus myös puutavaraa Suomesta ja Ruotsista Etelä-Afrikkaan. *Pommern* voitti epävirallisen purjehduskilpailun "The Grain Races" Australiasta Englantiin kaksi kertaa.

Viimeisen matkansa *Pommern* teki vuonna 1939 juuri toisen maailmansodan alla Hullista Maarianhaminaan. Koko sodan ajan *Pommern* makasi Maarianhaminassa. Vuonna 1944 se oli hetken viljavarastona Tukholmassa, ja se hinattiin sieltä kerran viljalastissa Turkuun.

Vuonna 1952 Gustaf Eriksonin lapset lahjoittivat aluksen Maarianhaminan kaupungille, ja siitä tuli museolaiva Maarianhaminan länsisatamaan.

Tekniset tiedot
---------------

* **Mitat**
	+ **Pituus**: 95 metriä (106,4 metriä puomeineen)
	+ **Leveys**: 13,4 metriä
	+ **Syväys**: 7,5 metriä
	+ **Bruttorekisteritonnia**: 2 376 tonnia
	+ **Nettorekisteritonnia**: 2 114 tonnia
	+ **Kantavuus**: 4 050 tonnia
	+ **Isonmaston korkeus**: 50 metriä
	+ **Purjepinta-ala** (kaikki purjeet): 3 240 m² (raakapurjeet 2 450 m²)
* **Apumoottori**: ei ole, donkey-höyrykone sekä kuulamoottori vinssejä ja ankkuripeliä varten
* **Miehistö**: 26 henkilöä

Lähteet
-------

* Örjans, Jerker & Skogsjö, Håkan: *Nelimastoparkki Pommern / Boken om Pommern*. Suomentanut Matti Nurmi. Maarianhamina: Maarianhaminan kaupunki, 2002. ISBN 951-98141-3-2.

Aiheesta muualla
----------------

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **Pommern** Wikimedia Commonsissa

* Museolaiva Pommernin kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
* Parkkilaiva Pommern Ylen Elävä arkisto


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| * n
* k
* m
Perustiedot Wikidatassa: Pommern (Q1775746)ohje |
| --- |
|  |
| esiintymä kohteesta | four-masted barque, museolaiva |
|  |
| valtio | Suomi |
|  |
| koordinaatit | 60°05′49″N 19°55′29″E﻿ / ﻿60.097°N 19.92481°E﻿ / 60.097; 19.92481 |
|  |
|  |

 |
**Erja Häkkinen** (o.s. **Honkanen**) (s. 28. lokakuuta 1961 Sippola) on suomalainen televisiojuontaja, malli ja matkaopas, jonka entinen aviomies on F1-maailmanmestari Mika Häkkinen. Syksyllä 2008 Erja oli julkisuudessa Nelosen tv-sarjassa *Operaatio Maa*, jossa hän osallistui yhdessä muusikko Martti Syrjän kanssa tuulimyllyprojektiin Madagaskarilla. Häkkinen toimii kauneusalan yrittäjänä ostettuaan vuonna 2019 osakkuuden kauneusalan maahantuontiyrityksestä Camilla Aho Oy Ab:stä.

Yksityiselämä
-------------

Häkkinen on kotoisin kolmen siskoksen työläisperheestä Kymenlaaksosta. Hän vietti lapsuutensa pienessä Inkeroisten Marinkylässä Sippolassa. Lukion jälkeen hän opiskeli Vaasassa atk:ta ja markkinointia ja muutettuaan Helsinkiin hän hakeutui mallin töihin. 21-vuotiaana hän muutti Pariisiin työskennellen siellä mallina ja toimi jonkun aikaa myös matkaoppaana Espanjassa. Mika Häkkinen ja Erja Honkanen tapasivat vuonna 1995 Nizzassa. Honkanen toimi tuolloin siellä matkaoppaana. Vuonna 1998 parin häät vietettiin kahteen kertaan: 30. toukokuuta 1998 pari avioitui Monacossa siviilimenoin, mutta varsinaiset hääjuhlat pidettiin 13. kesäkuuta Porvoossa. Myöhemmin Lasse Erolan kirjoittamasta kirjassa kerrottiin, että Keke Rosberg oli kehottanut Häkkistä hankkimaan Monacossa siviilivihkimisen ennen Suomen kirkkohäitä, koska näin pariskunnalle tulisi automaattinen avioehto.

Häkkiset olivat runsaasti keltaisen lehdistön aiheissa ja erohuhuja liikkui vuosien varrella useita kertoja. Ilta-Sanomien mukaan pariskunnan välit alkoivat mutkistua, kun Mika Häkkinen lopetti uransa DTM-sarjassa syksyllä 2007. Heidän erostaan tiedotettiin 6. helmikuuta 2008.

Parilla on kaksi lasta, Hugo ja Aina-Julia. Erja Häkkinen ja lapset asuivat eron jälkeen Monacossa ja sitten Pariisissa. Häkkinen seurustelee elokuva-alalla toimivan Mika Karttusen kanssa.

Lähteet
-------

1. ↑  Erja Häkkisen syntymäpäivä Wikipediassa väärin SS.  Arkistoitu 19.10.2011. Viitattu 17.10.2011.
2. ↑  60-vuotias | Erja Häkkinen palasi työelämään 25 vuoden tauon jälkeen: "Pakko myöntää, että mietin aluksi, osaanko enää mitään" *Helsingin Sanomat*.  28.10.2021. Viitattu 28.10.2021.
3. ↑  Monacossa asuvalla Erja Häkkisellä on ollut etäsuhde jo yli kymmenen vuotta – ensikohtaaminen suomalaismiehen kanssa tapahtui tv-sarjan kuvauksissa *Ilta-Sanomat*.  6.3.2022. Viitattu 28.7.2022.
4. ↑  Erja Häkkinen tiukkana lehdessä: Keke ei kiinnosta MTV3. Viitattu 23.2.2011.
5. ↑  Mika ja Erja Häkkisen lähipiiri: Kaikki ei ollut hyvin *Ilta-Sanomat*.  5.2.2008. Viitattu 23.2.2011. [vanhentunut linkki]
6. 1 2  Häkkiset eroavat *Iltalehti*.  6.2.2008. Viitattu 1.9.2017.
7. ↑  Hugo Häkkinen aloitti armeijan – Erja ja Mika Häkkinen saapuvat molemmat sotilasvalaan: "Se on tärkeä päivä" *www.iltalehti.fi*. Viitattu 13.1.2020.

Aiheesta muualla
----------------

* Erja Häkkinen Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
* Eeva-lehden artikkeli: "Erja Häkkinen - Menetykset ovat opettaneet nöyräksi" (Arkistoitu – Internet Archive)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt Muokkaa Wikidatassa | 
* Yle

 |

 |
**Pertti Ilmari Lahervuori** (s. 29. syyskuuta 1948 Helsinki) on suomalainen eläköitynyt tekstiili- ja vaatetusteollisuuden yritysjohtaja, joka on saanut teollisuusneuvoksen arvonimen.

Lahervuori valmistui merkantiksi Helsingin kauppakoulusta 1966 ja merkonomiksi Riihimäen kauppaoppilaitoksesta 1995. Hän oli SOK:n palveluksessa jalkine- ja tekstiilimyyjä 1968–1972, jaostopäällikkö 1972–1976 ja ostaja 1976–1979, Talous-Osakekaupan ostopäällikkö 1979–1981 ja johtaja 1981–1984, Ville Mattinen Markkinointi Oy:n toimitusjohtaja 1984 ja Black Horsen markkinointijohtaja 1984–1989 ja toimitusjohtaja 1989–1997.

Lahervuori oli Askon tekstiiliryhmän-trikoovaatetuksen toimitusjohtaja 1996–1997, Finnwearin hallituksen jäsen 1997–2001 ja toimitusjohtaja 1998–2001 sekä Nanson toimitusjohtaja Hannu Jaakkolan jälkeen 2001–2006, samoin kuin Venäjän vientipäällikkö ja Nanso-yhtymän toimitusjohtaja 2007–2009. Tekstiili- ja vaatetusteollisuudessa pitkän uran luonut Lahervuori oli myös Hyvonin toimitusjohtaja 1992–1995, Finnwearin värjäämön toimitusjohtaja 1993–1998, Pohjoismaiden Sukkatehdas -yhtiön toimitusjohtaja 1997–1998 ja Vogue Group -yhtiön toimitusjohtaja 2005–2006. Hänellä on ollut myös useita oman alansa ja muita luottamus- ja asiantuntijatehtäviä. Teollisuusneuvoksen arvonimen Lahervuori sai 2007.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Henttinen, Annastiina: Teollisuusneuvos Pertti Lahervuori (1948–). *Suomen talouselämän vaikuttajat* -verkkojulkaisu (maksullinen). 18.12.2013. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura. Viitattu 27.1.2024.
2. ↑  Merkkipäivät. Vauhtiveikko puskee eteenpäin eikä vilkuile peräpeiliin.  *Etelä-Suomen Sanomat*, 28.9.2008, nro 266, s. 14. Kansalliskirjasto. Viitattu 27.1.2024.  (ei-vapaa)
**50 sentin armeija**, tai **50 sentin puolue** (kiin.: 五毛党; pinyin: *wǔmáo dǎng*), on kollektiivinen nimitys Kiinan viranomaisten palkkaamille internet-trolleille. Nimi tulee kiinankielisestä sanasta *wumao*, joka tarkoittaa 0,5 yuania – trollien väitetään saavan tämän verran palkkaa jokaista kirjoittamaansa kommenttiaan kohden. Arvioiden mukaan 50 sentin armeija julkaisee 488 miljoonaa julkaisua vuodessa.

Wumao-nimitystä pidetään alentavana ja nimestään huolimatta kyseessä ei ole virallinen osa armeijaa. Toiminta kohdistetaan myös sellaisille sivuille, jotka on kielletty Kiinassa (esim. Facebook, Twitter ja YouTube). 50 sentin armeija toimii siten, että sen jäsenet jättävät negatiivisia kommentteja esim. Kiinaa kritisoiviin sosiaalisen median julkaisuihin täyttäen mm. kommenttikentät, mikä puolestaan painaa näitä alas algoritmien kautta. Heinäkuussa 2020 Twitter ilmoitti poistavansa 170 000 tiliä, joita 50 sentin armeijan katsottiin käyttävän.

Wumao-toimijoista erotetaan usein myös **ziganwu** (kiin.: 自干五; pinyin: *zì gān wǔ*), jotka eivät saa palkkaa, vaan tekevät samaa työtä ilmaiseksi.

Lähteet
-------

1. ↑  Revealed: the digital army making hundreds of millions of social media posts singing praises of the Communist Party *South China Morning Post*.  19.5.2016. Viitattu 7.2.2022. (englanniksi)
2. ↑  China: The patriotic 'ziganwu' bloggers who attack the West *BBC News*.  20.10.2021. Viitattu 7.2.2022. (englanniksi)
3. ↑  David Wertime: Meet the Chinese Trolls Pumping Out 488 Million Fake Social Media Posts *Foreign Policy*. Viitattu 7.2.2022. (englanniksi)
4. ↑  Who Are the Chinese Trolls of the '50 Cent Army'? *VOA News*. Viitattu 7.2.2022. (englanniksi)
5. ↑  Disclosing networks of state-linked information operations we’ve removed *blog.twitter.com*. Viitattu 7.2.2022. (englanniksi)
6. ↑  Beijing’s Global Content Manipulation, Plenum Propaganda, Sports Activism (November 2021) *Freedom House*. Viitattu 7.2.2022. (englanniksi)
**Reino Kalevi Uusitalo** (s. 15. elokuuta 1945 Ypäjä) on suomalainen yrittäjä ja eläköitynyt yritysjohtaja, joka on saanut teollisuusneuvoksen arvonimen.

Reino Uusitalo syntyi maanviljelijä Paavo Uusitalon ja Aune Uusitalon perheeseen. Hän kävi kansakoulun 1952–1960 ja valmistui sähköasentajaksi Loimaan ammattikoulusta 1963 ja sähköteknikoksi Turun teknillisestä koulusta 1968. Uusitalo oli Leiron Sähköasennuksen sähköasentaja1963–1964, Ypäjän kunnan sähkölaitoksen sähköasentaja 1966, Oy Fiskars Ab:n Suomen Pultin sähköasentaja Turussa 1967, Lohja-Kotka Oy:n kunnossapitopäällikkö Kotkassa 1969–1974 ja Pyhtään Paperi Oy:n, vuodesta 1982 Pyroll-osakeyhtiö, perustajaosakas ja toimitusjohtaja 1973–2006 sekä Ypäjän Paperi Oy:n, vuodesta 1987 Ypap Oy, toimitusjohtaja 1976–2006. Uusitalolla on ollut myös useita liike-elämän ja muita asiantuntija- ja luottamustehtäviä. Teollisuusneuvoksen arvonimen hän sai2007.

Lähteet
-------

1. 1 2  Hoffman, Kai: Teollisuusneuvos Reino Uusitalo (1945–). *Suomen talouselämän vaikuttajat* -verkkojulkaisu (maksullinen). 18.12.2013. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura. Viitattu 31.1.2024.
2. ↑  Paikalliset. Tavoitteita aina ollut. Henkilö: Pyrollin perustaja, teollisuusneuvos Reino Uusitalo eli yrittäjämentaliteetilla jo lapsena.  *Pyhtäänlehti*, 29.9.2020, nro 18, s. 2. Kansalliskirjasto. Viitattu 31.1.2024.  (ei-vapaa)
**Barbie Horse Adventures: Riding Camp** on Pixel Talesin kehittämä ja Activisionin vuonna 2008 julkaisema ratsastusteemainen simulaatiopeli. Peli on julkaistu Windowsille, PlayStation 2:lle, Wii-konsolille ja Nintendo DS:lle. Pelin juoni perustuu Barbie-elokuviin, joissa ratsastetaan, ja siellä seikkailevat tunnetut Barbie-hahmot, kuten Barbie ja Ken. 

Peli sijoittuu ratsastusleirille, joka pidetään vastikään myrskyn kourissa olleella saarella. Pelihahmo suorittaa pelin NPC-hahmoilta saamiaan tehtäviä samalla hevosella ratsastaen. Myrskyn takia pelaajan on esimerkiksi korjailtava saarella monia asioita. Hahmot saattavat myös pyytää pelaajaa etsimään jotain kadottamaansa. Haasteet näkyvät saaren kartassa, joka on pelaajan apuna. Tehtävien suorittamisen lisäksi pelaaja pukee pelihahmoa, hoitaa ja koristelee hevosta ja tekee aikarajallisia ratsastushaasteita. Peli on varsin yksinkertainen ja läpäistävissä arviolta 2–6 tunnissa, eli lyhyehkö.

Lähteet
-------

1. 1 2  Barbie Horse Adventures: Riding Camp Review *IGN*.  31.12.2008. Viitattu 7.1.2024. (englanniksi)
2. ↑  Barbie Horse Adventures: Riding Camp - ESRB *ESRB Ratings*. Viitattu 7.1.2024. (englanniksi)
**Keijo Kuja-Lipasti** (s. 1953 Kurikka) on Kauhajoen entinen kaupunginjohtaja. Hänet valittiin virkaansa 23. maaliskuuta 2009 pidetyssä Kauhajoen kaupunginvaltuuston kokouksessa. Äänestyksen toisella kierroksella hän voitti äänin 20–15 Kauhajoen kaupunginvaltuuston puheenjohtajan ja entisen kansanedustajan Lasse Hautalan, jota Kauhajoen kaupunginhallitus esitti virkaan.

Kuja-Lipasti haki myös vuonna 2005 Kauhajoen kaupunginjohtajaksi, mutta valituksi tuli Antti Rantakokko. Vuonna 2008 Kuja-Lipasti haki Kurikan kaupunginjohtajaksi.

Kuja-Lipasti on koulutukseltaan hallintotieteiden maisteri, jonka tutkinnon hän suoritti vuonna 1999. Vuonna 1995 hän suoritti hallintonotaarin tutkinnon. Kuja-Lipasti toimi urheiluseura Kauhajoen Karhun toiminnanjohtajana 1980–1989. Vuosina 1989–2000 Kuja-Lipasti toimi Kurikan seurakunnan talouspäällikkönä ja kesästä 2000 lähtien Kauhajoen seurakunnan talouspäällikkönä. Maaliskuussa 2002 hänet valittiin Kauhajoen kaupunginsihteeriksi (nykyisin hallintojohtaja), mutta valitusten vuoksi hän pääsi aloittamaan tässä työssä vasta loppuvuodesta 2003. Ennen kaupunginjohtajaksi valitsemistaan hän toimi lisäksi Kauhajoen vt. kaupunginjohtajana. Hän on ollut myös Kauhajoen kaupunginvaltuustossa Keskustan listoilta.

Kuja-Lipasti on asunut Kauhajoella vuodesta 1980 lähtien ja hänellä on vaimo sekä kolme lasta.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4 5  Honkaranta, Hannu: Kuja-Lipastista uusi kaupunginsihteeri.  *Kauhajoen Kunnallislehti*, 14.3.2002. Kauhajoki:  Kauhajoen Kunnallislehti Oy. Artikkelin verkkoversio. Viitattu 24.3.2009. [vanhentunut linkki]
2. ↑  Kuja-Lipastista Kauhajoen kaupunginjohtaja.  *Ilkka*, 23.3.2009. Artikkelin verkkoversio. Viitattu 24.3.2009.
3. ↑  Kahari, Osmo: Kuja-Lipasti voitti Kauhajoen jännitysnäytelmän.  *Ilkka*, 24.3.2009, nro 81, s. 3.
4. ↑  Ylönen, Jorma: Kurikan johtajaksi 12 hakijaa.  *Kuntalehti*, 13.11.2008.  KL-Kustannus Oy (Suomen Kuntaliiton tytäryhtiö). Artikkelin verkkoversio. Viitattu 20.11.2010.
5. ↑  Honkaranta, Hannu: Kuja-Lipastista kaupunginsihteeri.  *Kauhajoen Kunnallislehti*, 29.10.2003. Kauhajoki:  Kauhajoen Kunnallislehti Oy. Artikkelin verkkoversio. Viitattu 24.3.2009.
6. ↑  Kuja-Lipasti kiri toisella kierroksella Hautalan ohi.  *Ilkka*, 24.3.2009, nro 81, s. 1.


|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Edeltäjä:**Antti Rantakokko** | **Kauhajoen kaupunginjohtaja**2009–2017 | Seuraaja:**Linda Leinonen** |
**Lauri Inna** (s. 1979 Vammala) on suomalainen kuntajohtaja ja Porin kaupunginjohtaja. Hän toimi Salon kaupunginjohtajana vuosina 2017–2020. Aiemmin Inna toimi Hattulan ja Punkalaitumen kunnanjohtajana.  Lisäksi hän on toiminut Maavoimien tiedotuspäällikkönä ja Teollisuuden voiman viestintäpäällikkönä. Koulutukseltaan Inna on valtiotieteiden maisteri. 15. kesäkuuta 2020 Inna aloitti Keskon Lounais-Suomen aluejohtajana. Vuoden 2022 marraskuussa hänet valittiin Porin kaupunginjohtajaksi. Hän aloitti tehtävässään 1. maaliskuuta 2023.

Lähteet
-------

1. ↑
2. 1 2
3. ↑
4. ↑  Muurinen, Sakari: Lauri Inna on Porin uusi kaupunginjohtaja *Satakunnan Kansa*.  14.11.2022. Viitattu 14.11.2022.
5. ↑  Joensuu, Jenni: Lauri Inna aloittaa Porin kaupunginjohtajana maaliskuun alussa *Yle uutiset*.  12.1.2023. Viitattu 9.2.2023.


|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Edeltäjä:**Antti Rantakokko** | **Salon kaupunginjohtaja**2017–2020 | Seuraaja:**Tero Nissinen** |

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Porin vaakuna | Edeltäjä:**Aino-Maija Luukkonen** | **Porin kaupunginjohtaja**2023– | Seuraaja:**–** |
**Tuotantotekniikka** käsittää kaiken sen tekniikan, jota ihminen käyttää elinkeinojensa harjoittamiseen.

Valmistustekniikka
------------------

Valmistustekniikka (engl. *manufacturing*), jossa metalleista, puusta, muoveista ja muistakin raaka-aineista, kuten keraamista, tekstiileistä ja luusta valmistetaan esineitä työstämällä, muovaamalla tai yhdistämällä muihin materiaaleihin kokoamalla, hitsaamalla, kutomalla, ompelemalla, liimalla tai muulla tavalla liittämällä. Valmistustekniikan alueeseen kuluvat tuotantolaitokset koostuvat usein monista yksittäisistä, omalla ohjauksella toimivasta tai työntekijän käyttämästä tuotantokoneesta.

Prosessitekniikka
-----------------

Prosessitekniikka (engl. *processing*) sisältää sellaiset tuotantotekniikat, joissa raaka-aineita käsitellään neste-, kaasu- tai plasmamuodossa ja niitä pumpataan, sekoitetaan, keitetään tai muulla tavalla käsitellään (*prosessoidaan*) ja yhdistetään muihin nesteisiin, kaasuihin tai kiinteisiin aineisiin. Prosessilaitoksen voidaan katsoa olevan yksi suuri kone, jossa on keskusvalvomo. Prosessitekniikan piiriin voidaan lukea myös sellaiset kiinteitä materiaaleja käyttävät tuotannot, joissa tuote on jatkuva nauha tai lanka. Esimerkkinä paperitehdas, lehtipaino, metallivalssaamo tai lankakehräämöt ja kangasvärjäämöt. Myös voimalaitokset luetaan prosessitekniikan piiriin.

Muut osa-alueet
---------------

Kolmanteen ryhmään kuuluvat kaikki muut tuotantotekniikat, jotka eivät sisälly kahteen edelliseen. Tähän ryhmään kuuluvat:

* maataloustuotannossa käytetyt tekniikat
	+ Karjankasvatuksessa käytetyt tekniikat
	+ maanviljelyssä käytetyt tekniikat
* viihdeteollisuuden tuotantotekniikka
	+ Elokuvien tuotantotekniikka
	+ Äänitallenteiden tuotantotekniikka
	+ Televisio- ja radio-lähetysten tuotantotekniikka
	+ Teatteri- ja näyttämötekniikka
* palvelualojen tuotantotekniikka
	+ pesuloiden tuotantotekniikka
* tietoteknisten alojen tuotantotekniikka
* rakennustekniikan alasta rakennusten pystyttämiseen käytetty tekniikka.

Valmistustekniikan ja prosessitekniikan välimaastoon sisältyy eräitä aloja, kuten keraaminen teollisuus ja puolijohdeteollisuus, joissa osa työvaiheista on prosessitekniikkaa ja osa valmistustekniikkaa. Englannin kielessä käyttävät näillä aloilla usein sanaa *fabrication*.

Katso myös
----------

* Teollisuus
* Tehdassuunnittelu
* Tuotanto
* Tuotantokonsepti
**Aino-Maija Luukkonen** (s. 14. lokakuuta 1958 Pyhämaa) on Porin entinen kaupunginjohtaja. Hän toimi virassa vuodesta 2004 lähtien. Vuonna 2022 Luukkonen jättäytyi pois Porin kaupunginjohtajan virasta ja hänen tilalleen uudeksi kaupunginjohtajaksi valittiin Lauri Inna.

Ura
---

Luukkonen on koulutukseltaan valtiotieteen lisensiaatti. Puoluetaustaltaan hän on sosiaalidemokraatti. Ennen siirtymistään Porin kaupunginjohtajaksi Luukkonen toimi Harjavallan sairaalan kuntainliiton ja Satakunnan sairaanhoitopiirin kuntayhtymän eri tehtävissä 1985–1998, Vaasan yliopiston sosiaali- ja terveyshallinnon yliassistenttina 1998–1999, Turun kaupungin vanhustenhuollon kehittämispäällikkönä 1999–2001, Porin terveysviraston talouspäällikkönä 2001–2003 ja Lohjan perusturvajohtajana 2003–2004.

Johtamisongelmat
----------------

Luukkosen johtamistavasta syntyi Porissa ongelmia, joita oli määrä käsitellä 50 000 euroa maksaneessa konsultin työilmapiiriselvityksessä. Sen tekemiseen johtivat kaupungin palveluksesta eronneen kehittämispäällikön Timo Aron esittämät syytökset. Useita muitakin johtavia virkamiehiä oli Luukkosen johtajavuosina eronnut tehtävistään. Luukkosen itsensä esittelemässä raportin yhteenvedossa Luukkosen johtamistapaa ei kuitenkaan lainkaan käsitelty ja itse raportti pidettiin salaisena.

Yksityiselämä
-------------

Luukkosen puoliso on Harjavallan kaupunginjohtajana 1970- ja 1980-luvuilla toiminut maakuntaneuvos Antti Koskinen.

Lähteet
-------

1. 1 2  Kuka kukin on 2007, Otava 2006
2. 1 2  Jenni Joensuu, Mika Viljanen: Kaupunginjohtaja Aino-Maija Luukkosen taivalta Porin johdossa ovat varjostaneet syytökset pelokkaan työilmapiirin luomisesta *Yle Uutiset*.  14.11.2019. Viitattu 14.11.2019.
3. ↑  Politiikka | Lauri Inna on Porin uusi kaupunginjohtaja *Satakunnan Kansa*.  14.11.2022. Viitattu 6.3.2023.
4. ↑  Antti Laakso: Analyysi: Porin kaupungin väitetyt merkittävät johtamisongelmat jäivät käsittelemättä *Yle Uutiset*.  14.11.2019. Viitattu 14.11.2019.
5. ↑  Lucian päivän rakkaustarina: Aino-Maija meni naimisiin  13. joulukuuta 2008. Satakunnan Kansa.  Arkistoitu 15.12.2008. Viitattu 7.5.2012.

Aiheesta muualla
----------------

* Esittelysivu (Arkistoitu – Internet Archive)

  


|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Porin vaakuna | Edeltäjä:**Martti Sinisalmi** | **Porin kaupunginjohtaja**2004–2022 | Seuraaja:**Lauri Inna** |
Oiva Kaivola.
**Oiva Kaivola** (19. lokakuuta 1910 Nokia – 3. joulukuuta 1971 Pori) oli suomalainen kunnallispoliitikko, joka toimi Tampereen apulaiskaupunginjohtajana 1958–1962 ja Porin kaupunginjohtajana 1962–1970. Koulutukseltaan hän oli koneteknikko. 

Kaivola työskenteli pitkään Valmet Oy:n palveluksessa ja sen jälkeen yrittäjänä. Nokian kauppalanvaltuustossa hän oli sosialidemokraattien edustajana 1939–1958, ja hoiti myös kauppalanjohtajan varamiehen tehtävää vuodesta 1946 lähtien. Elokuussa 1962 Kaivola valittiin Porin kaupunginjohtajaksi kesäkuussa kuolleen Martti J. Ekblomin seuraajaksi. Hän erosi virasta sairauden johdosta keväällä 1970.

Kaivola toimi pitkään myös Nokian Pyryn puheenjohtajana, ja hän oli yhdeksän vuoden ajan kansainvälinen mäkihyppytuomari.

Lähteet
-------

1. 1 2 3  Kuolleita.  *Helsingin Sanomat*, 6.12.1971, s. 9. Artikkelin maksullinen verkkoversio.. Viitattu 27.3.2018.
2. ↑  Oiva Kaivola Porin kaupunginjohtajaksi.  *Helsingin Sanomat*, 22.8.1962, s. 7. Artikkelin maksullinen verkkoversio.. Viitattu 27.3.2018.
3. ↑  Kaupunginjohtaja Oiva Kaivola 50-vuotias.  *Helsingin Sanomat*, 19.10.1960, s. 8. Artikkelin maksullinen verkkoversio.. Viitattu 27.3.2018.


|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Porin vaakuna | Edeltäjä:**Vilho Rantanen (vt.)** | **Porin kaupunginjohtaja**1962–1970 | Seuraaja:**Heikki Koski** |
**Martti Johannes Ekblom** (19. maaliskuuta 1898 Pori – 20. kesäkuuta 1962 Pori) oli suomalainen kunnallispoliitikko, joka toimi Porin kaupunginjohtajana vuodesta 1947 lähtien kuolemaansa saakka. Porin kaupunginvaltuustoon hän kuului sosialidemokraattien edustajana vuodet 1926–1946 ja toimi myös sen puheenjohtajana 1941–1946. Koulutukseltaan Ekblom oli sähköasentaja.

Elämä
-----

Porin teollisuuskoulusta valmistunut Ekblom työskenteli Porin sähkölaitoksella vuodesta 1917 lähtien ja liittyi ammattiosastoon samana keväänä. Marraskuun 1917 yleislakon aikana hän liittyi Verner Forstenin johtamaan Porin työväen järjestyskaartiin ja sisällissodan sytyttyä Porin punakaartiin helmikuussa 1918. Ekblom ei kuitenkaan osallistunut taisteluihin, vaan työskenteli punakaartissa puhelinasentajana. Punaisten vetäydyttyä Porista 13. huhtikuuta Ekblom osallistui kuulustelupöytäkirjojen mukaan pakomatkan aikana Harjavallan sillan ja Pahakosken rautatiesillan räjäytyksiin. Hän jäi lopulta saksalaisten vangiksi Hollolassa 1. toukokuuta ja toimitettiin Hämeenlinnan vankileirille. Ekblom sai kolmen vuoden kuritushuonerangaistuksen valtiopetoksesta, mutta vapautui yleisen armahduksen myötä.

Vapautumisensa jälkeen Ekblom työskenteli sähkölaitoksella, ja vuonna 1926 hänet valittiin ensimmäistä kertaa Porin kaupunginvaltuustoon. Vuonna 1941 hänestä tuli Porin kaupungin puhelinlaitoksen käyttöpäällikkö. Kaupunginjohtajana Ekblom aloitti vuoden 1947 alussa ja sai kaupunkineuvoksen arvonimen 1958. Hän toimi myös muun muassa Suomen Satamaliiton puheenjohtajana.

Kaupunginjohtajana toimiessaan Ekblom tunnettiin Porin liikenneyhteyksien ja erityisesti Porin sataman kehittäjänä. Vuonna 1972 Mäntyluodon satamassa otettiin käyttöön Suomen suurin satamanosturi, joka nimettiin hänen mukaansa "Masaksi". Ekblom kuoli kesken virkakautensa kesällä 1962, jolloin virkaatekeväksi kaupunginjohtajaksi tuli kaupunginvaltuuston puheenjohtaja päätoimittaja Vilho Rantanen. Hänet on haudattu Poriin Käppärän hautausmaalle.

Lähteet
-------

1. 1 2 3 4  Kaupunkineuvos M. J. Ekblom kuollut.  *Helsingin Sanomat*, 21.6.1962, s. 17. HS Aikakone (vain tilaajille). Viitattu 27.3.2018.
2. ↑  Ekblom, Martti Johannes - Valtiorikosylioikeuden akti (21211) *Valtiorikosylioikeus*. Kansallisarkisto.  Arkistoitu 27.3.2018. Viitattu 27.3.2018.
3. ↑  Kaupunkineuvos Martti J. Ekblom 60-vuotias.  *Helsingin Sanomat*, 19.3.1958, s. 6. HS Aikakone (vain tilaajille). Viitattu 27.3.2018.
4. ↑  Nurmi, Lasse: *Karhu katsoo merelle : katsaus Porin sataman 220-vuotiseen historiaan*, s. 36. Pori: Porin satama, 2001. ISBN 952-91385-5-5.
5. ↑  Rantanen, Vilho Ilmari (PDF)  22.11.2013. Työväen Arkisto.  Arkistoitu 9.1.2018. Viitattu 27.3.2018.
6. ↑  Käppärän hautausmaa (PDF)  2017. Porin evankelisluterilainen seurakuntayhtymä. Viitattu 27.3.2018. [vanhentunut linkki]


|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Porin vaakuna | Edeltäjä:**Frans Härmä** | **Porin kaupunginjohtaja**1947–1962 | Seuraaja:**Vilho Rantanen** |
**Darren Shahlavi** (5. elokuuta 1972 Stockport, Englanti – 14. tammikuuta 2015 Los Angeles, Kalifornia, Yhdysvallat) oli brittiläinen näyttelijä ja itämaisten taistelulajien taitaja.

Ura
---

Shahlavi aloitti näyttelemisen elokuvissa 1990-luvulla Aasiassa. Hän työskenteli koko 1990-luvun hongkongilaisissa elokuvissa, kuten *Suojelusenkelit* (1995), *Tai Chi Chun* (1996) ja *Techno Warriors* (1998). 2000-luvun ensimmäisellä vuosikymmenellä Shahlavi päätyi yhdysvaltalaisiin elokuviin ja sai ensimmäisen roolinsa elokuvasta *Hostile Environment* (2000). Hänellä oli myös pieni rooli elokuvassa *I Spy* (2002), jossa pääosia esittivät Eddie Murphy ja Owen Wilson. Vuosikymmenen loppupuolella Shahlavi esiintyi enimmäkseen vierailevissa televisiorooleissa, sarjoissa kuten *Kadonneiden jäljillä*, *Pirunkaupat* ja *Bionic Woman*.

Shahlavi sai hieman isomman roolin 2010-luvun alussa elokuvassa *Ip Man 2*, jossa hän esitti Twister-nimistä nyrkkeilijää. Hän otteli elokuvan loppupuolella pääosaa esittänyttä Donnie Yeniä vastaan. Samana vuonna Shahlavi nähtiin roiston roolissa Steven Seagalin elokuvassa *Born to Raise Hell*, jossa hänellä oli myös yhteinen tappelukohta Seagalin kanssa. Myös Steve Austinin tähdittämässä *Tactical Force – erikoisjoukkue* -elokuvassa Shahlavi esitti rikollista. Tällä kertaa hänellä oli yhteinen tappelukohtaus Michael Jai Whiten kanssa.

Yksityiselämä
-------------

Shahlavi alkoi harrastamaan seitsemänvuotiaana judoa vuokratussa teatterissa, jossa hän myös näki näyttelijöiden esiintyvän aikaisin ennen harjoituksia. Huomattuaan taisteluelokuvien näyttelijöitä, kuten Bruce Leen ja Jackie Chanin Shahlavilla heräsi kiinnostusta esiintyä samankaltaisissa elokuvissa. Tämän myötä hän ryhtyi harjoittelemaan karatea ja myöhemmin myös potkunyrkkeilyä ja thainyrkkeilyä Manchesterissä.

Shahlavi löydettiin kuolleena kotoaan Los Angelesista 14. tammikuuta 2015. Kuolinsyyksi epäillään lääkkeiden yliannostusta.

Lähteet
-------

1. 1 2  ‘Mortal Kombat’ Actor Darren Shahlavi Dead of Apparent Overdose *TMZ*.  20.1.2015. Viitattu 21.1.2015. (englanniksi)

Aiheesta muualla
----------------

* Darren Shahlavin haastattelu elokuvasta Tai Chi Chun (Arkistoitu – Internet Archive)

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Auktoriteettitunnisteet Muokkaa Wikidatassa |
| --- |
|  |
| Kansainväliset | 
* ISNI
* VIAF

 |
|  |
| Kansalliset | 
* Ranska
* BnF data
* Saksa
* Yhdysvallat

 |
|  |
| Henkilöt | 
* Deutsche Biographie

 |
|  |
| Muut | 
* Europeana

 |

 |
**Anjan puisto** on yksityinen, vuonna 1968 perustettu puulajipuisto eli arboretum Mikkelin Honkalahdessa Anjanpuistontiellä, noin 9 kilometriä Mikkelistä kaakkoon eli Anttolaan päin.

Historia
--------

Puiston on perustanut Anja Laaksonen. Ensimmäiset tammet, lehmukset ja perennat Laaksonen istutti vuonna 1968. Puisto sijaitsee Ala-Säynätjärven ja Iso-Palvasen välisellä kannaksella, maasto on kumpuilevaa ja viettää etelään päin. Vuosien aikana puiston alueelle on istutettu lukuisia puita ja perennoja, raivattu joutsenlampia suihkulähteineen ja laitettu esille paikalta löytyneitä erikoisia luonnonkiviä.

Nykyisyys
---------

Puisto on 7 hehtaaria laaja alue. Laaksosen tavoitteena on lisätä ja kasvattaa erilaisia hedelmäpuita ja perennoja perinteisten lisäksi ja istuttaa lisää puumaailman uutuuksia ja erikoisuuksia. Lukuisissa lammissa kasvaa erilaisia vesikasveja. Puistoon luontevana osana kuuluvat myös eläimet kuten riikinkukkoja, hanhia, myskisorsia ja helmikanoja. Anjan puisto on suosittu vierailukohde, jossa käy kesäkuukausina matkailijoita ympäri maailmaa.

Puulajeja
---------

Anjan puistosta löytyvät muun muassa seuraavat puulajit:

Kuuset: hopeakuusi (Picea pungens 'Glauca' / blågran), kartiokuusi, lukuisat kultakuuset (Picea abies f. aurea), käärmekuusi (Picea abies f. virgata), mustakuusi (Picea mariana), pallokuusi (Picea abies f. globosa), pisan tuuheakuusi, serbiankuusi (Picea omorika l. Pančićeva omorika), sinikuusi (Picea pungens `Glauca´), siperianpihta (Abies Sibirica l. Siberian Fir) , surukuusi (Picea abies f. pendula)

Männyt: Keltamänty (Pinus ponderosa), käärmemänty (Pinus sylvestris f. virgata), pylväsmänty, vanhat sembramännyt (Pinus cembra subsp. sibirica)

Koivut: Kultakoivu (Betula pubescens f. aurea), kyynelkoivu (Betula pendula ’Youngii’), Ollin visakoivu, pirkkalankoivu (Betula pendula f. bircalensis), punalehtikoivu (Betula pubescens f. rubra), pahkavisakoivu, taalainkoivu (Betula pendula Dalecarlica), tunturivisakoivu (Betula pubescens subsp. czerepanovii) 

Muita puuerikoisuuksia ovat: korkkipuu (Phellodendron spp.), lamoavat lepät, pylväshaapa (Populus tremula 'Erecta' / pelarasp) , sulkalehtiharmaaleppä (Alnus incana f. laciniata), kartiojalava (Ulmus glabra Exoniensis) ym.

Lähteet
-------

Lähde: Haastattelu Anjan Puisto/Anja Laaksonen, Nettiradio Mikaeli/arkisto

### Viitteet

1. 1 2  Kia Toivanen: Arkistoitu kopioAnjan Puisto Mikkelissä on yhden naisen satumainen elämäntyö — "Teen tätä, koska pidän kaikesta kauniista" *Länsi-Savo, lansi-savo.fi*.  22.6.2018.  Arkistoitu 1.2.2020. Viitattu 1.2.2020.
2. 1 2  Anjan puisto, Anjanpuistontie 9, Mikkeli (sijainti maastokartalla) *Karttapaikka*. Helsinki:  Maanmittauslaitos. Viitattu 1.2.2020.
3. 1 2  Tuija Pauhu: Anjan puisto kukoistaa ja kaakattaa - katso kuvat! *Länsi-Savo, lansi-savo.fi*.  15.7.2015. Viitattu 1.2.2020.

Aiheesta muualla
----------------

* Anjan puiston kotisivut
* Anjan puisto - Mikkelin Kaupunkiopas (Arkistoitu – Internet Archive)
**Emäspari** on kaksoiskierteisen nukleiinihapon vastakkaisten emästen muodostama pari. DNA-pätkien pituudet ilmoitetaan usein emäspareina (bp = engl. *base pair*) tai niiden monikertoina, esim. kiloemäspareina (kbp = engl. *kilo base pairs* = 1 000 bp).

DNA:n emäsparit
---------------

Deoksiribonukleiinihappo (DNA) koostuu neljästä emäksestä: adeniini (A), sytosiini (C), guaniini (G) ja tymiini (T). DNA-kaksoiskierteessä näistä emäksistä vastakkain eli pareina ovat aina adeniini ja tymiini sekä guaniini ja sytosiini. Tätä kutsutaan emäsparisäännöksi.

RNA:n emäsparit
---------------

Ribonukleiinihappo (RNA), toisin kuin DNA, esiintyy yleensä yksinauhaisena, jolloin emäkset eivät ole pariutuneina. Myös RNA voi kuitenkin pariutua RNA:n tai DNA:n kanssa, mikäli siinä on sopivat vastinemäkset. RNA:n emäkset ovat muuten samat kuin DNA:n, mutta RNA:ssa tymiinin korvaa urasiili (U), joka on sytosiinin ja tymiinin tavoin pyrimidiini. Urasiili pariutuu adeniinin kanssa kuten tymiinikin. Käytännössä RNA huolehtii tavallisesti solun proteiinituotannosta, DNA taas on ratkaisevassa asemassa solunjakautumisessa ja lisääntymisessä.

A–T-emäsparin rakennekuva
G–C-emäsparin rakennekuva

Pariutumisen syyt
-----------------

Emäspari pysyy yhdessä vetyjen vuorovaikutuksesta muodostuvien vetysidosten avulla. Emäsparien väliset vetysidokset ovat yksi tekijä, joka pitää DNA-kaksoiskierteen koossa. G–C-emäsparilla on kolme vetysidosta, mikä tekee sitä pysyvämmän parin kuin A–T-pari, jolla on vain kaksi vetysidosta. Käytännössä tämä näkyy siinä, että runsaasti A–T-pareja sisältävän DNA-pätkän kaksoiskierre aukeaa alemmassa lämpötilassa kuin runsaammin G–C-pareja sisältävä DNA.

Pariutuminen vain tietyn vastinemäksen kanssa johtuu emästen kemiallisesta rakenteesta. Adeniini ja guaniini ovat isompia puriineja, kun taas niiden vastinemäkset, tymiini ja sytosiini, ovat pienempiä pyrimidiinejä. Vastinemästen vetyjen sijainti on ideaali vetysidosten muodostumisen kannalta. Adeniini ja guaniini ovat rakenteeltaan liian isoja pariutumaan keskenään DNA-kaksoiskierteessä. Niiden vetyjen väliset etäisyydet eivät olisi optimaaliset vetysidosten muodostumiselle. Tymiini ja sytosiini ovat taas liian pienikokoisia pariutumaan keskenään.

Emäsparin muuttuminen toiseksi
------------------------------

Joskus DNA:n kahdentuessa emäksen kohdalle laitetaankin väärä emäs. Solussa on kuitenkin proteiineja, jotka kykenevät tunnistamaan tällaiset mutaatiot ja korjaamaan ne. Joskus emäs muuttuu toiseksi spontaanisti muulloinkin kuin DNA:n kahdentuessa. Myös tällöin DNA:n korjauskoneisto pystyy usein tunnistamaan mutatoituneen alueen. Joskus näin ei kuitenkaan tapahdu, ja virheellisen emäksen parikin muuttuu vastaamaan virheellistä emästä. Tällöin mutaatiosta tulee pysyvä. Hyvin tyypillinen mutaatio on sytosiinin muuttuminen urasiiliksi. Tällöin saattaa käydä niin, että vastinemäspari (sytosiinilla siis guaniini), muutetaankin urasiilin vastinpariksi adeniiniksi, ja lopulta urasiili muutetaan tymiiniksi. Tällöin on tapahtunut mutaatio emäsparista C–G emäspariksi A–T.